# Euroopa Liidu L 134/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 134 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik11. mai 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 134

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik11. mai 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/719, 10. mai 2022, millega keeldutakse lubamast esitada toidu kohta teatavaid tervisealaseid väiteid, milles ei osutata haigestumise riski vähendamisele ega laste arengule ja tervisele (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/720, 10. mai 2022, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/721, 10. mai 2022, millega parandatakse määruse (EL) nr 1300/2014 (milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis) lisa tšehhikeelset versiooni (
  1
  ) | 14 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/722, 5. aprill 2022, millega antakse liikmesriikidele luba allkirjastada Euroopa Liidu huvides küberkuritegevuse konventsiooni teine lisaprotokoll, mis käsitleb tõhustatud koostööd ja elektrooniliste tõendite avaldamist | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/723, 10. mai 2022, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/2201, millega nimetatakse lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonide täitmiseks ametisse võrgu haldusnõukogu ning Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse teatavad liikmed ja nende asendusliikmed (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/724, 10. mai 2022, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Seišelli Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/725, 10. mai 2022, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Vietnami Sotsialistliku Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/726, 10. mai 2022, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Indoneesia Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 34 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/719, 10. mai 2022, millega keeldutakse lubamast esitada toidu kohta teatavaid tervisealaseid väiteid, milles ei osutata haigestumise riski vähendamisele ega laste arengule ja tervisele (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/720, 10. mai 2022, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/721, 10. mai 2022, millega parandatakse määruse (EL) nr 1300/2014 (milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis) lisa tšehhikeelset versiooni (
  1
  )

1

14

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/722, 5. aprill 2022, millega antakse liikmesriikidele luba allkirjastada Euroopa Liidu huvides küberkuritegevuse konventsiooni teine lisaprotokoll, mis käsitleb tõhustatud koostööd ja elektrooniliste tõendite avaldamist

15

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/723, 10. mai 2022, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/2201, millega nimetatakse lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonide täitmiseks ametisse võrgu haldusnõukogu ning Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse teatavad liikmed ja nende asendusliikmed (
  1
  )

1

21

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/724, 10. mai 2022, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Seišelli Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

28

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/725, 10. mai 2022, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Vietnami Sotsialistliku Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

31

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/726, 10. mai 2022, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Indoneesia Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/719,

10. mai 2022,

millega keeldutakse lubamast esitada toidu kohta teatavaid tervisealaseid väiteid, milles ei osutata haigestumise riski vähendamisele ega laste arengule ja tervisele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt selleks luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt selleks luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on ka sätestatud, et toidukäitlejad võivad esitada tervisealaste väidete kohta loataotlusi liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus peab edastama nõuetekohased taotlused teaduslikuks hindamiseks Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ning samuti komisjonile ja liikmesriikidele teadmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on ka sätestatud, et toidukäitlejad võivad esitada tervisealaste väidete kohta loataotlusi liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus peab edastama nõuetekohased taotlused teaduslikuks hindamiseks Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ning samuti komisjonile ja liikmesriikidele teadmiseks.

| (3) | Toiduohutusamet peab esitama asjaomase tervisealase väite kohta oma arvamuse. |
| --- | --- |

(3)

Toiduohutusamet peab esitama asjaomase tervisealase väite kohta oma arvamuse.

| (4) | Komisjon võtab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel arvesse toiduohutusameti arvamust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võtab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel arvesse toiduohutusameti arvamust.

| (5) | Pärast seda, kui DuPont Nutrition Biosciences ApS oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite teadusliku põhjendatuse kohta seoses bakteri Bifidobacterium animalis subsp. lactis Bi-07 (Bi-07) mõjuga laktoosi seedimise soodustamisele (küsimus nr EFSA-Q-2020-00024). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Bifidobacterium animalis subsp. lactis Bi-07 soodustab laktoosi seedimist inimestel, kellel on raskusi laktoosi seedimisega.“ |
| --- | --- |

(5)

