# Az Európai Unió L 177/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 177 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. július 4. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 177

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. július 4.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1103 végrehajtási rendelete (2022. június 28.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1104 rendelete (2022. július 1.) a takarmány-alapanyagok jegyzékéről szóló 68/2013/EU rendelet módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2022/1105 határozata (2022. június 15.) a Vietnámi Szocialista Köztársaságnak az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójához (EUTM RCA) történő hozzájárulása elfogadásáról (EUTM RCA/2/2022) | 75 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/1103 végrehajtási rendelete (2022. június 28.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

1

*

A Bizottság (EU) 2022/1104 rendelete (2022. július 1.) a takarmány-alapanyagok jegyzékéről szóló 68/2013/EU rendelet módosításáról (
  1
  )

1

4

HATÁROZATOK

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2022/1105 határozata (2022. június 15.) a Vietnámi Szocialista Köztársaságnak az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójához (EUTM RCA) történő hozzájárulása elfogadásáról (EUTM RCA/2/2022)

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.7.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 177/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1103 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. június 28.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kód alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kód alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának (1) oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat (2) oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 28-án.

a Bizottság részéről

Gerassimos THOMAS

főigazgató

Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Szójabab oldószeres extrahálásával nyert szójadara.
  A szójadarát az olaj hexános kivonása előtt hántolt, feltört, felmelegített és pelyhesített szójababból állítják elő. A pelyheket ezután szárítják, majd az oldószer eltávolításával egyidejűleg pirítják. Ezt követően a pelyheket a nedvesség csökkentése érdekében forró levegővel szárítják. A feldolgozás utolsó lépéseként a pelyheket őrlik, és a korábban eltávolított héjat újra hozzáadják, hogy a dara a következő analitikai jellemzőkkel rendelkezzen (tömeg szerint, megközelítőleg):






  — | 47 % fehérje; |

Árumegnevezés

Besorolás (KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Szójabab oldószeres extrahálásával nyert szójadara.

A szójadarát az olaj hexános kivonása előtt hántolt, feltört, felmelegített és pelyhesített szójababból állítják elő. A pelyheket ezután szárítják, majd az oldószer eltávolításával egyidejűleg pirítják. Ezt követően a pelyheket a nedvesség csökkentése érdekében forró levegővel szárítják. A feldolgozás utolsó lépéseként a pelyheket őrlik, és a korábban eltávolított héjat újra hozzáadják, hogy a dara a következő analitikai jellemzőkkel rendelkezzen (tömeg szerint, megközelítőleg):

—

47 % fehérje;

| — | 8 % víz; |
| --- | --- |

—

8 % víz;

| — | 5 % rost; |
| --- | --- |

—

5 % rost;

| — | 1,5 % zsír. |
| --- | --- |

—

1,5 % zsír.

A pirítás a maradék oldószer eltávolítását és az antinutritív tényezők, mindenekelőtt az ureázaktivitás csökkenését eredményezi.

A szójadarát ömlesztve állítják vám elé, és bármilyen további feldolgozás nélkül közvetlenül felhasználható állati takarmányként.

2304 00 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. általános szabály, valamint a 2304 00 00 KN-kód szövege határozza meg.

Az oldószer eltávolításával egyidejű pirítás és a rosttartalom beállítása, mely a korábban eltávolított maghéjak hozzáadásával történik, szokásos technikai eljárás a szójaolaj és -dara előállítása során. A termék ezért megőrzi a szójaolaj kivonásakor keletkező, állati takarmányként szolgáló maradékra utaló jelleget (lásd még a 23. Árucsoporthoz tartozó HR Magyarázat első bekezdését és a 2304 vámtarifaszámhoz tartozó HR Magyarázat első bekezdését).

Következésképpen a terméket szójababolaj kivonásakor keletkező más szilárd maradékként a 2304 00 00 KN-kód alá kell besorolni.

---

| 2022.7.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 177/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 177/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1104 RENDELETE

(2022. július 1.)

a takarmány-alapanyagok jegyzékéről szóló 68/2013/EU rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 79/373/EGK tanácsi irányelv, a 80/511/EGK bizottsági irányelv, a 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK és 96/25/EK tanácsi irányelv és a 2004/217/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A takarmány-alapanyagok 68/2013/EU bizottsági rendeletben (2) foglalt jegyzékének utolsó, 2017-ben közzétett felülvizsgálata óta az európai takarmányipari ágazat érintett képviselői egyéb érdekeltekkel konzultálva, az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve és figyelembe véve az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által kiadott véleményekből leszűrhető releváns tapasztalatokat, valamint a tudományos és technológiai fejlődést, módosításokat dolgoztak ki a takarmány-alapanyagok jegyzékéhez. |
| --- | --- |

(1)

A takarmány-alapanyagok 68/2013/EU bizottsági rendeletben (2) foglalt jegyzékének utolsó, 2017-ben közzétett felülvizsgálata óta az európai takarmányipari ágazat érintett képviselői egyéb érdekeltekkel konzultálva, az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve és figyelembe véve az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által kiadott véleményekből leszűrhető releváns tapasztalatokat, valamint a tudományos és technológiai fejlődést, módosításokat dolgoztak ki a takarmány-alapanyagok jegyzékéhez.

| (2) | A szóban forgó módosítások az általános rendelkezések egyértelműbbé tételére, a kezelési eljárásokkal és a takarmány-alapanyagokkal kapcsolatos bejegyzések új bejegyzésekkel való kiegészítésére, valamint a már létező bejegyzések kiigazítására irányulnak. Különösen a leírásra, a vegyi szennyeződések maximális tartalmára és a 767/2009/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti kötelezően feltüntetendő adatokhoz kapcsolódó információkra vonatkozó egyedi rendelkezéseket kell megállapítani egyes új takarmány-alapanyagokra vonatkozóan annak érdekében, hogy részletesebb információk álljanak rendelkezésre az egyes termékek tulajdonságairól. A bioökonómiából, az élelmiszeriparból vagy a bioüzemanyag-ágazatból származó egyes takarmány-alapanyagok valorizációjának elősegítése érdekében az ilyen takarmány-alapanyagokat „melléktermék” helyett inkább „társterméknek” kellene nevezni az első kifejezés leminősítő felhangja miatt. Ez az átfogalmazás azonban nem alkalmazandó az 1069/2009/EK rendelet (3) hatálya alá tartozó állati melléktermékekre. Ezen túlmenően módosítani kell a 68/2013/EU rendelet mellékletének a fermentálással nyert termékekre és társtermékekre vonatkozó rendelkezéseit a fermentációs termékek különböző fajtáinak jobb figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítások az általános rendelkezések egyértelműbbé tételére, a kezelési eljárásokkal és a takarmány-alapanyagokkal kapcsolatos bejegyzések új bejegyzésekkel való kiegészítésére, valamint a már létező bejegyzések kiigazítására irányulnak. Különösen a leírásra, a vegyi szennyeződések maximális tartalmára és a 767/2009/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti kötelezően feltüntetendő adatokhoz kapcsolódó információkra vonatkozó egyedi rendelkezéseket kell megállapítani egyes új takarmány-alapanyagokra vonatkozóan annak érdekében, hogy részletesebb információk álljanak rendelkezésre az egyes termékek tulajdonságairól. A bioökonómiából, az élelmiszeriparból vagy a bioüzemanyag-ágazatból származó egyes takarmány-alapanyagok valorizációjának elősegítése érdekében az ilyen takarmány-alapanyagokat „melléktermék” helyett inkább „társterméknek” kellene nevezni az első kifejezés leminősítő felhangja miatt. Ez az átfogalmazás azonban nem alkalmazandó az 1069/2009/EK rendelet (3) hatálya alá tartozó állati melléktermékekre. Ezen túlmenően módosítani kell a 68/2013/EU rendelet mellékletének a fermentálással nyert termékekre és társtermékekre vonatkozó rendelkezéseit a fermentációs termékek különböző fajtáinak jobb figyelembevétele érdekében.

| (3) | A takarmány-alapanyagok jegyzéke módosításainak figyelembe kell venniük az (EU) 2021/758 bizottsági végrehajtási rendeletben (4) az egyes termékek besorolása tekintetében megállapított rendelkezéseket, az ott meghatározott átmeneti intézkedéseket is beleértve. Az (EU) 2021/758 végrehajtási rendelet úgy rendelkezik, hogy a nátrium-citrátok, kálium-citrátok, szorbit, mannit és kalcium-hidroxid termékeket az 1831/2003/EK rendelet (5) 10. cikkének (5) bekezdése alapján takarmány-adalékanyagként ki kell vonni a forgalomból, miközben a takarmány-alapanyagok jegyzékébe is felvették őket. Az említett adalékanyagok besorolásával kapcsolatos jogbizonytalanság figyelembevétele érdekében az (EU) 2021/758 végrehajtási rendelet 2028. május 30-ig tartó átmeneti időszakot ír elő a szóban forgó anyagok forgalomból való kivonására és felhasználására. Ennek lehetővé kell tennie az érdekelt felek számára, hogy az 1831/2003/EK rendelettel összhangban új engedélyezés iránti kérelmeket nyújtsanak be az említett takarmány-adalékanyagokra vonatkozóan. Az említett termékeknek a takarmány-alapanyagok jegyzékéből való, ezt követő törlését ezért egy hasonló átmeneti időszaknak kell kísérnie a takarmány-alapanyagként történő forgalomba hozataluk és felhasználásuk tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

A takarmány-alapanyagok jegyzéke módosításainak figyelembe kell venniük az (EU) 2021/758 bizottsági végrehajtási rendeletben (4) az egyes termékek besorolása tekintetében megállapított rendelkezéseket, az ott meghatározott átmeneti intézkedéseket is beleértve. Az (EU) 2021/758 végrehajtási rendelet úgy rendelkezik, hogy a nátrium-citrátok, kálium-citrátok, szorbit, mannit és kalcium-hidroxid termékeket az 1831/2003/EK rendelet (5) 10. cikkének (5) bekezdése alapján takarmány-adalékanyagként ki kell vonni a forgalomból, miközben a takarmány-alapanyagok jegyzékébe is felvették őket. Az említett adalékanyagok besorolásával kapcsolatos jogbizonytalanság figyelembevétele érdekében az (EU) 2021/758 végrehajtási rendelet 2028. május 30-ig tartó átmeneti időszakot ír elő a szóban forgó anyagok forgalomból való kivonására és felhasználására. Ennek lehetővé kell tennie az érdekelt felek számára, hogy az 1831/2003/EK rendelettel összhangban új engedélyezés iránti kérelmeket nyújtsanak be az említett takarmány-adalékanyagokra vonatkozóan. Az említett termékeknek a takarmány-alapanyagok jegyzékéből való, ezt követő törlését ezért egy hasonló átmeneti időszaknak kell kísérnie a takarmány-alapanyagként történő forgalomba hozataluk és felhasználásuk tekintetében.

| (4) | Továbbá az (EU) 2021/758 végrehajtási rendelet úgy rendelkezik, hogy a takarmány-alapanyagok jegyzékében szereplő xilit, ammónium-laktát és ammónium-acetát termékek az 1831/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó takarmány-adalékanyagnak minősülnek. Az említett termékeknek az (EU) 2021/758 végrehajtási rendelet szerinti, takarmány-adalékanyagként való besorolása eredményeként helyénvaló egy, az említett végrehajtási rendeletben meghatározott szerinti átmeneti időszakról rendelkezni annak érdekében, hogy az érdekelt felek alkalmazkodni tudjanak az említett termékek új besorolásához, és az 1831/2003/EK rendeletben meghatározott eljárások szerint új kérelmet nyújtsanak be az említett takarmány-adalékanyagok engedélyezése iránt. |
| --- | --- |

(4)

Továbbá az (EU) 2021/758 végrehajtási rendelet úgy rendelkezik, hogy a takarmány-alapanyagok jegyzékében szereplő xilit, ammónium-laktát és ammónium-acetát termékek az 1831/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó takarmány-adalékanyagnak minősülnek. Az említett termékeknek az (EU) 2021/758 végrehajtási rendelet szerinti, takarmány-adalékanyagként való besorolása eredményeként helyénvaló egy, az említett végrehajtási rendeletben meghatározott szerinti átmeneti időszakról rendelkezni annak érdekében, hogy az érdekelt felek alkalmazkodni tudjanak az említett termékek új besorolásához, és az 1831/2003/EK rendeletben meghatározott eljárások szerint új kérelmet nyújtsanak be az említett takarmány-adalékanyagok engedélyezése iránt.

| (5) | A 767/2009/EK rendelet 26. cikkének (4) bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(5)

A 767/2009/EK rendelet 26. cikkének (4) bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek.

| (6) | Tekintettel a 68/2013/EU rendeletben végrehajtandó módosítások rendkívül nagy számára, a koherencia, az egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében helyénvaló új melléklettel felváltani az említett rendelet mellékletét. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel a 68/2013/EU rendeletben végrehajtandó módosítások rendkívül nagy számára, a koherencia, az egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében helyénvaló új melléklettel felváltani az említett rendelet mellékletét.

| (7) | Helyénvaló csökkenteni a vállalkozókra háruló adminisztratív terhet egy olyan, elegendő hosszúságú időszak biztosítása révén, amely – a kereskedelmi gyakorlatok szükségtelen megszakításának elkerülése érdekében – a címkézés tekintetében lehetővé teszi az új szabályozásra való zökkenőmentes átállást. |
| --- | --- |

(7)

Helyénvaló csökkenteni a vállalkozókra háruló adminisztratív terhet egy olyan, elegendő hosszúságú időszak biztosítása révén, amely – a kereskedelmi gyakorlatok szükségtelen megszakításának elkerülése érdekében – a címkézés tekintetében lehetővé teszi az új szabályozásra való zökkenőmentes átállást.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 68/2013/EU rendelet melléklete helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Azok a takarmány-alapanyagok, amelyeket 2023. július 24-jén előtt címkéztek az e rendeletben szereplő módosítások nélkül alkalmazandó 68/2013/EU rendeletnek megfelelően, a készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók.

3. cikk

A nátrium-citrát, kálium-citrát, szorbit, mannit, kalcium-hidroxid, xilit, ammónium-laktát és ammónium-acetát takarmány-adalékanyagok legkésőbb 2028. május 30-ig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók takarmány-alapanyagként.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 229., 2009.9.1., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 68/2013/EU rendelete (2013. január 16.) a takarmány-alapanyagok jegyzékéről (HL L 29., 2013.1.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/758 végrehajtási rendelete (2021. május 7.) egyes termékeknek az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó takarmány-adalékanyagként való besorolásáról és egyes takarmány-adalékanyagok forgalomból történő kivonásáról (HL L 162., 2021.5.10., 5. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1831/2003/EK rendelete (2003. szeptember 22.) a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról (HL L 268., 2003.10.18., 29. o.).

5

---

MELLÉKLET

TAKARMÁNY-ALAPANYAGOK JEGYZÉKE

A. RÉSZ

Általános követelmények

| 1. | E jegyzéket a takarmányipari vállalkozók önkéntes alapon használják. A C. részben felsorolt takarmány-alapanyagok neve azonban kizárólag az érintett bejegyzésre vonatkozó követelményeknek megfelelő takarmány-alapanyagok esetében használható. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A takarmány-alapanyagoknak a C. részben foglalt listájában szereplő valamennyi bejegyzésnek meg kell felelnie a takarmány-alapanyagok felhasználására vonatkozóan a releváns uniós jogszabályokban előírt korlátozásoknak; különös figyelmet kell fordítani az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) szabályainak a géntechnológiával módosított szervezetekből álló vagy ilyen szervezetekből előállított, illetve a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok jelenléte mellett végbemenő fermentációs folyamatból származó takarmány-alapanyagok tekintetében történő betartására. Az állati melléktermékből álló vagy azt tartalmazó takarmány-alapanyagoknak meg kell felelniük az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) és a 142/2011/EU bizottsági rendelet (3) követelményeinek, és használatuk a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) értelmében korlátozható. A jegyzékben szereplő takarmány-alapanyagot felhasználó takarmányipari vállalkozóknak gondoskodniuk kell arról, hogy a takarmány-alapanyag megfeleljen a 767/2009/EK rendelet 4. cikkének. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A „korábbi élelmiszer” kifejezés azokat a nem élelmiszer-hulladéknak számító élelmiszereket jelöli, amelyeket – az élelmiszerekre vonatkozó uniós jogszabályok maradéktalan betartása mellett – emberi fogyasztásra állítottak elő, de amelyeket – gyakorlati vagy logisztikai okok, illetve gyártási, csomagolási vagy más hibák miatt – nem szánnak többé emberi fogyasztásra, és amelyek takarmányként való felhasználásuk esetén nem jelentenek egészségügyi kockázatot. A maximális tartalomnak a 767/2009/EK rendelet I. mellékletének 1. pontjában említett meghatározása nem alkalmazandó a korábbi élelmiszerekre és az élelmiszer-hulladékra. Takarmányként való további feldolgozás esetén azonban alkalmazandó. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 4. cikkében említett helyes gyakorlatnak megfelelően a takarmány-alapanyagoknak menteseknek kell lenniük az előállításuk folyamatából és a technológiai segédanyagokból származó vegyi szennyeződésektől, hacsak a jegyzék nem szab meg egyedi maximális tartalmat. Azon anyagok, amelyeknek takarmányban való felhasználása tilos, a takarmányban nem lehetnek jelen, és az ilyen anyagokra nem határozható meg az említetett maximális tartalom. Az átláthatóság érdekében szükséges, hogy a tolerált maradékanyagokat tartalmazó takarmány-alapanyagokat a szokásos kereskedelmi műveletek keretében a takarmányipari vállalkozók által megadott releváns információk kísérjék. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A 183/2005/EK rendelet 4. cikkében említett helyes gyakorlatnak és az ALARA-elv (6) alkalmazásának megfelelően, valamint a 183/2005/EK rendelet, a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7), a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) és az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) alkalmazásának sérelme nélkül helyénvaló meghatározni a takarmány-alapanyagok jegyzékében a 0,1 %-os vagy annál magasabb arányban jelen lévő, az előállítási folyamatból vagy a technológiai segédanyagokból származó vegyi szennyeződések maximális tartalmát. A jegyzék meghatározhat maximális tartalmakat a 0,1 %-nál alacsonyabb arányban jelen levő vegyi szennyeződésekre és technológiai segédanyagokra is, amennyiben a helyes kereskedelmi gyakorlat szempontjából az megfelelőnek bizonyul. Ha e melléklet B. vagy C. része másképpen nem rendelkezik, a maximális tartalom tömegszázalékban van kifejezve (10).
  A vegyi szennyeződésekre és a technológiai segédanyagokra vonatkozó egyedi maximális tartalmak a B. részben az eljárás leírásánál, a C. részben a takarmány-alapanyag leírásánál vagy a C. részben az adott kategória végén szerepelnek. Hacsak a C. részben nincs egyedi maximális tartalom megadva, a B. részben egy adott eljárásra meghatározott bármely maximális tartalom alkalmazható a C. részben felsorolt bármely takarmány-alapanyagra, amennyiben a szóban forgó eljárás említésre kerül a takarmány-alapanyag leírásában, és amennyiben a szóban forgó eljárás megfelel a B. részben megadott leírásnak. |
| --- | --- |

5.

A vegyi szennyeződésekre és a technológiai segédanyagokra vonatkozó egyedi maximális tartalmak a B. részben az eljárás leírásánál, a C. részben a takarmány-alapanyag leírásánál vagy a C. részben az adott kategória végén szerepelnek. Hacsak a C. részben nincs egyedi maximális tartalom megadva, a B. részben egy adott eljárásra meghatározott bármely maximális tartalom alkalmazható a C. részben felsorolt bármely takarmány-alapanyagra, amennyiben a szóban forgó eljárás említésre kerül a takarmány-alapanyag leírásában, és amennyiben a szóban forgó eljárás megfelel a B. részben megadott leírásnak.

| 6. | Azok a C. rész 12. fejezetében nem szereplő takarmány-alapanyagok, amelyek előállítása fermentálással történt és/vagy amelyek esetében mikroorganizmusok természetes jelenléte állapítható meg, forgalomba hozhatók élő mikroorganizmusokkal, amennyiben a takarmány-alapanyagok és az azokat tartalmazó takarmánykeverékek tervezett felhasználása






  a) | nem a mikroorganizmusok szaporítására irányul; és |
| --- | --- | --- |

6.

a)

nem a mikroorganizmusok szaporítására irányul; és

| b) | nem kapcsolódik valamely, a mikroorganizmus(ok) által az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletében foglaltak szerint ellátott funkcióhoz. |
| --- | --- |

b)

nem kapcsolódik valamely, a mikroorganizmus(ok) által az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletében foglaltak szerint ellátott funkcióhoz.

A takarmány-alapanyagok és az azokat tartalmazó takarmánykeverékek nem láthatók el a mikroorganizmusok jelenlétére és az abból eredő bármely funkcióra vonatkozó állítással.

| 7. | A takarmány-alapanyagok botanikai tisztasága legalább 95 %. Ugyanakkor az egyéb olajos magvak vagy olajtartalmú gyümölcsök valamely korábbi előállítási folyamatból származó maradványai által előidézett botanikai szennyeződések egyetlen olajosmag- vagy olajosgyümölcs-típus esetében sem haladhatják meg a 0,5 %-ot. Ezen általános szabályoktól eltérve egyedi szintet kell meghatározni a takarmány-alapanyagok C. részben szereplő listájában. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A takarmány-alapanyag C. részben megadott nevének adott esetben tartalmaznia kell az eljárások közül egynek vagy többnek a B. részben, az eljárások glosszáriumának utolsó oszlopában feltüntetett közhasználatú nevét/minősítését (11) annak jelölése céljából, hogy a takarmány-alapanyagot alávetették az adott eljárásnak vagy eljárásoknak, hacsak az adott eljárás nem szerepel a C. részben az adott takarmány-alapanyag leírásánál. Az a takarmány-alapanyag, amelynek neve a C. részben felsorolt valamely névnek és a B. részben felsorolt eljárások közül egy vagy több közhasználatú nevének/minősítésének kombinációja, úgy tekintendő, hogy részét képezi a jegyzéknek, és címkéjén adott esetben szerepelniük kell az e takarmány-alapanyagra vonatkozó, a B. és a C. rész utolsó oszlopában meghatározott kötelezően feltüntetendő információknak. A takarmány-alapanyag nevében meg kell adni az eljáráshoz használt egyedi módszert, amennyiben az a B. rész utolsó oszlopában fel van tüntetve. Ha a C. részben szerepel a takarmány-alapanyag nevének és az előállítási eljárásra vonatkozó minősítésnek a kombinációja, kizárólag a C. rész utolsó oszlopaiban szereplő információk alkalmazandók. A takarmány-alapanyag 767/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett elnevezésének a C. részben felsorolt nevének kell lennie a B. részben felsorolt egy vagy több eljárás közhasználatú nevével/minősítésével együtt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Amennyiben egy takarmány-alapanyag előállítási folyamata eltér a B. részben az eljárások glosszáriumában az adott eljárásra vonatkozóan leírtaktól, az előállítási folyamatot ismertetni kell az érintett takarmány-alapanyag leírásában. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Számos takarmány-alapanyag esetében szinonimák használhatók. E szinonimák a C. részben, a takarmány-alapanyagok listájában, az érintett takarmány-alapanyagra vonatkozó bejegyzés „név” oszlopában, szögletes zárójelben jelennek meg. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A takarmány-alapanyagok C. részben szereplő listájában – az állati melléktermékek kivételével – a „melléktermék” szó helyett a „termék” vagy a „társtermék” szó szerepel a piaci helyzet és a takarmányipari vállalkozók által a gyakorlatban a takarmány-alapanyagok kereskedelmi értékének kiemelése céljából használt nyelvezet tükrözése érdekében. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A növények botanikai neve csak a C. rész takarmányalapanyag-listájának az adott növényre vonatkozó első bejegyzéséhez tartozó leírásban szerepel. |
| --- | --- |

12.

| 13. | A jegyzékben szereplő takarmány-alapanyagok analitikai összetevőinek a címkén való kötelező feltüntetésével annak jelzése a cél, hogy egy bizonyos termék nagy koncentrációban tartalmaz-e egy adott összetevőt, vagy az előállítási folyamat megváltoztatta-e a termék tápértékének jellemzőit. |
| --- | --- |

13.

| 14. | A 767/2009/EK rendelet 15. cikkének g) pontja az említett rendelet I. mellékletének 6. pontjához kapcsolódva előírja, hogy a címkén fel kell tüntetni a nedvességtartalmat. Az említett rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontja a rendelet V. mellékletével összefüggésben címkézési követelményeket állapít meg az egyéb analitikai összetevők tekintetében. Ezenkívül a 767/2009/EK rendelet I. mellékletének 5. pontja előírja, hogy fel kell tüntetni sósavban oldhatatlan hamu arányát, amennyiben az általában meghaladja a 2,2 %-ot, illetve ha bizonyos takarmány-alapanyagok esetében meghaladja az említett rendelet V. mellékletének vonatkozó szakaszában meghatározott szintet. A takarmány-alapanyagoknak a C. részben foglalt listájában azonban néhány bejegyzés eltér ezektől a szabályoktól a következők szerint:






  a) | a 767/2009/EK rendelet V. mellékletének vonatkozó szakaszában meghatározott kötelezően feltüntetendő információk helyébe a C. részben, a takarmány-alapanyagok listájában az analitikai összetevőkre vonatkozó, kötelezően feltüntetendő információk lépnek; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

a 767/2009/EK rendelet V. mellékletének vonatkozó szakaszában meghatározott kötelezően feltüntetendő információk helyébe a C. részben, a takarmány-alapanyagok listájában az analitikai összetevőkre vonatkozó, kötelezően feltüntetendő információk lépnek;

| b) | ha a C. részben a takarmány-alapanyagok listájában a kötelezően feltüntetendő információk oszlopa üresen marad a 767/2009/EK rendelet V. melléklete vonatkozó szakaszának megfelelően feltüntetendő analitikai összetevőket illetően, akkor ezen összetevők egyikét sem kell feltüntetni a címkén. A sósavban oldhatatlan hamu esetében azonban, ha a takarmány-alapanyagoknak a C. részben található listájában nincs meghatározva a szint, a szintet fel kell tüntetni akkor, ha az meghaladja a 2,2 %-ot; |
| --- | --- |

b)

ha a C. részben a takarmány-alapanyagok listájában a kötelezően feltüntetendő információk oszlopa üresen marad a 767/2009/EK rendelet V. melléklete vonatkozó szakaszának megfelelően feltüntetendő analitikai összetevőket illetően, akkor ezen összetevők egyikét sem kell feltüntetni a címkén. A sósavban oldhatatlan hamu esetében azonban, ha a takarmány-alapanyagoknak a C. részben található listájában nincs meghatározva a szint, a szintet fel kell tüntetni akkor, ha az meghaladja a 2,2 %-ot;

| c) | ha a C. részben a takarmány-alapanyagok listájában a kötelezően feltüntetendő információk oszlopában egy vagy több egyedi nedvességtartalom van megadva, akkor ezeket a szinteket kell alkalmazni a 767/2009/EK rendelet I. mellékletének 6. pontjában szereplő szintek helyett. A 14 % alatti nedvességtartalmat azonban nem kötelező feltüntetni. Ha az említett oszlopban nincs konkrét nedvességtartalom megadva, akkor a 767/2009/EK rendelet I. mellékletének 6. pontját kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

ha a C. részben a takarmány-alapanyagok listájában a kötelezően feltüntetendő információk oszlopában egy vagy több egyedi nedvességtartalom van megadva, akkor ezeket a szinteket kell alkalmazni a 767/2009/EK rendelet I. mellékletének 6. pontjában szereplő szintek helyett. A 14 % alatti nedvességtartalmat azonban nem kötelező feltüntetni. Ha az említett oszlopban nincs konkrét nedvességtartalom megadva, akkor a 767/2009/EK rendelet I. mellékletének 6. pontját kell alkalmazni.

| 15. | Annak a takarmányipari vállalkozónak, aki állításként feltünteti, hogy egy takarmány-alapanyag a C. részben, a takarmány-alapanyagok listájának „Leírás” oszlopában feltüntetettekhez képest egyéb tulajdonságokkal is rendelkezik, vagy valamely, a B. részben felsorolt eljárásra oly módon utal, hogy az állításként tekinthető (például bendővédetté tétel), meg kell felelnie a 767/2009/EK rendelet 13. cikkének. A takarmány-alapanyagok szolgálhatnak továbbá különleges táplálkozási célokra is a 767/2009/EK rendelet 9. és 10. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ha a C. részben felsorolt valamely takarmány-alapanyag, amely esetében a lábjegyzet előírja, hogy a nevet ki kell egészíteni a fajjal, több fajból áll, az anyag csak akkor tekinthető takarmány-alapanyagnak, ha a takarmány-alapanyagokhoz vagy azok részeihez felhasznált növények vagy állatok jellemzői és származása azonos. |
| --- | --- |

16.

B. RÉSZ

Eljárások glosszáriuma

| | Eljárás | Fogalommeghatározás | Közhasználatú név/minősítés |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Frakcionálás levegővel | Részecskék szétválasztása légáram segítségével | Levegővel frakcionált |
| 2. | Szelelés | Eljárás por, finom részecskék és szuszpendált anyagú egyéb részecskék gabonaszemekről való eltávolítására levegőáramoltatással | (Szeleléssel) tisztított |
| 3. | Forrázás | Olyan eljárás, amelynek lényege egy szerves anyag hőkezelése forralással vagy gőzöléssel a természetes enzimek denaturálása, a szövetek puhítása és nyers ízadók eltávolítása céljából, ezt követően pedig hideg vízbe merítés a főzési folyamat megállítása érdekében | Forrázott |
| 4. | Fehérítés | A természetes szín eltávolítása kémiai vagy fizikai eljárással vagy derítőföld használatával | Fehérített |
| 5. | Hűtés | A hőmérséklet környezeti hőmérséklet alá – de fagypont fölé – történő csökkentése tartósítás céljából | Hűtött |
| 6. | Aprítás | A szemcseméret csökkentése egy vagy több kés használatával | Aprított |
| 7. | Tisztítás | Idegen anyagok (szennyező anyagok, például kövek) vagy a növény vegetatív részeinek (szalma, héj vagy gyomok levált törmelékei) eltávolítása | Tisztított |
| 8. | Sűrítés
   (12) | Víz és/vagy más összetevők eltávolítása (13) | Sűrítmény |
| 9. | Kondenzálás | Gáz halmazállapotú anyag átalakítása folyékony anyaggá | Kondenzált |
| 10. | Főzés | Hő alkalmazása a takarmány-alapanyagok fizikai és kémiai jellemzőinek megváltoztatására | Főzött |
| 11. | Zúzás | A szemcseméret csökkentése zúzógép alkalmazásával | Zúzott |
| 12. | Kristályosítás/kristályosodás | Tisztítás szilárd kristályok folyékony oldatból való kinyerésével. A folyadékban lévő szennyeződéseket általában nem tartalmazza a kristályrács szerkezete. | Kristályosodott/kristályosított |
| 13. | Héjtalanítás
   (14) | Gabonaszemek, magok, gyümölcsök, diófélék és egyéb termések külső héjának teljes vagy részleges eltávolítása | Hántolt, hámozott/héjtalanított, részlegesen hántolt, hámozott/héjtalanított |
| 14. | Hántolás | Babok, gabonaszemek és magok külső héjának általában fizikai úton történő eltávolítása | Hántolt (15) |
| 15. | Pektinkivonás | Pektinek kivonása egy takarmány-alapanyagból | Csökkentett pektintartalmú |
| 16. | Kiszárítás | A nedvesség kivonására szolgáló eljárás | Kiszárított vagy dehidratált |
| 17. | Nyálkátlanítás | A felületen lévő nyálkaréteg eltávolítására szolgáló eljárás | Nyálkátlanított |
| 18. | Cukormentesítés | Mono- és diszacharidok kémiai vagy fizikai úton történő teljes vagy részleges eltávolítása melaszból vagy más, cukortartalmú anyagból | Cukormentes, alacsony cukortartalmú |
| 19. | Méregtelenítés | A mérgező szennyező anyagok megsemmisítésére vagy koncentrációjuk csökkentésére szolgáló eljárás | Méregtelenített |
| 20. | Desztillálás | Folyadékok szétválasztása forralással és a lecsapatott gőz külön tárolóba történő összegyűjtésével | Desztillált |
| 21. | Szárítás | Mesterséges vagy természetes eljárásokkal végzett vízelvonás | Természetes eljárással szárított vagy mesterséges eljárással szárított (az adott esetnek megfelelően) |
| 22. | Silózás | Az az eljárás, amelynek során a takarmány-alapanyagok természetes lebomlását a természetes fermentálásból és/vagy a szilázs-adalékanyag hozzáadásából származó, anaerob körülmények között végbemenő savasodás szabályozza. | Silózott |
| 23. | Bepárlás | A víztartalom csökkentése | Bepárolt |
| 24. | Expandálás | Olyan hőkezeléses eljárás, amely során a termék belső víztartalma hirtelen gőzzé alakul, ami a termék feltáródásához vezet | Expandált vagy puffasztott |
| 25. | Sajtolás | Olaj/zsír kivonása sajtolással | Pogácsa/lepény és olaj/zsír |
| 26. | Extrahálás | Oldható összetevők részleges vagy teljes szétválasztással történő eltávolítása a nyersanyagból vízzel vagy más oldószerrel, azokat folyékony és szilárd anyaggá átalakítva, egy kivonatot (16) és egy vagy több extrahálási társterméket (17) kapva | Kivonat/olaj/cukor vagy extrahálási társtermék/dara/melasz/pép (az adott esetnek megfelelően) |
| 27. | Extrudálás | Olyan hőkezeléses eljárás, amely során a termék belső víztartalma hirtelen elpárolog, ami a termék szerkezetének lebontásához vezet, majd ezt az anyagot meghatározott formájú nyíláson történő átpréselés útján formázzák | Extrudált |
| 28. | Fermentálás | Olyan eljárás, amelynek során mikroorganizmusokat (például baktériumokat, gombákat vagy élesztőket) állítanak elő vagy használnak fel az érintett anyagokban, hogy módosítsák azok kémiai összetételét vagy tulajdonságait | Fermentált |
| 29. | Szűrés | Folyadék porózus közegen vagy membránszűrőn való átjuttatása a szilárd részecskék eltávolítása céljából, ami szűrt takarmány-alapanyagot és szűrési maradékot eredményez2 | Szűrt |
| 30. | Pelyhesítés | Nedves, hőkezelt anyag hengerlése vékony darabok kialakítása céljából | Pehely |
| 31. | Lisztőrlés | Száraz gabonaszemek szemcseméretének csökkentése és az alkotórészekre (főleg liszt, korpa és takarmányliszt) történő szétválasztás elősegítése | Liszt, korpa, takarmányliszt (18) vagy takarmány (az adott esetnek megfelelően) |
| 32. | Dermesztéssel frakcionálás | Az olajak hűtése során azok telítettebb részei elkülönülnek a telítetlenebb részektől. Az olaj telítettebb részei a hűtés következtében megdermednek, míg a telítetlenebb részek folyékonyak maradnak, így például le lehet szűrni őket. A dermesztéssel frakcionált termék a megdermedt olaj | Dermesztéssel frakcionált |
| 33. | Tördelés | Olyan eljárás, amely során a takarmány-alapanyagot darabokra törik | Tördelt |
| 34. | Olajban/zsírban sütés | Olyan eljárás, amely során valamely takarmány-alapanyagot olajban vagy zsírban sütnek | Sütött |
| 35. | Zselésítés | Olyan eljárás, amely során általában zselésítő anyagok felhasználásával zselé, kocsonyaszerű, szilárd anyag képződik, amelynek állaga a puhától a keményig terjedhet | Zselésített |
| 36. | Granulálás | Takarmány-alapanyagok kezelése adott granulátumméret és állag elérése céljából | Granulált |
| 37. | Darálás/őrlés | Szilárd takarmány-alapanyagok szemcseméretének csökkentése száraz vagy nedves eljárással | Darált vagy őrölt |
| 38. | Hőkezelés | Speciális körülmények között – például a nyomásra vagy a nedvességtartalomra vonatkozóan előírt feltételek mellett – végrehajtott hőkezelés | Melegített/hőkezelt |
| 39. | Hidrogénezés | Katalitikus eljárás, amelynek célja olajok/zsírok/zsírsavak kettős kötéseinek magas hőfokon, hidrogénnyomás alatt történő telítése, és ezáltal részlegesen vagy teljesen telített trigliceridek/zsírsavak nyerése, illetve poliolok nyerése szénhidrátok karbonilcsoportjainak hidroxilcsoportokká történő redukciója révén | Hidrogénezett, részlegesen hidrogénezett |
| 40. | Hidrolízis | A molekulaméret csökkentése megfelelő vizes és hő/nyomás alkalmazásával vagy enzimes vagy savas/lúgos kezeléssel. Az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó hidrolizált takarmány-alapanyagokra az ott szereplő fogalommeghatározás alkalmazandó | Hidrolizált |
| 41. | Elfolyósítás/Cseppfolyósítás | Szilárd vagy gáz halmazállapotú anyag átalakítása folyékony anyaggá | Elfolyósított/cseppfolyósított |
| 42. | Mállasztás | Olyan eljárás, amely során a takarmány-alapanyaghoz javasolt nyersanyagot vagy magát a takarmány-alapanyagot folyadékba helyezik annak érdekében, hogy összetevőit mechanikai úton feloldják. Ez a takarmány-alapanyag méretének csökkenését eredményezi2 | Mállasztott |
| 43. | Malátázás | Gabonaszemek csírázásának elősegítése azon természetes enzimek aktiválása céljából, amelyek képesek arra, hogy a keményítőt fermentálható szénhidrátokká, a fehérjéket pedig aminosavakká és peptidekké bontsák | Malátázott |
| 44. | Olvasztás | Szilárd halmazállapotú anyag átalakítása folyékony halmazállapotúvá hő alkalmazásával | Olvasztott |
| 45. | Mikronizálás | Olyan eljárás, amely során valamely szilárd anyag szemcséinek átlagos átmérőjét mikrométeres nagyságrendűre csökkentik | Mikronizált |
| 46. | Előfőzés | Vízben való áztatás során történő hőkezelés a keményítő teljes mértékű zselatinizálódása érdekében, majd ezt követően szárítás | Előfőzött |
| 47. | Pasztörizálás | Káros mikroorganizmusok elpusztítása céljából meghatározott időre kritikus hőmérsékletre hevítés, ezt követően gyors lehűtés | Pasztörizált |
| 48. | Hámozás | Gyümölcsök és zöldségek héjának/hártyájának eltávolítása | Hámozott |
| 49. | Pelletálás | Formázás matricán történő átpréseléssel | Pellet, pelletált |
| 50. | Rizsőrlés | A hántolt rizs korpájának és csírájának szinte teljes vagy részleges eltávolítása | Őrölt |
| 51. | Előzselatinizálás | A keményítő módosítása hideg vízben való duzzadásának jelentős mértékű javítása céljából | Előzselatinizált (19) |
| 52. | Préselés, sajtolás
   (20) | A folyékony és a szilárd fázisok mechanikai erővel történő részleges vagy teljes szétválasztása | Préselt, sajtolt |
| 53. | Finomítás | Szennyeződések vagy nem kívánt összetevők teljes vagy részleges eltávolítása kémiai/fizikai kezeléssel | Finomított, részlegesen finomított |
| 54. | Pörkölés | A takarmány-alapanyagok száraz állapotúvá tételét szolgáló hőkezelés a takarmány-alapanyagok emészthetőségének javítása, a színképződés fokozása és/vagy a természetes eredetű antinutritív faktorok csökkentése céljából | Pörkölt |
| 55. | Lapkázás | A szemcseméret csökkentése a takarmány-alapanyag, például gabonaszemek hengerpárok közötti átengedésével | Lapkázott |
| 56. | Bendővédetté tétel | Olyan eljárás, amelynek célja, hogy hő, nyomás, gőz, illetve ezek kombinációjának alkalmazásával végzett fizikai kezeléssel és/vagy például lignoszulfonátok, nátrium-hidroxid vagy szerves savak (pl. propionsav vagy csersav) alkalmazásával védje a táplálóanyagokat a bendőben való lebomlástól.
  A takarmány-alapanyagok bendővédetté tétele nem végezhető formaldehiddel | [Az alkalmazott módszer meghatározása] által bendővédett |
| 57. | Szitálás/rostálás | Különböző nagyságú szemcsék szétválasztása oly módon, hogy a takarmány-alapanyagot rostá(ko)n átszitálják vagy átöntik | Szitált, rostált |
| 58. | Fölözés | Folyadék felső úszó rétegének leválasztása mechanikai úton, például tejzsír esetében | Fölözött |
| 59. | Szeletelés | Takarmány-alapanyagok lapos szeletekre vágása | Szeletelt |
| 60. | Merítés/áztatás | Takarmány-alapanyagok (általában magok) nedvesítése és puhítása a főzési idő csökkentése, a maghéj könnyebb eltávolítása és a csírázási folyamat aktiválásához szükséges vízfelvétel megkönnyítése, illetve a természetes eredetű antinutritív faktorok koncentrációjának csökkentése céljából | Áztatott |
| 61. | Porlasztva szárítás | Folyadék nedvességtartalmának csökkentése, amely során a takarmány-alapanyagból a tömeghez viszonyított felületek arányának növelésére permetet vagy ködöt hoznak létre, amelyre meleg levegőt fúvatnak | [Porlasztva ]szárított, por |
| 62. | Gőzölés | Olyan eljárás, amely során túlnyomásos gőzt használnak hőkezelésre és főzésre az emészthetőség javítása céljából | Gőzölt |
| 63. | Pirítás | Hevítés száraz hő felhasználásával, amely eljárást többnyire olajos magvak esetében, például a természetes eredetű antinutritív faktorok csökkentése vagy eltávolítása céljából alkalmazzák | Pirított |
| 64. | Ultraszűrés | Folyadékok szűrése csak kis méretű molekulákat átengedő vékony membránon keresztül | Ultraszűrt |
| 65. | Csírátlanítás | A csíra teljes vagy részleges eltávolítása a zúzott gabonaszemből | Csírátlanított |
| 66. | Infravörös sugarakkal végzett mikronizálás | Infravörös sugarakkal végzett hőkezelés gabonák, gyökerek, magok vagy gumók, illetve azok társtermékeinek főzésére és pörkölésére, amelyet általában pelyhesítés követ | Infravörös sugarakkal mikronizált |
| 67. | Olajok/zsírok és hidrogénezett olajok/zsírok hasítása | Zsírok/olajok hidrolízisének kémiai eljárása. A zsírok/olajok és a víz között magas hőmérséklet és nyomás mellett létrejövő reakció a hidrofób fázisban nyers zsírsavak, a hidrofil fázisban pedig vizes glicerinoldat (nyers glicerin) nyerését teszi lehetővé | Hasított |
| 68. | Ultrahangos kezelés | Oldható vegyületek kioldása vízben, nagy teljesítményű ultrahangot és hőt alkalmazó mechanikai eljárással | Ultrahanggal kezelt |
| 69. | Az élelmiszer csomagolásának mechanikai úton történő eltávolítása | A csomagolóanyag mechanikai úton történő eltávolítása | Mechanikai úton kicsomagolt |
| 70. | Alkálival történő kezelés


  [lúgkezelés] | Nátrium-hidroxid alkalmazása (21) rostban gazdag takarmány-alapanyagon az emészthetőség javítása érdekében | Lúgkezelt |

Eljárás

Fogalommeghatározás

Közhasználatú név/minősítés

1.