Pärast seda, kui DuPont Nutrition Biosciences ApS oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite teadusliku põhjendatuse kohta seoses bakteri Bifidobacterium animalis subsp. lactis Bi-07 (Bi-07) mõjuga laktoosi seedimise soodustamisele (küsimus nr EFSA-Q-2020-00024). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Bifidobacterium animalis subsp. lactis Bi-07 soodustab laktoosi seedimist inimestel, kellel on raskusi laktoosi seedimisega.“

| (6) | Toiduohutusamet esitas komisjonile, liikmesriikidele ja taotlejale selle väite kohta teadusliku arvamuse, (2) milles on jõutud järeldusele, et esitatud andmete põhjal ei ole tõendatud põhjusliku seose olemasolu Bifidobacterium animalis subsp. lactis Bi-07 tarbimise ja laktoosi puuduliku seedimisega inimestele avalduva kasuliku füsioloogilise toime (st laktoosi puuduliku seedimise sümptomite leevenemine) vahel. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele liidu lubatud väidete nimekirja lisamise kohta, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet esitas komisjonile, liikmesriikidele ja taotlejale selle väite kohta teadusliku arvamuse, (2) milles on jõutud järeldusele, et esitatud andmete põhjal ei ole tõendatud põhjusliku seose olemasolu Bifidobacterium animalis subsp. lactis Bi-07 tarbimise ja laktoosi puuduliku seedimisega inimestele avalduva kasuliku füsioloogilise toime (st laktoosi puuduliku seedimise sümptomite leevenemine) vahel. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele liidu lubatud väidete nimekirja lisamise kohta, ei tohiks lubada seda esitada.

| (7) | Pärast seda, kui Tchibo GmbH oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite teadusliku põhjendatuse kohta seoses kohvi C21 tarbimise mõjuga DNA ahelate katkemiste eest kaitsmisel (küsimus nr EFSA-Q-2019-00423). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Kohvi C21 regulaarne tarbimine soodustab keharakkude DNA terviklikkuse säilimist“. |
| --- | --- |

(7)

Pärast seda, kui Tchibo GmbH oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite teadusliku põhjendatuse kohta seoses kohvi C21 tarbimise mõjuga DNA ahelate katkemiste eest kaitsmisel (küsimus nr EFSA-Q-2019-00423). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Kohvi C21 regulaarne tarbimine soodustab keharakkude DNA terviklikkuse säilimist“.

| (8) | Toiduohutusamet esitas komisjonile, liikmesriikidele ja taotlejale teadusliku arvamuse, (3) milles on jõutud järeldusele, et esitatud andmete põhjal ei ole tõendatud põhjusliku seose olemasolu kohvi C21 tarbimise ja sellise mõju vahel, mis kaitseb DNA ahelate katkemise eest. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele liidu lubatud väidete nimekirja lisamise kohta, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusamet esitas komisjonile, liikmesriikidele ja taotlejale teadusliku arvamuse, (3) milles on jõutud järeldusele, et esitatud andmete põhjal ei ole tõendatud põhjusliku seose olemasolu kohvi C21 tarbimise ja sellise mõju vahel, mis kaitseb DNA ahelate katkemise eest. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele liidu lubatud väidete nimekirja lisamise kohta, ei tohiks lubada seda esitada.

| (9) | Pärast seda, kui NattoPharma ASA oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite teadusliku põhjendatuse kohta seoses toote MenaQ7® mõjuga arterite elastsuse säilimisele (küsimus nr EFSA-Q-2019-00229). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „MenaQ7®, K2-vitamiini kasutamine menakinoon-7 kujul vähendab arterite jäikust.“ |
| --- | --- |

(9)

Pärast seda, kui NattoPharma ASA oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite teadusliku põhjendatuse kohta seoses toote MenaQ7® mõjuga arterite elastsuse säilimisele (küsimus nr EFSA-Q-2019-00229). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „MenaQ7®, K2-vitamiini kasutamine menakinoon-7 kujul vähendab arterite jäikust.“

| (10) | Toiduohutusamet esitas komisjonile, liikmesriikidele ja taotlejale selle väite kohta teadusliku arvamuse, (4) milles on jõutud järeldusele, et esitatud andmete põhjal ei ole tõendatud põhjusliku seose olemasolu MenaQ7® tarbimise ja arterite elastsuse säilimise vahel. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele liidu lubatud väidete nimekirja lisamise kohta, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(10)

Toiduohutusamet esitas komisjonile, liikmesriikidele ja taotlejale selle väite kohta teadusliku arvamuse, (4) milles on jõutud järeldusele, et esitatud andmete põhjal ei ole tõendatud põhjusliku seose olemasolu MenaQ7® tarbimise ja arterite elastsuse säilimise vahel. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele liidu lubatud väidete nimekirja lisamise kohta, ei tohiks lubada seda esitada.

| (11) | Käesoleva määruse vastuvõtmisel on arvesse võetud märkusi, mille komisjon on saanud ettevõtjatelt DuPont Nutrition Biosciences ApS ja Tchibo GmbH vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikele 6. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määruse vastuvõtmisel on arvesse võetud märkusi, mille komisjon on saanud ettevõtjatelt DuPont Nutrition Biosciences ApS ja Tchibo GmbH vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikele 6.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas loetletud tervisealaseid väiteid ei lisata määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõikes 3 osutatud liidu lubatud väidete nimekirja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  
  EFSA Journal 2020;18(7):6198.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2020;18(3):6055.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2020;18(1):5949.

4

EFSA Journal

---

LISA

Tagasilükatud tervisealased väited

| Kohaldamine – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted | Toitaine, aine, toit või toidugrupp | Väide | EFSA arvamuse viide |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust. | Bifidobacterium animalis subsp. lactis Bi-07 (Bi-07) | Bifidobacterium animalis subsp. lactis Bi-07 soodustab laktoosi seedimist inimestel, kellel on raskusi laktoosi seedimisega | Q-2020-00024 |
| Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust. | Kohv C21, eranditult araabia kohvipuu (Coffea arabica L.) röstitud ubadest segu, mis ei sisalda muid koostisosi kui kohv | Kohvi C21 regulaarne tarbimine soodustab keharakkude DNA terviklikkuse säilimist | Q-2019-00423 |
| Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust. | MenaQ7®, K2-vitamiin menakinoon-7 kujul | MenaQ7®, K2-vitamiini kasutamine menakinoon-7 kujul vähendab arterite jäikust | Q-2019-00229 |

Kohaldamine – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted

Toitaine, aine, toit või toidugrupp

Väide

EFSA arvamuse viide

Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust.

Bifidobacterium animalis subsp. lactis Bi-07 (Bi-07)

Bifidobacterium animalis subsp. lactis Bi-07 soodustab laktoosi seedimist inimestel, kellel on raskusi laktoosi seedimisega

Q-2020-00024

Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust.

Kohv C21, eranditult araabia kohvipuu (Coffea arabica L.) röstitud ubadest segu, mis ei sisalda muid koostisosi kui kohv

Kohvi C21 regulaarne tarbimine soodustab keharakkude DNA terviklikkuse säilimist

Q-2019-00423

Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust.

MenaQ7®, K2-vitamiin menakinoon-7 kujul

MenaQ7®, K2-vitamiini kasutamine menakinoon-7 kujul vähendab arterite jäikust

Q-2019-00229

---

| 11.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/720,

10. mai 2022,

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 1965. aasta määrust nr 19/65/EMÜ asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ning kooskõlastatud tegevuse suhtes, (1) eriti selle artiklit 1,

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu (2),

olles konsulteerinud konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega nr 19/65/EMÜ volitatakse komisjoni määrusega kohaldama aluslepingu artikli 101 lõiget 3 teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis kuuluvad aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega nr 19/65/EMÜ volitatakse komisjoni määrusega kohaldama aluslepingu artikli 101 lõiget 3 teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis kuuluvad aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse.