Frakcionálás levegővel

Részecskék szétválasztása légáram segítségével

Levegővel frakcionált

2.

Szelelés

Eljárás por, finom részecskék és szuszpendált anyagú egyéb részecskék gabonaszemekről való eltávolítására levegőáramoltatással

(Szeleléssel) tisztított

3.

Forrázás

Olyan eljárás, amelynek lényege egy szerves anyag hőkezelése forralással vagy gőzöléssel a természetes enzimek denaturálása, a szövetek puhítása és nyers ízadók eltávolítása céljából, ezt követően pedig hideg vízbe merítés a főzési folyamat megállítása érdekében

Forrázott

4.

Fehérítés

A természetes szín eltávolítása kémiai vagy fizikai eljárással vagy derítőföld használatával

Fehérített

5.

Hűtés

A hőmérséklet környezeti hőmérséklet alá – de fagypont fölé – történő csökkentése tartósítás céljából

Hűtött

6.

Aprítás

A szemcseméret csökkentése egy vagy több kés használatával

Aprított

7.

Tisztítás

Idegen anyagok (szennyező anyagok, például kövek) vagy a növény vegetatív részeinek (szalma, héj vagy gyomok levált törmelékei) eltávolítása

Tisztított

8.

Sűrítés
   (12)

Víz és/vagy más összetevők eltávolítása (13)

Sűrítmény

9.

Kondenzálás

Gáz halmazállapotú anyag átalakítása folyékony anyaggá

Kondenzált

10.

Főzés

Hő alkalmazása a takarmány-alapanyagok fizikai és kémiai jellemzőinek megváltoztatására

Főzött

11.

Zúzás

A szemcseméret csökkentése zúzógép alkalmazásával

Zúzott

12.

Kristályosítás/kristályosodás

Tisztítás szilárd kristályok folyékony oldatból való kinyerésével. A folyadékban lévő szennyeződéseket általában nem tartalmazza a kristályrács szerkezete.

Kristályosodott/kristályosított

13.

Héjtalanítás
   (14)

Gabonaszemek, magok, gyümölcsök, diófélék és egyéb termések külső héjának teljes vagy részleges eltávolítása

Hántolt, hámozott/héjtalanított, részlegesen hántolt, hámozott/héjtalanított

14.

Hántolás

Babok, gabonaszemek és magok külső héjának általában fizikai úton történő eltávolítása

Hántolt (15)

15.

Pektinkivonás

Pektinek kivonása egy takarmány-alapanyagból

Csökkentett pektintartalmú

16.

Kiszárítás

A nedvesség kivonására szolgáló eljárás

Kiszárított vagy dehidratált

17.

Nyálkátlanítás

A felületen lévő nyálkaréteg eltávolítására szolgáló eljárás

Nyálkátlanított

18.

Cukormentesítés

Mono- és diszacharidok kémiai vagy fizikai úton történő teljes vagy részleges eltávolítása melaszból vagy más, cukortartalmú anyagból

Cukormentes, alacsony cukortartalmú

19.

Méregtelenítés

A mérgező szennyező anyagok megsemmisítésére vagy koncentrációjuk csökkentésére szolgáló eljárás

Méregtelenített

20.

Desztillálás

Folyadékok szétválasztása forralással és a lecsapatott gőz külön tárolóba történő összegyűjtésével

Desztillált

21.

Szárítás

Mesterséges vagy természetes eljárásokkal végzett vízelvonás

Természetes eljárással szárított vagy mesterséges eljárással szárított (az adott esetnek megfelelően)

22.

Silózás

Az az eljárás, amelynek során a takarmány-alapanyagok természetes lebomlását a természetes fermentálásból és/vagy a szilázs-adalékanyag hozzáadásából származó, anaerob körülmények között végbemenő savasodás szabályozza.

Silózott

23.

Bepárlás

A víztartalom csökkentése

Bepárolt

24.

Expandálás

Olyan hőkezeléses eljárás, amely során a termék belső víztartalma hirtelen gőzzé alakul, ami a termék feltáródásához vezet

Expandált vagy puffasztott

25.

Sajtolás

Olaj/zsír kivonása sajtolással

Pogácsa/lepény és olaj/zsír

26.

Extrahálás

Oldható összetevők részleges vagy teljes szétválasztással történő eltávolítása a nyersanyagból vízzel vagy más oldószerrel, azokat folyékony és szilárd anyaggá átalakítva, egy kivonatot (16) és egy vagy több extrahálási társterméket (17) kapva

Kivonat/olaj/cukor vagy extrahálási társtermék/dara/melasz/pép (az adott esetnek megfelelően)

27.

Extrudálás

Olyan hőkezeléses eljárás, amely során a termék belső víztartalma hirtelen elpárolog, ami a termék szerkezetének lebontásához vezet, majd ezt az anyagot meghatározott formájú nyíláson történő átpréselés útján formázzák

Extrudált

28.

Fermentálás

Olyan eljárás, amelynek során mikroorganizmusokat (például baktériumokat, gombákat vagy élesztőket) állítanak elő vagy használnak fel az érintett anyagokban, hogy módosítsák azok kémiai összetételét vagy tulajdonságait

Fermentált

29.

Szűrés

Folyadék porózus közegen vagy membránszűrőn való átjuttatása a szilárd részecskék eltávolítása céljából, ami szűrt takarmány-alapanyagot és szűrési maradékot eredményez2

Szűrt

30.

Pelyhesítés

Nedves, hőkezelt anyag hengerlése vékony darabok kialakítása céljából

Pehely

31.

Lisztőrlés

Száraz gabonaszemek szemcseméretének csökkentése és az alkotórészekre (főleg liszt, korpa és takarmányliszt) történő szétválasztás elősegítése

Liszt, korpa, takarmányliszt (18) vagy takarmány (az adott esetnek megfelelően)

32.

Dermesztéssel frakcionálás

Az olajak hűtése során azok telítettebb részei elkülönülnek a telítetlenebb részektől. Az olaj telítettebb részei a hűtés következtében megdermednek, míg a telítetlenebb részek folyékonyak maradnak, így például le lehet szűrni őket. A dermesztéssel frakcionált termék a megdermedt olaj

Dermesztéssel frakcionált

33.

Tördelés

Olyan eljárás, amely során a takarmány-alapanyagot darabokra törik

Tördelt

34.

Olajban/zsírban sütés

Olyan eljárás, amely során valamely takarmány-alapanyagot olajban vagy zsírban sütnek

Sütött

35.

Zselésítés

Olyan eljárás, amely során általában zselésítő anyagok felhasználásával zselé, kocsonyaszerű, szilárd anyag képződik, amelynek állaga a puhától a keményig terjedhet

Zselésített

36.

Granulálás

Takarmány-alapanyagok kezelése adott granulátumméret és állag elérése céljából

Granulált

37.

Darálás/őrlés

Szilárd takarmány-alapanyagok szemcseméretének csökkentése száraz vagy nedves eljárással

Darált vagy őrölt

38.

Hőkezelés

Speciális körülmények között – például a nyomásra vagy a nedvességtartalomra vonatkozóan előírt feltételek mellett – végrehajtott hőkezelés

Melegített/hőkezelt

39.

Hidrogénezés

Katalitikus eljárás, amelynek célja olajok/zsírok/zsírsavak kettős kötéseinek magas hőfokon, hidrogénnyomás alatt történő telítése, és ezáltal részlegesen vagy teljesen telített trigliceridek/zsírsavak nyerése, illetve poliolok nyerése szénhidrátok karbonilcsoportjainak hidroxilcsoportokká történő redukciója révén

Hidrogénezett, részlegesen hidrogénezett

40.

Hidrolízis

A molekulaméret csökkentése megfelelő vizes és hő/nyomás alkalmazásával vagy enzimes vagy savas/lúgos kezeléssel. Az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó hidrolizált takarmány-alapanyagokra az ott szereplő fogalommeghatározás alkalmazandó

Hidrolizált

41.

Elfolyósítás/Cseppfolyósítás

Szilárd vagy gáz halmazállapotú anyag átalakítása folyékony anyaggá

Elfolyósított/cseppfolyósított

42.

Mállasztás

Olyan eljárás, amely során a takarmány-alapanyaghoz javasolt nyersanyagot vagy magát a takarmány-alapanyagot folyadékba helyezik annak érdekében, hogy összetevőit mechanikai úton feloldják. Ez a takarmány-alapanyag méretének csökkenését eredményezi2

Mállasztott

43.

Malátázás

Gabonaszemek csírázásának elősegítése azon természetes enzimek aktiválása céljából, amelyek képesek arra, hogy a keményítőt fermentálható szénhidrátokká, a fehérjéket pedig aminosavakká és peptidekké bontsák

Malátázott

44.

Olvasztás

Szilárd halmazállapotú anyag átalakítása folyékony halmazállapotúvá hő alkalmazásával

Olvasztott

45.

Mikronizálás

Olyan eljárás, amely során valamely szilárd anyag szemcséinek átlagos átmérőjét mikrométeres nagyságrendűre csökkentik

Mikronizált

46.

Előfőzés

Vízben való áztatás során történő hőkezelés a keményítő teljes mértékű zselatinizálódása érdekében, majd ezt követően szárítás

Előfőzött

47.

Pasztörizálás

Káros mikroorganizmusok elpusztítása céljából meghatározott időre kritikus hőmérsékletre hevítés, ezt követően gyors lehűtés

Pasztörizált

48.

Hámozás

Gyümölcsök és zöldségek héjának/hártyájának eltávolítása

Hámozott

49.

Pelletálás

Formázás matricán történő átpréseléssel

Pellet, pelletált

50.

Rizsőrlés

A hántolt rizs korpájának és csírájának szinte teljes vagy részleges eltávolítása

Őrölt

51.

Előzselatinizálás

A keményítő módosítása hideg vízben való duzzadásának jelentős mértékű javítása céljából

Előzselatinizált (19)

52.

Préselés, sajtolás
   (20)

A folyékony és a szilárd fázisok mechanikai erővel történő részleges vagy teljes szétválasztása

Préselt, sajtolt

53.

Finomítás

Szennyeződések vagy nem kívánt összetevők teljes vagy részleges eltávolítása kémiai/fizikai kezeléssel

Finomított, részlegesen finomított

54.

Pörkölés

A takarmány-alapanyagok száraz állapotúvá tételét szolgáló hőkezelés a takarmány-alapanyagok emészthetőségének javítása, a színképződés fokozása és/vagy a természetes eredetű antinutritív faktorok csökkentése céljából

Pörkölt

55.

Lapkázás

A szemcseméret csökkentése a takarmány-alapanyag, például gabonaszemek hengerpárok közötti átengedésével

Lapkázott

56.

Bendővédetté tétel

Olyan eljárás, amelynek célja, hogy hő, nyomás, gőz, illetve ezek kombinációjának alkalmazásával végzett fizikai kezeléssel és/vagy például lignoszulfonátok, nátrium-hidroxid vagy szerves savak (pl. propionsav vagy csersav) alkalmazásával védje a táplálóanyagokat a bendőben való lebomlástól.

A takarmány-alapanyagok bendővédetté tétele nem végezhető formaldehiddel

[Az alkalmazott módszer meghatározása] által bendővédett

57.

Szitálás/rostálás

Különböző nagyságú szemcsék szétválasztása oly módon, hogy a takarmány-alapanyagot rostá(ko)n átszitálják vagy átöntik

Szitált, rostált

58.

Fölözés

Folyadék felső úszó rétegének leválasztása mechanikai úton, például tejzsír esetében

Fölözött

59.

Szeletelés

Takarmány-alapanyagok lapos szeletekre vágása

Szeletelt

60.

Merítés/áztatás

Takarmány-alapanyagok (általában magok) nedvesítése és puhítása a főzési idő csökkentése, a maghéj könnyebb eltávolítása és a csírázási folyamat aktiválásához szükséges vízfelvétel megkönnyítése, illetve a természetes eredetű antinutritív faktorok koncentrációjának csökkentése céljából

Áztatott

61.

Porlasztva szárítás

Folyadék nedvességtartalmának csökkentése, amely során a takarmány-alapanyagból a tömeghez viszonyított felületek arányának növelésére permetet vagy ködöt hoznak létre, amelyre meleg levegőt fúvatnak

[Porlasztva ]szárított, por

62.

Gőzölés

Olyan eljárás, amely során túlnyomásos gőzt használnak hőkezelésre és főzésre az emészthetőség javítása céljából

Gőzölt

63.

Pirítás

Hevítés száraz hő felhasználásával, amely eljárást többnyire olajos magvak esetében, például a természetes eredetű antinutritív faktorok csökkentése vagy eltávolítása céljából alkalmazzák

Pirított

64.

Ultraszűrés

Folyadékok szűrése csak kis méretű molekulákat átengedő vékony membránon keresztül

Ultraszűrt

65.

Csírátlanítás

A csíra teljes vagy részleges eltávolítása a zúzott gabonaszemből

Csírátlanított

66.

Infravörös sugarakkal végzett mikronizálás

Infravörös sugarakkal végzett hőkezelés gabonák, gyökerek, magok vagy gumók, illetve azok társtermékeinek főzésére és pörkölésére, amelyet általában pelyhesítés követ

Infravörös sugarakkal mikronizált

67.

Olajok/zsírok és hidrogénezett olajok/zsírok hasítása

Zsírok/olajok hidrolízisének kémiai eljárása. A zsírok/olajok és a víz között magas hőmérséklet és nyomás mellett létrejövő reakció a hidrofób fázisban nyers zsírsavak, a hidrofil fázisban pedig vizes glicerinoldat (nyers glicerin) nyerését teszi lehetővé

Hasított

68.

Ultrahangos kezelés

Oldható vegyületek kioldása vízben, nagy teljesítményű ultrahangot és hőt alkalmazó mechanikai eljárással

Ultrahanggal kezelt

69.

Az élelmiszer csomagolásának mechanikai úton történő eltávolítása

A csomagolóanyag mechanikai úton történő eltávolítása

Mechanikai úton kicsomagolt

70.

Alkálival történő kezelés

[lúgkezelés]

Nátrium-hidroxid alkalmazása (21) rostban gazdag takarmány-alapanyagon az emészthetőség javítása érdekében

Lúgkezelt

C. RÉSZ

A takarmány-alapanyagok listája

1.   Gabonamagvak és azokból nyert termékek

| Szám | Név (22) | Leírás | Kötelezően feltüntetendő információk |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1.1. | Árpa | A Hordeum vulgare L. szemtermése | |
| 1.1.2. | Árpa, puffasztott | Őrölt vagy tört árpából nedves, meleg körülmények közötti kezeléssel és nyomás alatt kinyert termék | Keményítő |
| 1.1.3. | Árpa, pörkölt | Árpapörkölés útján nyert termék, amely részlegesen pörkölt és fakó | Keményítő, ha > 10 %
  Nyersfehérje, ha > 15 % |
| 1.1.4. | Árpapehely | Hántolt árpa gőzölése vagy infravörös sugarakkal végzett mikronizálása és lapkázása útján nyert termék. Kis mennyiségben árpahéjat tartalmazhat | Keményítő |
| 1.1.5. | Árparost | Árpakeményítő előállítása során nyert termék. Endospermium-részecskékből és elsősorban rostból áll | Nyersrost
  Nyersfehérje, ha > 10 % |
| 1.1.6. | Árpahéj | Árpaszemek szárazőrlése, rostálása és hántolása útján nyert termék | Nyersrost
  Nyersfehérje, ha > 10 % |
| 1.1.7. | Árpatakarmányliszt | Rostált, hántolt árpa árpagyönggyé, darává vagy lisztté történő feldolgozása során nyert termék. Elsősorban endospermium-részecskékből áll, a külső héj finom frakcióival és némi szemtörmelékkel | Nyersrost
  Keményítő |
| 1.1.8. | Árpafehérje | A keményítő és a korpa különválasztása után az árpából nyert termék. Elsősorban fehérjéből áll | Nyersfehérje |
| 1.1.9. | Árpafehérje-takarmány | A keményítő különválasztása után az árpából nyert termék. Elsősorban fehérjéből és endospermium-részecskékből áll | Nedvesség, ha < 45 % vagy > 60 %
  Ha a nedvesség < 45 %:






  — | Nyersfehérje |

Szám

Név (22)

Leírás

Kötelezően feltüntetendő információk

1.1.1.

Árpa

A Hordeum vulgare L. szemtermése

1.1.2.

Árpa, puffasztott

Őrölt vagy tört árpából nedves, meleg körülmények közötti kezeléssel és nyomás alatt kinyert termék

Keményítő

1.1.3.

Árpa, pörkölt

Árpapörkölés útján nyert termék, amely részlegesen pörkölt és fakó

Keményítő, ha > 10 %

Nyersfehérje, ha > 15 %

1.1.4.

Árpapehely

Hántolt árpa gőzölése vagy infravörös sugarakkal végzett mikronizálása és lapkázása útján nyert termék. Kis mennyiségben árpahéjat tartalmazhat

Keményítő

1.1.5.

Árparost

Árpakeményítő előállítása során nyert termék. Endospermium-részecskékből és elsősorban rostból áll

Nyersrost

Nyersfehérje, ha > 10 %

1.1.6.

Árpahéj

Árpaszemek szárazőrlése, rostálása és hántolása útján nyert termék

Nyersrost

Nyersfehérje, ha > 10 %

1.1.7.

Árpatakarmányliszt

Rostált, hántolt árpa árpagyönggyé, darává vagy lisztté történő feldolgozása során nyert termék. Elsősorban endospermium-részecskékből áll, a külső héj finom frakcióival és némi szemtörmelékkel

Nyersrost

Keményítő

1.1.8.

Árpafehérje

A keményítő és a korpa különválasztása után az árpából nyert termék. Elsősorban fehérjéből áll

Nyersfehérje

1.1.9.

Árpafehérje-takarmány

A keményítő különválasztása után az árpából nyert termék. Elsősorban fehérjéből és endospermium-részecskékből áll

Nedvesség, ha < 45 % vagy > 60 %

Ha a nedvesség < 45 %:

—

Nyersfehérje

| — | Keményítő |
| --- | --- |

—

Keményítő

1.1.10.

Árpa oldható maradékai

A fehérje és a keményítő nedves úton történő extrahálása után az árpából nyert termék

Nyersfehérje

1.1.11.

Árpakorpa

Az árpaliszt-előállítás terméke, amelyet hántolt árpa rostált magjaiból nyernek. Főként a külső maghéjak törmelékéből és olyan magdarabokból áll, amelyekből az endospermium legnagyobb részét eltávolították

Nyersrost

1.1.12.

Folyékony árpakeményítő

Keményítő árpából való előállítása során nyert másodlagos keményítőfrakció

Ha a nedvesség < 50 %:

| — | Keményítő |
| --- | --- |

—

Keményítő

1.1.13.

Sörárpa törtszem

Mechanikai úton történő rostálásból (méret szerinti frakcionálás) származó termék, amely a malátázási eljárás előtt különválasztott, méreten aluli árpamagokat és árpamagfrakciókat tartalmaz

Nyersrost

Nyershamu, ha > 2,2 %

1.1.14.

Sörárpa és maláta finomszemcse

Maláta-előállítás során különválasztott árpamagfrakciókból és malátából álló termék

Nyersrost

1.1.15.

Sörárpahéj

Malátaárpa tisztításából származó termék, amely héjfrakciókat és finomszemcséket tartalmaz

Nyersrost

1.1.16.

Árpadesztillációs folyadék, nedves

Árpából etanol előállítása során nyert termék. Desztillációból származó szilárd takarmányfrakciót tartalmaz

Nedvesség, ha < 65 % vagy > 88 %

Ha a nedvesség < 65 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

1.1.17.

Árpadesztillációs oldható maradékok, nedves

Árpából etanol előállítása során nyert termék. Desztillációból származó, oldható takarmányfrakciót tartalmaz

Nedvesség, ha < 45 % vagy > 70 %

Ha a nedvesség < 45 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

1.1.18.

Maláta
   (23)

Csíráztatott gabonákból nyert termék, szárított, őrölt és/vagy extrahált

1.1.19.

Malátagyököcskék
   (23)

Malátagabona csíráztatásából és malátatisztításból nyert termék, amely gyököcskékből, gabona-finomszemcsékből, héjból és kis méretű, tört, malátázott gabonaszemekből áll

1.2.1.

Kukorica
   (24)

A Zea mays L. ssp. mays szemtermése

1.2.2.

Kukoricapehely
   (24)

Hántolt kukorica gőzölése vagy infravörös sugarakkal végzett mikronizálása és lapkázása útján nyert termék. Kis mennyiségben kukoricahéjat tartalmazhat

Keményítő

1.2.3.

Kukorica-takarmányliszt
   (24)

Kukorica darává vagy lisztté történő feldolgozása során nyert termék. Elsősorban a külső maghéjak frakcióiból, valamint olyan magrészecskékből áll, amelyekből a kukoricakorpához viszonyítva kevesebb endospermiumot távolítottak el. Tartalmazhat kukoricacsíra-frakciót

Nyersrost

Keményítő

Nyerszsír, ha > 5 %

1.2.4.

Kukoricakorpa
   (24)

Kukorica darává vagy lisztté történő feldolgozása során nyert termék. Főként külső héjból és némi kukoricacsíra-törmelékből áll, némi endospermium-részecskével

Nyersrost

1.2.5.

Kukoricacsutka
   (24)

A kukorica csutkája. Kis mennyiségben tartalmazhat a mechanikai úton végzett betakarítás során el nem távolított kukoricaszemeket és buroklevelet

Nyersrost

Keményítő

1.2.6.

Kukoricadarabok
   (24)

A termék érkezésénél a rostálási eljárás során különválasztott kukoricamag-frakció

1.2.7.

Kukoricarost
   (24)

A kukoricakeményítő előállításából származó termék. Elsősorban rostból áll

Nedvesség, ha < 50 % vagy > 70 %

Ha a nedvesség < 50 %:

| — | Nyersrost |
| --- | --- |

—

Nyersrost

1.2.8.

Kukoricafehérje [kukoricaglutén]
   (24)

A kukoricakeményítő előállításából származó termék. Elsősorban a keményítő különválasztása során nyert gluténból áll

Nedvesség, ha < 70 % vagy > 90 %

Ha a nedvesség < 70 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

1.2.9.

Kukoricafehérje-takarmány [kukoricaglutén-takarmány] (24)

A kukoricakeményítő előállítása során nyert termék. Korpából és kukorica oldható maradékaiból áll. A termék magában foglalhat tört kukoricát és a kukoricacsírákból történő olajkivonás társtermékeit is. Keményítőből és keményítőtermékek finomításából vagy fermentálásából származó egyéb termékek hozzáadhatók.

Legfeljebb 2 % nátriumot és 2 % kloridot tartalmazhat

Nedvesség, ha < 40 % vagy > 65 %

Ha a nedvesség < 40 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

| — | Nyersrost |
| --- | --- |

—

Nyersrost

| — | Keményítő |
| --- | --- |

—

Keményítő

1.2.10.

Kukoricacsíra
   (24)

Kukorica darává, lisztté vagy keményítővé történő feldolgozása során nyert termék. Elsődlegesen kukoricacsírából, külső héjból és endospermium-részekből áll

Nedvesség, ha < 40 % vagy > 60 %

Ha a nedvesség < 40 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

| — | Nyerszsír |
| --- | --- |

—

Nyerszsír

1.2.11.

Kukoricacsíra-pogácsa
   (24)

Olajgyártásból származó termék, amelyet feldolgozott kukoricacsíra sajtolásával nyernek. A csírához endospermium- és maghéjrészek tapadhatnak

Nyersfehérje

Nyerszsír

1.2.12.

Kukoricacsíra-liszt
   (24)

Olajgyártásból származó termék, melyet feldolgozott kukoricacsíra extrahálásával nyernek

Nyersfehérje

1.2.13.

Nyers kukoricacsíra-olaj
   (24)

Kukoricacsírák sajtolásával és/vagy extrahálásával nyert olaj és zsír

Nedvesség, ha > 1 %

1.2.14.

Kukorica, puffasztott
   (24)

Őrölt vagy tört kukoricából nedves, meleg körülmények közötti kezeléssel és nyomás alatt kinyert termék

Keményítő

1.2.15.

Kukoricalé
   (24)

A kukorica áztatásából származó, koncentrált, folyékony frakció

Nedvesség, ha < 45 % vagy > 65 %

Ha a nedvesség < 45 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

1.2.16.

Csemegekukorica-szilázs
   (24)

A csemegekukorica-gyártásból származó társtermék, amely csutkából, héjból, magbélből áll, aprított és szárított vagy préselt. Előállítása a csemegekukorica csutkájának, csuhéjának és leveleinek aprításával történik, amelyekhez csemegekukorica-magbél is keveredhet

Nyersrost

1.2.17.

Zúzott, csírátlanított kukorica
   (24)

Zúzott kukorica csírátlanításával nyert termék. Elsősorban endospermium-frakciókból áll, és tartalmazhat kukoricacsírát és külsőmaghéj-részecskéket

Nyersrost

Keményítő

1.2.18.

Kukoricakövecsek
   (24)

Korpát és csírát kis mennyiségben vagy egyáltalán nem tartalmazó, kemény, durva szemcsékből álló kukoricaőrlemény

Nyersrost

Keményítő

1.2.19.

Kukoricacsíraliszt-takarmány
   (24)

Olajgyártásból származó termék, amelyet feldolgozott kukoricacsíra extrahálásával nyernek. Kizárólag abban az esetben, ha integrált magzúzó és finomító üzemben állítják elő, a termék az alábbi maximális arányokban tartalmazhatja a következőket:

| — | összesítve legfeljebb 1 %os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat), |
| --- | --- |

—

összesítve legfeljebb 1 %os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat),

| — | 1,3 %-ban nyers lecitineket, |
| --- | --- |

—

1,3 %-ban nyers lecitineket,

| — | 2 %-ban semlegesítési iszapot |
| --- | --- |

—

2 %-ban semlegesítési iszapot

Nyersfehérje

1.2.20.

Szemcsutkazúzalék

Kukoricaszemek és -csutkák

1.2.21.

Szemcsutkazúzalék csuhéval

Kukoricaszemek, -csutkák és -csuhék

1.3.1.

Köles

A Panicum miliaceum L. szemtermése

1.4.1.

Zab

Az Avena sativa L. és egyéb zabfajták szemtermése

1.4.2.

Hántolt zab

Hántolt zabszemek

1.4.3.

Zabpehely

Hántolt zab gőzölése vagy infravörös sugarakkal végzett mikronizálása és lapkázása útján nyert termék. Kis mennyiségben zabhéjat tartalmazhat

Keményítő

1.4.4.

Zabtakarmányliszt

Rostált, hántolt zab zabdarává és zablisztté történő feldolgozása során nyert termék. Főleg zabkorpából és némi endospermiumból áll

Nyersrost

Keményítő

1.4.5.

Zabkorpa

Zabliszt-előállításból származó termék, amelyet hántolt zab rostált magjaiból nyernek. Elsősorban a külső héj frakcióiból és olyan magrészecskékből áll, amelyekből az endospermium nagyobb részét eltávolították

Nyersrost

1.4.6.

Zabhéj

Zabszemek hántolásából nyert termék

Nyersrost

1.4.7.

Zab, puffasztott

Őrölt vagy tört zabból nedves, meleg körülmények közötti kezeléssel és nyomás alatt kinyert termék

Keményítő

1.4.8.

Zabdara

Hántolt, tisztított zab

Nyersrost

Keményítő

1.4.9.

Zabliszt

Zabszemek őrléséből nyert termék

Nyersrost

Keményítő

1.4.10.

Előfőzött zabból készült liszt

Magas keményítőtartalommal rendelkező zabtermék, héjtalanítás után

Nyersrost

1.4.11.

Zabtakarmány

Rostált, hántolt zab zabdarává és zablisztté történő feldolgozása során nyert termék. Főleg zabkorpából és némi endospermiumból áll

Nyersrost

1.5.1.

Quinoamag, extrahált

A quinoa növény (Chenopodium quinoa Willd.) megtisztított egész magja; a mag külső héjában lévő szaponin el lett távolítva

1.6.1.

Tört rizs

Az Oryza sativa L. rizsmag része, amelynek hossza nem éri el egy egész rizsmag hosszának háromnegyedét. A rizs lehet előfőzött

Keményítő

1.6.2.

Őrölt rizs

Hántolt rizs, amelyből rizsőrléssel eltávolították a korpa és a csíra szinte egészét. A rizs lehet előfőzött

Keményítő

1.6.3.

Előzselatinizált rizs

Őrölt vagy tört rizsből előzselatinizálással nyert termék

Keményítő

1.6.4.

Extrudált rizs

Rizsliszt extrudálásával nyert termék

Keményítő

1.6.5.

Rizspehely

Előzselatinizált vagy tört rizsszemek pelyhesítésével nyert termék

Keményítő

1.6.6.

Hántolt rizs

Barna rizs (Oryza sativa L.), amelyről csak a héjat távolították el. A hántolási és kezelési eljárások korpa elvesztésével járhatnak

Keményítő

Nyersrost

1.6.7.

Darált takarmányrizs

Takarmányrizs darálásával nyert termék, amely a hántolt rizs őrlése során kiszitált zöld, gipszes vagy éretlen szemekből vagy a szokványos hántolt rizs sárga vagy foltos szemeiből áll

Keményítő

1.6.8.

Rizsliszt

Őrölt rizs darálásával nyert termék. A rizs lehet előfőzött

Keményítő

1.6.9.

Hántolt rizs, liszt

Hántolt rizs darálásával nyert termék. A rizs lehet előfőzött

Keményítő

Nyersrost

1.6.10.

Rizskorpa

Rizsőrlés során nyert termék, amely elsősorban a mag külső héjaiból (terméshéj, maghéj, sejtmag, aleuron) és a csíra egy részéből áll. A rizs lehet előfőzött vagy extrudált

Nyersrost

1.6.11.

Rizskorpa kalcium- karbonáttal

Rizsőrlés során nyert termék, amely elsősorban a mag külső héjaiból (terméshéj, maghéj, sejtmag, aleuron) és a csíra egy részéből áll. Legfeljebb 23 % technológiai segédanyagként felhasznált kalcium-karbonátot tartalmazhat. A rizs lehet előfőzött

Nyersrost

Kalcium-karbonát

1.6.12.

Zsírtalanított rizskorpa

Olajkinyerésből származó rizskorpa

Nyersrost

1.6.13.

Rizskorpaolaj

Stabilizált rizskorpából extrahált olaj

1.6.14.

Rizstakarmányliszt

Rizsliszt és -keményítő előállításából származó, száraz vagy nedves őrléssel és szitálással nyert termék. Elsősorban keményítőből, fehérjéből, zsírból és rostból áll. A rizs lehet előfőzött. Legfeljebb 0,25 % nátriumot és 0,25 % szulfátot tartalmazhat

Keményítő, ha > 20 %

Nyersfehérje, ha > 10 %

Nyerszsír, ha > 5 %

Nyersrost

1.6.15.

Rizstakarmányliszt kalcium-karbonáttal

Rizsőrlés során nyert termék, amely elsősorban aleuronréteg- és endospermium-részecskékből áll. Legfeljebb 23 % technológiai segédanyagként felhasznált kalcium-karbonátot tartalmazhat. A rizs lehet előfőzött

Keményítő

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

Kalcium-karbonát

1.6.16.

Rizs

Az Oryza sativa L. szemtermése

1.6.17.

Rizscsíra

Rizsőrlés során nyert termék, amely elsősorban csírát tartalmaz

Nyerszsír

Nyersfehérje

1.6.18.

Rizscsírapogácsa5

A rizscsíra olajeltávolítás céljából való összesajtolása után fennmaradó termék

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

1.6.20.

Rizsfehérje

Rizskeményítő előállítása során nedves őrléssel, szitálással, szétválasztással, koncentrációval és szárítással nyert termék

Nyersfehérje

1.6.21.

Rizsből készült folyékony takarmány

Rizs nedves őrlésével és szitálásával keletkező koncentrált, folyékony termék

Keményítő

1.6.22.

Rizs, puffasztott

Rizsszemek vagy tört rizsszemek expandálásával nyert termék

Keményítő

1.6.23.

Rizs, fermentált

Rizs fermentálásával nyert termék

Keményítő

1.6.24.

Amorf rizs, őrölt/gipszes rizs, őrölt

Rizsőrlés során nyert termék, amely elsősorban amorf és/vagy gipszes és/vagy sérült és/vagy természetes módon elszíneződött (zöld, piros, sárga) és/vagy szokványos hántolt egész vagy tört rizsszemekből áll

Keményítő

1.6.25.

Éretlen rizs, őrölt

Rizsőrlés során nyert termék, amely elsősorban éretlen és/vagy gipszes szemekből áll

Keményítő

1.7.1.

Rozs

A Secale cereale L. szemtermése

1.7.2.

Rozstakarmányliszt

Rostált rozsból nyert őrlemény. Elsősorban endospermium-részecskékből áll, a külső héj finom frakcióival és némi maghulladékkal

Keményítő

Nyersrost

1.7.3.

Rozstakarmány

Rostált rozsból nyert őrlemény. Főként a külső maghéjak törmelékéből, valamint olyan magdarabokból áll, melyekből a rozskorpához viszonyítva kevesebb endospermiumot távolítottak el

Keményítő

Nyersrost

1.7.4.

Rozskorpa

Rostált rozsból nyert őrlemény. Elsősorban a külső héj frakcióiból, valamint olyan magrészecskékből áll, amelyekből az endospermium túlnyomó részét eltávolították

Keményítő

Nyersrost

1.8.1.

Cirok [Tarka cirok]

A Sorghum bicolor (L.) Moench szemtermése/magja

1.8.2.

Cirok, fehér

Meghatározott cirokfajták fehér maghéjú szemtermése

1.8.3.

Ciroktakarmány

Cirokkeményítő különválasztása során nyert szárított termék. Elsősorban korpából áll. A termék tartalmazhatja az áztatóvíz megszárított maradékanyagait, és csírák is adhatók hozzá

Nyersfehérje

1.9.1.

Tönkölybúza

A Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank vagy a Triticum monococcum L. tönkölybúza szemtermése

1.9.2.

Tönkölybúzakorpa

A tönkölybúzaliszt előállításából származó termék. Elsősorban külső héjból és némi tönkölybúzacsíra-frakcióból áll, kevés endospermium-részecskével

Nyersrost

1.9.3.

Tönkölybúzahéj

Tönkölybúzaszemek hántolása során nyert termék

Nyersrost

1.9.4.

Tönkölybúza-takarmányliszt

Rostált, hántolt tönkölybúza tönkölybúzalisztté történő feldolgozása során nyert termék. Elsősorban endospermium-részecskékből áll, a külső héj finom frakcióival és némi szemtörmelékkel

Nyersrost

Keményítő

1.10.1.

Tritikálé

A Triticum × Secale cereale L. hibrid szemtermése

1.11.1.

Búza

A Triticum aestivum L., a Triticum durum Desf. és más búzafajták szemtermése

1.11.2.

Búzagyököcskék

Malátabúza csíráztatásából és malátatisztításból nyert termék, amely gyököcskékből, gabona finomszemcsékből, héjból és kis, tört, malátázott búzaszemekből áll

1.11.3.

Búza, előzselatinizált

Őrölt vagy tört búzából nedves, meleg körülmények közötti kezeléssel és nyomás alatt kinyert termék

Keményítő

1.11.4.

Búzatakarmányliszt

Rostált búzaszemekből vagy hántolt tönkölybúzából nyert lisztgyártási termék. Elsősorban endospermium-részecskékből áll, a külső héj finom frakcióival és némi szemtörmelékkel

Nyersrost

Keményítő

1.11.5.

Búzapehely

Hántolt búza gőzölése vagy infravörös sugarakkal végzett mikronizálása és lapkázása útján nyert termék. Kis mennyiségben búzakorpát tartalmazhat

Nyersrost

Keményítő

1.11.6.

Búzatakarmány

Rostált búzaszemekből vagy hántolt tönkölybúzából nyert liszt- vagy malátagyártási termék. Főként a külső maghéjak törmelékéből és olyan magdarabokból áll, amelyekből a búzakorpához viszonyítva kevesebb endospermiumot távolítottak el

Nyersrost

1.11.7.

Búzakorpa
   (25)

Rostált búzaszemekből vagy hántolt tönkölybúzából nyert liszt- vagy malátagyártási termék. Főleg a külső maghéjak törmelékéből és olyan magdarabokból áll, amelyekből az endospermium legnagyobb részét eltávolították

Nyersrost

1.11.8.

Malátázott, fermentált búzarészecskék

Búza és búzakorpa malátázásának és fermentálásának kombinálása során nyert termék. A terméket később megszárítják és darálják

Keményítő

Nyersrost

1.11.10.

Búzarost

Búzafeldolgozás során extrahált rost. Elsősorban rostból áll

Nedvesség, ha < 60 % vagy > 80 %

Ha a nedvesség < 60 %:

| — | Nyersrost |
| --- | --- |

—

Nyersrost

1.11.11.

Búzacsíra

Búzalisztőrlésből származó, elsősorban lapkázott vagy egyéb búzacsírából álló termék, amely a búzacsírához tapadt endospermium- és külsőhéj-frakciókat is tartalmazhat

Nyersfehérje

Nyerszsír

1.11.12.

Búzacsíra, fermentált

Búzacsíra fermentálásából származó termék

Nyersfehérje

Nyerszsír

1.11.13.

Búzacsíra-pogácsa5

Olajgyártásból származó termék, melyet búzacsíra (Triticum aestivum L., Triticum durum Desf.), valamint egyéb búzafajok és hántolt tönkölybúza (Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank, Triticum monococcum L.) sajtolásával nyernek, és melyhez még endospermium- és maghéjrészek tapadhatnak

Nyersfehérje

1.11.15.