| (2) | Komisjoni määruses (EL) nr 330/2010 (3) on määratletud vertikaalsete kokkulepete liigid, mida komisjon üldiselt peab aluslepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavaks. Määrus (EL) nr 330/2010 kaotab kehtivuse 31. mail 2022, kuid määruse hindamise tulemused näitasid, et määruse kohaldamisel saadud kogemused on olnud üldiselt positiivsed. Neid kogemusi, sealhulgas kogemusi uute turusuundumustega, nagu e-kaubanduse kasv ning uued või levinumad vertikaalsete kokkulepete liigid, arvesse võttes on asjakohane võtta vastu uus grupierandi määrus. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EL) nr 330/2010 (3) on määratletud vertikaalsete kokkulepete liigid, mida komisjon üldiselt peab aluslepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavaks. Määrus (EL) nr 330/2010 kaotab kehtivuse 31. mail 2022, kuid määruse hindamise tulemused näitasid, et määruse kohaldamisel saadud kogemused on olnud üldiselt positiivsed. Neid kogemusi, sealhulgas kogemusi uute turusuundumustega, nagu e-kaubanduse kasv ning uued või levinumad vertikaalsete kokkulepete liigid, arvesse võttes on asjakohane võtta vastu uus grupierandi määrus.

| (3) | Kõnealusesse lepingute liiki, mida üldiselt peetakse aluslepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavaks, kuuluvad vertikaalsed kaupade või teenuste ostu või müügi kokkulepped, kui nimetatud kokkulepped on sõlmitud ettevõtjate vahel, kes ei konkureeri omavahel, teatavate konkurentide vahel või teatavate kauba jaemüüjate ühenduste vahel. Sinna kuuluvad samuti lisasätteid sisaldavad vertikaalsed kokkulepped intellektuaalomandi õiguste loovutamise või kasutamise kohta. Mõistet „vertikaalne kokkulepe“ tuleks mõista nii, et see hõlmab ka vastavaid kooskõlastatud tegevusi. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealusesse lepingute liiki, mida üldiselt peetakse aluslepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavaks, kuuluvad vertikaalsed kaupade või teenuste ostu või müügi kokkulepped, kui nimetatud kokkulepped on sõlmitud ettevõtjate vahel, kes ei konkureeri omavahel, teatavate konkurentide vahel või teatavate kauba jaemüüjate ühenduste vahel. Sinna kuuluvad samuti lisasätteid sisaldavad vertikaalsed kokkulepped intellektuaalomandi õiguste loovutamise või kasutamise kohta. Mõistet „vertikaalne kokkulepe“ tuleks mõista nii, et see hõlmab ka vastavaid kooskõlastatud tegevusi.

| (4) | Selleks, et aluslepingu artikli 101 lõiget 3 määrusega kohaldada, ei ole vaja määratleda vertikaalseid kokkuleppeid, mis võivad kuuluda aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse. Aluslepingu artikli 101 lõike 1 alla kuuluvate kokkulepete eraldi hindamise käigus tuleb arvesse võtta hulka tegureid, eelkõige tarnimise ja ostmise turustruktuuri. |
| --- | --- |

(4)

Selleks, et aluslepingu artikli 101 lõiget 3 määrusega kohaldada, ei ole vaja määratleda vertikaalseid kokkuleppeid, mis võivad kuuluda aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse. Aluslepingu artikli 101 lõike 1 alla kuuluvate kokkulepete eraldi hindamise käigus tuleb arvesse võtta hulka tegureid, eelkõige tarnimise ja ostmise turustruktuuri.

| (5) | Käesoleva määrusega kehtestatud grupierandit tuleks kohaldada üksnes nende vertikaalsete kokkulepete suhtes, mille puhul on võimalik piisava kindlusega eeldada, et need vastavad aluslepingu artikli 101 lõike 3 tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega kehtestatud grupierandit tuleks kohaldada üksnes nende vertikaalsete kokkulepete suhtes, mille puhul on võimalik piisava kindlusega eeldada, et need vastavad aluslepingu artikli 101 lõike 3 tingimustele.