Búzafehérje

Keményítő- vagy etanol-előállítás során nyert búzafehérje, amely részlegesen hidrolizált lehet

Nyersfehérje

1.11.16.

Búzaglutén-takarmány

Búzakeményítő- és gluténgyártásból származó termék. Korpából áll, amelyből részlegesen eltávolíthatták a csírát. Hozzáadhatók búza oldható maradékai, tört búza, valamint keményítőből és keményítőtermékek finomításából vagy fermentálásából származó egyéb termékek

Nedvesség, ha < 45 % vagy > 60 %

Ha a nedvesség < 45 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

| — | Keményítő |
| --- | --- |

—

Keményítő

1.11.18.

Vitális búzaglutén

Hidratált állapotban nagy viszkozitású-rugalmasságú búzafehérje, minimum 80 % fehérjével (N × 6,25) és maximum 2 % hamuval a szárazanyagban

Nyersfehérje

1.11.19.

Folyékony búzakeményítő

Keményítő/glükóz, valamint glutén búzából történő előállítása során nyert termék

Nedvesség, ha < 65 % vagy > 85 %

Ha a nedvesség < 65 %:

| — | Keményítő |
| --- | --- |

—

Keményítő

1.11.20.

Fehérjét tartalmazó búzakeményítő, részlegesen cukormentes

Elsősorban részlegesen lebomlott keményítőt, oldható fehérjéket és az endospermium egyéb oldható részeit tartalmazó, búzakeményítő előállítása során nyert termék

Nyersfehérje

Keményítő

Összes cukor, szacharózban számítva

1.11.21.

Búza oldható maradékai

A fehérje és a keményítő nedves extrahálása után a búzából nyert termék. Hidrolizált lehet

Nedvesség, ha < 55 % vagy > 85 %

Ha a nedvesség < 55 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

1.11.22.

Élesztős búzakoncentrátum

Alkohol-előállítás során a búzakeményítő fermentációját követően képződött nedves társtermék

Nedvesség, ha < 60 % vagy > 80 %

Ha a nedvesség < 60 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

1.11.23.

Malátabúza-törmelék

Mechanikai úton történő rostálásból (méret szerinti frakcionálás) származó termék, amely a malátázási eljárás előtt különválasztott, méreten aluli búzamagokat és búzamagfrakciókat tartalmaz

Nyersrost

1.11.24.

Malátabúza és malátabúza-törmelék

Maláta-előállítás során különválasztott búzamagfrakciókból és malátából álló termék

Nyersrost

1.11.25.

Malátabúzahéj

Malátabúza tisztításából származó termék, amely héjfrakciókat és finomszemcséket tartalmaz

Nyersrost

1.11.26.

Búzaaleuron

Búzakorpából az aleuronréteg leválasztásával nyert termék

Nyersfehérje

Nyersrost

1.12.2.

Gabonaliszt
   (23)

Gabonaőrlésből nyert liszt

Keményítő

Nyersrost

1.12.3.

Gabonafehérje-koncentrátum
   (23)

Élesztő fermentációja útján történő keményítőeltávolítás során gabonából nyert koncentrátum és szárított termék

Nyersfehérje

1.12.4.

Gabonamag-törmelék
   (23)

Mechanikai úton történő rostálásból (méret szerinti frakcionálás) származó termék, amely a mag további feldolgozása előtt különválasztott kis – esetleg csíráztatott – magokból és magfrakciókból áll. A termékek több nyersrostot (pl. héjat) tartalmaznak, mint a nem frakcionált gabonák.

Nyersrost

1.12.5.

Gabonacsíra
   (23)

Lisztőrlésből és keményítőgyártásból származó, elsősorban lapkázott vagy egyéb gabonacsírákból álló termék, amely a gabonacsírákhoz tapadt endospermium- és külsőhéj-frakciókat is tartalmazhat

Nyersfehérje

Nyerszsír

1.12.6.

Gabonamoslék-szirup
   (23)

Gabonaszesz előállításához használt gabona fermentálásakor és desztillálásakor keletkező szeszmoslék-koncentrátum párologtatása útján nyert gabonatermék

Nedvesség, ha < 45 % vagy > 70 %

Ha a nedvesség < 45 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

1.12.7.

Centrifugált szeszgyári gabonamoslék
   (23)

Gabonaszesz előállításához használt fermentált és desztillált gabonából származó szeszmoslék centrifugálása és/vagy szűrése során keletkezett szilárd frakcióból álló nedves termék

Nedvesség, ha < 65 % vagy > 88 %

Ha a nedvesség < 65 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

1.12.8.

Koncentrált szeszgyári oldható maradékok
   (23)

A korpa és glutén előzetes elkülönítése után búzapép és cukorszirup fermentálásával és desztillálásával történő alkohol-előállítás során nyert nedves termék. A fermentáláshoz használt mikroorganizmusok elhalt sejtjeit és/vagy azok részeit is tartalmazhatja.

Legfeljebb 4 % káliumot tartalmazhat 12 %-os nedvességtartalom mellett

Nedvesség, ha < 65 % vagy > 88 %

Ha a nedvesség < 65 %:

Nyersfehérje, ha > 10 %

1.12.9.

Szeszgyári gabonamoslék és oldható maradékok
   (23)

Gabonapép és/vagy keményítőt és cukrot tartalmazó egyéb termékek fermentálásával és desztillálásával történő alkohol-előállítás során nyert termék. A fermentáláshoz használt mikroorganizmusok elhalt sejtjeit és/vagy azok részeit is tartalmazhatja. 2 % szulfátot és/vagy legfeljebb 2 % káliumot tartalmazhat 12 %-os nedvességtartalom mellett

Nedvesség, ha < 60 % vagy > 80 %

Ha a nedvesség < 60 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

1.12.10.

Szeszgyári szárított gabonamoslék
   (23)

Alkoholdesztillálásból származó termék, amelyet a fermentált gabona szilárd társtermékeinek szárítása útján nyernek. Legfeljebb 2 % káliumot tartalmazhat 12 %-os nedvességtartalom mellett

Nyersfehérje

1.12.11.

Szeszgyári sötét gabonamoslék
   (23)
  [Szeszgyári szárított gabonamoslék és oldható maradékok
   (23)]

Alkoholdesztillálásból származó termék, amelyet a fermentált gabona szilárd társtermékeinek szárítása útján nyernek, és amelyhez üstmaradékot vagy bepárolt szeszmoslékot adnak hozzá. Legfeljebb 2 % káliumot tartalmazhat 12 %-os nedvességtartalom mellett

Nyersfehérje

1.12.12.

Sörtörköly
   (23)

Sörgyártásból származó termék, amely malátázott és nem malátázott gabona társtermékeiből és keményítőt tartalmazó egyéb olyan termékekből áll, amelyek komlót tartalmazhatnak. Rendszerint nedves állapotban forgalmazzák, de szárított formában is értékesíthető. Legfeljebb 0,3 % dimetil-polisziloxánt, 1,5 % enzimet és 1,8 % bentonitot tartalmazhat

Nedvesség, ha < 65 % vagy > 88 %

Ha a nedvesség < 65 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

1.12.13.

Seprő
   (23)

Gabonawhisky-gyártásból származó szilárd termék. Malátázott gabona forró vizes extrahálásából származó társtermékekből áll. Rendszerint nedves állapotban forgalmazzák, miután a kivonatot nehézségi erővel eltávolították

Nedvesség, ha < 65 % vagy > 88 %

Ha a nedvesség < 65 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

1.12.14.

Gabonaszűrlet

Sör-, malátakivonat- és whiskygyártás során nyert szilárd termék. Darált maláta forró vizes extrahálásából származó társtermékekből, valamint esetlegesen cukorban vagy keményítőben gazdag egyéb adalékokból áll. Rendszerint nedves állapotban forgalmazzák, miután a kivonatot préseléssel eltávolították.

Nedvesség, ha < 65 % vagy > 88 %

Ha a nedvesség < 65 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

1.12.15.

Üstmaradék

A malátalepárló üzemben az első desztillálást követően az üstben maradó termék

Nyersfehérje, ha > 10 %

1.12.16.

Üstmaradék, szirup

A malátalepárló üzemben az első desztillálást követően keletkező üstmaradék párologtatásából származó termék

Nedvesség, ha < 45 % vagy > 70 %

Ha a nedvesség < 45 %:

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

2.   Olajos magvak, olajtartalmú gyümölcsök és azokból nyert termékek

| Szám | Név
  1 | Leírás | Kötelezően feltüntetendő információk |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1.1. | Babassupogácsa
   (26) | Olajgyártásból származó termék, amelyet (az Orbignya fajtához tartozó) Babassu pálmadió sajtolásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 2.2.1. | Sárgarepcemag | A Camelina sativa L. Crantz magja | |
| 2.2.2. | Sárgarepce, pogácsa
   (26) | Olajgyártásból származó termék, amelyet a sárgarepcemag sajtolásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 2.2.3. | Sárgarepceliszt | Olajgyártásból származó termék, amelyet a sárgarepce-pogácsa extrahálásával és megfelelő hőkezelésével nyernek | Nyersfehérje |
| 2.3.1. | Kakaótok | A Theobroma cacao L. szárított és pörkölt kakaóbabjainak külső burka | Nyersrost |
| 2.3.2. | Kakaóhéj | A Theobroma cacao L. kakaóbabjainak feldolgozása során nyert termék | Nyersrost
  Nyersfehérje |
| 2.3.3. | Kakaóbabliszt, részlegesen hántolt | Olajgyártásból származó termék, amelyet a Theobroma cacao L. szárított és pörkölt kakaóbabjainak extrahálásával nyernek, miután a babokról a héjat részlegesen eltávolították | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 2.4.1. | Koprapogácsa
   (26) | Olajgyártásból származó termék, amelyet a Cocos nucifera L. kókuszpálma magja szárított magbelének (endospermium) és külső héjának (tegument) sajtolásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 2.4.2. | Kopra, hidrolizált pogácsa
   (26) | Olajgyártásból származó termék, amelyet a Cocos nucifera L. kókuszpálma magja szárított magbelének (endospermium) és külső héjának (tegument) sajtolásával és enzimatikus hidrolizálásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 2.4.3. | Kopraliszt | Olajgyártásból származó termék, amelyet a Cocos nucifera L. kókuszpálma magja szárított magbelének (endospermium) és külső héjának (tegument) extrahálásával nyernek | Nyersfehérje |
| 2.5.1. | Gyapotmag | A Gossypium ssp. magja, amelyről a szálakat eltávolították. | |
| 2.5.2. | Gyapotmagdara, részlegesen hántolt | Olajgyártásból származó termék, amelyet olyan gyapotmag extrahálásával nyernek, amelyről a szálakat és a héj egy részét eltávolították. (Maximális nyersrosttartalom: 22,5 % a szárazanyagban) | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 2.5.3. | Gyapotmagpogácsa
   (26) | Olajgyártásból származó termék, amelyet olyan gyapotmag sajtolásával nyernek, amelyről a szálakat eltávolították | Nyersfehérje
  Nyersrost
  Nyerszsír |
| 2.6.1. | Földimogyoró-pogácsa
   (27)
   (26)
  , részlegesen hántolt | Olajgyártásból származó termék, amelyet az Arachis hypogaea L. fajhoz és egyéb Arachis-fajokhoz tartozó, részlegesen hántolt földimogyoró sajtolásával nyernek. (Maximális nyersrosttartalom: 16 % a szárazanyagban) | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 2.6.2. | Földimogyoró
   (27)
  -dara, részlegesen hántolt | Olajgyártásból származó termék, amelyet részlegesen hántolt földimogyoró-pogácsa extrahálásával nyernek. (Maximális nyersrosttartalom: 16 % a szárazanyagban) | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 2.6.3. | Földimogyoró
   (27)
  -pogácsa
   (26)
  , hántolt | Olajgyártásból származó termék, amelyet hántolt földimogyoró sajtolásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 2.6.4. | Földimogyoró
   (27)
  -dara, hántolt | Olajgyártásból származó termék, amelyet hántolt földimogyoró-pogácsa extrahálásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 2.6.5. | Földimogyoró
   (27) | Az Arachis hypogaea és egyéb Arachis-fajok magja | |
| 2.7.1. | Kapokpogácsa
   (26) | Olajgyártásból származó termék, amelyet a kapok (Ceiba pentadra L. Gaertn.) magjainak sajtolásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 2.8.1. | Lenmag | A Linum usitatissimum L. len magja (minimális botanikai tisztaság: 93 %), egész, hengerelt vagy darált lenmag formájában | |
| 2.8.2. | Lenmagpogácsa
   (26) | Olajgyártásból származó termék, amelyet a lenmag sajtolásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 2.8.3. | Lenmagdara | Olajgyártásból származó termék, amelyet a lenmagpogácsa extrahálásával és megfelelő hőkezelésével nyernek | Nyersfehérje |
| 2.8.4. | Lenmagpogácsa
   (26)
  -takarmány | Olajgyártásból származó termék, amelyet a lenmag sajtolásával nyernek. Kizárólag abban az esetben, ha integrált magzúzó és finomító üzemben állítják elő, a termék az alábbi maximális arányokban tartalmazhatja a következőket:






  — | összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat), |

Szám

Név
  1

Leírás

Kötelezően feltüntetendő információk

2.1.1.

Babassupogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet (az Orbignya fajtához tartozó) Babassu pálmadió sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.2.1.

Sárgarepcemag

A Camelina sativa L. Crantz magja

2.2.2.

Sárgarepce, pogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet a sárgarepcemag sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.2.3.

Sárgarepceliszt

Olajgyártásból származó termék, amelyet a sárgarepce-pogácsa extrahálásával és megfelelő hőkezelésével nyernek

Nyersfehérje

2.3.1.

Kakaótok

A Theobroma cacao L. szárított és pörkölt kakaóbabjainak külső burka

Nyersrost

2.3.2.

Kakaóhéj

A Theobroma cacao L. kakaóbabjainak feldolgozása során nyert termék

Nyersrost

Nyersfehérje

2.3.3.

Kakaóbabliszt, részlegesen hántolt

Olajgyártásból származó termék, amelyet a Theobroma cacao L. szárított és pörkölt kakaóbabjainak extrahálásával nyernek, miután a babokról a héjat részlegesen eltávolították

Nyersfehérje

Nyersrost

2.4.1.

Koprapogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet a Cocos nucifera L. kókuszpálma magja szárított magbelének (endospermium) és külső héjának (tegument) sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.4.2.

Kopra, hidrolizált pogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet a Cocos nucifera L. kókuszpálma magja szárított magbelének (endospermium) és külső héjának (tegument) sajtolásával és enzimatikus hidrolizálásával nyernek

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.4.3.

Kopraliszt

Olajgyártásból származó termék, amelyet a Cocos nucifera L. kókuszpálma magja szárított magbelének (endospermium) és külső héjának (tegument) extrahálásával nyernek

Nyersfehérje

2.5.1.

Gyapotmag

A Gossypium ssp. magja, amelyről a szálakat eltávolították.

2.5.2.

Gyapotmagdara, részlegesen hántolt

Olajgyártásból származó termék, amelyet olyan gyapotmag extrahálásával nyernek, amelyről a szálakat és a héj egy részét eltávolították. (Maximális nyersrosttartalom: 22,5 % a szárazanyagban)

Nyersfehérje

Nyersrost

2.5.3.

Gyapotmagpogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet olyan gyapotmag sajtolásával nyernek, amelyről a szálakat eltávolították

Nyersfehérje

Nyersrost

Nyerszsír

2.6.1.

Földimogyoró-pogácsa
   (27)
   (26)
  , részlegesen hántolt

Olajgyártásból származó termék, amelyet az Arachis hypogaea L. fajhoz és egyéb Arachis-fajokhoz tartozó, részlegesen hántolt földimogyoró sajtolásával nyernek. (Maximális nyersrosttartalom: 16 % a szárazanyagban)

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.6.2.

Földimogyoró
   (27)
  -dara, részlegesen hántolt

Olajgyártásból származó termék, amelyet részlegesen hántolt földimogyoró-pogácsa extrahálásával nyernek. (Maximális nyersrosttartalom: 16 % a szárazanyagban)

Nyersfehérje

Nyersrost

2.6.3.

Földimogyoró
   (27)
  -pogácsa
   (26)
  , hántolt

Olajgyártásból származó termék, amelyet hántolt földimogyoró sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.6.4.

Földimogyoró
   (27)
  -dara, hántolt

Olajgyártásból származó termék, amelyet hántolt földimogyoró-pogácsa extrahálásával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

2.6.5.

Földimogyoró
   (27)

Az Arachis hypogaea és egyéb Arachis-fajok magja

2.7.1.

Kapokpogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet a kapok (Ceiba pentadra L. Gaertn.) magjainak sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

2.8.1.

Lenmag

A Linum usitatissimum L. len magja (minimális botanikai tisztaság: 93 %), egész, hengerelt vagy darált lenmag formájában

2.8.2.

Lenmagpogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet a lenmag sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.8.3.

Lenmagdara

Olajgyártásból származó termék, amelyet a lenmagpogácsa extrahálásával és megfelelő hőkezelésével nyernek

Nyersfehérje

2.8.4.

Lenmagpogácsa
   (26)
  -takarmány

Olajgyártásból származó termék, amelyet a lenmag sajtolásával nyernek. Kizárólag abban az esetben, ha integrált magzúzó és finomító üzemben állítják elő, a termék az alábbi maximális arányokban tartalmazhatja a következőket:

—

összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat),

| — | 1,3 %-ban nyers lecitineket, |
| --- | --- |

—

1,3 %-ban nyers lecitineket,

| — | 2 %-ban semlegesítési iszapot |
| --- | --- |

—

2 %-ban semlegesítési iszapot

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.8.5.

Lenmagliszt-takarmány

Olajgyártásból származó termék, amelyet a lenmagpogácsa extrahálásával és megfelelő hőkezelésével nyernek. Kizárólag abban az esetben, ha integrált magzúzó és finomító üzemben állítják elő, a termék az alábbi maximális arányokban tartalmazhatja a következőket:

| — | összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat), |
| --- | --- |

—

összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat),

| — | 1,3 %-ban nyers lecitineket, |
| --- | --- |

—

1,3 %-ban nyers lecitineket,

| — | 2 %-ban semlegesítési iszapot |
| --- | --- |

—

2 %-ban semlegesítési iszapot

Nyersfehérje

2.9.1.

Mustármagkorpa

Mustár (Brassica juncea L.) előállításából származó termék. A külső héj frakcióiból és magrészecskékből áll

Nyersrost

2.9.2.

Mustármagdara

Illékony mustárolaj mustármagból való extrahálásával nyert termék

Nyersfehérje

2.10.1.

Nigermag

A Guizotia abyssinica (L.F.) Cass. nigernövény magja

2.10.2.

Nigermagpogácsa5

Olajgyártásból származó termék, amelyet a nigernövény magjának sajtolásával nyernek (Sósavban oldhatatlan hamu: maximum 3,4 %)

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.11.1.

Olajbogyópép

Olajgyártásból származó termék, amelyet a magrészektől a lehető legnagyobb mértékben különválasztott, sajtolt olajbogyó (Olea europea L.) extrahálásával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

Nyerszsír

2.11.2.

Zsírtalanított olajbogyódara-takarmány

Az olivaolaj-gyártás mellékterméke, amelyet a magrészektől a lehető legnagyobb mértékben különválasztott olajbogyópép-pogácsa extrahálásával és megfelelő hőkezelésével nyernek Kizárólag abban az esetben, ha integrált magzúzó és finomító üzemben állítják elő, a termék az alábbi maximális arányokban tartalmazhatja a következőket:

| — | összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat), |
| --- | --- |

—

összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat),

| — | 1,3 %-ban nyers lecitineket, |
| --- | --- |

—

1,3 %-ban nyers lecitineket,

| — | 2 %-ban semlegesítési iszapot |
| --- | --- |

—

2 %-ban semlegesítési iszapot

Nyersfehérje

Nyersrost

2.11.3.

Zsírtalanított olajbogyódara

Az olivaolaj-gyártás mellékterméke, amelyet a magrészektől a lehető legnagyobb mértékben szétválasztott olajbogyópép-pogácsa extrahálásával és megfelelő hőkezelésével nyertek

Nyersfehérje

Nyersrost

2.12.1.

Pálmamagpogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet az Elaeis guineensis Jacq., illetve a Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct.) fajhoz tartozó pálma magbelének sajtolásával nyernek azután, hogy a magbelet a lehető legnagyobb mértékben megtisztították a kemény buroktól

Nyersfehérje

Nyersrost

Nyerszsír

2.12.2.

Pálmamagdara

Olajgyártásból származó termék, amelyet a pálma magbelének extrahálásával nyernek azután, hogy a magbelet a lehető legnagyobb mértékben megtisztították a kemény buroktól

Nyersfehérje

Nyersrost

2.13.1.

Tökmag

A Cucurbita pepo L. fajhoz és a Cucurbita nemzetséghez tartozó növények magja

2.13.2.

Tökmag, pogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet a Cucurbita pepo fajhoz és a Cucurbita nemzetséghez tartozó növények magjainak sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyerszsír

2.14.1.

Repcemag
   (28)

A Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. repce, a Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz indiai sarson és a Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk repce magja. Minimális botanikai tisztaság: 94 %

2.14.2.

Repcemag,
   (28)
  pogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet repcemag sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.14.3.

Repcemagdara (28)

Olajgyártásból származó termék, amelyet a repcemagpogácsa extrahálásával és megfelelő hőkezelésével nyernek

Nyersfehérje

2.14.4.

Repcemag
   (28)
  , extrudált

Egész repcéből nedves, meleg körülmények közötti kezeléssel és keményítőzselatinizálást fokozó nyomás alatt kinyert termék

Nyersfehérje

Nyerszsír

2.14.5.

Repcemagból készült
   (28)
  fehérjekoncentrátum

Olajgyártásból származó termék, amelyet a repcemagpogácsa vagy a repcemag fehérjefrakciójának leválasztásával nyernek

Nyersfehérje

2.14.6.

Repcemagpogácsa
   (28)
   (26)
  -takarmány

Olajgyártásból származó termék, amelyet repcemag sajtolásával nyernek. Kizárólag abban az esetben, ha integrált magzúzó és finomító üzemben állítják elő, a termék az alábbi maximális arányokban tartalmazhatja a következőket:

| — | összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat), |
| --- | --- |

—

összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat),

| — | 1,3 %-ban nyers lecitineket, |
| --- | --- |

—

1,3 %-ban nyers lecitineket,

| — | 2 %-ban semlegesítési iszapot |
| --- | --- |

—

2 %-ban semlegesítési iszapot

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.14.7.

Repcemagdara
   (28)
  -takarmány

Olajgyártásból származó termék, amelyet a repcemagpogácsa extrahálásával és megfelelő hőkezelésével nyernek. Kizárólag abban az esetben, ha integrált magzúzó és finomító üzemben állítják elő, a termék az alábbi maximális arányokban tartalmazhatja a következőket:

| — | összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat), |
| --- | --- |

—

összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat),

| — | 1,3 %-ban nyers lecitineket, |
| --- | --- |

—

1,3 %-ban nyers lecitineket,

| — | 2 %-ban semlegesítési iszapot |
| --- | --- |

—

2 %-ban semlegesítési iszapot

Nyersfehérje

2.15.1.

Sáfránymag

A Carthamus tinctorius L. sáfrány magja

2.15.2.

Sáfránymagliszt, részlegesen hántolt

Olajgyártásból származó termék, melyet részlegesen hántolt sáfránymag extrahálásával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

2.15.3.

Sáfrányhéj

Sáfránymag hántolása során nyert termék

Nyersrost

2.16.1.

Szezámmag

A Sesamum indicum L. magja

2.17.1.

Szezámmag, részlegesen hántolt

Olajgyártásból származó termék, amelyet a héj egy részének eltávolításával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

2.17.2.

Szezámhéj

Szezámmag hántolása során nyert termék

Nyersrost

2.17.3.

Szezámmagpogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet szezámnövény magjának sajtolásával nyernek (Sósavban oldhatatlan hamu: maximum 5 %)

Nyersfehérje

Nyersrost

Nyerszsír

2.18.1.

Pirított szója(bab)

Megfelelő hőkezelésnek alávetett szójabab (Glycine max L. Merr.). (Ureázaktivitás: maximum 0,4 mg N/g × min.)

2.18.2.

Szója(bab)pogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet a szójamag sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.18.3.

Szója(bab)dara

Olajgyártásból származó termék, amelyet szójababból nyernek extrahálás és megfelelő hőkezelés után. (Ureáz-aktivitás: maximum 0,4 mg N/g × min.)

Nyersfehérje

Nyersrost

ha > 8 % szárazanyagban

2.18.4.

Szója(bab)dara, hántolt

Olajgyártásból származó termék, amelyet hántolt szójababból nyernek extrahálás és megfelelő hőkezelés után. (Ureáz-aktivitás: maximum 0,5 mg N/g × min.)

Nyersfehérje

2.18.5.

Szója(bab)héj

Szójabab hántolása során nyert termék

Nyersrost

2.18.6.

Szójabab, extrudált

Szójababból nedves, meleg körülmények közötti kezeléssel és keményítőzselatinizálást fokozó nyomás alatt kinyert termék

Nyersfehérje

Nyerszsír

2.18.7.

Szója(bab)fehérje-koncentrátum

Hántolt, zsírkivont szójababból nyert termék, amelyet második extrahálásnak vagy enzimatikus kezelésnek is alávetnek a nitrogénmentes kivonat mennyiségének csökkentése céljából. Inaktivált enzimeket tartalmazhat

Nyersfehérje

2.18.8.

Szójababpép; [szójababpaszta]

Szójabab extrahálása során nyert, élelmiszer-készítménynek szánt termék

Nyersfehérje

2.18.9.

Szójababmelasz

A szójabab feldolgozása során nyert termék

Nyersfehérje

Nyerszsír

2.18.10.

Szójabab-feldolgozás társterméke

Szójabab élelmiszer-készítménnyé történő feldolgozása során nyert termék

Nyersfehérje

2.18.11.

Szója(bab)

Szójabab (Glycine max L. Merr.)

Ureázaktivitás, ha > 0,4 mg N/g × min

2.18.12.

Szójabab, pehely

Hántolt szójabab gőzölése vagy infravörös sugarakkal végzett mikronizálása és lapkázása útján nyert termék (Ureázaktivitás: maximum 0,4 mg N/g × min.)

Nyersfehérje

2.18.13.

Szója(bab)dara-takarmány

Olajgyártásból származó termék, amelyet szójababból nyernek extrahálás és megfelelő hőkezelés után. (Ureázaktivitás: maximum 0,4 mg N/g × min.) Kizárólag abban az esetben, ha integrált magzúzó és finomító üzemben állítják elő, a termék az alábbi maximális arányokban tartalmazhatja a következőket:

| — | összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat), |
| --- | --- |

—

összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat),

| — | 1,3 %-ban nyers lecitineket, |
| --- | --- |

—

1,3 %-ban nyers lecitineket,

| — | 1,5 %-ban semlegesítési iszapot |
| --- | --- |

—

1,5 %-ban semlegesítési iszapot

Nyersfehérje

Nyersrost

ha > 8 % szárazanyagban

2.18.14.

Szója(bab)dara-takarmány, hántolt

Olajgyártásból származó termék, amelyet hántolt szójababból nyernek extrahálás és megfelelő hőkezelés után. (Ureázaktivitás: maximum 0,5 mg N/g × min.). Kizárólag abban az esetben, ha integrált magzúzó és finomító üzemben állítják elő, a termék az alábbi maximális arányokban tartalmazhatja a következőket:

| — | összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat), |
| --- | --- |

—

összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat),

| — | 1,3 %-ban nyers lecitineket, |
| --- | --- |

—

1,3 %-ban nyers lecitineket,

| — | 1,5 %-ban semlegesítési iszapot |
| --- | --- |

—

1,5 %-ban semlegesítési iszapot

Nyersfehérje

2.18.15.

Fermentált szója(bab)fehérje (koncentrátum)

Hántolt, zsírkivont szójababból nyert termék, amelyet mikrobiális fermentálásnak is alávetnek a nitrogénmentes kivonat mennyiségének csökkentése céljából. A fermentáláshoz használt mikroorganizmusok elhalt sejtjeit és/vagy azok részeit is tartalmazhatja

Nyersfehérje

2.18.16.

Szójaliszt, pirított vagy gőzölt

Szójabab, amelyet pirítottak vagy gőzöltek és lisztté őröltek (Ureázaktivitás: maximum 0,4 mg N/g × min.)

2.19.1.

Napraforgómag

A napraforgó Helianthus annuus L. magja

2.19.2.

Napraforgómag-pogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet napraforgómag sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.19.3.

Napraforgódara

Olajgyártásból származó termék, amelyet napraforgómag-pogácsa extrahálásával és megfelelő hőkezelésével nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

2.19.4.

Napraforgódara, hántolt

Olajgyártásból származó termék, amelyet a napraforgómag-pogácsa extrahálásával és megfelelő hőkezelésével nyernek, miután a magokról részben vagy teljes egészében eltávolították a héjat. (Legnagyobb nyersrosttartalom: a szárazanyag 27,5 %-a)

Nyersfehérje

Nyersrost

2.19.5.

Napraforgómaghéj

Napraforgómag hántolása során nyert termék

Nyersrost

2.19.6.

Napraforgódara-takarmány

Olajgyártásból származó termék, amelyet napraforgómag-pogácsa extrahálásával és megfelelő hőkezelésével nyernek. Kizárólag abban az esetben, ha integrált magzúzó és finomító üzemben állítják elő, a termék az alábbi maximális arányokban tartalmazhatja a következőket:

| — | összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat), |
| --- | --- |

—

összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat),

| — | 1,3 %-ban nyers lecitineket, |
| --- | --- |

—

1,3 %-ban nyers lecitineket,

| — | 2 %-ban semlegesítési iszapot |
| --- | --- |

—

2 %-ban semlegesítési iszapot

Nyersfehérje

2.19.7.

Napraforgódara-takarmány, hántolt

Olajgyártásból származó termék, amelyet a napraforgómag-pogácsa extrahálásával és megfelelő hőkezelésével nyernek, miután a magokról részben vagy teljes egészében eltávolították a héjat. Kizárólag abban az esetben, ha integrált magzúzó és finomító üzemben állítják elő, a termék az alábbi maximális arányokban tartalmazhatja a következőket:

| — | összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat), |
| --- | --- |

—

összesítve legfeljebb 1 %-os arányban használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat),

| — | 1,3 %-ban nyers lecitineket, |
| --- | --- |

—

1,3 %-ban nyers lecitineket,

| — | 2 %-ban semlegesítési iszapot. |
| --- | --- |

—

2 %-ban semlegesítési iszapot.

Maximális nyersrosttartalom: 27,5 % a szárazanyagban

Nyersfehérje

Nyersrost

2.19.8.

Napraforgódara magas fehérjetartalmú és alacsony cellulóztartalmú frakciója

Napraforgódara feldolgozásából származó termék, amelyet hántolt napraforgódara őrlése és frakcionálása (szitálás és levegővel való frakcionálás) útján állítanak elő.

Minimális nyersfehérje-tartalom: 45 % 8 %-os nedvességtartalom mellett.

Maximális nyersrosttartalom: 8 % 8 %-os nedvességtartalom mellett

Nyersfehérje

Nyersrost

2.19.9.

Napraforgódara magas cellulóztartalmú frakciója

Napraforgódara feldolgozásából származó termék, amelyet hántolt napraforgódara őrlése és frakcionálása (szitálás és levegővel való frakcionálás) útján állítanak elő.

Minimális nyersrosttartalom: 38 % 8 %-os nedvességtartalom mellett.

Minimális nyersfehérje-tartalom: 17 % 8 %-os nedvességtartalom mellett

Nyersfehérje

Nyersrost

2.19.10.

Napraforgódara-takarmány magas fehérjetartalmú és alacsony cellulóztartalmú frakciója

Napraforgódara feldolgozásából származó termék, amelyet hántolt napraforgódara őrlése és frakcionálása (szitálás és levegővel való frakcionálás) útján állítanak elő. Kizárólag abban az esetben, ha integrált magzúzó és finomító üzemben állítják elő, a termék összesítve legfeljebb 1 %os arányban tartalmazhat használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat)

Minimális nyersfehérje-tartalom: 45 % 9,5 %-os nedvességtartalom mellett.

Maximális nyersrosttartalom: 8 % 10 %-os nedvességtartalom mellett

Nyersfehérje, nyersrost

2.19.11.

Napraforgódara-takarmány magas cellulóztartalmú frakciója

Napraforgódara feldolgozásából származó termék, amelyet hántolt napraforgódara őrlése és frakcionálása (szitálás és levegővel való frakcionálás) útján állítanak elő. Kizárólag abban az esetben, ha integrált magzúzó és finomító üzemben állítják elő, a termék összesítve legfeljebb 1 %os arányban tartalmazhat használt derítőföldet és szűrési segédanyagot (például kovaföldet, amorf szilikátokat és szilikátot, filloszilikátokat és cellulóz- vagy farostokat)

Minimális nyersrosttartalom: 38 % 10 %-os nedvességtartalom mellett.

Minimális nyersfehérje-tartalom: 17 % 8 %-os nedvességtartalom mellett

Nyersfehérje, nyersrost

2.20.1.

Növényi olaj és zsír
   (29)

Olajos magvakból vagy olajtartalmú gyümölcsökből sajtolással és/vagy extrahálással nyert olaj és zsír (kivéve a ricinusnövényből nyert ricinusolajat)

Nedvesség, ha > 1 %

2.21.1.

Nyers lecitinek

Olajos magvakból és olajtartalmú gyümölcsökből származó nyersolaj vízzel történő nyálkátlanítása során nyert termék. Citromsav, foszforsav, nátrium-hidroxid vagy enzimek hozzáadhatók a nyersolaj nyálkátlanítása során

2.22.1.

Kendermag

A 639/2014/EU rendeletben (30)a mennyiségi meghatározásra megállapított módszer alapján < 0,2 %-os tetrahidrokannabinol-tartalmú Cannabis sativa L. fajták magja

2.22.2.

Kenderpogácsa
   (26)

Olajgyártásból származó termék, amelyet olyan Cannabis sativa L. kenderfajták magjainak sajtolásával nyernek, amelyeknek a 639/2014/EU rendeletben a mennyiségi meghatározásra megállapított módszer szerint meghatározott tetrahidrokannabinol-tartalma < 0,2 %

Nyersfehérje

Nyersrost

2.22.3.

Kendermagolaj

Olyan Cannabis sativa L. kenderfajták magjainak sajtolásával nyert olaj, amelyeknek a 639/2014/EU rendeletben a mennyiségi meghatározásra megállapított módszer szerint meghatározott tetrahidrokannabinol-tartalma < 0,2 %

Nedvesség, ha > 1 %

2.23.1.

Mák

A Papaver somniferum L. magja

2.23.2.

Mákdara

Olajgyártásból származó termék, amelyet a mákpogácsa extrahálásával nyernek

Nyersfehérje

2.24.1.

Aztékzsályamag

A Salvia hispanica L. magja

3.   Hüvelyesek magjai és azokból nyert termékek

| Szám | Név
  1 | Leírás | Kötelezően feltüntetendő információk |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1. | Bab, pirított | A Phaseolus spp. vagy a Vigna spp. megfelelő hőkezelésnek alávetett magja | |
| 3.1.2. | Babfehérje-koncentrátum | A bab terméséből elkülönített nedvből keményítőgyártás során nyert termék | Nyersfehérje |
| 3.2.1. | Szentjánoskenyér-hüvely | A Ceratonia siliqua L. szentjánoskenyérfa szentjánoskenyérmagot tartalmazó szárított termése | Nyersrost |
| 3.2.3. | Durván őrölt szentjánoskenyér | A szentjánoskenyérfa szárított terméseinek (hüvelyeinek) a szentjánoskenyérmagok eltávolítása után történő összezúzásával nyert termék | Nyersrost |
| 3.2.4. | Szentjánoskenyérpor; [szentjánoskenyérliszt] | A szentjánoskenyérfa szárított terméseinek (hüvelyeinek) a szentjánoskenyérmagok eltávolítása után történő mikronizálásával nyert termék | Nyersrost
  Összes cukor, szacharózban számítva |
| 3.2.5. | Szentjánoskenyér-csíra | A szentjánoskenyérfa magjainak csírája | Nyersfehérje |
| 3.2.6. | Szentjánoskenyér-csíra, pogácsa5 | Olajgyártásból származó termék, amelyet szentjánoskenyér-csíra sajtolásával nyernek | Nyersfehérje |
| 3.2.7. | Szentjánoskenyérmag | A szentjánoskenyér hüvelyéből kinyert mag (magbél), amely endospermiumból, héjból és csírából áll | Nyersrost |
| 3.2.8. | A szentjánoskenyérmag héja | A szentjánoskenyérfa magtermésének héjtalanítása során nyert szentjánoskenyérmag-héj | Nyersrost |
| 3.3.1. | Csicseriborsó | A Cicer arietinum L. magja | |
| 3.4.1. | Ervil (cicorlencse) | Az Ervum ervilia L. magja | |
| 3.5.1. | Görögszénamag | A görögszéna (Trigonella foenum-graecum) magja | |
| 3.6.1. | Guarliszt | A Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub. guarbab magjából nyert nyák extrahálása után nyert termék | Nyersfehérje |
| 3.6.2. | Guarcsíraliszt | A guarbab magjának csírájából a nyák extrahálása után nyert termék | Nyersfehérje |
| 3.7.1. | Lóbab | A Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. és var. minuta (Alef.) Mansf. magja | |
| 3.7.2. | Lóbabpehely | Hántolt lóbab gőzölése vagy infravörös sugarakkal végzett mikronizálása és lapkázása útján nyert termék | Keményítő
  Nyersfehérje |
| 3.7.3. | Lóbabhéj; [faba babhéj] | Lóbabmag hántolása során nyert termék, amely elsősorban külső héjakból áll | Nyersrost
  Nyersfehérje |
| 3.7.4. | Lóbab, hántolt | Lóbabmag hántolása során nyert termék, amely elsősorban babbélből áll | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 3.7.5. | Lóbabfehérje | Hántolt lóbabból darálás és levegővel való frakcionálás útján nyert termék | Nyersfehérje |
| 3.8.1. | Lencse | A Lens culinaris a.o. Medik. magja | |
| 3.8.2. | Lencsehéj | Lencsemag hántolása során nyert termék | Nyersrost |
| 3.9.1. | Édes csillagfürt | A legfeljebb 5 %-os keserűmag-tartalmú Lupinus spp. magja | Nyersfehérje |
| 3.9.2. | Édes csillagfürt, hántolt | Hántolt édes csillagfürtmagok | Nyersfehérje |
| 3.9.3. | Csillagfürthéj; [csillagfürthéj] | Csillagfürtmag hántolása során nyert termék, amely elsősorban külső héjakból áll | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 3.9.4. | Csillagfürtpép | Csillagfürt-összetevők extrahálása után nyert termék | Nyersrost |
| 3.9.5. | Csillagfürt-takarmányliszt | Csillagfürtből csillagfürtliszt előállítása során nyert termék. Főleg sziklevél- és kisebb mértékben héjdarabokból áll | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 3.9.6. | Csillagfürtfehérje | A csillagfürt terméséből elkülönített nedvből keményítőgyártás során vagy darálás és levegővel való frakcionálás után nyert termék | Nyersfehérje |
| 3.9.7. | Csillagfürtfehérje-liszt | Magas fehérjetartalmú liszt előállítására irányuló csillagfürt-feldolgozásból származó termék | Nyersfehérje |
| 3.10.1. | Mungóbab | A Vigna radiata L. termése | |
| 3.11.1. | Borsó | A Pisum spp. magja | |
| 3.11.2. | Borsókorpa | Borsódara előállítása során nyert termék. Főleg a borsó hántolása és tisztítása során eltávolított héjakból áll | Nyersrost |
| 3.11.3. | Borsópehely | Hántolt borsó gőzölése vagy infravörös sugarakkal végzett mikronizálása és lapkázása útján nyert termék | Keményítő |
| 3.11.4. | Borsóliszt | Borsódarálás során nyert termék | Nyersfehérje |
| 3.11.5. | Borsóhéj | Borsóból borsódara előállítása során nyert termék. Elsősorban a borsó hántolása és tisztítása során eltávolított héjakból és kisebb mennyiségben endospermiumból áll | Nyersrost |
| 3.11.6. | Borsó, hántolt | Hántolt borsómagok | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 3.11.7. | Borsótakarmányliszt | Borsóliszt előállítása során nyert termék. Főleg sziklevél- és kisebb mértékben héjdarabokból áll | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 3.11.8. | Borsótörmelék | Mechanikai úton történő rostálásból származó termék, amely a további feldolgozás előtt különválasztott borsómagfrakciókat tartalmaz | Nyersrost |
| 3.11.9. | Borsófehérje | A borsó terméséből elkülönített nedvből keményítőgyártás során vagy darálás és levegővel való frakcionálás után nyert termék, amely lehet részben hidrolizált | Nyersfehérje |
| 3.11.10. | Borsópép [belső borsórost] | A keményítő és a fehérje nedves úton történő extrahálása során a borsóból nyert termék. Elsősorban belső rostból és keményítőből áll | Nedvesség, ha < 70 % vagy > 85 %
  Keményítő
  Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 3.11.11. | Borsó oldható maradékai | A keményítő és a fehérje nedves úton történő extrahálása során a borsóból nyert termék. Elsősorban oldható fehérjékből és oligoszacharidokból áll | Nedvesség, ha < 60 % vagy > 85 %
  Összes cukor, szacharózban számítva
  Nyersfehérje |
| 3.11.12. | Borsórost | Hántolt borsó darálása és szitálása után extrahálással nyert termék | Nyersrost |
| 3.11.13. | Borsókrém | A keményítő és a fehérje nedves úton történő extrahálása során a borsóból nyert termék. Főleg oldható fehérjékből, belső rostból, keményítőből és oligoszacharidokból áll. Legfeljebb 1 % szerves savakat tartalmazhat | Nedvesség, ha < 50 % vagy > 85 %
  Nyersfehérje
  Nyersrost
  Keményítő |
| 3.12.1. | Bükköny | A Vicia sativa L. var. sativa és más fajták magja | |
| 3.13.1. | Szegletes lednek | A Lathyrus sativus L. megfelelő hőkezelésnek alávetett magja | Hőkezelési módszer |
| 3.14.1. | Monantha (egyvirágú) bükköny | A Vicia monanthos Desf. magja | |

Szám

Név
  1

Leírás

Kötelezően feltüntetendő információk

3.1.1.

Bab, pirított

A Phaseolus spp. vagy a Vigna spp. megfelelő hőkezelésnek alávetett magja

3.1.2.

Babfehérje-koncentrátum

A bab terméséből elkülönített nedvből keményítőgyártás során nyert termék

Nyersfehérje

3.2.1.

Szentjánoskenyér-hüvely

A Ceratonia siliqua L. szentjánoskenyérfa szentjánoskenyérmagot tartalmazó szárított termése

Nyersrost

3.2.3.

Durván őrölt szentjánoskenyér

A szentjánoskenyérfa szárított terméseinek (hüvelyeinek) a szentjánoskenyérmagok eltávolítása után történő összezúzásával nyert termék

Nyersrost

3.2.4.

Szentjánoskenyérpor; [szentjánoskenyérliszt]

A szentjánoskenyérfa szárított terméseinek (hüvelyeinek) a szentjánoskenyérmagok eltávolítása után történő mikronizálásával nyert termék

Nyersrost

Összes cukor, szacharózban számítva

3.2.5.

Szentjánoskenyér-csíra

A szentjánoskenyérfa magjainak csírája

Nyersfehérje

3.2.6.

Szentjánoskenyér-csíra, pogácsa5

Olajgyártásból származó termék, amelyet szentjánoskenyér-csíra sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

3.2.7.

Szentjánoskenyérmag

A szentjánoskenyér hüvelyéből kinyert mag (magbél), amely endospermiumból, héjból és csírából áll

Nyersrost

3.2.8.

A szentjánoskenyérmag héja

A szentjánoskenyérfa magtermésének héjtalanítása során nyert szentjánoskenyérmag-héj

Nyersrost

3.3.1.

Csicseriborsó

A Cicer arietinum L. magja

3.4.1.

Ervil (cicorlencse)

Az Ervum ervilia L. magja

3.5.1.

Görögszénamag

A görögszéna (Trigonella foenum-graecum) magja

3.6.1.

Guarliszt

A Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub. guarbab magjából nyert nyák extrahálása után nyert termék

Nyersfehérje

3.6.2.

Guarcsíraliszt

A guarbab magjának csírájából a nyák extrahálása után nyert termék

Nyersfehérje

3.7.1.

Lóbab

A Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. és var. minuta (Alef.) Mansf. magja

3.7.2.

Lóbabpehely

Hántolt lóbab gőzölése vagy infravörös sugarakkal végzett mikronizálása és lapkázása útján nyert termék

Keményítő

Nyersfehérje

3.7.3.

Lóbabhéj; [faba babhéj]

Lóbabmag hántolása során nyert termék, amely elsősorban külső héjakból áll

Nyersrost

Nyersfehérje

3.7.4.

Lóbab, hántolt

Lóbabmag hántolása során nyert termék, amely elsősorban babbélből áll

Nyersfehérje

Nyersrost

3.7.5.

Lóbabfehérje

Hántolt lóbabból darálás és levegővel való frakcionálás útján nyert termék

Nyersfehérje

3.8.1.

Lencse

A Lens culinaris a.o. Medik. magja

3.8.2.

Lencsehéj

Lencsemag hántolása során nyert termék

Nyersrost

3.9.1.

Édes csillagfürt

A legfeljebb 5 %-os keserűmag-tartalmú Lupinus spp. magja

Nyersfehérje

3.9.2.

Édes csillagfürt, hántolt

Hántolt édes csillagfürtmagok

Nyersfehérje

3.9.3.

Csillagfürthéj; [csillagfürthéj]

Csillagfürtmag hántolása során nyert termék, amely elsősorban külső héjakból áll

Nyersfehérje

Nyersrost

3.9.4.

Csillagfürtpép

Csillagfürt-összetevők extrahálása után nyert termék

Nyersrost

3.9.5.

Csillagfürt-takarmányliszt

Csillagfürtből csillagfürtliszt előállítása során nyert termék. Főleg sziklevél- és kisebb mértékben héjdarabokból áll

Nyersfehérje

Nyersrost

3.9.6.

Csillagfürtfehérje

A csillagfürt terméséből elkülönített nedvből keményítőgyártás során vagy darálás és levegővel való frakcionálás után nyert termék

Nyersfehérje

3.9.7.

Csillagfürtfehérje-liszt

Magas fehérjetartalmú liszt előállítására irányuló csillagfürt-feldolgozásból származó termék

Nyersfehérje

3.10.1.

Mungóbab

A Vigna radiata L. termése

3.11.1.

Borsó

A Pisum spp. magja

3.11.2.

Borsókorpa

Borsódara előállítása során nyert termék. Főleg a borsó hántolása és tisztítása során eltávolított héjakból áll

Nyersrost

3.11.3.

Borsópehely

Hántolt borsó gőzölése vagy infravörös sugarakkal végzett mikronizálása és lapkázása útján nyert termék

Keményítő

3.11.4.

Borsóliszt

Borsódarálás során nyert termék

Nyersfehérje

3.11.5.

Borsóhéj

Borsóból borsódara előállítása során nyert termék. Elsősorban a borsó hántolása és tisztítása során eltávolított héjakból és kisebb mennyiségben endospermiumból áll

Nyersrost

3.11.6.

Borsó, hántolt

Hántolt borsómagok

Nyersfehérje

Nyersrost

3.11.7.

Borsótakarmányliszt

Borsóliszt előállítása során nyert termék. Főleg sziklevél- és kisebb mértékben héjdarabokból áll

Nyersfehérje

Nyersrost

3.11.8.

Borsótörmelék

Mechanikai úton történő rostálásból származó termék, amely a további feldolgozás előtt különválasztott borsómagfrakciókat tartalmaz

Nyersrost

3.11.9.

Borsófehérje

A borsó terméséből elkülönített nedvből keményítőgyártás során vagy darálás és levegővel való frakcionálás után nyert termék, amely lehet részben hidrolizált

Nyersfehérje

3.11.10.

Borsópép [belső borsórost]

A keményítő és a fehérje nedves úton történő extrahálása során a borsóból nyert termék. Elsősorban belső rostból és keményítőből áll

Nedvesség, ha < 70 % vagy > 85 %

Keményítő

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

3.11.11.

Borsó oldható maradékai

A keményítő és a fehérje nedves úton történő extrahálása során a borsóból nyert termék. Elsősorban oldható fehérjékből és oligoszacharidokból áll

Nedvesség, ha < 60 % vagy > 85 %

Összes cukor, szacharózban számítva

Nyersfehérje

3.11.12.

Borsórost

Hántolt borsó darálása és szitálása után extrahálással nyert termék

Nyersrost

3.11.13.

Borsókrém

A keményítő és a fehérje nedves úton történő extrahálása során a borsóból nyert termék. Főleg oldható fehérjékből, belső rostból, keményítőből és oligoszacharidokból áll. Legfeljebb 1 % szerves savakat tartalmazhat

Nedvesség, ha < 50 % vagy > 85 %

Nyersfehérje

Nyersrost

Keményítő

3.12.1.

Bükköny

A Vicia sativa L. var. sativa és más fajták magja

3.13.1.

Szegletes lednek

A Lathyrus sativus L. megfelelő hőkezelésnek alávetett magja

Hőkezelési módszer

3.14.1.

Monantha (egyvirágú) bükköny

A Vicia monanthos Desf. magja

4.   Gumók, gyökerek és azokból nyert termékek

| Szám | Név1 | Leírás | Kötelezően feltüntetendő információk |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1. | Cukorrépa | A Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell gyökere | |
| 4.1.2. | Cukorrépafej és -farok | Cukorgyártásból származó friss termék, amely elsősorban leveles vagy levélrészek nélküli, megtisztított cukorrépadarabokból áll | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % a szárazanyagban
  Nedvesség, ha < 50 % |
| 4.1.3. | (Répa)cukor [szacharóz] | Cukorrépából víz felhasználásával extrahált cukor | |
| 4.1.4. | (Cukor)répamelasz | Cukorrépából történő cukorgyártás vagy -finomítás során nyert szirupos termék. Legfeljebb 0,5 % habzásgátló szert, 0,5 % vízkövesedés-gátló szert, 2 % szulfátot és 0,25 % szulfitot tartalmazhat | Összes cukor, szacharózban számítva
  Nedvesség, ha > 28 % |
| 4.1.5. | (Cukor)répamelasz, alacsony cukortartalmú és/vagy debetainizált | Víz felhasználásával szacharóz és/vagy betain cukorrépamelaszból való további extrahálása után kinyert termék. Legfeljebb 2 % szulfátot és 0,25 % szulfitot tartalmazhat | Összes cukor, szacharózban számítva
  Nedvesség, ha > 28 % |
| 4.1.6. | Izomaltulóz pép | A cukorrépában található szacharóz enzimatikus átalakítása útján történő izomaltulóz-előállításból származó, nem kristályosodott frakció | Nedvesség, ha > 40 % |
| 4.1.7. | Nedves (cukor)répaszelet | Cukorgyártásból származó, cukorrépaszeletekből álló termék, amelyből a cukrot víz segítségével extrahálták. Minimális nedvességtartalom: 82 %. A cukortartalom alacsony és a (tejsavas) fermentáció miatt nullához közelít | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % a szárazanyagban
  Nedvesség, ha < 82 % vagy > 92 % |
| 4.1.8. | Préselt (cukor)répaszelet(-)pép | Cukorgyártásból származó, cukorrépaszeletekből álló termék, amelyből a cukrot víz segítségével extrahálták, és amelyet mechanikai úton préseltek. Maximális nedvességtartalom: 82 %. A cukortartalom alacsony és a (tejsavas) fermentáció miatt nullához közelít. Legfeljebb 1 % szulfátot tartalmazhat | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % a szárazanyagban
  Nedvesség, ha < 65 % vagy > 82 % |
| 4.1.9. | Préselt (cukor)répaszelet, melaszos | Cukorgyártásból származó, cukorrépaszeletekből álló termék, amelyből a cukrot víz segítségével extrahálták, és amelyet mechanikai úton préseltek, valamint melaszt adtak hozzá. Maximális nedvességtartalom: 82 %. A (tejsavas) fermentáció miatt csökken a cukortartalom. Legfeljebb 1 % szulfátot tartalmazhat | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % a szárazanyagban
  Nedvesség, ha < 65 % vagy > 82 % |
| 4.1.10. | Szárított (cukor)répaszelet | Cukorgyártásból származó, cukorrépaszeletekből álló termék, amelyből a cukrot víz segítségével extrahálták, és amelyet mechanikai úton préseltek, majd szárítottak. Legfeljebb 2 % szulfátot tartalmazhat | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban
  Összes cukor szacharózban kifejezve, ha > 10,5 % |
| 4.1.11. | Szárított (cukor)répaszelet, melaszos | Cukorgyártásból származó, cukorrépaszeletekből álló termék, amelyből a cukrot víz segítségével extrahálták, és amelyet mechanikai úton préseltek, majd szárítottak, valamint melaszt adtak hozzá. Legfeljebb 0,5 % habzásgátló szert és 2 % szulfátot tartalmazhat | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban
  Összes cukor, szacharózban számítva |
| 4.1.12. | Cukorszirup | Cukor és/vagy melasz feldolgozása során nyert termék. Legfeljebb 0,5 % szulfátot és 0,25 % szulfitot tartalmazhat | Összes cukor, szacharózban számítva
  Nedvesség, ha > 35 % |
| 4.1.13. | (Cukor)répaszelet, főzött | Cukorrépából származó, fogyasztásra alkalmas étkezési szirup előállítása során nyert termék | Ha szárított:
  sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban
  Ha préselt:
  sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % a szárazanyagban
  Nedvesség, ha < 50 % |
| 4.1.15. | (Cukor)répamelasz, betainban gazdag, folyékony/szárított
   (31) | Cukor víz felhasználásával történő extrahálásával és a cukornádmelasz további szűrésével nyert termék. Az így előállított termék tartalmazza a melasz összetevőit, és legfeljebb 20 %-nyi természetes eredetű betain található benne.
  Legfeljebb 0,5 % habzásgátló szert, 0,5 % vízkövesedés-gátló szert, 2 % szulfátot és 0,25 % szulfitot tartalmazhat | Betaintartalom
  Összes cukor, szacharózban számítva
  Nedvesség, ha > 14 % |
| 4.1.16. | Izomaltulóz | Kristályos monohidrát vegyület formájában előállított izomaltulóz. A cukorrépából származó szacharóz enzimatikus átalakításával nyerik | |
| 4.2.1. | Céklalé | Cékla (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva) préseléséből, majd koncentrációjából és pasztörizálásából nyert lé, amely megőrzi a tipikus zöldségízt és -illatot | Nedvesség, ha < 50 % vagy > 60 %
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 4.3.1. | Sárgarépa | A Daucus carota L. sárga- vagy vörösrépa gyökere | |
| 4.3.2. | Sárgarépahéj, gőzölt | A répafeldolgozásból származó nedves termék, amely a répagyökérről gőzkezeléssel eltávolított héjakból áll és amelyhez további zselés répakeményítő hozzáadható. Maximális nedvességtartalom: 97 % | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban
  Nedvesség, ha > 97 % |
| 4.3.3. | Sárgarépa-reszelék | A répa- és répamaradék-feldolgozás során mechanikai leválasztás útján nyert nedves termék. A terméket előzőleg hőkezelésnek is alávethették. Maximális nedvességtartalom: 97 % | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban
  Nedvesség, ha > 97 % |
| 4.3.4. | Sárgarépapehely | Sárga- vagy vörösrépagyökér pelyhesítésével nyert termék, amelyet aztán megszárítanak | |
| 4.3.5. | Sárgarépa, szárított | Megjelenési formára való tekintet nélkül sárga- vagy vörösrépa gyökere, amelyet aztán megszárítanak | Nyersrost |
| 4.3.6. | Sárgarépa-takarmány, szárított | Szárított belső pépből és külső héjból álló termék | Nyersrost |
| 4.3.7. | Sárgarépalé | Sárgarépagyökér préseléséből, majd koncentrálásából és pasztörizálásából nyert lé | Nedvesség, ha < 40 % vagy > 60 % |
| 4.4.1. | Cikóriagyökér | A Cichorium intybus L. gyökere | |
| 4.4.2. | Cikóriafej és -farok | Cikória-feldolgozásból nyert friss termék. Elsősorban tisztított cikóriadarabokból és levélrészekből áll | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban
  Nedvesség, ha < 50 % |
| 4.4.3. | Cikóriamag | A Cichorium intybus L. magja | |
| 4.4.4. | Préselt cikóriapép | A Cichorium intybus L. gyökereiből történő inulin-előállítás során nyert termék, amely extrahált és mechanikai úton préselt cikóriaszeletekből áll. Az (oldható) cikória-szénhidrátokat és a vizet részben eltávolították. Legfeljebb 1 % szulfátot és 0,2 % szulfitot tartalmazhat | Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban
  Nedvesség, ha < 65 % vagy > 82 % |
| 4.4.5. | Szárított cikóriapép | A Cichorium intybus L. gyökereiből történő inulin-előállítás során nyert termék, amely extrahált és mechanikai úton préselt, majd kiszárított cikóriaszeletekből áll. Az (oldható) cikória-szénhidrátokat részben eltávolították. Legfeljebb 2 % szulfátot és 0,5 % szulfitot tartalmazhat | Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 4.4.6. | Cikóriagyökér-por | Cikóriagyökér aprításával, szárításával és darálásával nyert termék. Legfeljebb 1 % csomósodást gátló anyagot tartalmazhat | Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 4.4.7. | Cikóriamelasz | Inulin és oligofruktóz előállításakor a cikória-feldolgozás során nyert termék. A cikóriamelasz szerves növényi anyagból és ásványokból áll. Legfeljebb 0,5 % habzásgátló szert tartalmazhat | Nyersfehérje
  Nyershamu
  Nedvesség, ha < 20 % vagy > 30 % |
| 4.4.8. | Cikóriavinasz | Cikóriafeldolgozás során, az inulin és az oligofruktóz különválasztása és ioncserés elúció után nyert társtermék. A cikóriavinasz szerves növényi anyagból és ásványokból áll. Legfeljebb 1 % habzásgátló szert tartalmazhat | Nyersfehérje
  Nyershamu
  Nedvesség, ha < 30 % vagy > 40 % |
| 4.4.9. | Inulin
   (32) | Az inulin például a Cichorium intybus L., az Inula helenium vagy a Helianthus tuberosus gyökereiből extrahált fruktán; a nyers inulin legfeljebb 1 % szulfátot és 0,5 % szulfitot tartalmazhat | |
| 4.4.10. | Oligofruktóz-szirup | Az inulinnak a Cichorium intybus L.-ből való részleges hidrolízise során nyert termék; a nyers oligofruktóz-szirup legfeljebb 1 % szulfátot és 0,5 % szulfitot tartalmazhat | Nedvesség, ha < 20 % vagy > 30 % |
| 4.4.11. | Oligofruktóz, szárított | Az inulinnak a Cichorium intybus L.-ből való részleges hidrolízise és az azt követő szárítás útján nyert termék | |
| 4.5.1. | Fokhagyma, szárított | Tiszta, darált fokhagymából (Allium sativum L.) készült, sárgától fehérig terjedő színárnyalatú por | |
| 4.6.1. | Manióka [tápióka]; [kasszava] | A Manihot esculenta Crantz gyökerei, megjelenési formára való tekintet nélkül | Nedvesség, ha < 60 % vagy > 70 % |
| 4.6.2. | Manióka, szárított [tápióka, szárított] | Szárított maniókagyökerek, megjelenési formára való tekintet nélkül | Keményítő
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 4.7.1. | Vöröshagymapép | A vöröshagyma (Allium nemzetség) feldolgozása során keletkező nedves termék, amely héjból és egész hagymából áll. Ha hagymaolaj előállítási folyamata során keletkezik, akkor főként főzött hagymamaradékokból áll | Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 4.7.2. | Vöröshagyma, olajban/zsírban sütött | Hámozott és morzsolt, majd olajban/zsírban megsütött vöröshagymadarabok | Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban
  Nyerszsír |
| 4.7.3. | Vöröshagyma oldható maradékai, szárított | Friss vöröshagyma feldolgozása során nyert száraz termék. Alkohol és/vagy víz extrahálásával nyerik, a víz- vagy alkoholfrakciót különválasztják és porlasztva szárításnak vetik alá. Elsősorban szénhidrátokból áll | Nyersrost |
| 4.8.1. | Burgonya | A Solanum tuberosum L. gumói | Nedvesség, ha < 72 % vagy > 88 % |
| 4.8.2. | Burgonya, hámozott | Burgonya, amelyről hőkezelés útján eltávolították a héjat | Keményítő
  Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 4.8.3. | Burgonyahéj, gőzölt | A burgonyafeldolgozásból származó nedves termék, amely a burgonyagumóról gőzkezeléssel eltávolított héjakból áll és amelyhez további zselés burgonyakeményítő hozzáadható | Nedvesség, ha > 93 %
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 4.8.4. | Vágott burgonyadarabok, nyers | Emberi fogyasztásra szánt burgonyatermékek előállítása során nyert termék, amely lehet hámozott | Nedvesség, ha > 88 %
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 4.8.5. | Burgonyareszelék | A burgonya- és burgonyamaradék-feldolgozás során mechanikai leválasztás útján nyert termék. A terméket előzőleg hőkezelésnek is alávethették | Nedvesség, ha > 93 %
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 4.8.6. | Burgonya, pépesített | Forrázott vagy főzött, majd pépesített termék | Keményítő
  Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 4.8.7. | Burgonyapehely | Héjazott, vagy héjas, gőzölt, mosott burgonya forgó szárításával nyert termék | Keményítő
  Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 4.8.8. | Burgonyapép | Burgonyakeményítő előállítása során nyert termék, amely extrahált, darált burgonyából áll | Nedvesség, ha < 77 % vagy > 88 % |
| 4.8.9. | Burgonyapép, szárított | Burgonyakeményítő előállítása során nyert szárított termék, amely extrahált, darált burgonyából áll | |
| 4.8.10. | Burgonyafehérje | Keményítő előállítása során létrejött termék, amely elsősorban a keményítőleválasztás után nyert fehérjeanyagokból áll | Nyersfehérje |
| 4.8.11. | Burgonyafehérje, hidrolizált | Burgonyafehérje ellenőrzött enzimatikus hidrolízise útján nyert fehérje | Nyersfehérje |
| 4.8.12. | Burgonyafehérje, fermentált | Burgonyafehérje fermentálása és azt követő porlasztva szárítás során nyert termék | Nyersfehérje |
| 4.8.13. | Burgonyafehérje, fermentált, folyékony | Burgonyafehérje fermentálása során nyert folyékony termék | Nyersfehérje |
| 4.8.14. | Burgonyalé, sűrített | Burgonyakeményítő előállítása során kapott koncentrált termék, amely a rost, a fehérjék és a keményítő teljes burgonyapépből való részleges eltávolítása és a víz egy részének elpárologtatása után visszamaradt anyagból áll | Nedvesség, ha < 50 % vagy > 60 %
  Ha a nedvesség < 50 %:






  — | Nyersfehérje |

Szám

Név1

Leírás

Kötelezően feltüntetendő információk

4.1.1.

Cukorrépa

A Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell gyökere

4.1.2.

Cukorrépafej és -farok

Cukorgyártásból származó friss termék, amely elsősorban leveles vagy levélrészek nélküli, megtisztított cukorrépadarabokból áll

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % a szárazanyagban

Nedvesség, ha < 50 %

4.1.3.

(Répa)cukor [szacharóz]

Cukorrépából víz felhasználásával extrahált cukor

4.1.4.

(Cukor)répamelasz

Cukorrépából történő cukorgyártás vagy -finomítás során nyert szirupos termék. Legfeljebb 0,5 % habzásgátló szert, 0,5 % vízkövesedés-gátló szert, 2 % szulfátot és 0,25 % szulfitot tartalmazhat

Összes cukor, szacharózban számítva

Nedvesség, ha > 28 %

4.1.5.

(Cukor)répamelasz, alacsony cukortartalmú és/vagy debetainizált

Víz felhasználásával szacharóz és/vagy betain cukorrépamelaszból való további extrahálása után kinyert termék. Legfeljebb 2 % szulfátot és 0,25 % szulfitot tartalmazhat

Összes cukor, szacharózban számítva

Nedvesség, ha > 28 %

4.1.6.

Izomaltulóz pép

A cukorrépában található szacharóz enzimatikus átalakítása útján történő izomaltulóz-előállításból származó, nem kristályosodott frakció

Nedvesség, ha > 40 %

4.1.7.

Nedves (cukor)répaszelet

Cukorgyártásból származó, cukorrépaszeletekből álló termék, amelyből a cukrot víz segítségével extrahálták. Minimális nedvességtartalom: 82 %. A cukortartalom alacsony és a (tejsavas) fermentáció miatt nullához közelít

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % a szárazanyagban

Nedvesség, ha < 82 % vagy > 92 %

4.1.8.

Préselt (cukor)répaszelet(-)pép

Cukorgyártásból származó, cukorrépaszeletekből álló termék, amelyből a cukrot víz segítségével extrahálták, és amelyet mechanikai úton préseltek. Maximális nedvességtartalom: 82 %. A cukortartalom alacsony és a (tejsavas) fermentáció miatt nullához közelít. Legfeljebb 1 % szulfátot tartalmazhat

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % a szárazanyagban

Nedvesség, ha < 65 % vagy > 82 %

4.1.9.

Préselt (cukor)répaszelet, melaszos

Cukorgyártásból származó, cukorrépaszeletekből álló termék, amelyből a cukrot víz segítségével extrahálták, és amelyet mechanikai úton préseltek, valamint melaszt adtak hozzá. Maximális nedvességtartalom: 82 %. A (tejsavas) fermentáció miatt csökken a cukortartalom. Legfeljebb 1 % szulfátot tartalmazhat

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % a szárazanyagban

Nedvesség, ha < 65 % vagy > 82 %

4.1.10.

Szárított (cukor)répaszelet

Cukorgyártásból származó, cukorrépaszeletekből álló termék, amelyből a cukrot víz segítségével extrahálták, és amelyet mechanikai úton préseltek, majd szárítottak. Legfeljebb 2 % szulfátot tartalmazhat

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

Összes cukor szacharózban kifejezve, ha > 10,5 %

4.1.11.

Szárított (cukor)répaszelet, melaszos

Cukorgyártásból származó, cukorrépaszeletekből álló termék, amelyből a cukrot víz segítségével extrahálták, és amelyet mechanikai úton préseltek, majd szárítottak, valamint melaszt adtak hozzá. Legfeljebb 0,5 % habzásgátló szert és 2 % szulfátot tartalmazhat

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

Összes cukor, szacharózban számítva

4.1.12.

Cukorszirup

Cukor és/vagy melasz feldolgozása során nyert termék. Legfeljebb 0,5 % szulfátot és 0,25 % szulfitot tartalmazhat

Összes cukor, szacharózban számítva

Nedvesség, ha > 35 %

4.1.13.

(Cukor)répaszelet, főzött

Cukorrépából származó, fogyasztásra alkalmas étkezési szirup előállítása során nyert termék

Ha szárított:

sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

Ha préselt:

sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % a szárazanyagban

Nedvesség, ha < 50 %

4.1.15.

(Cukor)répamelasz, betainban gazdag, folyékony/szárított
   (31)

Cukor víz felhasználásával történő extrahálásával és a cukornádmelasz további szűrésével nyert termék. Az így előállított termék tartalmazza a melasz összetevőit, és legfeljebb 20 %-nyi természetes eredetű betain található benne.

Legfeljebb 0,5 % habzásgátló szert, 0,5 % vízkövesedés-gátló szert, 2 % szulfátot és 0,25 % szulfitot tartalmazhat

Betaintartalom

Összes cukor, szacharózban számítva

Nedvesség, ha > 14 %

4.1.16.

Izomaltulóz

Kristályos monohidrát vegyület formájában előállított izomaltulóz. A cukorrépából származó szacharóz enzimatikus átalakításával nyerik

4.2.1.

Céklalé

Cékla (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva) préseléséből, majd koncentrációjából és pasztörizálásából nyert lé, amely megőrzi a tipikus zöldségízt és -illatot

Nedvesség, ha < 50 % vagy > 60 %

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

4.3.1.

Sárgarépa

A Daucus carota L. sárga- vagy vörösrépa gyökere

4.3.2.

Sárgarépahéj, gőzölt

A répafeldolgozásból származó nedves termék, amely a répagyökérről gőzkezeléssel eltávolított héjakból áll és amelyhez további zselés répakeményítő hozzáadható. Maximális nedvességtartalom: 97 %

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

Nedvesség, ha > 97 %

4.3.3.

Sárgarépa-reszelék

A répa- és répamaradék-feldolgozás során mechanikai leválasztás útján nyert nedves termék. A terméket előzőleg hőkezelésnek is alávethették. Maximális nedvességtartalom: 97 %

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

Nedvesség, ha > 97 %

4.3.4.

Sárgarépapehely

Sárga- vagy vörösrépagyökér pelyhesítésével nyert termék, amelyet aztán megszárítanak

4.3.5.

Sárgarépa, szárított

Megjelenési formára való tekintet nélkül sárga- vagy vörösrépa gyökere, amelyet aztán megszárítanak

Nyersrost

4.3.6.

Sárgarépa-takarmány, szárított

Szárított belső pépből és külső héjból álló termék

Nyersrost

4.3.7.

Sárgarépalé

Sárgarépagyökér préseléséből, majd koncentrálásából és pasztörizálásából nyert lé

Nedvesség, ha < 40 % vagy > 60 %

4.4.1.

Cikóriagyökér

A Cichorium intybus L. gyökere

4.4.2.

Cikóriafej és -farok

Cikória-feldolgozásból nyert friss termék. Elsősorban tisztított cikóriadarabokból és levélrészekből áll

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

Nedvesség, ha < 50 %

4.4.3.

Cikóriamag

A Cichorium intybus L. magja

4.4.4.

Préselt cikóriapép

A Cichorium intybus L. gyökereiből történő inulin-előállítás során nyert termék, amely extrahált és mechanikai úton préselt cikóriaszeletekből áll. Az (oldható) cikória-szénhidrátokat és a vizet részben eltávolították. Legfeljebb 1 % szulfátot és 0,2 % szulfitot tartalmazhat

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

Nedvesség, ha < 65 % vagy > 82 %

4.4.5.

Szárított cikóriapép

A Cichorium intybus L. gyökereiből történő inulin-előállítás során nyert termék, amely extrahált és mechanikai úton préselt, majd kiszárított cikóriaszeletekből áll. Az (oldható) cikória-szénhidrátokat részben eltávolították. Legfeljebb 2 % szulfátot és 0,5 % szulfitot tartalmazhat

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

4.4.6.

Cikóriagyökér-por

Cikóriagyökér aprításával, szárításával és darálásával nyert termék. Legfeljebb 1 % csomósodást gátló anyagot tartalmazhat

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

4.4.7.

Cikóriamelasz

Inulin és oligofruktóz előállításakor a cikória-feldolgozás során nyert termék. A cikóriamelasz szerves növényi anyagból és ásványokból áll. Legfeljebb 0,5 % habzásgátló szert tartalmazhat

Nyersfehérje

Nyershamu

Nedvesség, ha < 20 % vagy > 30 %

4.4.8.

Cikóriavinasz

Cikóriafeldolgozás során, az inulin és az oligofruktóz különválasztása és ioncserés elúció után nyert társtermék. A cikóriavinasz szerves növényi anyagból és ásványokból áll. Legfeljebb 1 % habzásgátló szert tartalmazhat

Nyersfehérje

Nyershamu

Nedvesség, ha < 30 % vagy > 40 %

4.4.9.

Inulin
   (32)

Az inulin például a Cichorium intybus L., az Inula helenium vagy a Helianthus tuberosus gyökereiből extrahált fruktán; a nyers inulin legfeljebb 1 % szulfátot és 0,5 % szulfitot tartalmazhat

4.4.10.

Oligofruktóz-szirup

Az inulinnak a Cichorium intybus L.-ből való részleges hidrolízise során nyert termék; a nyers oligofruktóz-szirup legfeljebb 1 % szulfátot és 0,5 % szulfitot tartalmazhat

Nedvesség, ha < 20 % vagy > 30 %

4.4.11.

Oligofruktóz, szárított

Az inulinnak a Cichorium intybus L.-ből való részleges hidrolízise és az azt követő szárítás útján nyert termék

4.5.1.

Fokhagyma, szárított

Tiszta, darált fokhagymából (Allium sativum L.) készült, sárgától fehérig terjedő színárnyalatú por

4.6.1.

Manióka [tápióka]; [kasszava]

A Manihot esculenta Crantz gyökerei, megjelenési formára való tekintet nélkül

Nedvesség, ha < 60 % vagy > 70 %

4.6.2.

Manióka, szárított [tápióka, szárított]

Szárított maniókagyökerek, megjelenési formára való tekintet nélkül

Keményítő

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

4.7.1.

Vöröshagymapép

A vöröshagyma (Allium nemzetség) feldolgozása során keletkező nedves termék, amely héjból és egész hagymából áll. Ha hagymaolaj előállítási folyamata során keletkezik, akkor főként főzött hagymamaradékokból áll

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

4.7.2.

Vöröshagyma, olajban/zsírban sütött

Hámozott és morzsolt, majd olajban/zsírban megsütött vöröshagymadarabok

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

Nyerszsír

4.7.3.

Vöröshagyma oldható maradékai, szárított

Friss vöröshagyma feldolgozása során nyert száraz termék. Alkohol és/vagy víz extrahálásával nyerik, a víz- vagy alkoholfrakciót különválasztják és porlasztva szárításnak vetik alá. Elsősorban szénhidrátokból áll

Nyersrost

4.8.1.

Burgonya

A Solanum tuberosum L. gumói

Nedvesség, ha < 72 % vagy > 88 %

4.8.2.

Burgonya, hámozott

Burgonya, amelyről hőkezelés útján eltávolították a héjat

Keményítő

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

4.8.3.

Burgonyahéj, gőzölt

A burgonyafeldolgozásból származó nedves termék, amely a burgonyagumóról gőzkezeléssel eltávolított héjakból áll és amelyhez további zselés burgonyakeményítő hozzáadható

Nedvesség, ha > 93 %

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

4.8.4.

Vágott burgonyadarabok, nyers

Emberi fogyasztásra szánt burgonyatermékek előállítása során nyert termék, amely lehet hámozott

Nedvesség, ha > 88 %

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

4.8.5.

Burgonyareszelék

A burgonya- és burgonyamaradék-feldolgozás során mechanikai leválasztás útján nyert termék. A terméket előzőleg hőkezelésnek is alávethették

Nedvesség, ha > 93 %

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

4.8.6.

Burgonya, pépesített

Forrázott vagy főzött, majd pépesített termék

Keményítő

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

4.8.7.

Burgonyapehely

Héjazott, vagy héjas, gőzölt, mosott burgonya forgó szárításával nyert termék

Keményítő

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

4.8.8.

Burgonyapép

Burgonyakeményítő előállítása során nyert termék, amely extrahált, darált burgonyából áll

Nedvesség, ha < 77 % vagy > 88 %

4.8.9.

Burgonyapép, szárított

Burgonyakeményítő előállítása során nyert szárított termék, amely extrahált, darált burgonyából áll

4.8.10.

Burgonyafehérje

Keményítő előállítása során létrejött termék, amely elsősorban a keményítőleválasztás után nyert fehérjeanyagokból áll

Nyersfehérje

4.8.11.

Burgonyafehérje, hidrolizált

Burgonyafehérje ellenőrzött enzimatikus hidrolízise útján nyert fehérje

Nyersfehérje

4.8.12.

Burgonyafehérje, fermentált

Burgonyafehérje fermentálása és azt követő porlasztva szárítás során nyert termék

Nyersfehérje

4.8.13.

Burgonyafehérje, fermentált, folyékony

Burgonyafehérje fermentálása során nyert folyékony termék

Nyersfehérje

4.8.14.

Burgonyalé, sűrített

Burgonyakeményítő előállítása során kapott koncentrált termék, amely a rost, a fehérjék és a keményítő teljes burgonyapépből való részleges eltávolítása és a víz egy részének elpárologtatása után visszamaradt anyagból áll

Nedvesség, ha < 50 % vagy > 60 %

Ha a nedvesség < 50 %:

—

Nyersfehérje

| — | Nyershamu |
| --- | --- |

—

Nyershamu

4.8.15.

Burgonyagranulátum

A burgonya mosása, hámozása, méretének csökkentése (vágás, pelyhesítés stb.) és szárítása útján nyert termék

4.9.1.

Édesburgonya

Az Ipomoea batatas L. gumója, megjelenési formára való tekintet nélkül

Nedvesség, ha < 57 % vagy > 78 %

4.10.1.

Csicsóka [topinambur]

A Helianthus tuberosus L. gumója, megjelenési formára való tekintet nélkül

Nedvesség, ha < 75 % vagy > 80 %

4.11.1.