| (6) | Tänu paremale kooskõlastamisele osalevate ettevõtjate vahel võivad teatavat liiki vertikaalsed kokkulepped suurendada majanduslikku tasuvust tootmis- või turustamisahelas. Eelkõige võivad need aidata vähendada kokkuleppeosaliste tehingu- ja turustamiskulusid ning tagada optimaalse müügi- ja investeeringute taseme. |
| --- | --- |

(6)

Tänu paremale kooskõlastamisele osalevate ettevõtjate vahel võivad teatavat liiki vertikaalsed kokkulepped suurendada majanduslikku tasuvust tootmis- või turustamisahelas. Eelkõige võivad need aidata vähendada kokkuleppeosaliste tehingu- ja turustamiskulusid ning tagada optimaalse müügi- ja investeeringute taseme.

| (7) | Tõenäosus, et selline tõhusust suurendav mõju kaalub üles võimalikud konkurentsivastased mõjud, mis tulenevad vertikaalsetes kokkulepetes sisalduvatest piirangutest, sõltub asjaomaste ettevõtjate turuvõimust ja eelkõige sellest, kui suures ulatuses peavad kõnealused ettevõtjad konkureerima muude tarnijatega, kelle kaupu ja teenuseid nende kliendid peavad kõnealuste ettevõtjate toodetega võrreldes omaduste, hinna või kasutusotstarbe poolest asendatavaks või vahetatavaks. |
| --- | --- |

(7)

Tõenäosus, et selline tõhusust suurendav mõju kaalub üles võimalikud konkurentsivastased mõjud, mis tulenevad vertikaalsetes kokkulepetes sisalduvatest piirangutest, sõltub asjaomaste ettevõtjate turuvõimust ja eelkõige sellest, kui suures ulatuses peavad kõnealused ettevõtjad konkureerima muude tarnijatega, kelle kaupu ja teenuseid nende kliendid peavad kõnealuste ettevõtjate toodetega võrreldes omaduste, hinna või kasutusotstarbe poolest asendatavaks või vahetatavaks.

| (8) | Võib oletada, et kui iga kokkuleppe osaliseks oleva ettevõtja osa asjaomasel turul ei ole suurem kui 30 %, siis tavaliselt parandavad vertikaalsed kokkulepped, mis ei sisalda teatavat liiki rangeid konkurentsivastaseid piiranguid, tootmist või turustamist ning tarbijad saavad sellest tulenevast kasust õiglase osa. |
| --- | --- |

(8)

Võib oletada, et kui iga kokkuleppe osaliseks oleva ettevõtja osa asjaomasel turul ei ole suurem kui 30 %, siis tavaliselt parandavad vertikaalsed kokkulepped, mis ei sisalda teatavat liiki rangeid konkurentsivastaseid piiranguid, tootmist või turustamist ning tarbijad saavad sellest tulenevast kasust õiglase osa.

| (9) | Kui ületatakse 30 % turuosa künnis, ei saa eeldada, et aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvatest vertikaalsetest kokkulepetest tulenevad objektiivsed eelised oleksid üldjuhul sellist laadi ja sellise ulatusega, et need kompenseeriksid negatiivse mõju, mille nad konkurentsile tekitavad. Samal ajal ei saa eeldada, et kõnealused vertikaalsed kokkulepped kuuluvad aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse või et need ei vasta aluslepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(9)

Kui ületatakse 30 % turuosa künnis, ei saa eeldada, et aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvatest vertikaalsetest kokkulepetest tulenevad objektiivsed eelised oleksid üldjuhul sellist laadi ja sellise ulatusega, et need kompenseeriksid negatiivse mõju, mille nad konkurentsile tekitavad. Samal ajal ei saa eeldada, et kõnealused vertikaalsed kokkulepped kuuluvad aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse või et need ei vasta aluslepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele.