Vörösretek-lé

Vörösretek-gyökér (Raphanus sativus L.) préseléséből, majd szárításából és pasztörizálásából nyert lé

Nedvesség, ha < 30 % vagy > 50 %

5.   Egyéb magok és gyümölcsök, és azokból nyert termékek

| Szám | Név1 | Leírás | Kötelezően feltüntetendő információk |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.1.1. | Makk | A Quercus robur L. kocsányos tölgy, a Quercus petraea (Matt.) Liebl. kocsánytalan tölgy, a Quercus suber L. paratölgy vagy a Quercus nemzetség más fajainak egész termése | |
| 5.1.2. | Makk, hántolt | Makk hántolása során nyert termék | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 5.2.1. | Mandula | A Prunus dulcis egész vagy tört termése, héjjal vagy héj nélkül | |
| 5.2.2. | Mandulahéj | Hántolt mandulamagoknak a magbélről való, fizikai úton történő leválasztásával nyert és ledarált mandulahéj | Nyersrost |
| 5.2.3. | Mandulamag-pogácsa5 | Olajgyártásból származó termék, melyet mandulamag sajtolásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 5.3.1. | Ánizsmag | A Pimpinella anisum magja | |
| 5.4.1. | Almapép, szárított; [almatörköly, szárított] | A Malus domesticából származó lé vagy almabor előállítása során nyert termék. Elsősorban belső pépből és szárított külső héjból áll | Nyersrost |
| 5.4.2. | Almapép, préselt; [almatörköly, préselt] | Az almalé vagy az almabor előállítása során nyert nedves termék. Elsősorban belső pépből és préselt külső héjból áll | Nyersrost |
| 5.4.3. | Almamelasz | Pektin almapépből való előállítása után létrejött termék | Nyersfehérje
  Nyersrost
  Nyersolajok és -zsírok, ha > 10 % |
| 5.5.1. | Cukorrépamag | A cukorrépa magja. | |
| 5.6.1. | Hajdina | A Fagopyrum esculentum magja | |
| 5.6.2. | Hajdinahéj és -korpa | A hajdinamagok őrléséből származó termék | Nyersrost |
| 5.6.3. | Hajdina-takarmányliszt | A hajdinaliszt-előállításból származó termék, amelyet rostált hajdinából nyernek. Elsősorban endospermium-részecskékből áll, a külső maghéjak finom frakcióival és némi maghulladékkal. Legfeljebb 10 % nyersrostot tartalmazhat | Nyersrost
  Keményítő |
| 5.7.1. | Vöröskáposztamag | A Brassica oleracea var. capitata f. Rubra magja | |
| 5.8.1. | Kanárikölesmag | A Phalaris canariensis magja | |
| 5.9.1. | Köménymag | A Carum carvi L. magja | |
| 5.12.1. | Egész vagy tört gesztenye | Gesztenyeliszt előállítása során nyert termék, amely elsősorban endospermium-részecskékből, finom héjfrakciókból és gesztenye- (Castanea spp.) maradékokból áll | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 5.13.1. | Citruspép
   (33) | A Citrus (L.) spp. fajokhoz tartozó citrusfélék gyümölcsének préselése vagy a citruslé előállítása során nyert termék. Összesítve legfeljebb 1 %-os arányban tartalmazhat metanolt, etanolt és propán-2-olt, vízmentes anyagra vonatkoztatva | Nyersrost |
| 5.13.2. | Citruspép
   (33)
  , szárított | Citrusfélék gyümölcsének préselése vagy citruslé előállítása során nyert, majd megszárított termék. Összesítve legfeljebb 1 %-os arányban tartalmazhat metanolt, etanolt és propán-2-olt, vízmentes anyagra vonatkoztatva | Nyersrost |
| 5.14.1. | Vörösheremag | A Trifolium pratense L. magja | |
| 5.14.2. | Fehérheremag | A Trifolium repens L. magja | |
| 5.15.1. | Kávéhéj | A Coffea növény hántolt magjából nyert termék | Nyersrost |
| 5.16.1. | Búzavirágmag | A Centaurea cyanus L. magja | |
| 5.17.1. | Uborkamag | A Cucumis sativus L. magja | |
| 5.18.1. | Ciprusmag | A Cupressus L. magja | |
| 5.19.1. | Datolya | A Phoenix dactylifera L. termése | |
| 5.19.2. | Datolyamag | A Phoenix dactylifera L. egész magja | Nyersrost |
| 5.20.1. | Édesköménymag | A Foeniculum vulgare Mill. magja | |
| 5.21.1. | Füge | A Ficus carica L. termése | |
| 5.22.1. | Gyümölcsmag (34) | Dió vagy gyümölcs belső, ehető magjaiból álló termék | |
| 5.22.2. | Gyümölcspép
   (34) | Gyümölcslé és -püré előállítása során nyert termék | Nyersrost |
| 5.22.3. | Gyümölcspép, szárított
   (34) | Gyümölcslé és -püré előállítása során nyert, majd megszárított termék | Nyersrost |
| 5.23.1. | Kerti zsázsa | A Lepidium sativum L. magja | Nyersrost |
| 5.24.1. | Pázsitfűmag | A Poaceae, a Cyperaceae és a Juncaceae családból származó pázsitfűfélék magja | |
| 5.25.1. | Szőlőmag | A Vitis L. szőlőpépből leválasztott magja, amelyből az olajat nem távolították el | Nyerszsír
  Nyersrost |
| 5.25.2. | Szőlőmagliszt | Olaj szőlőmagból történő extrahálása során nyert termék | Nyersrost |
| 5.25.3. | Szőlőpép [szőlőtörköly] | Alkohol extrahálása után gyorsan beszárított szőlőpép, amelyből a lehető legnagyobb mértékben eltávolították a szár- és magrészeket | Nyersrost |
| 5.25.4. | Szőlőmag, oldható | Szőlőmagból szőlőlé előállítása után nyert termék. Elsősorban szénhidrátokat tartalmaz | Nyersrost |
| 5.26.1. | Mogyoró | A Corylus (L.) spp. egész vagy tört termése, héjjal vagy héj nélkül | |
| 5.26.2. | Mogyorópogácsa5 | Olajgyártásból származó termék, amelyet mogyoróbél sajtolásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 5.27.1. | Pektin | A pektint a megfelelő – általában citrusgyümölcsökből vagy almából származó – növényi anyag (természetes törzseinek) vizes extrahálásával állítják elő. Metanolon, etanolon és propán-2-olon kívül más szerves kicsapószer nem használható. Összesítve legfeljebb 1 %-os arányban tartalmazhat metanolt, etanolt és propán-2-olt, vízmentes anyagra vonatkoztatva. A pektint főleg poligalakturonsav részleges metil-észterei, valamint ezek ammónium-, nátrium-, kálium- és kalciumsói alkotják | |
| 5.28.1. | Perillamag | A Perilla frutescens L. magja és az őrléséből származó termékek | |
| 5.29.1. | Fenyőmag | A Pinus (L.) spp. magja | |
| 5.30.1. | Pisztácia | A Pistacia vera L. termése | |
| 5.31.1. | Útifűmag | A Plantago (L.) spp. magja | |
| 5.32.1. | Retekmag | A Raphanus sativus L. magja | |
| 5.33.1. | Spenótmag | A Spinacia oleracea L. magja | |
| 5.34.1. | Bogáncsmag | A Carduus marianus L. magja | |
| 5.35.1. | Paradicsompép [paradicsomtörköly] | Paradicsomlé készítése során a Solanum lycopersicum L. paradicsom préselésével nyert termék. Elsősorban paradicsomhéjból és magból áll | Nyersrost |
| 5.36.1. | Cickafarkmag | Az Achillea millefolium L. magja | |
| 5.37.1. | Sárgabarackmag-pogácsa5 | Olajgyártásból származó termék, amelyet a sárgabarack (Prunus armeniaca L.). magjának sajtolásával nyernek. Tartalmazhat hidrociánsavat | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 5.38.1. | Feketekömény-pogácsa5 | Olajgyártásból származó termék, amelyet a feketekömény (Bunium persicum L.) magjának sajtolásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 5.39.1. | Borágómag-pogácsa5 | Olajgyártásból származó termék, amelyet a borágó (Borago officinalis L.) magjának sajtolásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 5.40.1. | Ligetszépe-pogácsa5 | Olajgyártásból származó termék, amelyet a ligetszépe (Oenothera L.) magjának sajtolásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 5.41.1. | Gránátalmamag-pogácsa5 | Olajgyártásból származó termék, amelyet a gránátalma (Punica granatum L.) magjának sajtolásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 5.42.1. | Dióbélpogácsa5 | Olajgyártásból származó termék, amelyet a dió (Juglans regia L.) belének sajtolásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyersrost |

Szám

Név1

Leírás

Kötelezően feltüntetendő információk

5.1.1.

Makk

A Quercus robur L. kocsányos tölgy, a Quercus petraea (Matt.) Liebl. kocsánytalan tölgy, a Quercus suber L. paratölgy vagy a Quercus nemzetség más fajainak egész termése

5.1.2.

Makk, hántolt

Makk hántolása során nyert termék

Nyersfehérje

Nyersrost

5.2.1.

Mandula

A Prunus dulcis egész vagy tört termése, héjjal vagy héj nélkül

5.2.2.

Mandulahéj

Hántolt mandulamagoknak a magbélről való, fizikai úton történő leválasztásával nyert és ledarált mandulahéj

Nyersrost

5.2.3.

Mandulamag-pogácsa5

Olajgyártásból származó termék, melyet mandulamag sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

5.3.1.

Ánizsmag

A Pimpinella anisum magja

5.4.1.

Almapép, szárított; [almatörköly, szárított]

A Malus domesticából származó lé vagy almabor előállítása során nyert termék. Elsősorban belső pépből és szárított külső héjból áll

Nyersrost

5.4.2.

Almapép, préselt; [almatörköly, préselt]

Az almalé vagy az almabor előállítása során nyert nedves termék. Elsősorban belső pépből és préselt külső héjból áll

Nyersrost

5.4.3.

Almamelasz

Pektin almapépből való előállítása után létrejött termék

Nyersfehérje

Nyersrost

Nyersolajok és -zsírok, ha > 10 %

5.5.1.

Cukorrépamag

A cukorrépa magja.

5.6.1.

Hajdina

A Fagopyrum esculentum magja

5.6.2.

Hajdinahéj és -korpa

A hajdinamagok őrléséből származó termék

Nyersrost

5.6.3.

Hajdina-takarmányliszt

A hajdinaliszt-előállításból származó termék, amelyet rostált hajdinából nyernek. Elsősorban endospermium-részecskékből áll, a külső maghéjak finom frakcióival és némi maghulladékkal. Legfeljebb 10 % nyersrostot tartalmazhat

Nyersrost

Keményítő

5.7.1.

Vöröskáposztamag

A Brassica oleracea var. capitata f. Rubra magja

5.8.1.

Kanárikölesmag

A Phalaris canariensis magja

5.9.1.

Köménymag

A Carum carvi L. magja

5.12.1.

Egész vagy tört gesztenye

Gesztenyeliszt előállítása során nyert termék, amely elsősorban endospermium-részecskékből, finom héjfrakciókból és gesztenye- (Castanea spp.) maradékokból áll

Nyersfehérje

Nyersrost

5.13.1.

Citruspép
   (33)

A Citrus (L.) spp. fajokhoz tartozó citrusfélék gyümölcsének préselése vagy a citruslé előállítása során nyert termék. Összesítve legfeljebb 1 %-os arányban tartalmazhat metanolt, etanolt és propán-2-olt, vízmentes anyagra vonatkoztatva

Nyersrost

5.13.2.

Citruspép
   (33)
  , szárított

Citrusfélék gyümölcsének préselése vagy citruslé előállítása során nyert, majd megszárított termék. Összesítve legfeljebb 1 %-os arányban tartalmazhat metanolt, etanolt és propán-2-olt, vízmentes anyagra vonatkoztatva

Nyersrost

5.14.1.

Vörösheremag

A Trifolium pratense L. magja

5.14.2.

Fehérheremag

A Trifolium repens L. magja

5.15.1.

Kávéhéj

A Coffea növény hántolt magjából nyert termék

Nyersrost

5.16.1.

Búzavirágmag

A Centaurea cyanus L. magja

5.17.1.

Uborkamag

A Cucumis sativus L. magja

5.18.1.

Ciprusmag

A Cupressus L. magja

5.19.1.

Datolya

A Phoenix dactylifera L. termése

5.19.2.

Datolyamag

A Phoenix dactylifera L. egész magja

Nyersrost

5.20.1.

Édesköménymag

A Foeniculum vulgare Mill. magja

5.21.1.

Füge

A Ficus carica L. termése

5.22.1.

Gyümölcsmag (34)

Dió vagy gyümölcs belső, ehető magjaiból álló termék

5.22.2.

Gyümölcspép
   (34)

Gyümölcslé és -püré előállítása során nyert termék

Nyersrost

5.22.3.

Gyümölcspép, szárított
   (34)

Gyümölcslé és -püré előállítása során nyert, majd megszárított termék

Nyersrost

5.23.1.

Kerti zsázsa

A Lepidium sativum L. magja

Nyersrost

5.24.1.

Pázsitfűmag

A Poaceae, a Cyperaceae és a Juncaceae családból származó pázsitfűfélék magja

5.25.1.

Szőlőmag

A Vitis L. szőlőpépből leválasztott magja, amelyből az olajat nem távolították el

Nyerszsír

Nyersrost

5.25.2.

Szőlőmagliszt

Olaj szőlőmagból történő extrahálása során nyert termék

Nyersrost

5.25.3.

Szőlőpép [szőlőtörköly]

Alkohol extrahálása után gyorsan beszárított szőlőpép, amelyből a lehető legnagyobb mértékben eltávolították a szár- és magrészeket

Nyersrost

5.25.4.

Szőlőmag, oldható

Szőlőmagból szőlőlé előállítása után nyert termék. Elsősorban szénhidrátokat tartalmaz

Nyersrost

5.26.1.

Mogyoró

A Corylus (L.) spp. egész vagy tört termése, héjjal vagy héj nélkül

5.26.2.

Mogyorópogácsa5

Olajgyártásból származó termék, amelyet mogyoróbél sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

5.27.1.

Pektin

A pektint a megfelelő – általában citrusgyümölcsökből vagy almából származó – növényi anyag (természetes törzseinek) vizes extrahálásával állítják elő. Metanolon, etanolon és propán-2-olon kívül más szerves kicsapószer nem használható. Összesítve legfeljebb 1 %-os arányban tartalmazhat metanolt, etanolt és propán-2-olt, vízmentes anyagra vonatkoztatva. A pektint főleg poligalakturonsav részleges metil-észterei, valamint ezek ammónium-, nátrium-, kálium- és kalciumsói alkotják

5.28.1.

Perillamag

A Perilla frutescens L. magja és az őrléséből származó termékek

5.29.1.

Fenyőmag

A Pinus (L.) spp. magja

5.30.1.

Pisztácia

A Pistacia vera L. termése

5.31.1.

Útifűmag

A Plantago (L.) spp. magja

5.32.1.

Retekmag

A Raphanus sativus L. magja

5.33.1.

Spenótmag

A Spinacia oleracea L. magja

5.34.1.

Bogáncsmag

A Carduus marianus L. magja

5.35.1.

Paradicsompép [paradicsomtörköly]

Paradicsomlé készítése során a Solanum lycopersicum L. paradicsom préselésével nyert termék. Elsősorban paradicsomhéjból és magból áll

Nyersrost

5.36.1.

Cickafarkmag

Az Achillea millefolium L. magja

5.37.1.

Sárgabarackmag-pogácsa5

Olajgyártásból származó termék, amelyet a sárgabarack (Prunus armeniaca L.). magjának sajtolásával nyernek. Tartalmazhat hidrociánsavat

Nyersfehérje

Nyersrost

5.38.1.

Feketekömény-pogácsa5

Olajgyártásból származó termék, amelyet a feketekömény (Bunium persicum L.) magjának sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

5.39.1.

Borágómag-pogácsa5

Olajgyártásból származó termék, amelyet a borágó (Borago officinalis L.) magjának sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

5.40.1.

Ligetszépe-pogácsa5

Olajgyártásból származó termék, amelyet a ligetszépe (Oenothera L.) magjának sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

5.41.1.

Gránátalmamag-pogácsa5

Olajgyártásból származó termék, amelyet a gránátalma (Punica granatum L.) magjának sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

5.42.1.

Dióbélpogácsa5

Olajgyártásból származó termék, amelyet a dió (Juglans regia L.) belének sajtolásával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

6.   Zöldtakarmány és szálastakarmány, valamint azokból nyert termékek

| Szám | Név1 | Leírás | Kötelezően feltüntetendő információk |
| --- | --- | --- | --- |
| 6.1.1. | Mángoldlevél | A Beta spp. levele | |
| 6.2.1. | Gabonanövények11 | Gabonafajták egész növényei vagy részei | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.3.1. | Gabonaszalma11 | Gabonafélék szalmája | |
| 6.3.2. | Gabonaszalma, kezelt11 | Gabonaszalma megfelelő kezelésével nyert termék | Nátrium, ha NaOH-val kezelik |
| 6.4.1. | Lóhereliszt | Trifolium spp. lóhere szárításával és őrlésével nyert termék. Legfeljebb 20 %-ban tartalmazhat vele egy időben szárított és őrölt lucernát (Medicago sativa L. és Medicago var. Martyn) vagy más zöldtakarmányt | Nyersfehérje
  Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.5.1. | Zöldtakarmányliszt
   (35)
  [fűliszt
   (35)
  ]; [zöldliszt
   (35)] | Takarmánynövények szárításával, őrlésével és néhány esetben tömörítésével nyert termék (36) | Nyersfehérje
  Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.6.1. | Széna | Valamennyi fűfaj, hüvelyes faj vagy fűszernövény faj, mezőn vagy mesterségesen szárított | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.6.2. | Fűfélék; fűszernövények; hüvelyesek, szárított | Fűfélékből, fűszernövényekből vagy hüvelyesekből nyert termék, amelyet mesterségesen dehidratáltak (bármilyen formában) | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.6.3. | Fűfélék; fűszernövények; hüvelyesek; [zöldtakarmány] | Fűfélékből, hüvelyesekből vagy fűszernövényekből álló friss biomassza | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.6.4. | Zöld szilázs | Szántóföldről és gyepterületről származó, bármilyen fűfélékből, hüvelyesekből vagy fűszernövényekből álló silózott biomassza | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.6.5. | Szenázs | Füvekből, hüvelyesekből vagy fűszernövényekből álló, legalább 50 %-os szárazanyag-tartalmú silózott vagy szárított szántóföldi növények, bálákba csomagolva vagy silókban tárolva | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.7.1. | Kenderliszt | Olyan Cannabis sativa L. kenderfajták szárából nyert őrölt liszt, amelynek a 639/2014/EU rendeletben a mennyiségi meghatározásra megállapított módszer szerint meghatározott tetrahidrokannabinol-tartalma < 0,2 % | Nyersfehérje |
| 6.7.2. | Kenderrost | Olyan Cannabis sativa L. kenderfajták szárából nyert, mechanikai eljárással előállított termék, amelyeknek a 639/2014/EU rendeletben a mennyiségi meghatározásra megállapított módszer szerint meghatározott tetrahidrokannabinol-tartalma < 0,2 % | Nyersrost |
| 6.8.1. | Lóbabszalma | A lóbab (Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. és var. minuta (Alef.) Mansf.) szalmája | |
| 6.9.1. | Lenszalma | A len (Linum usitatissimum L.) szalmája | |
| 6.10.1. | Lucerna [alfalfa] | A Medicago sativa L. és Medicago var. Martyn növény vagy annak részei | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.10.2. | Mezőn szárított lucerna; [mezőn szárított alfalfa] | Lucerna, mezőn szárított | Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.10.3. | Magas hőmérsékleten szárított lucerna [magas hőmérsékleten szárított alfalfa]; [dehidratált lucerna] | Mesterségesen dehidratált lucerna, bármilyen formában | Nyersfehérje
  Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.10.4. | Lucerna, extrudált [alfalfa, extrudált] | Extrudált alfalfa pelletek | |
| 6.10.5. | Lucernaliszt
   (37)
  [alfalfaliszt16] | Lucerna szárításával és őrlésével nyert termék. Legfeljebb 20 %-ban tartalmazhat a lucernával egy időben szárított és őrölt lóherét vagy más takarmánynövényeket | Nyersfehérje
  Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.10.6. | Lucernapogácsa [alfalfapogácsa] | Lucernából a lé kipréselése után nyert szárított termék | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 6.10.7. | Lucernafehérje-koncentrátum [alfalfafehérje-koncentrátum] | Centrifugálással szeparált és a fehérjekicsapatás céljából hőkezelt lucernapréslé frakcióinak mesterséges szárításával nyert termék | Nyersfehérje
  Karotin |
| 6.10.8. | Lucerna oldható maradékai | Lucernaléből fehérjeextrahálás után nyert termék | Nyersfehérje |
| 6.11.1. | Kukoricaszilázs | A Zea mays L. ssp. mays növény vagy annak részei silózva | |
| 6.12.1. | Borsószalma | A Pisum spp. szalmája | |
| 6.13.1. | Repceszalma7 | A Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., a Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz indiai sarson és a Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.) repce szalmája | |

Szám

Név1

Leírás

Kötelezően feltüntetendő információk

6.1.1.

Mángoldlevél

A Beta spp. levele

6.2.1.

Gabonanövények11

Gabonafajták egész növényei vagy részei

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

6.3.1.

Gabonaszalma11

Gabonafélék szalmája

6.3.2.

Gabonaszalma, kezelt11

Gabonaszalma megfelelő kezelésével nyert termék

Nátrium, ha NaOH-val kezelik

6.4.1.

Lóhereliszt

Trifolium spp. lóhere szárításával és őrlésével nyert termék. Legfeljebb 20 %-ban tartalmazhat vele egy időben szárított és őrölt lucernát (Medicago sativa L. és Medicago var. Martyn) vagy más zöldtakarmányt

Nyersfehérje

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

6.5.1.

Zöldtakarmányliszt
   (35)
  [fűliszt
   (35)
  ]; [zöldliszt
   (35)]

Takarmánynövények szárításával, őrlésével és néhány esetben tömörítésével nyert termék (36)

Nyersfehérje

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

6.6.1.

Széna

Valamennyi fűfaj, hüvelyes faj vagy fűszernövény faj, mezőn vagy mesterségesen szárított

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

6.6.2.

Fűfélék; fűszernövények; hüvelyesek, szárított

Fűfélékből, fűszernövényekből vagy hüvelyesekből nyert termék, amelyet mesterségesen dehidratáltak (bármilyen formában)

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

6.6.3.

Fűfélék; fűszernövények; hüvelyesek; [zöldtakarmány]

Fűfélékből, hüvelyesekből vagy fűszernövényekből álló friss biomassza

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

6.6.4.

Zöld szilázs

Szántóföldről és gyepterületről származó, bármilyen fűfélékből, hüvelyesekből vagy fűszernövényekből álló silózott biomassza

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

6.6.5.

Szenázs

Füvekből, hüvelyesekből vagy fűszernövényekből álló, legalább 50 %-os szárazanyag-tartalmú silózott vagy szárított szántóföldi növények, bálákba csomagolva vagy silókban tárolva

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

6.7.1.

Kenderliszt

Olyan Cannabis sativa L. kenderfajták szárából nyert őrölt liszt, amelynek a 639/2014/EU rendeletben a mennyiségi meghatározásra megállapított módszer szerint meghatározott tetrahidrokannabinol-tartalma < 0,2 %

Nyersfehérje

6.7.2.

Kenderrost

Olyan Cannabis sativa L. kenderfajták szárából nyert, mechanikai eljárással előállított termék, amelyeknek a 639/2014/EU rendeletben a mennyiségi meghatározásra megállapított módszer szerint meghatározott tetrahidrokannabinol-tartalma < 0,2 %

Nyersrost

6.8.1.

Lóbabszalma

A lóbab (Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. és var. minuta (Alef.) Mansf.) szalmája

6.9.1.

Lenszalma

A len (Linum usitatissimum L.) szalmája

6.10.1.

Lucerna [alfalfa]

A Medicago sativa L. és Medicago var. Martyn növény vagy annak részei

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

6.10.2.

Mezőn szárított lucerna; [mezőn szárított alfalfa]

Lucerna, mezőn szárított

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

6.10.3.

Magas hőmérsékleten szárított lucerna [magas hőmérsékleten szárított alfalfa]; [dehidratált lucerna]

Mesterségesen dehidratált lucerna, bármilyen formában

Nyersfehérje

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

6.10.4.

Lucerna, extrudált [alfalfa, extrudált]

Extrudált alfalfa pelletek

6.10.5.

Lucernaliszt
   (37)
  [alfalfaliszt16]

Lucerna szárításával és őrlésével nyert termék. Legfeljebb 20 %-ban tartalmazhat a lucernával egy időben szárított és őrölt lóherét vagy más takarmánynövényeket

Nyersfehérje

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % a szárazanyagban

6.10.6.

Lucernapogácsa [alfalfapogácsa]

Lucernából a lé kipréselése után nyert szárított termék

Nyersfehérje

Nyersrost

6.10.7.

Lucernafehérje-koncentrátum [alfalfafehérje-koncentrátum]

Centrifugálással szeparált és a fehérjekicsapatás céljából hőkezelt lucernapréslé frakcióinak mesterséges szárításával nyert termék

Nyersfehérje

Karotin

6.10.8.

Lucerna oldható maradékai

Lucernaléből fehérjeextrahálás után nyert termék

Nyersfehérje

6.11.1.

Kukoricaszilázs

A Zea mays L. ssp. mays növény vagy annak részei silózva

6.12.1.

Borsószalma

A Pisum spp. szalmája

6.13.1.

Repceszalma7

A Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., a Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz indiai sarson és a Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.) repce szalmája

7.   Egyéb növények, algák, gombák, valamint azokból nyert termékek

| Szám | Név1 | Leírás | Kötelezően feltüntetendő információk |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1. | Algák
   (38) | Élő vagy feldolgozott alga, beleértve a friss, hűtött vagy fagyasztott algát is. Legfeljebb 0,1 % habzásgátló szert tartalmazhat | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu
  Jód, ha > 100 ppm |
| 7.1.2. | Algák
   (38)
  , szárított | Alga szárítása során nyert termék. Ez a termék lehet mosott a jódtartalom csökkentése céljából; az algákat inaktiválták. Legfeljebb 0,1 % habzásgátló szert tartalmazhat | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu
  Jód, ha > 100 ppm |
| 7.1.3. | Algaliszt (38) | Algaolaj-előállításból származó termék, amelyet alga extrahálásával nyernek. Az algákat inaktiválták. Legfeljebb 0,1 % habzásgátló szert tartalmazhat | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu
  Jód, ha > 100 ppm |
| 7.1.4. | Algaolaj (38) | Algából, extrahálás útján nyert olaj. Legfeljebb 0,1 % habzásgátló szert tartalmazhat | Nyerszsír
  Nedvesség, ha > 1 % |
| 7.1.6. | Tengerimoszatliszt (38) | Makroalgák, különösen vörös, barna vagy zöld algák szárításával és aprításával nyert termék. Ez a termék lehet mosott a jódtartalom csökkentése céljából. Legfeljebb 0,1 % habzásgátló szert tartalmazhat | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu
  Jód, ha > 100 ppm |
| 7.1.7. | Asparagopsis-ból készült algaliszt | Az Asparagopsis nemzetséghez tartozó makroalgák szárításával és aprításával nyert termék. Lehet mosott a jód- és a brómtartalom csökkentése céljából | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu
  Jód, ha > 100 ppm |
| 7.2.1. | Gombák
   (38)
  , szárított | Rostokban, aminosavakban és poliszacharidokban gazdag, ehető gombákból nyert szárított gomba és/vagy micélium | Nyersrost
  Nyersfehérje |
| 7.3.1. | Kéreg
   (38) | Fák és bokrok tisztított és szárított kérge | Nyersrost |
| 7.4.1. | Virág
  15
   (38)
  , szárított | Fogyasztható növények szárított virágainak valamennyi része és azok frakciói | Nyersrost |
| 7.5.1. | Brokkoli, szárított | Mosás, méretcsökkentés (vágás, pelyhesítés stb.) és a víztartalom eltávolítása után a Brassica oleracea L. növény szárításával nyert termék | |
| 7.6.1. | (Cukor)nádmelasz | Saccharum L. növényből cukorgyártás vagy -finomítás során nyert szirupos termék. Legfeljebb 0,5 % habzásgátló szert, 0,5 % vízkövesedés-gátló szert, 3,5 % szulfátot és 0,25 % szulfitot tartalmazhat | Összes cukor, szacharózban számítva
  Nedvesség, ha > 30 % |
| 7.6.2. | (Cukor)nádmelasz, alacsony cukortartalmú | Cukornádmelaszból víz felhasználásával történő további szacharózextrahálás után nyert termék | Összes cukor, szacharózban számítva
  Nedvesség, ha > 28 % |
| 7.6.3. | (Nád)cukor [szacharóz] | Víz felhasználásával cukornádból extrahált cukor | |
| 7.6.4. | Nádbagassz | Cukornádból víz felhasználásával történő cukorextrahálás során nyert termék. Elsősorban rostokból áll | Nyersrost |
| 7.7.1. | Levél15,

   (38)
  , szárított | Fogyasztható növények szárított levelei és azok frakciói | Nyersrost |
| 7.8.1. | Lignocellulóz | Természetes, szárított nyersfa mechanikai feldolgozása útján nyert termék, mely elsősorban lignocellulózból áll | |
| 7.8.2. | Porcellulóz | Kezeletlen fa növényi rostjából15 lebontással, ligninleválasztással és a cellulóz további tisztításával nyert, kizárólag mechanikai úton történő feldolgozással módosított termék. A neutrális detergens rostok (NDF) aránya minimum 87 % | |
| 7.9.1. | Édesgyökér | A Glycyrrhiza L. gyökere | |
| 7.10.1. | Menta | Megjelenési formára való tekintet nélkül a Mentha apicata, a Mentha piperita vagy a Mentha viridis (L.) növények föld feletti részeinek szárítása során nyert termék | |
| 7.11.1. | Spenót, szárított | Megjelenési formára való tekintet nélkül a Spinacia oleracea L. növény szárítása során nyert termék | |
| 7.12.1. | Mojave jukka | A Yucca schidigera Roezl szárából nyert porított termék | Nyersrost |
| 7.12.2. | Yucca [Schidigera] lé | A Yucca schidigera szárának darabolása és préselése útján nyert termék, amely főként szénhidrátokból áll | |
| 7.13.1. | Növényi szén; [faszén] | Szerves növényi anyag elszenesítésével nyert termék | |
| 7.14.1. | Fa
   (38) | Kémiailag kezeletlen fa vagy farostok | Nyersrost |
| 7.14.2. | Famelasz
   (38) | Nyers, kezeletlen fa hőkezelése és préselése útján nyert termék, mely főként xilózból áll | Összes cukor, szacharózban számítva |
| 7.15.1. | Dél-amerikai csucsorból készült dara | A Solanum glaucophyllum leveleinek szárítása és darálása útján nyert termék | Nyersrost
  D3-vitamin |

Szám

Név1

Leírás

Kötelezően feltüntetendő információk

7.1.1.

Algák
   (38)

Élő vagy feldolgozott alga, beleértve a friss, hűtött vagy fagyasztott algát is. Legfeljebb 0,1 % habzásgátló szert tartalmazhat

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

Jód, ha > 100 ppm

7.1.2.

Algák
   (38)
  , szárított

Alga szárítása során nyert termék. Ez a termék lehet mosott a jódtartalom csökkentése céljából; az algákat inaktiválták. Legfeljebb 0,1 % habzásgátló szert tartalmazhat

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

Jód, ha > 100 ppm

7.1.3.

Algaliszt (38)

Algaolaj-előállításból származó termék, amelyet alga extrahálásával nyernek. Az algákat inaktiválták. Legfeljebb 0,1 % habzásgátló szert tartalmazhat

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

Jód, ha > 100 ppm

7.1.4.

Algaolaj (38)

Algából, extrahálás útján nyert olaj. Legfeljebb 0,1 % habzásgátló szert tartalmazhat

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 1 %

7.1.6.

Tengerimoszatliszt (38)

Makroalgák, különösen vörös, barna vagy zöld algák szárításával és aprításával nyert termék. Ez a termék lehet mosott a jódtartalom csökkentése céljából. Legfeljebb 0,1 % habzásgátló szert tartalmazhat

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

Jód, ha > 100 ppm

7.1.7.

Asparagopsis-ból készült algaliszt

Az Asparagopsis nemzetséghez tartozó makroalgák szárításával és aprításával nyert termék. Lehet mosott a jód- és a brómtartalom csökkentése céljából

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

Jód, ha > 100 ppm

7.2.1.

Gombák
   (38)
  , szárított

Rostokban, aminosavakban és poliszacharidokban gazdag, ehető gombákból nyert szárított gomba és/vagy micélium

Nyersrost

Nyersfehérje

7.3.1.

Kéreg
   (38)

Fák és bokrok tisztított és szárított kérge

Nyersrost

7.4.1.

Virág
  15
   (38)
  , szárított

Fogyasztható növények szárított virágainak valamennyi része és azok frakciói

Nyersrost

7.5.1.

Brokkoli, szárított

Mosás, méretcsökkentés (vágás, pelyhesítés stb.) és a víztartalom eltávolítása után a Brassica oleracea L. növény szárításával nyert termék

7.6.1.

(Cukor)nádmelasz

Saccharum L. növényből cukorgyártás vagy -finomítás során nyert szirupos termék. Legfeljebb 0,5 % habzásgátló szert, 0,5 % vízkövesedés-gátló szert, 3,5 % szulfátot és 0,25 % szulfitot tartalmazhat

Összes cukor, szacharózban számítva

Nedvesség, ha > 30 %

7.6.2.

(Cukor)nádmelasz, alacsony cukortartalmú

Cukornádmelaszból víz felhasználásával történő további szacharózextrahálás után nyert termék

Összes cukor, szacharózban számítva

Nedvesség, ha > 28 %

7.6.3.

(Nád)cukor [szacharóz]

Víz felhasználásával cukornádból extrahált cukor

7.6.4.

Nádbagassz

Cukornádból víz felhasználásával történő cukorextrahálás során nyert termék. Elsősorban rostokból áll

Nyersrost

7.7.1.

Levél15,

   (38)
  , szárított

Fogyasztható növények szárított levelei és azok frakciói

Nyersrost

7.8.1.

Lignocellulóz

Természetes, szárított nyersfa mechanikai feldolgozása útján nyert termék, mely elsősorban lignocellulózból áll

7.8.2.

Porcellulóz

Kezeletlen fa növényi rostjából15 lebontással, ligninleválasztással és a cellulóz további tisztításával nyert, kizárólag mechanikai úton történő feldolgozással módosított termék. A neutrális detergens rostok (NDF) aránya minimum 87 %

7.9.1.

Édesgyökér

A Glycyrrhiza L. gyökere

7.10.1.

Menta

Megjelenési formára való tekintet nélkül a Mentha apicata, a Mentha piperita vagy a Mentha viridis (L.) növények föld feletti részeinek szárítása során nyert termék

7.11.1.

Spenót, szárított

Megjelenési formára való tekintet nélkül a Spinacia oleracea L. növény szárítása során nyert termék

7.12.1.

Mojave jukka

A Yucca schidigera Roezl szárából nyert porított termék

Nyersrost

7.12.2.

Yucca [Schidigera] lé

A Yucca schidigera szárának darabolása és préselése útján nyert termék, amely főként szénhidrátokból áll

7.13.1.

Növényi szén; [faszén]

Szerves növényi anyag elszenesítésével nyert termék

7.14.1.

Fa
   (38)

Kémiailag kezeletlen fa vagy farostok

Nyersrost

7.14.2.

Famelasz
   (38)

Nyers, kezeletlen fa hőkezelése és préselése útján nyert termék, mely főként xilózból áll

Összes cukor, szacharózban számítva

7.15.1.

Dél-amerikai csucsorból készült dara

A Solanum glaucophyllum leveleinek szárítása és darálása útján nyert termék

Nyersrost

D3-vitamin

8.   Tejtermékek és azokból nyert termékek

Az e fejezetben szereplő takarmány-alapanyagoknak meg kell felelniük az 1069/2009/EK rendelet követelményeinek, valamint a 142/2011/EU rendelet X. melléklete szerinti, a tejre, kolosztrumra és egyes, tejből származó egyéb termékekre vonatkozó egyedi követelményeknek.

| Szám | Név
  1 | Leírás | Kötelezően feltüntetendő információk |
| --- | --- | --- | --- |
| 8.1.1. | Vaj és vajtermékek | Vaj előállítása vagy feldolgozása során nyert vaj és vajtermékek (például vajszérum), hacsak nincs külön felsorolva | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Laktóz
  Nedvesség, ha > 6 % |
| 8.2.1. | Író/Írópor
   (39) | Tejszínből történő vajköpülés vagy hasonló eljárások útján nyert termék.
  Ha kifejezetten takarmány-alapanyagként való felhasználásra állítják elő, tartalmazhat:






  — | legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására, |

Szám

Név
  1

Leírás

Kötelezően feltüntetendő információk

8.1.1.

Vaj és vajtermékek

Vaj előállítása vagy feldolgozása során nyert vaj és vajtermékek (például vajszérum), hacsak nincs külön felsorolva

Nyersfehérje

Nyerszsír

Laktóz

Nedvesség, ha > 6 %

8.2.1.

Író/Írópor
   (39)

Tejszínből történő vajköpülés vagy hasonló eljárások útján nyert termék.

Ha kifejezetten takarmány-alapanyagként való felhasználásra állítják elő, tartalmazhat:

—

legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására,

| — | legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására |
| --- | --- |

—

legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására

Nyersfehérje

Nyerszsír

Laktóz

Nedvesség, ha > 6 %

8.3.1.

Kazein

Fölözött tejből vagy íróból savakkal vagy oltóval kicsapatott kazein szárításával nyert termék

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 10 %

8.4.1.

Kazeinát

Túróból vagy kazeinből semlegesítő anyagok felhasználásával és szárítással kivont termék

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 10 %

8.5.1.

Sajtok és sajttermékek

Sajt, valamint sajtból és tejalapú termékekből készített termékek

Nyersfehérje

Nyerszsír

8.6.1.

Kolosztrum/Kolosztrumpor
   (39)

Tejtermelő állatok ellése után legfeljebb 5 napig az emlőmirigyek által kiválasztott folyadék

Nyersfehérje

8.7.1.

Tejből készült melléktermékek

Tejtermékek előállítása során nyert termékek (beleértve, de nem kizárólag: tejből készült korábbi élelmiszerek, centrifuga- vagy szeparátoriszap, fehérvíz, tejásványok).

Ha kifejezetten takarmány-alapanyagként való felhasználásra állítják elő, tartalmazhat:

| — | legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására,

| — | legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására |
| --- | --- |

—

legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására

Nedvesség

Nyersfehérje

Nyerszsír

Összes cukor, szacharózban számítva

8.8.1.

Fermentált tejtermékek

Tej fermentálása útján nyert termékek (például joghurt stb.)

Nyersfehérje

Nyerszsír

8.9.1.

Laktóz

A tejből vagy savóból tisztítással és szárítással kivont cukor

Nedvesség, ha > 5 %

8.10.1.

Tej/Tejpor18

Egy vagy több fejésből nyert rendes tőgyváladék

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 5 %

8.11.1.

Sovány tej/sovány tejpor
   (39)

Tej, amelynek zsírtartalmát leválasztás útján csökkentették

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 5 %

8.12.1.

Tejzsír

Tej fölözése során nyert termék

Nyerszsír

8.13.1.

Tejfehérjepor
   (39)

Tejből kémiai vagy fizikai kezeléssel kivont fehérjealkotók szárításával nyert termék

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 8 %

8.14.1.

Kondenzált és bepárolt tej és abból készült termékek

Kondenzált és bepárolt tej és az annak előállítása és feldolgozása során nyert termékek

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 5 %

8.15.1.

Tejpermeátum/tejpermeátumpor
   (39)

Tej (ultra-, nano- vagy mikro-)szűrése során a folyékony fázisból nyert termék, amelyből a laktóz egy részét eltávolíthatják.

Fordított ozmózis alkalmazható

Nyershamu

Nyersfehérje

Laktóz

Nedvesség, ha > 8 %

8.16.1.

Tejretentátum/tejretentátumpor
   (39)

Tej (ultra-, nano- vagy mikro-)szűrése során a membránon visszamaradó termék

Nyersfehérje

Nyershamu

Laktóz

Nedvesség, ha > 8 %

8.17.1.

Tejsavó/tejsavópor
   (39)

Sajt-, túró- vagy kazein-előállítás vagy hasonló eljárások során nyert termék.

Ha kifejezetten takarmány-alapanyagként való felhasználásra állítják elő, tartalmazhat:

| — | legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására,

| — | legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására |
| --- | --- |

—

legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására

Nyersfehérje

Laktóz

Nedvesség, ha > 8 %

Nyershamu

8.18.1.

Laktózmentesített tejsavó/laktózmentesített tejsavópor
   (39)

Tejsavó, amelyből a laktózt részben eltávolították.

Ha kifejezetten takarmány-alapanyagként való felhasználásra állítják elő, tartalmazhat:

| — | legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására,

| — | legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására |
| --- | --- |

—

legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására

Nyersfehérje

Laktóz

Nedvesség, ha > 8 %

Nyershamu

8.19.1.

Tejsavófehérje/tejsavófehérje-por
   (39)

Tejsavóból kémiai vagy fizikai kezeléssel kivont tejsavófehérje-alkotók szárításával nyert termék.

Ha kifejezetten takarmány-alapanyagként való felhasználásra állítják elő, tartalmazhat:

| — | legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására,

| — | legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására |
| --- | --- |

—

legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 8 %

8.20.1.

Demineralizált, laktózmentesített tejsavó/demineralizált, laktózmentesített tejsavópor
   (39)

Tejsavó, amelyből a laktózt és az ásványi anyagokat részben eltávolították.

Ha kifejezetten takarmány-alapanyagként való felhasználásra állítják elő, tartalmazhat:

| — | legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására,

| — | legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására |
| --- | --- |

—

legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására

Nyersfehérje

Laktóz

Nyershamu

Nedvesség, ha > 8 %

8.21.1.

Tejsavó-permeátum/tejsavópermeátum-por
   (39)

Tejsavó (ultra-, nano- vagy mikro-)szűrése során a folyékony fázisból nyert termék, amelyből a laktóz egy részét eltávolíthatják. Fordított ozmózis alkalmazható.

Ha kifejezetten takarmány-alapanyagként való felhasználásra állítják elő, tartalmazhat:

| — | legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására,

| — | legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására |
| --- | --- |

—

legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására

Nyershamu

Nyersfehérje

Laktóz

Nedvesség, ha > 8 %

8.22.1.

Tejsavó-retentátum/tejsavóretentátum-por
   (39)

Tejsavó (ultra-, nano- vagy mikro-)szűrése során a membránon visszamaradó termék.

Ha kifejezetten takarmány-alapanyagként való felhasználásra állítják elő, tartalmazhat:

| — | legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban foszfátokat, köztük polifoszfátokat (pl. nátrium-hexametafoszfát), difoszfátokat (pl. tetranátrium-pirofoszfát) a feldolgozás során a viszkozitás csökkentésére és a fehérje stabilizálására,

| — | legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,3 %-ban szervetlen savakat: kénsavat, sósavat, foszforsavat az előállítási eljárások több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 %-ban lúgokat, köztük nátrium-, kálium-, kalcium-, magnézium-hidroxidot az előállítási eljárás több szakasza során a pH beállítására,

| — | legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására |
| --- | --- |

—

legfeljebb 2 %-ban gördülékenységet elősegítő anyagokat, köztük szilícium-dioxidot, pentanátrium-trifoszfátot, trikalcium-foszfátot a gördülékenységi tulajdonságok javítására

Nyersfehérje

Nyershamu

Laktóz

Nedvesség, ha > 8 %

9.   Szárazföldi állatokból nyert termékek és azokból származó termékek

Az e fejezetben felsorolt takarmány-alapanyagoknak meg kell felelniük az 1069/2009/EK rendelet követelményeinek. A takarmány-alapanyagok nevét ki kell egészíteni az 142/2011/EU rendelet X. vagy XIII. mellékletének vagy a 999/2001/EK rendelet IV. mellékletének megfelelően az egyedi követelmények pontosítása és a 999/2001/EK rendelet szerinti felhasználási korlátozások egyértelmű azonosítása érdekében.

| Szám | Név1 | Leírás | Kötelezően feltüntetendő információk |
| --- | --- | --- | --- |
| 9.1.1. | Állati melléktermékek
   (40) | Melegvérű szárazföldi állatok egész teste vagy annak részei, friss, fagyasztott, főzött, savkezelt vagy szárított | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.2.1. | Állati zsír
   (41) | Bármely fejlődési szakaszban lévő szárazföldi állatokból – az emberekre és állatokra patogén fajoktól eltérő fajokhoz tartozó gerinctelen állatokat is beleértve – nyert zsírból álló termék. Oldószerrel való extraháláskor 0,1 % hexánt tartalmazhat | Nyerszsír
  Nedvesség, ha > 1 % |
| 9.3.1. | Méhészeti melléktermékek
   (42) | Méz, mézviasz, méhpempő, propolisz, pollen, feldolgozott vagy feldolgozatlan | Összes cukor, szacharózban számítva |
| 9.4.1. | Feldolgozott állati fehérje
   (41) | Bármely fejlődési szakaszban lévő szárazföldi állatok – a gerinctelen állatokat is beleértve – egész testéből vagy annak részeiből hőkezeléssel, szárítással és darálással nyert termék, amelyből a zsírt esetlegesen extrahálással vagy fizikai úton részlegesen eltávolították. Oldószerrel való extraháláskor 0,1 % hexánt tartalmazhat | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.5.1. | Zselatin-előállításból származó fehérje
   (41) | A 853/2004/EK rendelet szerinti nyersanyagokból nyert zselatin előállításából származó szárított állati fehérjék | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.6.1. | Hidrolizált állati fehérje
   (41) | Állati melléktermékek hidrolízisével nyert polipeptidek, peptidek és aminosavak, valamint ezek keverékei, amelyeket sűríthetnek szárítással | Nyersfehérje
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.7.1. | Vérliszt
   (41) | Levágott melegvérű állatok vérének hőkezelése útján nyert termék | Nyersfehérje
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.8.1. | Vérből készült termékek
   (40) | Levágott melegvérű állatok véréből vagy vérfrakcióiból származó termékek; idetartozik a szárított/fagyasztott/folyékony plazma, a szárított teljes vér, a szárított/fagyasztott/folyékony vörösvérsejtek vagy ezek frakciói és keverékei | Nyersfehérje
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.9.1. | Élelmiszer-hulladék [élelmiszer-újrahasznosítás] | Éttermekből, vendéglátóipari egységekből és konyhákról – a központi konyhákat és a háztartások konyháit is beleértve – származó, állati eredetű alapanyagot tartalmazó összes élelmiszer-hulladék, beleértve a használt sütőolajat is | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.10.1. | Kollagén
   (41) | Állati csontból, nyersbőrből, irhából és ínból származó, fehérjealapú termék | Nyersfehérje
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.11.1. | Toll-liszt | Levágott állatok tollának szárítása és őrlése során nyert termék | Nyersfehérje
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.12.1. | Zselatin
   (41) | Természetes, oldható fehérje, zselésedő vagy nem zselésedő, amely állati csontokból, nyersbőrből és irhából, inakból és szalagokból kinyert kollagén részleges hidrolízise során keletkezik | Nyersfehérje
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.13.1. | Töpörtyű
   (41) | Faggyú, zsír és egyéb extrahált vagy fizikai úton kinyert, állati eredetű zsír előállítása során nyert termék, friss, fagyasztott vagy szárított.
  Oldószerrel való extraháláskor 0,1 % hexánt tartalmazhat | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.14.1. | Állati eredetű termékek
   (40) | Állati termékeket tartalmazó, kezeletlen vagy kezelt, például friss, fagyasztott vagy szárított korábbi élelmiszerek | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.15.1. | Tojás | A Gallus gallus L. egész tojása, héjjal vagy héj nélkül | |
| 9.15.2. | Tojásfehérje | Tojásból a héj és a tojássárgája leválasztása után nyert termék, pasztörizált és esetlegesen denaturált | Nyersfehérje
  Adott esetben a denaturálás módszere |
| 9.15.3. | Tojásból származó termékek, szárított | Pasztörizált szárított tojásból álló termékek, héj nélkül vagy szárított tojásfehérje és szárított tojássárgája különböző arányú keveréke | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nedvesség, ha > 5 % |
| 9.15.4. | Tojáspor, cukrozott | Szárított egész tojás vagy annak részei, cukrozott | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nedvesség, ha > 5 %
  Összes cukor, szacharózban számítva |
| 9.15.5. | Tojáshéj, szárított | Baromfitojásból a tartalom (tojássárgája és -fehérje) eltávolítása után nyert termék. A héjak szárítottak | Nyershamu |
| 9.16.1. | Szárazföldi gerinctelen állatok
   (40)
  , élő | Élő szárazföldi gerinctelen állatok bármely fejlődési szakaszban, a növények, az állatok, illetve az emberek egészségére kedvezőtlen hatást gyakorló fajok kivételével | |
| 9.16.2. | Szárazföldi gerinctelen állatok
   (40)
  , élettelen | Kezeletlen vagy kezelt, de az 1069/2009/EK rendeletben foglaltak szerint fel nem dolgozott élettelen szárazföldi gerinctelen állatok a növények, az állatok, illetve az emberek egészségére kedvezőtlen hatást gyakorló fajok kivételével, bármely fejlődési szakaszban | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu |
| 9.17.1. | Gyapjúzsírból származó koleszterin | Gyapjúzsírból (lanolin) elszappanosítással, elválasztással és kristályosítással nyert termék. Minimális (3β)-koleszt-5-én-3-ol, C27H46O-tartalom: 90 % | |

Szám

Név1

Leírás

Kötelezően feltüntetendő információk

9.1.1.

Állati melléktermékek
   (40)

Melegvérű szárazföldi állatok egész teste vagy annak részei, friss, fagyasztott, főzött, savkezelt vagy szárított

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 8 %

9.2.1.

Állati zsír
   (41)

Bármely fejlődési szakaszban lévő szárazföldi állatokból – az emberekre és állatokra patogén fajoktól eltérő fajokhoz tartozó gerinctelen állatokat is beleértve – nyert zsírból álló termék. Oldószerrel való extraháláskor 0,1 % hexánt tartalmazhat

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 1 %

9.3.1.

Méhészeti melléktermékek
   (42)

Méz, mézviasz, méhpempő, propolisz, pollen, feldolgozott vagy feldolgozatlan

Összes cukor, szacharózban számítva

9.4.1.

Feldolgozott állati fehérje
   (41)

Bármely fejlődési szakaszban lévő szárazföldi állatok – a gerinctelen állatokat is beleértve – egész testéből vagy annak részeiből hőkezeléssel, szárítással és darálással nyert termék, amelyből a zsírt esetlegesen extrahálással vagy fizikai úton részlegesen eltávolították. Oldószerrel való extraháláskor 0,1 % hexánt tartalmazhat

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

Nedvesség, ha > 8 %

9.5.1.

Zselatin-előállításból származó fehérje
   (41)

A 853/2004/EK rendelet szerinti nyersanyagokból nyert zselatin előállításából származó szárított állati fehérjék

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

Nedvesség, ha > 8 %

9.6.1.

Hidrolizált állati fehérje
   (41)

Állati melléktermékek hidrolízisével nyert polipeptidek, peptidek és aminosavak, valamint ezek keverékei, amelyeket sűríthetnek szárítással

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 8 %

9.7.1.

Vérliszt
   (41)

Levágott melegvérű állatok vérének hőkezelése útján nyert termék

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 8 %

9.8.1.

Vérből készült termékek
   (40)

Levágott melegvérű állatok véréből vagy vérfrakcióiból származó termékek; idetartozik a szárított/fagyasztott/folyékony plazma, a szárított teljes vér, a szárított/fagyasztott/folyékony vörösvérsejtek vagy ezek frakciói és keverékei

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 8 %

9.9.1.

Élelmiszer-hulladék [élelmiszer-újrahasznosítás]

Éttermekből, vendéglátóipari egységekből és konyhákról – a központi konyhákat és a háztartások konyháit is beleértve – származó, állati eredetű alapanyagot tartalmazó összes élelmiszer-hulladék, beleértve a használt sütőolajat is

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

Nedvesség, ha > 8 %

9.10.1.

Kollagén
   (41)

Állati csontból, nyersbőrből, irhából és ínból származó, fehérjealapú termék

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 8 %

9.11.1.

Toll-liszt

Levágott állatok tollának szárítása és őrlése során nyert termék

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 8 %

9.12.1.

Zselatin
   (41)

Természetes, oldható fehérje, zselésedő vagy nem zselésedő, amely állati csontokból, nyersbőrből és irhából, inakból és szalagokból kinyert kollagén részleges hidrolízise során keletkezik

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 8 %

9.13.1.

Töpörtyű
   (41)

Faggyú, zsír és egyéb extrahált vagy fizikai úton kinyert, állati eredetű zsír előállítása során nyert termék, friss, fagyasztott vagy szárított.

Oldószerrel való extraháláskor 0,1 % hexánt tartalmazhat

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

Nedvesség, ha > 8 %

9.14.1.

Állati eredetű termékek
   (40)

Állati termékeket tartalmazó, kezeletlen vagy kezelt, például friss, fagyasztott vagy szárított korábbi élelmiszerek

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 8 %

9.15.1.

Tojás

A Gallus gallus L. egész tojása, héjjal vagy héj nélkül

9.15.2.

Tojásfehérje

Tojásból a héj és a tojássárgája leválasztása után nyert termék, pasztörizált és esetlegesen denaturált

Nyersfehérje

Adott esetben a denaturálás módszere

9.15.3.

Tojásból származó termékek, szárított

Pasztörizált szárított tojásból álló termékek, héj nélkül vagy szárított tojásfehérje és szárított tojássárgája különböző arányú keveréke

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 5 %

9.15.4.

Tojáspor, cukrozott

Szárított egész tojás vagy annak részei, cukrozott

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 5 %

Összes cukor, szacharózban számítva

9.15.5.

Tojáshéj, szárított

Baromfitojásból a tartalom (tojássárgája és -fehérje) eltávolítása után nyert termék. A héjak szárítottak

Nyershamu

9.16.1.

Szárazföldi gerinctelen állatok
   (40)
  , élő

Élő szárazföldi gerinctelen állatok bármely fejlődési szakaszban, a növények, az állatok, illetve az emberek egészségére kedvezőtlen hatást gyakorló fajok kivételével

9.16.2.

Szárazföldi gerinctelen állatok
   (40)
  , élettelen

Kezeletlen vagy kezelt, de az 1069/2009/EK rendeletben foglaltak szerint fel nem dolgozott élettelen szárazföldi gerinctelen állatok a növények, az állatok, illetve az emberek egészségére kedvezőtlen hatást gyakorló fajok kivételével, bármely fejlődési szakaszban

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

9.17.1.

Gyapjúzsírból származó koleszterin

Gyapjúzsírból (lanolin) elszappanosítással, elválasztással és kristályosítással nyert termék. Minimális (3β)-koleszt-5-én-3-ol, C27H46O-tartalom: 90 %

10.   Halak, egyéb vízi állatok, és azokból nyert termékek

Az e fejezetben felsorolt takarmány-alapanyagoknak meg kell felelniük az 1069/2009/EK rendelet és a 142/2011/EU rendelet követelményeinek, és használatuk a 999/2001/EK rendelet alapján korlátozható.

| Szám | Név1 | Leírás | Kötelezően feltüntetendő információk |
| --- | --- | --- | --- |
| 10.1.1. | Vízi gerinctelenek
   (43) | Tengeri vagy édesvízi gerinctelenek egész teste vagy annak részei, bármely fejlődési szakaszban, az emberekre és állatokra patogén fajok kivételével | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu |
| 10.2.1. | Vízi állatokból származó melléktermékek
   (43) | Emberi fogyasztásra szánt termékeket előkészítő vagy előállító létesítményekből vagy telepekről származó termékek | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu |
| 10.3.1. | Rákliszt
   (44) | Egész rákokból – beleértve a vadon élő és a tenyésztett garnélarákokat is – vagy azok részeiből hőkezelés, préselés és szárítás útján nyert termék | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 10.4.1. | Hal
   (44) | Egész hal vagy annak részei: friss, fagyasztott, főzött, savkezelt vagy szárított | Nyersfehérje
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 10.4.2. | Halliszt
   (44) | Egész halakból vagy azok részeiből hőkezelés, préselés és szárítás útján nyert termék, amelyhez a szárítást megelőzően haleredetű oldható anyagokat (hallét) újból hozzáadhattak | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu, ha > 20 %
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 10.4.3. | Haleredetű oldható anyagok (hallé) | Hallisztgyártás során nyert koncentrált termék, amelyet leválasztottak és savas kezeléssel vagy szárítással stabilizáltak | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nedvesség, ha > 5 % |
| 10.4.4. | Halfehérje, hidrolizált | Egész halakból vagy azok részeiből savas hidrolízis útján nyert termék, amelyet sűríthetnek szárítással | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu, ha > 20 %
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 10.4.5. | Halcsontliszt | Halrészek hőkezelése, préselése és szárítása során nyert termék. Elsősorban halcsontból áll | Nyershamu |
| 10.4.6. | Halolaj | Egész halakból vagy azok részeiből nyert olaj, amelyet centrifugálnak a víz eltávolítása céljából (fajspecifikus részletek is megadhatók, például csukamájolaj) | Nyerszsír
  Nedvesség, ha > 1 % |
| 10.4.7. | Halolaj, hidrogénezett | Hidrogénezett halolajból nyert olaj | Nedvesség, ha > 1 % |
| 10.4.8. | Halolajsztearin [dermesztéssel frakcionált halolaj] | Magas telítettzsír-tartalmú halolajfrakció, amelyet nyers halolaj finomított halolajjá alakítása folyamán állítanak elő dermesztéses frakcionálással, amely során a telített zsírsavakat megdermesztik, majd összegyűjtik | Nyerszsír
  Nedvesség, ha > 1 % |
| 10.5.1. | Krillolaj | Főzött és préselt tengeri plankton-krillből nyert olaj, amelyet centrifugálnak a víz eltávolítása céljából | Nedvesség, ha > 1 % |
| 10.5.2. | Krillfehérje-koncentrátum, hidrolizált | Egész krill vagy annak részei enzimatikus hidrolízise során nyert termék, amelyet gyakran sűrítenek szárítással | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu, ha > 20 %
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 10.6.1. | Tengeri gyűrűsféregből készült liszt | Egész tengeri gyűrűsférgek (beleértve a Nereis virens M. Sars-t is) vagy azok részeinek hőkezelése és szárítása útján nyert termék | Nyerszsír
  Hamu, ha > 20 %
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 10.7.1. | Tengeri zooplanktonból készült liszt | Tengeri zooplankton (például krill) hőkezelése, préselése és szárítása útján nyert termék | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu, ha > 20 %
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 10.7.2. | Tengeri zooplanktonból nyert olaj | Főzött és préselt tengeri zooplanktonból nyert olaj, amelyet centrifugálnak a víz eltávolítása céljából | Nedvesség, ha > 1 % |
| 10.8.1. | Puhatestűekből készült liszt | Egész puhatestűek (beleértve a tintahalakat és a kéthéjúakat) vagy azok részeinek hőkezelése és szárítása útján nyert termék | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu, ha > 20 %
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 10.9.1. | Tintahalliszt | Egész tintahalak vagy azok részeinek hőkezelése, préselése és szárítása útján nyert termék | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu, ha > 20 %
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 10.10.1. | Tengericsillagból készült liszt | Az Asteroidae osztályba tartozó egész tengericsillagok vagy azok részeinek hőkezelése, préselése és szárítása útján nyert termék | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu, ha > 20 %
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 10.11.1. | Tengeri gerinctelenekből készült
   (43)
  liszt | Tengeri gerinctelenek vagy azok részeinek hőkezelése, préselése és szárítása útján nyert termék | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu, ha > 20 %
  Nedvesség, ha > 8 % |

Szám

Név1

Leírás

Kötelezően feltüntetendő információk

10.1.1.

Vízi gerinctelenek
   (43)

Tengeri vagy édesvízi gerinctelenek egész teste vagy annak részei, bármely fejlődési szakaszban, az emberekre és állatokra patogén fajok kivételével

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

10.2.1.

Vízi állatokból származó melléktermékek
   (43)

Emberi fogyasztásra szánt termékeket előkészítő vagy előállító létesítményekből vagy telepekről származó termékek

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

10.3.1.

Rákliszt
   (44)

Egész rákokból – beleértve a vadon élő és a tenyésztett garnélarákokat is – vagy azok részeiből hőkezelés, préselés és szárítás útján nyert termék

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

10.4.1.

Hal
   (44)

Egész hal vagy annak részei: friss, fagyasztott, főzött, savkezelt vagy szárított

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 8 %

10.4.2.

Halliszt
   (44)

Egész halakból vagy azok részeiből hőkezelés, préselés és szárítás útján nyert termék, amelyhez a szárítást megelőzően haleredetű oldható anyagokat (hallét) újból hozzáadhattak

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu, ha > 20 %

Nedvesség, ha > 8 %

10.4.3.

Haleredetű oldható anyagok (hallé)

Hallisztgyártás során nyert koncentrált termék, amelyet leválasztottak és savas kezeléssel vagy szárítással stabilizáltak

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 5 %

10.4.4.

Halfehérje, hidrolizált

Egész halakból vagy azok részeiből savas hidrolízis útján nyert termék, amelyet sűríthetnek szárítással

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu, ha > 20 %

Nedvesség, ha > 8 %

10.4.5.

Halcsontliszt

Halrészek hőkezelése, préselése és szárítása során nyert termék. Elsősorban halcsontból áll

Nyershamu

10.4.6.

Halolaj

Egész halakból vagy azok részeiből nyert olaj, amelyet centrifugálnak a víz eltávolítása céljából (fajspecifikus részletek is megadhatók, például csukamájolaj)

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 1 %

10.4.7.

Halolaj, hidrogénezett

Hidrogénezett halolajból nyert olaj

Nedvesség, ha > 1 %

10.4.8.

Halolajsztearin [dermesztéssel frakcionált halolaj]

Magas telítettzsír-tartalmú halolajfrakció, amelyet nyers halolaj finomított halolajjá alakítása folyamán állítanak elő dermesztéses frakcionálással, amely során a telített zsírsavakat megdermesztik, majd összegyűjtik

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 1 %

10.5.1.

Krillolaj

Főzött és préselt tengeri plankton-krillből nyert olaj, amelyet centrifugálnak a víz eltávolítása céljából

Nedvesség, ha > 1 %

10.5.2.

Krillfehérje-koncentrátum, hidrolizált

Egész krill vagy annak részei enzimatikus hidrolízise során nyert termék, amelyet gyakran sűrítenek szárítással

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu, ha > 20 %

Nedvesség, ha > 8 %

10.6.1.

Tengeri gyűrűsféregből készült liszt

Egész tengeri gyűrűsférgek (beleértve a Nereis virens M. Sars-t is) vagy azok részeinek hőkezelése és szárítása útján nyert termék

Nyerszsír

Hamu, ha > 20 %

Nedvesség, ha > 8 %

10.7.1.

Tengeri zooplanktonból készült liszt

Tengeri zooplankton (például krill) hőkezelése, préselése és szárítása útján nyert termék

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu, ha > 20 %

Nedvesség, ha > 8 %

10.7.2.

Tengeri zooplanktonból nyert olaj

Főzött és préselt tengeri zooplanktonból nyert olaj, amelyet centrifugálnak a víz eltávolítása céljából

Nedvesség, ha > 1 %

10.8.1.

Puhatestűekből készült liszt

Egész puhatestűek (beleértve a tintahalakat és a kéthéjúakat) vagy azok részeinek hőkezelése és szárítása útján nyert termék

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu, ha > 20 %

Nedvesség, ha > 8 %

10.9.1.

Tintahalliszt

Egész tintahalak vagy azok részeinek hőkezelése, préselése és szárítása útján nyert termék

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu, ha > 20 %

Nedvesség, ha > 8 %

10.10.1.

Tengericsillagból készült liszt

Az Asteroidae osztályba tartozó egész tengericsillagok vagy azok részeinek hőkezelése, préselése és szárítása útján nyert termék

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu, ha > 20 %

Nedvesség, ha > 8 %

10.11.1.

Tengeri gerinctelenekből készült
   (43)
  liszt

Tengeri gerinctelenek vagy azok részeinek hőkezelése, préselése és szárítása útján nyert termék

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu, ha > 20 %

Nedvesség, ha > 8 %

11.   Ásványi anyagok és azokból nyert termékek

Az e fejezetben felsorolt, állati melléktermékeket tartalmazó takarmány-alapanyagoknak meg kell felelniük az 1069/2009/EK rendelet és a 142/2011/EU rendelet követelményeinek, és használatuk a 999/2001/EK rendelet alapján korlátozható.

| Szám | Név1 | Leírás | Kötelezően feltüntetendő információk |
| --- | --- | --- | --- |
| 11.1.1. | Kalcium-karbonát
   (45)
  [mészkő] | Kalcium-karbonát (CaCO3) -tartalmú anyagok, például mészkő darálásával vagy savas oldatokból való kicsapatással nyert termék.
  Legfeljebb 0,25 % propilénglikolt tartalmazhat. Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.2. | Tengeri állatok mésztartalmú héja | Természetes eredetű, tengeri állatok héjából (például osztriga- vagy kagylóhéjból) nyert termék, darált vagy granulált | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.3. | Kalcium- és magnézium-karbonát | Kalcium-karbonát (CaCO3) és magnézium-karbonát (MgCO3) természetes elegye. Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat | Kalcium
  Magnézium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.4. | Mésztartalmú tengeri alga (maërl) | Természetes eredetű, mésztartalmú tengeri algákból nyert termék, darált vagy granulált | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.5. | Litotamnium | Természetes eredetű, mésztartalmú tengeri algákból (Phymatolithon calcareum (Pall.)) nyert termék, darált vagy granulált | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.6. | Kalcium-klorid | Kalcium-klorid (CaCl2) és hidratált formái. Legfeljebb 0,2 % bárium-szulfátot tartalmazhat | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.7. | Kalcium-hidroxid
   (46) | Kalcium-hidroxid (Ca(OH)2).
  Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.8. | Kalcium-szulfát, vízmentes | Vízmentes kalcium-szulfát (CaSO4), amelyet vízmentes kalcium-szulfát őrlésével vagy kalcium-szulfát-dihidrát dehidratálásával nyernek | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.9. | Kalcium-szulfát-hemihidrát | Kalcium-szulfát-hemihidrát (CaSO4 × 1⁄2 H2O), amelyet kalcium-szulfát-dihidrát részleges dehidratálásával nyernek | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.10. | Kalcium-szulfát-dihidrát | Kalcium-szulfát-dihidrát (CaSO4 × 2H2O), amelyet kalcium-szulfát-dihidrát őrlésével vagy kalcium-szulfát-hemihidrát hidratálásával nyernek | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.11. | Szerves savak kalciumsói
   (47) | Fogyasztásra alkalmas, legalább 4 szénatommal rendelkező szerves savak kalciumsói (48) | Kalcium
  Szerves sav |
| 11.1.12. | Kalcium-oxid | Kalcium-oxid (CaO), amelyet természetes állapotban előforduló mészkő kalcinálásával nyernek. Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.13. | Kalcium-glükonát | A glükonsav kalciumsója (általában Ca(C6H11O7)2-ban kifejezve) és hidratált formái | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.14. | Kalcium-kelátok
   (49) | Ca(x)1-3 x nH2O
  (x) = aminosavak anionja szójafehérje-hidrolizátumból vagy takarmány-adalékanyagként engedélyezett szintetikus aminosavakból. A kation kelációját az 1 500 daltont meghaladó molekulák legfeljebb 10 %-ával és a takarmány-alapanyag kelátszerkezetének kimutatására szolgáló megfelelő analitikai módszerrel kell igazolni.
  Legfeljebb 40 % kloridot tartalmazhat | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.15. | Kalcium-szulfát/-karbonát | A nátrium-karbonát előállítása során nyert termék | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.16. | Kalcium-pidolát | Kalcium-L-pidolát (C10H12CaN2O6). Legfeljebb 5 % glutaminsavat tartalmazhat | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.1.17. | Kalcium-karbonát–magnézium-oxid | Dolomit és hasonló, természetes kalciumot és magnéziumot tartalmazó anyagok hevítésével nyert termék. Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat | Kalcium
  Magnézium |
| 11.1.18. | Kalcium-nitrát kettős só | 5 Ca(NO3)2 x NH4NO3x10 H2O. Kalcium-karbonát kőzet és salétromsav kémiai szintéziséből származik | Kalcium
  Nitrogén |
| 11.2.1. | Magnézium-oxid | Kalcinált magnézium-oxid (MgO), legalább 70 % MgO | Magnézium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 15 %
  Vastartalom (Fe2O3), ha > 5 % |
| 11.2.2. | Magnézium-szulfát-heptahidrát | Magnézium-szulfát (MgSO4 × 7 H2O) | Magnézium
  Kén
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 15 % |
| 11.2.3. | Magnézium-szulfát-monohidrát | Magnézium-szulfát (MgSO4 × H2O) | Magnézium
  Kén
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 15 % |
| 11.2.4. | Magnézium-szulfát, vízmentes | Vízmentes magnézium-szulfát (MgSO4) | Magnézium
  Kén
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.2.5. | Magnézium-propionát | Magnézium-propionát (C6H10MgO4) | Magnézium |
| 11.2.6. | Magnézium-klorid | Magnézium-klorid (MgCl2) vagy oldat, amelyet tengervíz természetes sűrítésével nyernek ki a nátrium-klorid leülepedése után | Magnézium
  Klór
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.2.7. | Magnézium-karbonát | Természetes magnézium-karbonát (MgCO3) | Magnézium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.2.8. | Magnézium-hidroxid | Magnézium-hidroxid (Mg(OH)2) | Magnézium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.2.9. | Magnézium-kálium-szulfát | Magnézium-kálium-szulfát (K2Mg(SO4)2 x nH2O, n= 4,6) | Magnézium
  Kálium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.2.10. | Szerves savak magnéziumsói
   (47) | Fogyasztásra alkalmas, legalább 4 szénatommal rendelkező szerves savak magnéziumsói (48) | Magnézium
  Szerves sav |
| 11.2.11. | Magnézium-glükonát | Glükonsav magnéziumsója (általábanMg(C6H11O7)2-ként kifejezve) és annak hidratált formái | Magnézium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.2.12. | Magnézium-kelátok
   (49) | Képlet: Mg(x)1-3 x nH2O
  (x) = aminosavak anionja szójafehérje-hidrolizátumból vagy takarmány-adalékanyagként engedélyezett szintetikus aminosavakból.
  A kation kelációját az 1 500 daltont meghaladó molekulák legfeljebb 10 %-ával és a takarmány-alapanyag kelátszerkezetének kimutatására szolgáló megfelelő analitikai módszerrel kell igazolni.
  Legfeljebb 55 % kloridot és/vagy szulfátot tartalmazhat | Magnézium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.2.13. | Magnézium-pidolát | Magnézium-L-pidolát (C10H12CaN2O6). Legfeljebb 5 % glutaminsavat tartalmazhat | Magnézium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.3.1. | Dikalcium-foszfát
   (50)

  ,

   (51)
  [kalcium-hidrogén-ortofoszfát] | Csontból vagy szervetlen forrásokból nyert kalcium-monohidrogén-foszfát (CaHPO4 × nH2O, n = 0 vagy 2).
  Ca/P > 1,2.
  Legfeljebb 3 %, NaCl-ben kifejezett kloridot tartalmazhat. | Kalcium
  Összes foszfor
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.3.2. | Mono-dikalcium-foszfát | Dikalcium-foszfátból és monokalcium-foszfátból álló termék (CaHPO4 × Ca(H2PO4)2 × nH2O, n = 0 vagy 1)
  0,8 < Ca/P < 1,3 | Összes foszfor
  Kalcium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.3. | Monokalcium-foszfát; [kalcium-tetrahidrogén-diortofoszfát] | Kalcium-biszdihidrogén-foszfát (Ca(H2PO4)2 × nH2O, n=0 vagy 1)
  Ca/P < 0,9 | Összes foszfor
  Kalcium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.4. | Trikalcium-foszfát
   (51)
  [trikalcium-ortofoszfát] | Trikalcium-foszfát csontból vagy szervetlen forrásokból (Ca3(PO4)2 × H2O) vagy hidroxilapatit (Ca5(PO4)3OH)
  Ca/P > 1,3 | Kalcium
  Összes foszfor
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.3.5. | Kalcium-magnézium-foszfát | Kalcium-magnézium-foszfát (Ca3Mg3(PO4)4). | Kalcium
  Magnézium
  Összes foszfor
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.6. | Fluortalanított foszfát | Szervetlen forrásokból nyert, kalcinált és további hőkezelésnek alávetett termék | Összes foszfor
  Kalcium
  Nátrium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.3.7. | Dikalcium-pirofoszfát; [dikalcium-difoszfát] | Dikalcium-pirofoszfát (Ca2P2O7) csontból vagy szervetlen forrásokból | Összes foszfor
  Kalcium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.8. | Magnézium-foszfát | Egybázisos és/vagy kétbázisos és/vagy hárombázisos magnézium-foszfátból álló termék | Összes foszfor
  Magnézium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.3.9. | Nátrium-kalcium-magnézium-foszfát | Nátrium-kalcium-magnézium-foszfátból álló termék | Összes foszfor
  Magnézium
  Kalcium
  Nátrium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.10. | Mononátrium-foszfát; [nátrium-dihidrogén-ortofoszfát] | Mononátrium-foszfát.
  (NaH2PO4 × nH2O; n = 0, 1 vagy 2) | Összes foszfor
  Nátrium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.11. | Dinátrium-foszfát; [dinátrium-hidrogén-ortofoszfát] | Dinátrium-foszfát (Na2HPO4 × nH2O; n = 0, 2, 7 vagy 12) | Összes foszfor
  Nátrium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.12. | Trinátrium-foszfát; [trinátrium-ortofoszfát] | Trinátrium-foszfát (Na3PO4 × nH2O; n = 0, 1/2, 1, 6, 8 vagy 12) | Összes foszfor
  Nátrium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.13. | Nátrium-pirofoszfát; [tetranátrium-difoszfát] | Nátrium-pirofoszfát (Na4P2O7× nH2O; n = 0 vagy 10) | Összes foszfor
  Nátrium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.14. | Monokálium-foszfát; [kálium-dihidrogén-ortofoszfát] | Monokálium-foszfát (KH2PO4) | Összes foszfor
  Kálium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.15. | Dikálium-foszfát; [dikálium-hidrogén-ortofoszfát] | Dikálium-foszfát (K2HPO4 × nH2O; n = 0, 3 vagy 6) | Összes foszfor
  Kálium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.16. | Kalcium-nátrium-foszfát | Kalcium-nátrium-foszfát (CaNaPO4) | Összes foszfor
  Kalcium
  Nátrium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.17. | Monoammónium-foszfát; [ammónium-dihidrogén-ortofoszfát] | Monoammónium-foszfát (NH4H2PO4) | Összes nitrogén
  Összes foszfor
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.18. | Diammónium-foszfát; [diammónium-hidrogén-ortofoszfát] | Diammónium-foszfát ((NH4)2HPO4) | Összes nitrogén
  Összes foszfor
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.19. | Nátrium-tripolifoszfát; [pentanátrium-trifoszfát] | Nátrium-tripolifoszfát (Na5P3O10 × nH2O; n = 0 vagy 6) | Összes foszfor
  Nátrium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.20. | Nátrium-magnézium-foszfát | Nátrium-magnézium-foszfát (MgNaPO4) | Összes foszfor
  Magnézium
  Nátrium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.21. | Magnézium-hipofoszfit | Magnézium-hipofoszfit (Mg(H2PO2)2 × 6H2O) | Magnézium
  Összes foszfor
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.22. | Enyvtelenített csontliszt | Enyvtelenített, sterilizált és darált csontok, amelyekből a zsírt eltávolították | Összes foszfor
  Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.3.23. | Csonthamu | Állati melléktermékek égetéséből, égéséből vagy elgázosításából származó ásványi maradékanyagok | Összes foszfor
  Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.3.24. | Kalcium-polifoszfát | Kondenzált polifoszforsavak kalciumsóinak heterogén keverékei, amelyek általános képlete H(n+2)PnO(3n+1), ahol „n” legalább 2 | Összes foszfor
  Kalcium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.25. | Kalcium-dihidrogén-difoszfát | Monokalcium-dihidrogén-pirofoszfát (CaH2P2O7) | Összes foszfor
  Kalcium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.26. | Magnéziumsav-pirofoszfát | Magnéziumsav-pirofoszfát (MgH2P2O7). Tisztított foszforsavból és tisztított magnézium-hidroxidból vagy magnézium-oxidból készül a víz elpárologtatásával és az ortofoszfát difoszfáttá történő kondenzációjával | Összes foszfor
  Magnézium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.27. | Dinátrium-dihidrogén-difoszfát | Dinátrium-dihidrogén-difoszfát (Na2H2P2O7) | Összes foszfor
  Nátrium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.28. | Trinátrium-difoszfát | Trinátrium-monohidrogén-difoszfát (vízmentes: Na3HP2O7; monohidrát: Na3HP2O7 × nH2O; n = 0, 1 vagy 9) | Összes foszfor
  Nátrium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.29. | Nátrium-polifoszfát; [nátrium-hexametafoszfát] | Olyan lineáris kondenzált polifoszforsavak nátriumsóinak heterogén keveréke, amelyek általános képlete H(n + 2)PnO(3n + 1), ahol „n” legalább 2 | Összes foszfor
  Nátrium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.30. | Trikálium-foszfát | Trikálium-monofoszfát (K3PO4 × nH2O; n = 0, 1, 3, 7 vagy 9) | Összes foszfor
  Kálium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.31. | Tetrakálium-difoszfát | Tetrakálium-pirofoszfát (K4P2O7 × nH2O; n = 0, 1 vagy 3) | Összes foszfor
  Kálium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.32. | Pentakálium-trifoszfát | Pentakálium-tripolifoszfát (K5P3O10) | Összes foszfor
  Kálium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.33. | Kálium-polifoszfát | Olyan lineáris kondenzált polifoszforsavak káliumsóinak heterogén keveréke, amelyek általános képlete H(n + 2)PnO(3n + 1), ahol „n” legalább 2 | Összes foszfor
  Kálium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.3.34. | Kalcium-nátrium-polifoszfát | Kalcium-nátrium-polifoszfát | Összes foszfor
  Nátrium
  Kalcium
  2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 % |
| 11.4.1. | Nátrium-klorid
   (45) | Nátrium-klorid (NaCl) vagy (egy másik eljárás során telített vagy depletált) sóoldatból történő párologtató kristályosítással (vákuumsó) vagy tengervízből való párologtatással (tengeri só és napenergiával nyert só) vagy kősó őrlésével nyert termék | Nátrium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.4.2. | Nátrium-bikarbonát [nátrium-hidrogénkarbonát] | Nátrium-bikarbonát (NaHCO3) | Nátrium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.4.3. | Nátrium-/ammónium-(bi)karbonát [nátrium-/ammónium-(hidrogén)karbonát] | Nátrium-karbonát és nátrium-bikarbonát előállítása során nyert termék, amely ammónium-bikarbonát-nyomelemeket (maximum 5 % ammónium-bikarbonátot) tartalmaz | Nátrium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.4.4. | Nátrium-karbonát | Nátrium-karbonát (Na2CO3) | Nátrium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.4.5. | Nátrium-szeszkvikarbonát [trinátrium-hidrogén-dikarbonát] | Nátrium-szeszkvikarbonát (Na3H(CO3)2) | Nátrium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.4.6. | Nátrium-szulfát | Nátrium-szulfát (Na2SO4)
  Legfeljebb 0,3 % metionint tartalmazhat | Nátrium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.4.7. | Szerves savak nátriumsói
   (47)

  ,

   (52) | Fogyasztásra alkalmas, legalább 4 szénatommal rendelkező szerves savak nátriumsói27 | Nátrium
  Szerves sav |
| 11.4.8. | Nátrium-glükonát | A glükonsav nátriumsója, általában Na(C6H11O7)-ban kifejezve, és hidratált formái | Nátrium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.5.1. | Kálium-klorid | Kálium-klorid (KCl) vagy kálium-klorid természetes forrásainak őrlésével nyert termék | Kálium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.5.2. | Kálium-szulfát | Kálium-szulfát (K2SO4) | Kálium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.5.3. | Kálium-karbonát | Kálium-karbonát (K2CO3) | Kálium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.5.4. | Kálium-bikarbonát [kálium-hidrogén-karbonát] | Kálium-bikarbonát (KHCO3) | Kálium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 % |
| 11.5.5. | Szerves savak káliumsói
   (47)

  ,

   (53) | Fogyasztásra alkalmas, legalább 4 szénatommal rendelkező szerves savak káliumsói (48) | Kálium
  Szerves sav |
| 11.5.6. | Kálium-pidolát | Kálium-L-pidolát (C5H6KNO3). Legfeljebb 5 % glutaminsavat tartalmazhat | Kálium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.6.1. | Kénvirág | Az ásvány természetes lelőhelyén kinyert por. A kéngyártásban alkalmazott olajfinomítás során nyert termék is lehet | Kén |
| 11.7.1. | Attapulgit | Magnéziumot, alumíniumot, szilíciumot tartalmazó természetes ásvány | Magnézium |
| 11.7.2. | Kvarc | Kvarcforrások őrlésével nyert, természetes formában előforduló ásvány.
  Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat | |
| 11.7.3. | Krisztobalit | Kvarc újrakristályosításából nyert szilícium-dioxid (SiO2).
  Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat | |
| 11.8.1. | Ammónium-szulfát | Kémiai szintézis útján nyert ammónium-szulfát ((NH4)2SO4). Vizes oldat formájában is kiszerelhető | Nitrogén
  Kén |
| 11.8.3. | Szerves savak ammóniumsói
   (47) | Fogyasztásra alkalmas, legalább 4 szénatommal rendelkező szerves savak ammóniumsói (48) | Nitrogén
  Szerves sav |
| 11.8.4. | Ammónium-laktát
   (46) | Ammónium-laktát (CH3CHOHCOONH4). A Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, Lactococcus lactis ssp., Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophilus, Lactobacillus spp vagy Bifidobacterium spp. mikroorganizmussal történő fermentáció révén előállított ammonium-laktátot, valamint legalább 7 % nitrogént tartalmaz.
  Legfeljebb 2 % foszfort, 2 % káliumot, 0,7 % magnéziumot, 2 % nátriumot, 2 % szulfátot, 0,5 % kloridot, 5 % cukrot és 0,1 % szilikon habzásgátlót tartalmazhat | Nitrogén
  Nyershamu
  Kálium, ha > 1,5 %
  Magnézium, ha > 1,5 %
  Nátrium, ha > 1,5 % |
| 11.8.5. | Ammónium-acetát
   (46) | Ammónium-acetát (CH3COONH4) vizes oldatban, amely legalább 55 % ammónium-acetátot tartalmaz | Nitrogén |
| 11.9.1. | Zúzakavics (madarak zúzógyomrába), [grit] | Kavics formájában előforduló természetes ásványok összezúzása útján nyert termék | Részecskeméret |
| 11.9.2. | Cserépkő (madarak zúzógyomrába), [Redstone] | Agyagégetésből származó termékek összezúzása és őrlése útján nyert termék | Részecskeméret
  Nedvesség, ha > 2 % |

Szám

Név1

Leírás

Kötelezően feltüntetendő információk

11.1.1.

Kalcium-karbonát
   (45)
  [mészkő]

Kalcium-karbonát (CaCO3) -tartalmú anyagok, például mészkő darálásával vagy savas oldatokból való kicsapatással nyert termék.

Legfeljebb 0,25 % propilénglikolt tartalmazhat. Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.2.

Tengeri állatok mésztartalmú héja

Természetes eredetű, tengeri állatok héjából (például osztriga- vagy kagylóhéjból) nyert termék, darált vagy granulált

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.3.

Kalcium- és magnézium-karbonát

Kalcium-karbonát (CaCO3) és magnézium-karbonát (MgCO3) természetes elegye. Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat

Kalcium

Magnézium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.4.

Mésztartalmú tengeri alga (maërl)

Természetes eredetű, mésztartalmú tengeri algákból nyert termék, darált vagy granulált

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.5.

Litotamnium

Természetes eredetű, mésztartalmú tengeri algákból (Phymatolithon calcareum (Pall.)) nyert termék, darált vagy granulált

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.6.

Kalcium-klorid

Kalcium-klorid (CaCl2) és hidratált formái. Legfeljebb 0,2 % bárium-szulfátot tartalmazhat

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.7.

Kalcium-hidroxid
   (46)

Kalcium-hidroxid (Ca(OH)2).

Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.8.

Kalcium-szulfát, vízmentes

Vízmentes kalcium-szulfát (CaSO4), amelyet vízmentes kalcium-szulfát őrlésével vagy kalcium-szulfát-dihidrát dehidratálásával nyernek

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.9.

Kalcium-szulfát-hemihidrát

Kalcium-szulfát-hemihidrát (CaSO4 × 1⁄2 H2O), amelyet kalcium-szulfát-dihidrát részleges dehidratálásával nyernek

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.10.

Kalcium-szulfát-dihidrát

Kalcium-szulfát-dihidrát (CaSO4 × 2H2O), amelyet kalcium-szulfát-dihidrát őrlésével vagy kalcium-szulfát-hemihidrát hidratálásával nyernek

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.11.

Szerves savak kalciumsói
   (47)

Fogyasztásra alkalmas, legalább 4 szénatommal rendelkező szerves savak kalciumsói (48)

Kalcium

Szerves sav

11.1.12.

Kalcium-oxid

Kalcium-oxid (CaO), amelyet természetes állapotban előforduló mészkő kalcinálásával nyernek. Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.13.

Kalcium-glükonát

A glükonsav kalciumsója (általában Ca(C6H11O7)2-ban kifejezve) és hidratált formái

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.14.

Kalcium-kelátok
   (49)

Ca(x)1-3 x nH2O

(x) = aminosavak anionja szójafehérje-hidrolizátumból vagy takarmány-adalékanyagként engedélyezett szintetikus aminosavakból. A kation kelációját az 1 500 daltont meghaladó molekulák legfeljebb 10 %-ával és a takarmány-alapanyag kelátszerkezetének kimutatására szolgáló megfelelő analitikai módszerrel kell igazolni.

Legfeljebb 40 % kloridot tartalmazhat

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.15.

Kalcium-szulfát/-karbonát

A nátrium-karbonát előállítása során nyert termék

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.16.

Kalcium-pidolát

Kalcium-L-pidolát (C10H12CaN2O6). Legfeljebb 5 % glutaminsavat tartalmazhat

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.1.17.

Kalcium-karbonát–magnézium-oxid

Dolomit és hasonló, természetes kalciumot és magnéziumot tartalmazó anyagok hevítésével nyert termék. Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat

Kalcium

Magnézium

11.1.18.

Kalcium-nitrát kettős só

5 Ca(NO3)2 x NH4NO3x10 H2O. Kalcium-karbonát kőzet és salétromsav kémiai szintéziséből származik

Kalcium

Nitrogén

11.2.1.

Magnézium-oxid

Kalcinált magnézium-oxid (MgO), legalább 70 % MgO

Magnézium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 15 %

Vastartalom (Fe2O3), ha > 5 %

11.2.2.

Magnézium-szulfát-heptahidrát

Magnézium-szulfát (MgSO4 × 7 H2O)

Magnézium

Kén

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 15 %

11.2.3.

Magnézium-szulfát-monohidrát

Magnézium-szulfát (MgSO4 × H2O)

Magnézium

Kén

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 15 %

11.2.4.

Magnézium-szulfát, vízmentes

Vízmentes magnézium-szulfát (MgSO4)

Magnézium

Kén

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.2.5.

Magnézium-propionát

Magnézium-propionát (C6H10MgO4)

Magnézium

11.2.6.

Magnézium-klorid

Magnézium-klorid (MgCl2) vagy oldat, amelyet tengervíz természetes sűrítésével nyernek ki a nátrium-klorid leülepedése után

Magnézium

Klór

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.2.7.

Magnézium-karbonát

Természetes magnézium-karbonát (MgCO3)

Magnézium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.2.8.

Magnézium-hidroxid

Magnézium-hidroxid (Mg(OH)2)

Magnézium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.2.9.

Magnézium-kálium-szulfát

Magnézium-kálium-szulfát (K2Mg(SO4)2 x nH2O, n= 4,6)

Magnézium

Kálium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.2.10.

Szerves savak magnéziumsói
   (47)

Fogyasztásra alkalmas, legalább 4 szénatommal rendelkező szerves savak magnéziumsói (48)

Magnézium

Szerves sav

11.2.11.

Magnézium-glükonát

Glükonsav magnéziumsója (általábanMg(C6H11O7)2-ként kifejezve) és annak hidratált formái

Magnézium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.2.12.

Magnézium-kelátok
   (49)

Képlet: Mg(x)1-3 x nH2O

(x) = aminosavak anionja szójafehérje-hidrolizátumból vagy takarmány-adalékanyagként engedélyezett szintetikus aminosavakból.

A kation kelációját az 1 500 daltont meghaladó molekulák legfeljebb 10 %-ával és a takarmány-alapanyag kelátszerkezetének kimutatására szolgáló megfelelő analitikai módszerrel kell igazolni.

Legfeljebb 55 % kloridot és/vagy szulfátot tartalmazhat

Magnézium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.2.13.

Magnézium-pidolát

Magnézium-L-pidolát (C10H12CaN2O6). Legfeljebb 5 % glutaminsavat tartalmazhat

Magnézium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.3.1.

Dikalcium-foszfát
   (50)

  ,

   (51)
  [kalcium-hidrogén-ortofoszfát]

Csontból vagy szervetlen forrásokból nyert kalcium-monohidrogén-foszfát (CaHPO4 × nH2O, n = 0 vagy 2).

Ca/P > 1,2.

Legfeljebb 3 %, NaCl-ben kifejezett kloridot tartalmazhat.

Kalcium

Összes foszfor

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.3.2.

Mono-dikalcium-foszfát

Dikalcium-foszfátból és monokalcium-foszfátból álló termék (CaHPO4 × Ca(H2PO4)2 × nH2O, n = 0 vagy 1)

0,8 < Ca/P < 1,3

Összes foszfor

Kalcium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.3.

Monokalcium-foszfát; [kalcium-tetrahidrogén-diortofoszfát]

Kalcium-biszdihidrogén-foszfát (Ca(H2PO4)2 × nH2O, n=0 vagy 1)

Ca/P < 0,9

Összes foszfor

Kalcium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.4.

Trikalcium-foszfát
   (51)
  [trikalcium-ortofoszfát]

Trikalcium-foszfát csontból vagy szervetlen forrásokból (Ca3(PO4)2 × H2O) vagy hidroxilapatit (Ca5(PO4)3OH)

Ca/P > 1,3

Kalcium

Összes foszfor

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.3.5.

Kalcium-magnézium-foszfát

Kalcium-magnézium-foszfát (Ca3Mg3(PO4)4).

Kalcium

Magnézium

Összes foszfor

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.6.

Fluortalanított foszfát

Szervetlen forrásokból nyert, kalcinált és további hőkezelésnek alávetett termék

Összes foszfor

Kalcium

Nátrium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.3.7.

Dikalcium-pirofoszfát; [dikalcium-difoszfát]

Dikalcium-pirofoszfát (Ca2P2O7) csontból vagy szervetlen forrásokból

Összes foszfor

Kalcium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.8.

Magnézium-foszfát

Egybázisos és/vagy kétbázisos és/vagy hárombázisos magnézium-foszfátból álló termék

Összes foszfor

Magnézium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.3.9.

Nátrium-kalcium-magnézium-foszfát

Nátrium-kalcium-magnézium-foszfátból álló termék

Összes foszfor

Magnézium

Kalcium

Nátrium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.10.

Mononátrium-foszfát; [nátrium-dihidrogén-ortofoszfát]

Mononátrium-foszfát.

(NaH2PO4 × nH2O; n = 0, 1 vagy 2)

Összes foszfor

Nátrium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.11.

Dinátrium-foszfát; [dinátrium-hidrogén-ortofoszfát]

Dinátrium-foszfát (Na2HPO4 × nH2O; n = 0, 2, 7 vagy 12)

Összes foszfor

Nátrium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.12.

Trinátrium-foszfát; [trinátrium-ortofoszfát]

Trinátrium-foszfát (Na3PO4 × nH2O; n = 0, 1/2, 1, 6, 8 vagy 12)

Összes foszfor

Nátrium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.13.

Nátrium-pirofoszfát; [tetranátrium-difoszfát]

Nátrium-pirofoszfát (Na4P2O7× nH2O; n = 0 vagy 10)

Összes foszfor

Nátrium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.14.

Monokálium-foszfát; [kálium-dihidrogén-ortofoszfát]

Monokálium-foszfát (KH2PO4)

Összes foszfor

Kálium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.15.

Dikálium-foszfát; [dikálium-hidrogén-ortofoszfát]

Dikálium-foszfát (K2HPO4 × nH2O; n = 0, 3 vagy 6)

Összes foszfor

Kálium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.16.

Kalcium-nátrium-foszfát

Kalcium-nátrium-foszfát (CaNaPO4)

Összes foszfor

Kalcium

Nátrium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.17.

Monoammónium-foszfát; [ammónium-dihidrogén-ortofoszfát]

Monoammónium-foszfát (NH4H2PO4)

Összes nitrogén

Összes foszfor

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.18.

Diammónium-foszfát; [diammónium-hidrogén-ortofoszfát]

Diammónium-foszfát ((NH4)2HPO4)

Összes nitrogén

Összes foszfor

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.19.

Nátrium-tripolifoszfát; [pentanátrium-trifoszfát]

Nátrium-tripolifoszfát (Na5P3O10 × nH2O; n = 0 vagy 6)

Összes foszfor

Nátrium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.20.

Nátrium-magnézium-foszfát

Nátrium-magnézium-foszfát (MgNaPO4)

Összes foszfor

Magnézium

Nátrium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.21.

Magnézium-hipofoszfit

Magnézium-hipofoszfit (Mg(H2PO2)2 × 6H2O)

Magnézium

Összes foszfor

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.22.

Enyvtelenített csontliszt

Enyvtelenített, sterilizált és darált csontok, amelyekből a zsírt eltávolították

Összes foszfor

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.3.23.

Csonthamu

Állati melléktermékek égetéséből, égéséből vagy elgázosításából származó ásványi maradékanyagok

Összes foszfor

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.3.24.

Kalcium-polifoszfát

Kondenzált polifoszforsavak kalciumsóinak heterogén keverékei, amelyek általános képlete H(n+2)PnO(3n+1), ahol „n” legalább 2

Összes foszfor

Kalcium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.25.

Kalcium-dihidrogén-difoszfát

Monokalcium-dihidrogén-pirofoszfát (CaH2P2O7)

Összes foszfor

Kalcium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.26.

Magnéziumsav-pirofoszfát

Magnéziumsav-pirofoszfát (MgH2P2O7). Tisztított foszforsavból és tisztított magnézium-hidroxidból vagy magnézium-oxidból készül a víz elpárologtatásával és az ortofoszfát difoszfáttá történő kondenzációjával

Összes foszfor

Magnézium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.27.

Dinátrium-dihidrogén-difoszfát

Dinátrium-dihidrogén-difoszfát (Na2H2P2O7)

Összes foszfor

Nátrium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.28.

Trinátrium-difoszfát

Trinátrium-monohidrogén-difoszfát (vízmentes: Na3HP2O7; monohidrát: Na3HP2O7 × nH2O; n = 0, 1 vagy 9)

Összes foszfor

Nátrium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.29.

Nátrium-polifoszfát; [nátrium-hexametafoszfát]

Olyan lineáris kondenzált polifoszforsavak nátriumsóinak heterogén keveréke, amelyek általános képlete H(n + 2)PnO(3n + 1), ahol „n” legalább 2

Összes foszfor

Nátrium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.30.

Trikálium-foszfát

Trikálium-monofoszfát (K3PO4 × nH2O; n = 0, 1, 3, 7 vagy 9)

Összes foszfor

Kálium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.31.

Tetrakálium-difoszfát

Tetrakálium-pirofoszfát (K4P2O7 × nH2O; n = 0, 1 vagy 3)

Összes foszfor

Kálium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.32.

Pentakálium-trifoszfát

Pentakálium-tripolifoszfát (K5P3O10)

Összes foszfor

Kálium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.33.

Kálium-polifoszfát

Olyan lineáris kondenzált polifoszforsavak káliumsóinak heterogén keveréke, amelyek általános képlete H(n + 2)PnO(3n + 1), ahol „n” legalább 2

Összes foszfor

Kálium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.3.34.

Kalcium-nátrium-polifoszfát

Kalcium-nátrium-polifoszfát

Összes foszfor

Nátrium

Kalcium

2 %-os citromsavban oldhatatlan foszfor, ha > 10 %

11.4.1.

Nátrium-klorid
   (45)

Nátrium-klorid (NaCl) vagy (egy másik eljárás során telített vagy depletált) sóoldatból történő párologtató kristályosítással (vákuumsó) vagy tengervízből való párologtatással (tengeri só és napenergiával nyert só) vagy kősó őrlésével nyert termék

Nátrium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.4.2.

Nátrium-bikarbonát [nátrium-hidrogénkarbonát]

Nátrium-bikarbonát (NaHCO3)

Nátrium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.4.3.

Nátrium-/ammónium-(bi)karbonát [nátrium-/ammónium-(hidrogén)karbonát]

Nátrium-karbonát és nátrium-bikarbonát előállítása során nyert termék, amely ammónium-bikarbonát-nyomelemeket (maximum 5 % ammónium-bikarbonátot) tartalmaz

Nátrium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.4.4.

Nátrium-karbonát

Nátrium-karbonát (Na2CO3)

Nátrium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.4.5.

Nátrium-szeszkvikarbonát [trinátrium-hidrogén-dikarbonát]

Nátrium-szeszkvikarbonát (Na3H(CO3)2)

Nátrium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.4.6.

Nátrium-szulfát

Nátrium-szulfát (Na2SO4)

Legfeljebb 0,3 % metionint tartalmazhat

Nátrium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.4.7.

Szerves savak nátriumsói
   (47)

  ,

   (52)

Fogyasztásra alkalmas, legalább 4 szénatommal rendelkező szerves savak nátriumsói27

Nátrium

Szerves sav

11.4.8.

Nátrium-glükonát

A glükonsav nátriumsója, általában Na(C6H11O7)-ban kifejezve, és hidratált formái

Nátrium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.5.1.

Kálium-klorid

Kálium-klorid (KCl) vagy kálium-klorid természetes forrásainak őrlésével nyert termék

Kálium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.5.2.

Kálium-szulfát

Kálium-szulfát (K2SO4)

Kálium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.5.3.

Kálium-karbonát

Kálium-karbonát (K2CO3)

Kálium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.5.4.

Kálium-bikarbonát [kálium-hidrogén-karbonát]

Kálium-bikarbonát (KHCO3)

Kálium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 10 %

11.5.5.

Szerves savak káliumsói
   (47)

  ,

   (53)

Fogyasztásra alkalmas, legalább 4 szénatommal rendelkező szerves savak káliumsói (48)

Kálium

Szerves sav

11.5.6.

Kálium-pidolát

Kálium-L-pidolát (C5H6KNO3). Legfeljebb 5 % glutaminsavat tartalmazhat

Kálium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.6.1.

Kénvirág

Az ásvány természetes lelőhelyén kinyert por. A kéngyártásban alkalmazott olajfinomítás során nyert termék is lehet

Kén

11.7.1.

Attapulgit

Magnéziumot, alumíniumot, szilíciumot tartalmazó természetes ásvány

Magnézium

11.7.2.

Kvarc

Kvarcforrások őrlésével nyert, természetes formában előforduló ásvány.

Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat

11.7.3.

Krisztobalit

Kvarc újrakristályosításából nyert szilícium-dioxid (SiO2).

Legfeljebb 0,1 % darálási segédanyagot tartalmazhat

11.8.1.

Ammónium-szulfát

Kémiai szintézis útján nyert ammónium-szulfát ((NH4)2SO4). Vizes oldat formájában is kiszerelhető

Nitrogén

Kén

11.8.3.

Szerves savak ammóniumsói
   (47)

Fogyasztásra alkalmas, legalább 4 szénatommal rendelkező szerves savak ammóniumsói (48)

Nitrogén

Szerves sav

11.8.4.

Ammónium-laktát
   (46)

Ammónium-laktát (CH3CHOHCOONH4). A Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, Lactococcus lactis ssp., Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophilus, Lactobacillus spp vagy Bifidobacterium spp. mikroorganizmussal történő fermentáció révén előállított ammonium-laktátot, valamint legalább 7 % nitrogént tartalmaz.

Legfeljebb 2 % foszfort, 2 % káliumot, 0,7 % magnéziumot, 2 % nátriumot, 2 % szulfátot, 0,5 % kloridot, 5 % cukrot és 0,1 % szilikon habzásgátlót tartalmazhat

Nitrogén

Nyershamu

Kálium, ha > 1,5 %

Magnézium, ha > 1,5 %

Nátrium, ha > 1,5 %

11.8.5.

Ammónium-acetát
   (46)

Ammónium-acetát (CH3COONH4) vizes oldatban, amely legalább 55 % ammónium-acetátot tartalmaz

Nitrogén

11.9.1.

Zúzakavics (madarak zúzógyomrába), [grit]

Kavics formájában előforduló természetes ásványok összezúzása útján nyert termék

Részecskeméret

11.9.2.

Cserépkő (madarak zúzógyomrába), [Redstone]

Agyagégetésből származó termékek összezúzása és őrlése útján nyert termék

Részecskeméret

Nedvesség, ha > 2 %

12.   Mikroorganizmusokkal végzett fermentálás útján előállított termékek és társtermékek

Azok a takarmány-alapanyagok, amelyek száma „12.1.”-gyel kezdődik, egész mikroorganizmusokból vagy azok részeiből nyert fermentációs termékek. Azok a takarmány-alapanyagok, amelyek száma „12.2.”-vel kezdődik, elsősorban mikrobiális biomasszából álló fermentációs társtermékek, és azok, amelyek száma „12.3.”-mal kezdődik, egyéb fermentációs társtermékek.

Azok a takarmány-alapanyagok, amelyek száma „12.1.”-gyel vagy „12.2.”-vel kezdődik, legfeljebb 0,3 % habzásgátló szert, 1,5 % szűrő-/derítőszert és 2,9 % propionsavat tartalmazhatnak. Azok a takarmány-alapanyagok, amelyek száma „12.3.”-mal kezdődik, legfeljebb 0,6 % habzásgátló szert, 0,5 % vízkövesedés-gátló szert és 0,2 % szulfitot tartalmazhatnak.

A fermentáláshoz használt valamennyi mikroorganizmusnak (a csíraképes spórákat is beleértve) inaktiváltnak kell lennie, így a takarmány-alapanyagokban nem lehetnek jelen életképes mikroorganizmusok.

Az e fejezetben felsorolt, géntechnológiával módosított szervezetekből előállított takarmány-alapanyagoknak meg kell felelniük a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet követelményeinek.

| Szám | Név
  1 | Leírás | Kötelezően feltüntetendő információk |
| --- | --- | --- | --- |
| 12.1.5. | Élesztő, inaktivált [sörélesztő, adott esetben inaktivált] | Saccharomyces bayanus, Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces pastorianus, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces marxianus, Metschnikowia pulcherrima, Metschnikowia fructicola, Torulaspora delbrueckii, Cyberlindnera jadinii
   (54), Saccharomycodes ludwigii, Wickerhamomyces anomalus, Debaryomyces hansenii, Pichia guilliermondii, Yarrowia lypolitica vagy Brettanomyces ssp. felhasználásával főként növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban kinyert egész élesztő (55) és annak részei (56) | Nedvesség, ha < 75 % vagy > 97 %
  Ha a nedvesség < 75 %:
  Nyersfehérje
  Propionsav, ha > 0,5 % |
| 12.1.9. | Egysejtű fehérjék gombákból
   (57) | Aspergillus oryzae, Paecilomyces varioti vagy Trichoderma viride főként növényi eredetű táptalajon (például melasz, cukorszirup, alkohol, lepárlási maradékok, gabonafélék és keményítőtartalmú termékeik, gyümölcslé, savó, tejsav, cukor, hidrolizált növényi rostok és fermentációs tápanyagok, például ammónia vagy ásványi sók) történő tenyésztésével nyert fermentációs termék | Nyersfehérje
  Nyershamu
  Propionsav, ha > 0,5 % |
| 12.1.10. | Bacillus subtilis felhasználásával előállított, fehérjében gazdag termék | Bacillus subtilis főként növényi eredetű táptalajon (például melasz, cukorszirup, alkohol, lepárlási maradékok, gabonafélék és keményítőtartalmú termékeik, gyümölcslé, savó, tejsav, cukor, hidrolizált növényi rostok és fermentációs tápanyagok, például ammónia vagy ásványi sók) történő tenyésztésével nyert fermentációs termék | Nyersfehérje
  Nyershamu
  Propionsav, ha > 0,5 % |
| 12.1.12. | Élesztőtermékek | Saccharomyces bayanus, Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces pastorianus, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces marxianus, Metschnikowia pulcherrima, Metschnikowia fructicola, Torulaspora delbrueckii, Cyberlindnera jadinii
   (54), Saccharomycodes ludwigii, Wickerhamomyces anomalus, Debaryomyces hansenii, Pichia guilliermondii, Yarrowia lypolitica vagy Brettanomyces ssp. élesztősejtek krakkolásával és/vagy frakcionálásával, főként növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban kinyert bármely élesztő32 és annak részei (55) | Nedvesség, ha < 75 % vagy > 97 % |
| 12.1.13. | Egysejtű fehérjék baktériumokból
   (57) | Szénforrásként (Methylophilus methylotrophus-szal fermentált) metanolból vagy (Methylococcus capsulatus-szal, Alcaligenes acidovorans-szal, Aneurinibacillus danicus-szal [korábbi neve Bacillus brevis] és/vagy Bacillus firmus-szal fermentált) földgázból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban, baktériumokkal való fermentálással nyert fehérjetermékek | Nyersfehérje
  Nyershamu |
| 12.1.14. | Inaktivált baktériumok és azok részei
   (57) | Bifidobacterium spp., Lactobacillus acidophilus, Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, Lacticaseibacillus casei, Limosilactobacillus fermentum (korábbi neve Lactobacillus fermentum), Lacticaseibacillus paracasei (korábbi neve Lactobacillus paracasei), Lactiplantibacillus plantarum (korábbi neve Lactobacillus plantarum), Limosilactobacillus reuteri (korábbi neve Lactobacillus reuteri), Lacticaseibacillus rhamnosus (korábbi neve Lactobacillus rhamnosus), Lactobacillus helveticus vagy Streptococcus thermophilesvagy más, takarmány-adalékanyagként engedélyezett baktériumfajokból származó egész baktériumok vagy azok részei (54) főként növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajon/tápfolyadékban fermentálva | Nyershamu |
| 12.2.8. | Fehérjében gazdag bakteriális biomassza
   (57) | Bacillus coagulans, Bacillus subtilis, Bacillus velezensis, Bacillus licheniformis, Bacillus smithii, Corynebacterium casei, Corynebacterium glutamicum, Corynebacterium melassecola, Ensifer adhaerens, Enterococcus faecium, Escherichia coli K12 vagy Lactobacillaceae fermentálásával, főként növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban nyert aminosavak, vitaminok, szerves savak, enzimek és/vagy sóik előállításából nyert, fehérjében gazdag társtermékek. A termék lehet hidrolizált | Nyersfehérje
  Nyershamu |
| 12.2.9. | Fungális biomassza
   (57) | Ashbya gossypii, Aspergillus niger, Aspergillus tubingensis, Aspergillus sojae, Neurospora intermedia, Neurospora tetrasperma, Trichoderma viride, Trichoderma longibrachiatum vagy Trichoderma reesei fermentálásával, főként növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban nyert termékek – például enzimek, vitaminok és/vagy szerves savak – előállításából nyert, fehérjében gazdag társtermékek | Nyersfehérje
  Nyershamu |
| 12.3.1. | Vinasz [kondenzált melasz, oldható] | Must/cefre ipari feldolgozásából származó társtermékek, amelyeket mikrobiális fermentációs eljárások – például alkohol-, szervessav- és élesztő-előállítás – során nyernek. A fermentálásból származó must/cefre leválasztása után nyert folyékony/pépes frakciókból állnak. A fermentáláshoz használt mikroorganizmusok elhalt sejtjeit és/vagy azok részeit (54) is tartalmazhatják | Nyersfehérje
  Táptalaj és az előállítási folyamat megnevezése adott esetben |
| 12.3.2. | Aminosavak (sóinak) előállításból származó társtermékek
   (57) | Escherichia coli K12, Corynebacterium casei, Corynebacterium glutamicum vagy Corynebacterium melassecola fermentálásával, főként növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban nyert aminosavak és sóik előállításából származó társtermékek | Nyersfehérje
  Nyershamu |
| 12.3.3. | Enzim-előállításból származó társtermékek
   (57) | Aspergillus niger, Aspergillus tubingensis, Aspergillus oryzae, Aspergillus sojae, Neurospora intermedia, Trichoderma longibrachiatum, Trichoderma viride vagy Trichoderma reesei fermentálásával, elsősorban növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban nyert enzimek előállításából származó társtermékek | Nyersfehérje
  Nyershamu |
| 12.3.4. | Polihidroxibutirátban gazdag baktériumtartalmú termék | Cupriavidus necator-ral való fermentálással előállított 3-hidroxibutirátot és 3-hidroxivalerátot, valamint az előállító baktériumokból és a fermentációs léből visszamaradó, nem életképes baktérium-fehérjelisztet tartalmazó termék | Butirát |
| 12.3.5. | Ammónium-laktátban gazdag baktériumtartalmú termék
   (57) | Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus és más Lactobacillaceae, Lactococcus lactis, Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophiles vagy Bifidobacterium spp., felhasználásával történő fermentálásból nyert, ammónium-laktátban (CH3CHOHCOONH4) gazdag termék, amely legalább 5,6 % nitrogént tartalmaz | Nitrogén
  Nyershamu
  Kálium, ha > 1,5 %
  Magnézium, ha > 1,5 %
  Nátrium, ha > 1,5 % |
| 12.3.6. | Glükono-delta-lakton előállításából nyert, glükonsavban gazdag társtermék
   (57) | Gluconobacter oxydans vagy Aspergillus niger fermentálásával nyert, élelmiszer-minőségű glükono-delta-lakton kristályosításából származó folyékony társtermék. Legalább 50 % glükonsavat tartalmaz | Glükonsav |

Szám

Név
  1

Leírás

Kötelezően feltüntetendő információk

12.1.5.

Élesztő, inaktivált [sörélesztő, adott esetben inaktivált]

Saccharomyces bayanus, Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces pastorianus, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces marxianus, Metschnikowia pulcherrima, Metschnikowia fructicola, Torulaspora delbrueckii, Cyberlindnera jadinii
   (54), Saccharomycodes ludwigii, Wickerhamomyces anomalus, Debaryomyces hansenii, Pichia guilliermondii, Yarrowia lypolitica vagy Brettanomyces ssp. felhasználásával főként növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban kinyert egész élesztő (55) és annak részei (56)

Nedvesség, ha < 75 % vagy > 97 %

Ha a nedvesség < 75 %:

Nyersfehérje

Propionsav, ha > 0,5 %

12.1.9.

Egysejtű fehérjék gombákból
   (57)

Aspergillus oryzae, Paecilomyces varioti vagy Trichoderma viride főként növényi eredetű táptalajon (például melasz, cukorszirup, alkohol, lepárlási maradékok, gabonafélék és keményítőtartalmú termékeik, gyümölcslé, savó, tejsav, cukor, hidrolizált növényi rostok és fermentációs tápanyagok, például ammónia vagy ásványi sók) történő tenyésztésével nyert fermentációs termék

Nyersfehérje

Nyershamu

Propionsav, ha > 0,5 %

12.1.10.

Bacillus subtilis felhasználásával előállított, fehérjében gazdag termék

Bacillus subtilis főként növényi eredetű táptalajon (például melasz, cukorszirup, alkohol, lepárlási maradékok, gabonafélék és keményítőtartalmú termékeik, gyümölcslé, savó, tejsav, cukor, hidrolizált növényi rostok és fermentációs tápanyagok, például ammónia vagy ásványi sók) történő tenyésztésével nyert fermentációs termék

Nyersfehérje

Nyershamu

Propionsav, ha > 0,5 %

12.1.12.

Élesztőtermékek

Saccharomyces bayanus, Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces pastorianus, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces marxianus, Metschnikowia pulcherrima, Metschnikowia fructicola, Torulaspora delbrueckii, Cyberlindnera jadinii
   (54), Saccharomycodes ludwigii, Wickerhamomyces anomalus, Debaryomyces hansenii, Pichia guilliermondii, Yarrowia lypolitica vagy Brettanomyces ssp. élesztősejtek krakkolásával és/vagy frakcionálásával, főként növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban kinyert bármely élesztő32 és annak részei (55)

Nedvesség, ha < 75 % vagy > 97 %

12.1.13.

Egysejtű fehérjék baktériumokból
   (57)

Szénforrásként (Methylophilus methylotrophus-szal fermentált) metanolból vagy (Methylococcus capsulatus-szal, Alcaligenes acidovorans-szal, Aneurinibacillus danicus-szal [korábbi neve Bacillus brevis] és/vagy Bacillus firmus-szal fermentált) földgázból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban, baktériumokkal való fermentálással nyert fehérjetermékek

Nyersfehérje

Nyershamu

12.1.14.

Inaktivált baktériumok és azok részei
   (57)

Bifidobacterium spp., Lactobacillus acidophilus, Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, Lacticaseibacillus casei, Limosilactobacillus fermentum (korábbi neve Lactobacillus fermentum), Lacticaseibacillus paracasei (korábbi neve Lactobacillus paracasei), Lactiplantibacillus plantarum (korábbi neve Lactobacillus plantarum), Limosilactobacillus reuteri (korábbi neve Lactobacillus reuteri), Lacticaseibacillus rhamnosus (korábbi neve Lactobacillus rhamnosus), Lactobacillus helveticus vagy Streptococcus thermophilesvagy más, takarmány-adalékanyagként engedélyezett baktériumfajokból származó egész baktériumok vagy azok részei (54) főként növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajon/tápfolyadékban fermentálva

Nyershamu

12.2.8.

Fehérjében gazdag bakteriális biomassza
   (57)

Bacillus coagulans, Bacillus subtilis, Bacillus velezensis, Bacillus licheniformis, Bacillus smithii, Corynebacterium casei, Corynebacterium glutamicum, Corynebacterium melassecola, Ensifer adhaerens, Enterococcus faecium, Escherichia coli K12 vagy Lactobacillaceae fermentálásával, főként növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban nyert aminosavak, vitaminok, szerves savak, enzimek és/vagy sóik előállításából nyert, fehérjében gazdag társtermékek. A termék lehet hidrolizált

Nyersfehérje

Nyershamu

12.2.9.

Fungális biomassza
   (57)

Ashbya gossypii, Aspergillus niger, Aspergillus tubingensis, Aspergillus sojae, Neurospora intermedia, Neurospora tetrasperma, Trichoderma viride, Trichoderma longibrachiatum vagy Trichoderma reesei fermentálásával, főként növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban nyert termékek – például enzimek, vitaminok és/vagy szerves savak – előállításából nyert, fehérjében gazdag társtermékek

Nyersfehérje

Nyershamu

12.3.1.

Vinasz [kondenzált melasz, oldható]

Must/cefre ipari feldolgozásából származó társtermékek, amelyeket mikrobiális fermentációs eljárások – például alkohol-, szervessav- és élesztő-előállítás – során nyernek. A fermentálásból származó must/cefre leválasztása után nyert folyékony/pépes frakciókból állnak. A fermentáláshoz használt mikroorganizmusok elhalt sejtjeit és/vagy azok részeit (54) is tartalmazhatják

Nyersfehérje

Táptalaj és az előállítási folyamat megnevezése adott esetben

12.3.2.

Aminosavak (sóinak) előállításból származó társtermékek
   (57)

Escherichia coli K12, Corynebacterium casei, Corynebacterium glutamicum vagy Corynebacterium melassecola fermentálásával, főként növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban nyert aminosavak és sóik előállításából származó társtermékek

Nyersfehérje

Nyershamu

12.3.3.

Enzim-előállításból származó társtermékek
   (57)

Aspergillus niger, Aspergillus tubingensis, Aspergillus oryzae, Aspergillus sojae, Neurospora intermedia, Trichoderma longibrachiatum, Trichoderma viride vagy Trichoderma reesei fermentálásával, elsősorban növényi eredetű szénforrásból, növényi vagy vegyi eredetű nitrogénforrásból, vitaminokból és ásványi anyagokból álló táptalajonon/tápfolyadékban nyert enzimek előállításából származó társtermékek

Nyersfehérje

Nyershamu

12.3.4.

Polihidroxibutirátban gazdag baktériumtartalmú termék

Cupriavidus necator-ral való fermentálással előállított 3-hidroxibutirátot és 3-hidroxivalerátot, valamint az előállító baktériumokból és a fermentációs léből visszamaradó, nem életképes baktérium-fehérjelisztet tartalmazó termék

Butirát

12.3.5.

Ammónium-laktátban gazdag baktériumtartalmú termék
   (57)

Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus és más Lactobacillaceae, Lactococcus lactis, Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophiles vagy Bifidobacterium spp., felhasználásával történő fermentálásból nyert, ammónium-laktátban (CH3CHOHCOONH4) gazdag termék, amely legalább 5,6 % nitrogént tartalmaz

Nitrogén

Nyershamu

Kálium, ha > 1,5 %

Magnézium, ha > 1,5 %

Nátrium, ha > 1,5 %

12.3.6.

Glükono-delta-lakton előállításából nyert, glükonsavban gazdag társtermék
   (57)

Gluconobacter oxydans vagy Aspergillus niger fermentálásával nyert, élelmiszer-minőségű glükono-delta-lakton kristályosításából származó folyékony társtermék. Legalább 50 % glükonsavat tartalmaz

Glükonsav

13.   Egyebek

Az e fejezetben felsorolt, állati mellékterméket tartalmazó takarmány-alapanyagoknak meg kell felelniük az 1069/2009/EK rendelet és a 142/2011/EU rendelet követelményeinek, és használatuk a 999/2001/EK rendelet alapján korlátozható.

| Szám | Név1 | Leírás | Kötelezően feltüntetendő információk |
| --- | --- | --- | --- |
| 13.1.1. | Sütő- és tésztaipari termékek | Kenyér-, keksz-, ostya- vagy tésztagyártás során, illetve a gyártásból nyert termékek | Keményítő
  Összes cukor, szacharózban számítva
  Nyerszsír, ha > 5 % |
| 13.1.2. | Süteménygyártásból származó termékek | Cukrászsütemény- és süteménygyártás során, illetve a gyártásból nyert termékek | Keményítő
  Összes cukor, szacharózban számítva
  Nyerszsír, ha > 5 % |
| 13.1.3. | Müzligabona-gyártásból származó termékek | Olyan anyagok vagy termékek, amelyeket feldolgozott, részlegesen feldolgozott vagy feldolgozatlan formában emberi fogyasztásra szánnak vagy amelyeknél észszerűen feltételezhető az emberi fogyasztás | Nyersfehérje, ha > 10 %
  Nyersrost
  Nyersolajok/-zsírok, ha > 10 %
  Keményítő, ha > 30 %
  Összes cukor, szacharózban számítva, ha > 10 % |
| 13.1.4. | Édesipari termékek | Édességek (beleértve a csokoládékészítményeket) gyártása során, illetve a gyártásból nyert termékek | Keményítő
  Nyerszsír, ha > 5 %
  Összes cukor, szacharózban számítva |
| 13.1.5. | Fagylaltipari termékek | Fagylaltgyártás során nyert termékek | Keményítő
  Összes cukor, szacharózban számítva
  Nyerszsír |
| 13.1.6. | Friss gyümölcs és zöldség feldolgozásából származó termékek és társtermékek17 | Friss gyümölcs és zöldség (beleértve a héjat, az egész gyümölcs-/zöldségdarabokat és ezek keverékeit) feldolgozása során nyert termékek. Lehetnek fagyasztottak | Keményítő
  Nyersrost
  Nyerszsír, ha > 5 %
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % |
| 13.1.7. | Növények feldolgozásából származó termékek17 | Egész növények15 vagy azok részeinek fagyasztásából vagy szárításából nyert termékek | Nyersrost |
| 13.1.8. | Fűszerek és ételízesítők feldolgozásából származó termékek17 | Fűszerek és ételízesítők vagy azok részeinek fagyasztásából vagy szárításából nyert termékek | Nyersfehérje, ha > 10 %
  Nyersrost
  Nyersolajok/-zsírok, ha > 10 %
  Keményítő, ha > 30 %
  Összes cukor, szacharózban számítva, ha > 10 % |
| 13.1.9. | Fűszernövények feldolgozásából származó termékek17 | Fűszernövények vagy azok részeinek aprításából, darálásából, fagyasztásából vagy szárításából nyert termékek | Nyersrost |
| 13.1.10. | Burgonyafeldolgozásból származó termékek | Burgonya feldolgozása során nyert termékek. Lehetnek fagyasztottak | Keményítő
  Nyersrost
  Nyerszsír, ha > 5 %
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 % |
| 13.1.11. | Mártások gyártásából származó termékek és társtermékek | Mártás-előállításból nyert anyagok, amelyeket feldolgozott, részlegesen feldolgozott vagy feldolgozatlan formában emberi fogyasztásra szánnak vagy amelyeknél észszerűen feltételezhető az emberi fogyasztás | Nyerszsír |
| 13.1.12. | Sós sütemények gyártásából származó termékek és társtermékek | Sós sütemények gyártásából származó termékek és társtermékek, amelyeket sós sütemények – burgonyaszirom, burgonya- és/vagy gabonaalapú (közvetlenül extrudált, tésztaalapú és pelletált) falatkák („snacks”) és diót tartalmazó sós termékek – gyártása során vagy a gyártásból nyernek | Nyerszsír |
| 13.1.13. | Fogyasztásra kész élelmiszerek gyártásából származó termékek | Fogyasztásra kész élelmiszerek gyártása során nyert termékek (58) | Nyerszsír, ha > 5 % |
| 13.1.14. | Alkoholgyártásból származó növényi társtermékek | Növényekből (beleértve a bogyós gyümölcsöket és a magokat, például az ánizsmagokat) származó szilárd termékek, amelyeket e növények alkoholos oldatban való mállasztása után vagy alkoholos párologtatás/desztillálás vagy mindkettő után nyernek ki az alkoholgyártáshoz szükséges ízesítők előállítása során. E termékeket desztillálni kell az alkoholos maradékanyagok eltávolítása céljából | Nyersfehérje, ha > 10 %
  Nyersrost
  Nyersolajok/-zsírok, ha > 10 % |
| 13.1.15. | Takarmánysör | Sörgyártásból származó termék, amely nem értékesíthető emberi fogyasztásra | Alkoholtartalom
  Nedvesség, ha < 75 % |
| 13.1.16. | Édesített ital | Az üdítőital-ipar termékei, amelyeket édesített üdítőitalok gyártása során vagy csomagolatlan, nem értékesíthető édesített üdítőitalokból állítanak elő | Összes cukor, szacharózban számítva
  Nedvesség, ha > 30 % |
| 13.1.17. | Gyümölcsszirup | A gyümölcsszirupipar emberi fogyasztásra szánt gyümölcsszirup gyártása során nyert termékei | Összes cukor, szacharózban számítva
  Nedvesség, ha > 30 % |
| 13.1.18. | Édesített szirup | Az édesített szirup gyártásával foglalkozó ipar termékei, amelyeket szirup gyártása során vagy csomagolatlan, nem értékesíthető szirupból állítanak elő | Összes cukor, szacharózban számítva
  Nedvesség, ha > 30 % |
| 13.1.19. | Élelmiszergyártó üzemből származó használt növényi olajok | Élelmiszer-vállalkozók által a 852/2004/EK rendeletnek megfelelően, főzési célra használt növényi olajok, amelyek nem kerültek kapcsolatba hússal, állati zsírral, halakkal vagy vízi állatokkal | Nedvesség, ha > 1 % |
| 13.2.1. | Karamellizált cukor | Bármilyen cukor ellenőrzött hőkezelése során nyert termék | Összes cukor, szacharózban számítva |
| 13.2.2. | Dextróz | Keményítőhidrolízis után nyert termék, amely tisztított, kristályosított glükózból áll, kristályvízzel vagy anélkül | |
| 13.2.3. | Fruktóz | Tisztított kristálypor formájában előforduló fruktóz. Glükózszirupban lévő glükózból nyerik glükóz-izomeráz felhasználásával és szacharóz-inverzióval | |
| 13.2.4. | Glükózszirup | A glükózszirup étkezési szacharidok tisztított és koncentrált vizes oldata, amelyet keményítő hidrolízise útján nyernek | Nedvesség, ha > 30 % |
| 13.2.5. | Glükózmelasz | Glükózszirup finomítása során nyert termék | Összes cukor, szacharózban számítva |
| 13.2.6. | Xilóz | Fából kivont cukor | |
| 13.2.7. | Laktulóz | Félszintetikus diszacharid (4-O-D-galaktopiranozil-D-fruktóz), amelyet a glükóz fruktózzá történő izomerizálása során laktózból nyernek. Jelen van hőkezelt tejben és tejtermékekben | |
| 13.2.8. | Glükozamin (kitozamin)
   (59) | Aminocukor (monoszacharid), amely a kitozán és a kitin poliszacharidok struktúrájának részét képezi. Rákfélék és más ízeltlábúak külső vázának hidrolízisével vagy gabona, például kukorica vagy búza fermentálásával készül | Nátrium vagy kálium, az adott esetnek megfelelően |
| 13.2.9. | Xilo-oligoszacharid | β1–4 kötésekkel kapcsolódó xilózmolekulákból álló láncok, amelyek polimerizációs foka 2-től 10-ig terjed, és amelyeket különféle, hemicellulózban gazdag nyersanyagok enzimatikus hidrolízisével állítanak elő | Nedvesség, ha > 5 % |
| 13.2.10. | Glüko-oligoszacharid | Glükózpolimerek, glükóz, szacharóz és maltóz fermentálásával vagy hidrolízisével és/vagy fizikai hőkezelésével nyert termék | Nedvesség, ha > 28 % |
| 13.2.11. | Frukto-oligoszacharidok | Cukorrépából vagy cukornádból származó cukorból enzimatikus eljárással vagy friss legelőfű fizikai kezelésével nyert termék | Nedvesség, ha > 28 % |
| 13.2.12. | Trehalóz | Nem redukáló diszacharid, amely két, α-1,1-glikozidkötéssel összekapcsolódó glükóz-molekularészből áll. Cseppfolyósított keményítőből vagy szacharózból állítják elő, többlépcsős enzimatikus folyamat útján | Trehalóz, ha < 98,0 % (szárazanyagra vonatkoztatva)
  Nedvesség, ha > 11,0 % |
| 13.3.1. | Keményítő
   (60) | Keményítő | Keményítő |
| 13.3.2. | Keményítő
   (60)
  , előzselatinizált | Hőkezeléssel expandált keményítőből álló termék | Keményítő |
| 13.3.3. | Keményítő
   (60)
  , keverék | Természetes és/vagy módosított élelmiszer-keményítőből álló termék, amelyet különböző botanikai forrásokból nyernek | Keményítő |
| 13.3.4. | Keményítő
   (60)
  – hidrolizátum-pogácsa | Keményítőhidrolízisből folyadékszűréssel nyert termék, amely a következőkből áll: fehérje, keményítő, poliszacharidok, zsír, olaj és szűrési segédanyag (például kovaföld, farost) | Nedvesség, ha < 25 % vagy > 45 %
  Ha a nedvesség < 25 %:






  — | Nyerszsír |

Szám

Név1

Leírás

Kötelezően feltüntetendő információk

13.1.1.

Sütő- és tésztaipari termékek

Kenyér-, keksz-, ostya- vagy tésztagyártás során, illetve a gyártásból nyert termékek

Keményítő

Összes cukor, szacharózban számítva

Nyerszsír, ha > 5 %

13.1.2.

Süteménygyártásból származó termékek

Cukrászsütemény- és süteménygyártás során, illetve a gyártásból nyert termékek

Keményítő

Összes cukor, szacharózban számítva

Nyerszsír, ha > 5 %

13.1.3.

Müzligabona-gyártásból származó termékek

Olyan anyagok vagy termékek, amelyeket feldolgozott, részlegesen feldolgozott vagy feldolgozatlan formában emberi fogyasztásra szánnak vagy amelyeknél észszerűen feltételezhető az emberi fogyasztás

Nyersfehérje, ha > 10 %

Nyersrost

Nyersolajok/-zsírok, ha > 10 %

Keményítő, ha > 30 %

Összes cukor, szacharózban számítva, ha > 10 %

13.1.4.

Édesipari termékek

Édességek (beleértve a csokoládékészítményeket) gyártása során, illetve a gyártásból nyert termékek

Keményítő

Nyerszsír, ha > 5 %

Összes cukor, szacharózban számítva

13.1.5.

Fagylaltipari termékek

Fagylaltgyártás során nyert termékek

Keményítő

Összes cukor, szacharózban számítva

Nyerszsír

13.1.6.

Friss gyümölcs és zöldség feldolgozásából származó termékek és társtermékek17

Friss gyümölcs és zöldség (beleértve a héjat, az egész gyümölcs-/zöldségdarabokat és ezek keverékeit) feldolgozása során nyert termékek. Lehetnek fagyasztottak

Keményítő

Nyersrost

Nyerszsír, ha > 5 %

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 %

13.1.7.

Növények feldolgozásából származó termékek17

Egész növények15 vagy azok részeinek fagyasztásából vagy szárításából nyert termékek

Nyersrost

13.1.8.

Fűszerek és ételízesítők feldolgozásából származó termékek17

Fűszerek és ételízesítők vagy azok részeinek fagyasztásából vagy szárításából nyert termékek

Nyersfehérje, ha > 10 %

Nyersrost

Nyersolajok/-zsírok, ha > 10 %

Keményítő, ha > 30 %

Összes cukor, szacharózban számítva, ha > 10 %

13.1.9.

Fűszernövények feldolgozásából származó termékek17

Fűszernövények vagy azok részeinek aprításából, darálásából, fagyasztásából vagy szárításából nyert termékek

Nyersrost

13.1.10.

Burgonyafeldolgozásból származó termékek

Burgonya feldolgozása során nyert termékek. Lehetnek fagyasztottak

Keményítő

Nyersrost

Nyerszsír, ha > 5 %

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,5 %

13.1.11.

Mártások gyártásából származó termékek és társtermékek

Mártás-előállításból nyert anyagok, amelyeket feldolgozott, részlegesen feldolgozott vagy feldolgozatlan formában emberi fogyasztásra szánnak vagy amelyeknél észszerűen feltételezhető az emberi fogyasztás

Nyerszsír

13.1.12.

Sós sütemények gyártásából származó termékek és társtermékek

Sós sütemények gyártásából származó termékek és társtermékek, amelyeket sós sütemények – burgonyaszirom, burgonya- és/vagy gabonaalapú (közvetlenül extrudált, tésztaalapú és pelletált) falatkák („snacks”) és diót tartalmazó sós termékek – gyártása során vagy a gyártásból nyernek

Nyerszsír

13.1.13.

Fogyasztásra kész élelmiszerek gyártásából származó termékek

Fogyasztásra kész élelmiszerek gyártása során nyert termékek (58)

Nyerszsír, ha > 5 %

13.1.14.

Alkoholgyártásból származó növényi társtermékek

Növényekből (beleértve a bogyós gyümölcsöket és a magokat, például az ánizsmagokat) származó szilárd termékek, amelyeket e növények alkoholos oldatban való mállasztása után vagy alkoholos párologtatás/desztillálás vagy mindkettő után nyernek ki az alkoholgyártáshoz szükséges ízesítők előállítása során. E termékeket desztillálni kell az alkoholos maradékanyagok eltávolítása céljából

Nyersfehérje, ha > 10 %

Nyersrost

Nyersolajok/-zsírok, ha > 10 %

13.1.15.

Takarmánysör

Sörgyártásból származó termék, amely nem értékesíthető emberi fogyasztásra

Alkoholtartalom

Nedvesség, ha < 75 %

13.1.16.

Édesített ital

Az üdítőital-ipar termékei, amelyeket édesített üdítőitalok gyártása során vagy csomagolatlan, nem értékesíthető édesített üdítőitalokból állítanak elő

Összes cukor, szacharózban számítva

Nedvesség, ha > 30 %

13.1.17.

Gyümölcsszirup

A gyümölcsszirupipar emberi fogyasztásra szánt gyümölcsszirup gyártása során nyert termékei

Összes cukor, szacharózban számítva

Nedvesség, ha > 30 %

13.1.18.

Édesített szirup

Az édesített szirup gyártásával foglalkozó ipar termékei, amelyeket szirup gyártása során vagy csomagolatlan, nem értékesíthető szirupból állítanak elő

Összes cukor, szacharózban számítva

Nedvesség, ha > 30 %

13.1.19.

Élelmiszergyártó üzemből származó használt növényi olajok

Élelmiszer-vállalkozók által a 852/2004/EK rendeletnek megfelelően, főzési célra használt növényi olajok, amelyek nem kerültek kapcsolatba hússal, állati zsírral, halakkal vagy vízi állatokkal

Nedvesség, ha > 1 %

13.2.1.

Karamellizált cukor

Bármilyen cukor ellenőrzött hőkezelése során nyert termék

Összes cukor, szacharózban számítva

13.2.2.

Dextróz

Keményítőhidrolízis után nyert termék, amely tisztított, kristályosított glükózból áll, kristályvízzel vagy anélkül

13.2.3.

Fruktóz

Tisztított kristálypor formájában előforduló fruktóz. Glükózszirupban lévő glükózból nyerik glükóz-izomeráz felhasználásával és szacharóz-inverzióval

13.2.4.

Glükózszirup

A glükózszirup étkezési szacharidok tisztított és koncentrált vizes oldata, amelyet keményítő hidrolízise útján nyernek

Nedvesség, ha > 30 %

13.2.5.

Glükózmelasz

Glükózszirup finomítása során nyert termék

Összes cukor, szacharózban számítva

13.2.6.

Xilóz

Fából kivont cukor

13.2.7.

Laktulóz

Félszintetikus diszacharid (4-O-D-galaktopiranozil-D-fruktóz), amelyet a glükóz fruktózzá történő izomerizálása során laktózból nyernek. Jelen van hőkezelt tejben és tejtermékekben

13.2.8.

Glükozamin (kitozamin)
   (59)

Aminocukor (monoszacharid), amely a kitozán és a kitin poliszacharidok struktúrájának részét képezi. Rákfélék és más ízeltlábúak külső vázának hidrolízisével vagy gabona, például kukorica vagy búza fermentálásával készül

Nátrium vagy kálium, az adott esetnek megfelelően

13.2.9.

Xilo-oligoszacharid

β1–4 kötésekkel kapcsolódó xilózmolekulákból álló láncok, amelyek polimerizációs foka 2-től 10-ig terjed, és amelyeket különféle, hemicellulózban gazdag nyersanyagok enzimatikus hidrolízisével állítanak elő

Nedvesség, ha > 5 %

13.2.10.

Glüko-oligoszacharid

Glükózpolimerek, glükóz, szacharóz és maltóz fermentálásával vagy hidrolízisével és/vagy fizikai hőkezelésével nyert termék

Nedvesség, ha > 28 %

13.2.11.

Frukto-oligoszacharidok

Cukorrépából vagy cukornádból származó cukorból enzimatikus eljárással vagy friss legelőfű fizikai kezelésével nyert termék

Nedvesség, ha > 28 %

13.2.12.

Trehalóz

Nem redukáló diszacharid, amely két, α-1,1-glikozidkötéssel összekapcsolódó glükóz-molekularészből áll. Cseppfolyósított keményítőből vagy szacharózból állítják elő, többlépcsős enzimatikus folyamat útján

Trehalóz, ha < 98,0 % (szárazanyagra vonatkoztatva)

Nedvesség, ha > 11,0 %

13.3.1.

Keményítő
   (60)

Keményítő

Keményítő

13.3.2.

Keményítő
   (60)
  , előzselatinizált

Hőkezeléssel expandált keményítőből álló termék

Keményítő

13.3.3.

Keményítő
   (60)
  , keverék

Természetes és/vagy módosított élelmiszer-keményítőből álló termék, amelyet különböző botanikai forrásokból nyernek

Keményítő

13.3.4.

Keményítő
   (60)
  – hidrolizátum-pogácsa

Keményítőhidrolízisből folyadékszűréssel nyert termék, amely a következőkből áll: fehérje, keményítő, poliszacharidok, zsír, olaj és szűrési segédanyag (például kovaföld, farost)

Nedvesség, ha < 25 % vagy > 45 %

Ha a nedvesség < 25 %:

—

Nyerszsír

| — | Nyersfehérje |
| --- | --- |

—

Nyersfehérje

13.3.5.

Dextrin

A dextrin részleges savas hidrolízisnek alávetett keményítő

13.3.6.

Maltodextrin

A maltodextrin részlegesen hidrolizált keményítő

13.4.1.

Polidextróz

D-glükóz termikus polimerizációjával előállított, véletlenszerűen összekapcsolt glükóz polimere

13.5.1.

Poliolok
   (61)

Hidrogénezés vagy fermentálás útján nyert termék, amely redukált mono-, di- vagy oligoszacharidokból vagy poliszacharidokból áll

13.5.2.

Izomalt

Cukoralkohol, amelyet szacharózból nyernek enzimatikus átalakítás és hidrogénezés útján

13.5.3.

Mannit25

Hidrogénezés vagy fermentálás útján nyert termék, amely redukált glükózból és/vagy fruktózból áll

13.5.4.

Xilit25

Xilóz hidrogénezésével és fermentálásával nyert termék

13.5.5.

Szorbit25

Glükóz hidrogénezésével nyert termék

13.6.1.

Kémiai finomításból nyert olajsavak
   (62)

Növényi vagy állati eredetű olajok és zsírok lúg segítségével történő savtalanítása, majd savanyítás és a vizes fázis elválasztása során nyert termék, amely szabad zsírsavakat, olajokat vagy zsírokat, valamint magok, gyümölcsök vagy állati szövetek természetes összetevőit, mint például mono- és diglicerideket, nyers lecitint és rostokat tartalmaz

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 1 %

13.6.2.

Glicerinnel észterezett zsírsavak26

Zsírsavak glicerinnel történő észterezésével nyert gliceridek. A termék legfeljebb 50 ppm hidrogénezésből származó nikkelt tartalmazhat

Nedvesség, ha > 1 %

Nyerszsír

Nikkel, ha > 20 ppm

13.6.3.

Zsírsavak mono-, di- és trigliceridjei26

Glicerin mono-, di- és triésztereinek és zsírsavaknak a reakcióelegyét tartalmazó termék.

Kis mennyiségben szabad zsírsavakat és legfeljebb 7 % glicerint is tartalmazhat.

Legfeljebb 50 ppm hidrogénezésből származó nikkelt tartalmazhat

Nyerszsír

Nikkel, ha > 20 ppm

13.6.4.

Zsírsavak sói26

Legalább négy szénatommal rendelkező zsírsavak kalcium-, magnézium-, nátrium- vagy kálium-hidroxidokkal, -oxidokkal vagy -sókkal való reakciója során nyert termék.

Legfeljebb 50 ppm hidrogénezésből származó nikkelt tartalmazhat

Nyerszsír (hidrolízis után)

Nedvesség

Ca vagy Na vagy K vagy Mg (értelemszerűen)

Nikkel, ha > 20 ppm

13.6.5.

Fizikai finomításból nyert zsírsav-desztillátumok
   (60)

Növényi vagy állati eredetű olajok és zsírok desztillálás útján történő savtalanítása során nyert termék; a termék szabad zsírsavakat, olajokat vagy zsírokat, valamint magok, gyümölcsök vagy állati szövetek természetes összetevőit, például mono- és diglicerideket, szterineket és tokoferolokat tartalmazhat

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 1 %

13.6.6.

Nyers zsírsavak
   (60)
  ,
   (63)

Szerves anyag fermentálásából, olaj enzimatikus interészterezéséből vagy olaj/zsír hasításából nyert termék. Meghatározása szerint nyers alifás, lineáris, telített és telítetlen C4–C24 monokarboxil-zsírsavakból áll. Legfeljebb 50 ppm hidrogénezésből származó nikkelt tartalmazhat

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 1 %

Nikkel, ha > 20 ppm

13.6.7.

Tiszta desztillált zsírsavak
   (60)
  ,
   (61)

Szerves anyag fermentálásából, olaj enzimatikus interészterezéséből vagy olaj/zsír hasításából nyers zsírsavak desztillációjával és esetleg azt követően hidrogénezéssel nyert termék. Meghatározása szerint tiszta desztillált alifás, lineáris, telített és telítetlen C4–C24 monokarboxil-zsírsavakból áll.

Legfeljebb 50 ppm hidrogénezésből származó nikkelt tartalmazhat

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 1 %

Nikkel, ha > 20 ppm

13.6.8.

Semlegesítési iszap
   (60)

Növényi eredetű olajok és zsírok kalcium-, magnézium-, nátrium- vagy kálium-hidroxid vizes oldata segítségével történő savtalanítása során nyert termék, amely zsírsavak sóit, olajokat vagy zsírokat, valamint magok, gyümölcsök vagy állati szövetek természetes összetevőit, például mono- és diglicerideket, nyers lecitint és rostokat tartalmaz

Nedvességtartalom, ha < 40 és > 50 %

Ca vagy Na vagy K vagy Mg (értelemszerűen)

13.6.9.

Szerves savakkal észterezett zsírsavak mono- és digliceridjei26

Szerves savakkal észterezett, legalább négy szénatomot tartalmazó zsírsavak mono- és digliceridjei

Nyerszsír

13.6.10.

Zsírsavak szacharóz-észterei26

Szacharóz és zsírsavak észterei

Összes cukor, szacharózban számítva

Nyerszsír

13.6.11.

Zsírsavak cukor-gliceridjei26

Szacharóz észtereinek és zsírsavak mono- és digliceridjeinek keveréke

Összes cukor, szacharózban számítva

Nyerszsír

13.6.12.

Palmitoil-glükózamin

Számos növény, különösen a legtöbb hüvelyes növény gyökerében jelen lévő szerves lipidvegyület. A Palmitoil-glükózamint (C22H43NO6) D-glükózamin palmitinsavval való acilálásával állítják elő. Legfeljebb 0,5 % acetont tartalmazhat

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 2 %

13.6.13.

Zsírsavak laktilátjainak sói

Zsírsavak nem glicerides észtere. A termék tejsavval észterezett zsírsavak kalcium-, magnézium-, nátrium- vagy káliumsója lehet. A szabad zsírsavak és a tejsav sóit is tartalmazhatja

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 1 %

Nikkel, ha > 20 ppm

Ca vagy Na vagy K vagy Mg (értelemszerűen)

13.6.14.

Palmitoil-etanolamid

A szójalecitinben, a tojásban és egyéb takarmányforrásokban jelen lévő szerves lipidvegyület. A Palmitoil-etanolamidot (C18H37NO2) a palmitinsav etanolaminnal való reakciójából szintézis útján állítják elő

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 2 %

13.8.1.

Glicerin, nyers

[glicerin, nyers]

Az alábbiak során nyert társtermék:

| — | az olaj/zsír hasításának olajkémiai eljárása zsírsavak és vizes glicerinoldat nyerése céljából, amit vagy a vizes glicerinoldatnak nyers glicerin nyerése érdekében végzett sűrítése követ, vagy a természetes olajoknak/zsíroknak zsírsav-metilészterek és vizes glicerinoldat nyerése érdekében végzett transzészterezése (legfeljebb 0,5 % metanoltartalommal), amit a vizes glicerinoldatnak nyers glicerin nyerése érdekében végzett sűrítése követ, |
| --- | --- |

—

az olaj/zsír hasításának olajkémiai eljárása zsírsavak és vizes glicerinoldat nyerése céljából, amit vagy a vizes glicerinoldatnak nyers glicerin nyerése érdekében végzett sűrítése követ, vagy a természetes olajoknak/zsíroknak zsírsav-metilészterek és vizes glicerinoldat nyerése érdekében végzett transzészterezése (legfeljebb 0,5 % metanoltartalommal), amit a vizes glicerinoldatnak nyers glicerin nyerése érdekében végzett sűrítése követ,

| — | biodízel-előállítás (zsírsavak metil- vagy etilészterei) nem meghatározott növényi és állati eredetű olajok és zsírok transz-észterezésével. A glicerinben maradhatnak ásványi és szerves sók (legfeljebb 7,5 %). Legfeljebb 0,5 % metanolt és legfeljebb 4 %, zsírsav-metil-észterekből, zsírsav-etil-észterekből, szabad zsírsavakból és gliceridekből álló nem glicerines szerves anyagot (Matter Organic Non Glycerol, MONG) tartalmazhat; |
| --- | --- |

—

biodízel-előállítás (zsírsavak metil- vagy etilészterei) nem meghatározott növényi és állati eredetű olajok és zsírok transz-észterezésével. A glicerinben maradhatnak ásványi és szerves sók (legfeljebb 7,5 %). Legfeljebb 0,5 % metanolt és legfeljebb 4 %, zsírsav-metil-észterekből, zsírsav-etil-észterekből, szabad zsírsavakból és gliceridekből álló nem glicerines szerves anyagot (Matter Organic Non Glycerol, MONG) tartalmazhat;

| — | növényi vagy állati eredetű olajok/zsírok rendes esetben lúggal vagy alkáliföldfémekkel történő elszappanosítása szappan nyerése céljából. |
| --- | --- |

—

növényi vagy állati eredetű olajok/zsírok rendes esetben lúggal vagy alkáliföldfémekkel történő elszappanosítása szappan nyerése céljából.

Legfeljebb 50 ppm hidrogénezésből származó nikkelt tartalmazhat

Glicerin

Kálium, ha > 1,5 %

Nátrium, ha > 1,5 %

Nikkel, ha > 20 ppm

13.8.2.

Glicerin

[glicerin]

Az alábbiak során nyert termék:

| — | olajkémiai eljárás, amely vagy a) olaj/zsír hasítása révén megy végbe, amit a vizes glicerinoldat sűrítése és desztillációval (lásd B. rész, eljárások glosszáriuma, 20. bejegyzés) vagy ioncserés eljárással történő finomítás követ; vagy b) természetes olajok/zsírok transzészterezése zsírsav-metil-észterek és nyers vizes glicerinoldat nyerése céljából, amit a vizes glicerinoldatnak nyers glicerin nyerése érdekében történő sűrítése és desztillációval vagy ioncserés eljárással történő finomítás követ, |
| --- | --- |

—

olajkémiai eljárás, amely vagy a) olaj/zsír hasítása révén megy végbe, amit a vizes glicerinoldat sűrítése és desztillációval (lásd B. rész, eljárások glosszáriuma, 20. bejegyzés) vagy ioncserés eljárással történő finomítás követ; vagy b) természetes olajok/zsírok transzészterezése zsírsav-metil-észterek és nyers vizes glicerinoldat nyerése céljából, amit a vizes glicerinoldatnak nyers glicerin nyerése érdekében történő sűrítése és desztillációval vagy ioncserés eljárással történő finomítás követ,

| — | biodízel-előállítás (zsírsavak metil- vagy etil-észterei) nem meghatározott növényi és állati eredetű olajok és zsírok transzészterezésével, amit a glicerin finomítása követ. Minimális glicerintartalom: a szárazanyag 99 %-a, |
| --- | --- |

—

biodízel-előállítás (zsírsavak metil- vagy etil-észterei) nem meghatározott növényi és állati eredetű olajok és zsírok transzészterezésével, amit a glicerin finomítása követ. Minimális glicerintartalom: a szárazanyag 99 %-a,

| — | növényi vagy állati eredetű olajok/zsírok rendes esetben lúggal vagy alkáliföldfémekkel történő elszappanosítása szappan nyerése céljából, amit a nyers glicerin finomítása és desztillálás követ.
  Legfeljebb 50 ppm hidrogénezésből származó nikkelt tartalmazhat |
| --- | --- |

—

növényi vagy állati eredetű olajok/zsírok rendes esetben lúggal vagy alkáliföldfémekkel történő elszappanosítása szappan nyerése céljából, amit a nyers glicerin finomítása és desztillálás követ.

Legfeljebb 50 ppm hidrogénezésből származó nikkelt tartalmazhat

Glicerin, ha < 99 % a szárazanyagban.

Nátrium, ha > 0,1 %

Kálium, ha > 0,1 %

Nikkel, ha > 20 ppm

13.9.1.

Metil-szulfonil-metán

Szerves kénvegyület ((CH3)2SO2), amelyet kémiai szintézis útján nyernek, és amely azonos a növényekben természetes formában előforduló forrással

Kén

13.10.1.

Tőzeg

Anaerob és oligotróf környezetben növények (főleg tőzegmoha) természetes bomlásából keletkező termék

Nyersrost

13.10.2.

Leonardit

Természetesen előforduló, fenol-hidrokarbont tartalmazó ásványi komplex, más néven humát, amely szerves anyagok több millió éven keresztül tartó bomlásából ered

Nyersrost

13.11.1.

Propilénglikol; [1,2-propándiol]; [propán-1,2-diol]

Szerves vegyület (egy diol vagy kétértékű alkohol), képlete: C3H8O2. Viszkózus folyadék, enyhén édes ízű, higroszkópos, és vízzel, acetonnal és kloroformmal keverhető. Legfeljebb 0,3 % dipropilénglikolt tartalmazhat

13.11.2.

A propilénglikol és zsírsavak monoészterei26

A propilénglikol és zsírsavak monoészterei önállóan vagy diészterekkel keverve

Propilénglikol

Nyerszsír

13.12.1.

Hialuronsav36

Egy aminocukorból (N-acetil-D-glükozamin) és D-glükuronsavból álló ismétlődő egységekből felépülő glükozamin-glükán (poliszacharid); bőrben, ízületi nedvben és köldökzsinórban lelhető fel, és többek között állati szövetekből vagy bakteriális fermentációval állítják elő

Nátrium vagy kálium, az adott esetnek megfelelően

13.12.2.

Kondroitin-szulfát36

Inakból, csontokból és egyéb, porcot és puha kötőszöveteket tartalmazó állati szövetekből való extrahálás útján vagy mikrobiális fermentációból izolált kondroitin szulfatálásával nyert termék

Nátrium

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1829/2003/EK rendelete (2003. szeptember 22.) a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról (HL L 268., 2003.10.18., 1. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).

(3)  A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állategészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK rendelete (2001. május 22.) egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 183/2005/EK rendelete (2005. január 12.) a takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról (HL L 35., 2005.2.8., 1. o.).

(6)  Az észszerűen elérhető legalacsonyabb szint (As Low As Reasonably Achievable) elve.

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/32/EK irányelve (2002. május 7.) a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról – A Tanács állásfoglalása (HL L 140., 2002.5.30., 10. o.).

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1831/2003/EK rendelete (2003. szeptember 22.) a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról (HL L 268., 2003.10.18., 29. o.).

(10)  E bekezdés vegyi szennyeződésekre és technológiai segédanyagokra vonatkozó rendelkezései nem alkalmazandók a takarmány-alapanyagoknak a 767/2009/EK rendelet 24. cikkének (6) bekezdésében említett nyilvántartásában szereplő takarmány-alapanyagokra.

(11)  E kötelezettségtől eltérve a „szárítás” eljárás esetében a közhasználatú név/minősítés megadása opcionális.

(12)  A német szövegben a „Konzentrieren” szó helyébe adott esetben az „Eindicken” szó léphet; ebben az esetben a közhasználatú minősítés az „eingedickt”.

(13)  Az így kapott takarmány-alapanyagok fő célja fehérjék, szénhidrátok, zsírok, energia, ásványi anyagok vagy élelmi rostok biztosítása.

(14)  A „héjtalanítás” szó helyébe adott esetben a „hántás” vagy „fosztás” szó léphet; ebben az esetben a közhasználatú minősítés a „hántolt” vagy „fosztott”.

(15)  A rizs esetében ez az eljárás a „hántolás”, a közhasználatú minősítés pedig a „hántolt”.

(16)  A kivonat az oldható anyagokat (pl. zsír/olaj, cukor vagy egyéb oldható összetevők) tartalmazó folyékony fázist jelenti. Ezeknek a kivonatoknak mint takarmány-alapanyagoknak az elsődleges célja fehérjék, szénhidrátok, zsírok, energia, ásványi anyagok vagy élelmi rostok biztosítása. Az a tény, hogy az extrahálás takarmány-alapanyagokra vonatkozó eljárásként van felsorolva, nem zárja ki, hogy a kivonatokat takarmány-adalékanyagoknak lehessen besorolni.

(17)  Az extrahálási társtermék az extrahálási eljárásnak a kivonaton kívül visszamaradó frakcióját – pl. dara vagy pép – jelenti. Ezeknek az extrahálási társtermékeknek mint takarmány-alapanyagoknak az elsődleges célja fehérjék, szénhidrátok, zsírok, energia, ásványi anyagok vagy élelmi rostok biztosítása.

(18)  A francia szövegben az „issues” megnevezés használható.

(19)  A német szövegben az „aufgeschlossen” minősítés és a „Quellwasser” elnevezés alkalmazható (keményítőre vonatkozóan). A dán szövegben a „Kvældning” minősítés és a „Kvældet'” elnevezés alkalmazható (keményítőre vonatkozóan).

(20)  A francia szövegben a „Pressage” szó helyébe adott esetben az „Extraction mécanique” kifejezés léphet.

(21)  A rendeltetésszerű és biztonságos használatra vonatkozó utasításokat be kell tartani.

(22)  A név adott esetben helyettesíthető a(z) [...]-ban/-ben szereplő névvel.

(23)  A név kiegészíthető a gabonafaj nevével.

(24)  Az angol nyelvi változatban a kukoricára való utaláshoz a „maize” kifejezés mellett a „corn” szó is használható.

(25)  Amennyiben ezt a terméket finomabb őrlésnek vetik alá, a név kiegészíthető a „finom” szóval, vagy a név helyébe egy megfelelő elnevezés léphet.

(26)  A „pogácsa” szó helyébe a „lepény” szó léphet.

(27)  Az Arachis hypogaea esetében a „földimogyoró” kifejezés helyettesíthető az „amerikai mogyoró” kifejezéssel.

(28)  Adott esetben az uniós jogszabályokban meghatározott „alacsony glükozinolát-tartalmú” jelzéssel egészülhet ki.

(29)  A „növényi olaj és zsír” név helyébe az adott esetnek megfelelően a „növényi olaj” vagy a „növényi zsír” kifejezés léphet. A kifejezést ki kell egészíteni a növényfajnak és adott esetben a növény részének a megnevezésével. Fel kell tüntetni, hogy az olaj(ok) és/vagy a zsír(ok) nyers(ek) vagy finomított(ak).

(30)  A Bizottság 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X. mellékletének módosításáról (HL L 181., 2014.6.20., 1. o.).

(31)  A kifejezések elsősorban a nedvességtartalom tekintetében különböző termékeket jelölnek és értelemszerűen alkalmazandóak.

(32)  A nevet ki kell egészíteni a növényfaj nevével.

(33)  A „citrus” szó helyébe a citrusfaj lép.

(34)  A „gyümölcs” szó helyébe adott esetben a növényfaj termésének a neve lép.

(35)  A név mellett meg lehet adni a növényfajokat.

(36)  A Cannabis sativa L. kivételével.

(37)  A „liszt” szó helyébe a „pellet” szó léphet. A név kiegészülhet a szárítási módszer megnevezésével.

(38)  A nevet ki kell egészíteni a növényfaj, a gombafaj, illetve az algafaj nevével. Ha a kapott takarmány-alapanyag 5 %-nál nagyobb arányban tartalmaz más fajokat, ezeket a fajokat is fel kell tüntetni.

(39)  A kifejezések nem egymás szinonimái, az általuk jelölt termékek elsősorban a nedvességtartalom tekintetében különböznek egymástól; értelemszerűen használandó a megfelelő kifejezés. A „por” kifejezés 12 % alatti nedvességtartalmat jelent, és helyettesítheti a „szárított” vagy a „sűrített és szárított” kifejezést.

(40)  A 142/2011/EU bizottsági rendeletben (VIII. melléklet, III. fejezet) az állati melléktermékekre és az azokból származó termékekre vonatkozó címkézésre, kereskedelmi okmányokra és egészségügyi bizonyítványokra előírt kötelezettségek sérelme nélkül, ha a jegyzéket címkézési célokra használják, a nevet adott esetben a megfelelő tájékoztatás érdekében helyettesíteni kell a következőkkel:

| — | az állatfaj és |
| --- | --- |

—

az állatfaj és

| — | az állati termék része (például máj, hús [kizárólag vázizom esetében]) és/vagy |
| --- | --- |

—

az állati termék része (például máj, hús [kizárólag vázizom esetében]) és/vagy

| — | a fejlődési szakasz (például lárva) és/vagy |
| --- | --- |

—

a fejlődési szakasz (például lárva) és/vagy

| — | azon állatfaj megnevezése, amelyet nem használnak fel a fajon belüli újrahasznosítási tilalom értelmében (például baromfimentes) |
| --- | --- |

—

azon állatfaj megnevezése, amelyet nem használnak fel a fajon belüli újrahasznosítási tilalom értelmében (például baromfimentes)

vagy adott esetben a megfelelő tájékoztatás érdekében ki kell egészíteni a következőkkel:

| — | az állatfaj és/vagy |
| --- | --- |

—

az állatfaj és/vagy

| — | az állati termék része (például máj, hús [kizárólag vázizom esetében]) és/vagy |
| --- | --- |

—

az állati termék része (például máj, hús [kizárólag vázizom esetében]) és/vagy

| — | a fejlődési szakasz (például lárva) és/vagy |
| --- | --- |

—

a fejlődési szakasz (például lárva) és/vagy

| — | azon állatfaj megnevezése, amelyet nem használnak fel a fajon belüli újrahasznosítási tilalom értelmében. |
| --- | --- |

—

azon állatfaj megnevezése, amelyet nem használnak fel a fajon belüli újrahasznosítási tilalom értelmében.

(41)  A 142/2011/EU rendeletben (VIII. melléklet, III. fejezet) és a 999/2001/EK rendelet IV. mellékletében az állati melléktermékekre és az azokból származó termékekre vonatkozó címkézésre, kereskedelmi okmányokra és egészségügyi bizonyítványokra előírt kötelezettségek sérelme nélkül, ha a jegyzéket címkézési célokra használják, a nevet adott esetben a megfelelő tájékoztatás érdekében ki kell egészíteni a következőkkel:

| — | a feldolgozott állatfaj (például sertésféle, kérődző, szárnyas, rovar) és/vagy |
| --- | --- |

—

a feldolgozott állatfaj (például sertésféle, kérődző, szárnyas, rovar) és/vagy

| — | a fejlődési szakasz (például lárva) és/vagy |
| --- | --- |

—

a fejlődési szakasz (például lárva) és/vagy

| — | a feldolgozott anyag (például csont) és/vagy |
| --- | --- |

—

a feldolgozott anyag (például csont) és/vagy

| — | az alkalmazott eljárás (például zsírtalanított, finomított) és/vagy |
| --- | --- |

—

az alkalmazott eljárás (például zsírtalanított, finomított) és/vagy

| — | azon állatfaj megnevezése, amelyet nem használnak fel a fajon belüli újrahasznosítási tilalom értelmében (például baromfimentes). |
| --- | --- |

—

azon állatfaj megnevezése, amelyet nem használnak fel a fajon belüli újrahasznosítási tilalom értelmében (például baromfimentes).

(42)  A név adott esetben helyettesíthető a konkrét termék nevével.

(43)  A nevet ki kell egészíteni az állatfaj megnevezésével.

(44)  Ha a terméket tenyésztett halakból/rákfélékből nyerik, a nevet ki kell egészíteni az állatfaj megnevezésével.

(45)  A forrás jellege is megadható a névben vagy a név helyébe léphet.

(46)  
  2028. május 30-ig forgalomba hozható és felhasználható az (EU) 2022/1104 rendelet 3. cikkének megfelelően.

(47)  A nevet módosítani kell vagy ki kell egészíteni adott esetben a zsírsav és/vagy a szerves sav megadásával.

(48)  Ez nem zárja ki azt, hogy a szerves savak meghatározott sóit takarmány-adalékanyagként sorolják be.

(49)  A nevet ki kell egészíteni a felhasznált aminosavval vagy aminosav-forrással.

(50)  A név kiegészülhet az előállítási folyamat megnevezésével.

(51)  A nevet adott esetben ki kell egészíteni a „csontból” szóval.

(52)  A nátrium-citrátok 2028. május 30-ig forgalomba hozhatók és felhasználhatók az (EU) 2022/1104 rendelet 3. cikkének megfelelően.

(53)  A kálium-citrátok 2028. május 30-ig forgalomba hozhatók és felhasználhatók az (EU) 2022/1104 rendelet 3. cikkének megfelelően.

(54)  Az n-alkánokon történő tenyésztés tilos (a módosított 767/2009/EK rendelet III. melléklete).

(55)  Az élesztőtörzsek használt neve eltérhet a tudományos osztályozástól. Ezért a felsorolt élesztőtörzsek esetében szinonimák is használhatók.

(56)  A részek a mikroorganizmusok bármely oldható és nem oldható frakcióját jelentik, beleértve a sejthártyából vagy a sejt belsejéből származó részeket is.

(57)  A mikroorganizmus(ok) fajait a takarmány-alapanyag nevével kell megadni, és az „inaktivált” kifejezést is fel lehet tüntetni (azaz „a jegyzékben szereplő név” + „a faj neve”; például i. „A Methylococcus capsulatus-ból származó egysejtű fehérjék”, ii. „Inaktivált Lactobacillus acidophilus
  ”).

(58)  Az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól szóló, 2005. november 15-i 2073/2005/EK bizottsági rendelet (HL L 338., 2005.12.22., 1. o.) 2. cikkének g) pontjában meghatározottak szerint.

(59)  A nevet az adott esetnek megfelelően ki kell egészíteni az „állati szövetekből” vagy a „fermentálásból” szavakkal.

(60)  A nevet ki kell egészíteni a botanikai eredet feltüntetésével.

(61)  A mannit, a szorbit és a xilit kivételével.

(62)  A nevet ki kell egészíteni a botanikai vagy állati eredet feltüntetésével.

(63)  A takarmány-alapanyagok nevét az adott esetnek megfelelően ki kell egészíteni a „hasításból”, a „fermentálásból” vagy az „enzimatikus transzészterezésből” szavakkal.

---

HATÁROZATOK

| 2022.7.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 177/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 177/75

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2022/1105 HATÁROZATA

(2022. június 15.)

a Vietnámi Szocialista Köztársaságnak az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójához (EUTM RCA) történő hozzájárulása elfogadásáról (EUTM RCA/2/2022)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójáról (EUTM RCA) szóló, 2016. április 19-i (KKBP) 2016/610 tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A (KKBP) 2016/610 határozat 8. cikke (2) bekezdésének értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy hozza meg a harmadik államok által az EUTM RCA-hoz felajánlott hozzájárulások elfogadásáról szóló, vonatkozó határozatokat. |
| --- | --- |

(1)

A (KKBP) 2016/610 határozat 8. cikke (2) bekezdésének értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy hozza meg a harmadik államok által az EUTM RCA-hoz felajánlott hozzájárulások elfogadásáról szóló, vonatkozó határozatokat.

| (2) | Az uniós misszió parancsnokának, valamint az Európai Unió Katonai Bizottságának a Vietnámi Szocialista Köztársaság hozzájárulására vonatkozó ajánlások alapján az említett harmadik ország hozzájárulását el kell fogadni és jelentős mértékűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(2)

Az uniós misszió parancsnokának, valamint az Európai Unió Katonai Bizottságának a Vietnámi Szocialista Köztársaság hozzájárulására vonatkozó ajánlások alapján az említett harmadik ország hozzájárulását el kell fogadni és jelentős mértékűnek kell tekinteni.

| (3) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Politikai és Biztonsági Bizottság elfogadja és jelentős mértékűnek ítéli a Vietnámi Szocialista Köztársaság hozzájárulását az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójához (EUTM RCA).

(2)   A Vietnámi Szocialista Köztársaság mentesül az EUTM RCA költségvetéséhez való pénzügyi hozzájárulás alól.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 15-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

D. PRONK

---

(1)  
  HL L 104., 2016.4.20., 21. o.

1

---