| (10) | Veebiplatvormimajandusel on kaupade ja teenuste turustamisel üha olulisem roll. Veebiplatvormimajanduses tegutsevatel ettevõtjatel on võimalik äri teha uutel viisidel, millest mõnda ei ole traditsioonilise majanduse vertikaalseid kokkuleppeid käsitlevate mõistete alusel lihtne liigitada. Eelkõige võimaldavad veebipõhised vahendusteenused ettevõtjatel pakkuda kaupu või teenuseid teistele ettevõtjatele või lõpptarbijatele, eesmärgiga hõlbustada otsetehingute algatamist ettevõtjate vahel või ettevõtjate ja lõpptarbijate vahel. Veebipõhiste vahendusteenuste osutamisega seotud kokkulepped on vertikaalsed kokkulepped ja seetõttu peaks nende suhtes saama kohaldada käesoleva määrusega kehtestatud grupierandit käesolevas määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(10)

Veebiplatvormimajandusel on kaupade ja teenuste turustamisel üha olulisem roll. Veebiplatvormimajanduses tegutsevatel ettevõtjatel on võimalik äri teha uutel viisidel, millest mõnda ei ole traditsioonilise majanduse vertikaalseid kokkuleppeid käsitlevate mõistete alusel lihtne liigitada. Eelkõige võimaldavad veebipõhised vahendusteenused ettevõtjatel pakkuda kaupu või teenuseid teistele ettevõtjatele või lõpptarbijatele, eesmärgiga hõlbustada otsetehingute algatamist ettevõtjate vahel või ettevõtjate ja lõpptarbijate vahel. Veebipõhiste vahendusteenuste osutamisega seotud kokkulepped on vertikaalsed kokkulepped ja seetõttu peaks nende suhtes saama kohaldada käesoleva määrusega kehtestatud grupierandit käesolevas määruses sätestatud tingimustel.

| (11) | Veebipõhiste vahendusteenuste määratlust, mida kasutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/1150, (4) tuleks käesoleva määruse kohaldamiseks kohandada. Eelkõige tuleks käesolevas määruses kasutatavas määratluses osutada ettevõtjatele, et kajastada aluslepingu artikli 101 kohaldamisala. Määratlus peaks hõlmama ka ettevõtjate vahel otsetehingute algatamist hõlbustavaid veebipõhiseid vahendusteenuseid, samuti neid, millega hõlbustatakse otsetehingute algatamist ettevõtjate ja lõpptarbijate vahel. |
| --- | --- |

(11)

Veebipõhiste vahendusteenuste määratlust, mida kasutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/1150, (4) tuleks käesoleva määruse kohaldamiseks kohandada. Eelkõige tuleks käesolevas määruses kasutatavas määratluses osutada ettevõtjatele, et kajastada aluslepingu artikli 101 kohaldamisala. Määratlus peaks hõlmama ka ettevõtjate vahel otsetehingute algatamist hõlbustavaid veebipõhiseid vahendusteenuseid, samuti neid, millega hõlbustatakse otsetehingute algatamist ettevõtjate ja lõpptarbijate vahel.

| (12) | Topeltturustus tähendab olukorda, kus tarnija müüb kaupu või teenuseid mitte ainult eelneval turul, vaid ka järgneval turul, konkureerides seega oma toodete sõltumatute turustajatega. Sellises olukorras on põhiliste piirangute puudumisel ja tingimusel, et ostja ei konkureeri tarnijaga eelneval turul, vertikaalse kokkuleppe võimalik negatiivne mõju tarnija ja ostja vahelisele konkurentsisuhtele järgneval turul vähem oluline kui vertikaalse kokkuleppe võimalik positiivne mõju sellele, milline on üldine konkurents eelneval või järgneval turul. Seepärast tuleks käesoleva määrusega teha erand vertikaalsetest kokkulepetest, mis on sõlmitud sellise topeltturustamise olukorras. |
| --- | --- |

(12)

Topeltturustus tähendab olukorda, kus tarnija müüb kaupu või teenuseid mitte ainult eelneval turul, vaid ka järgneval turul, konkureerides seega oma toodete sõltumatute turustajatega. Sellises olukorras on põhiliste piirangute puudumisel ja tingimusel, et ostja ei konkureeri tarnijaga eelneval turul, vertikaalse kokkuleppe võimalik negatiivne mõju tarnija ja ostja vahelisele konkurentsisuhtele järgneval turul vähem oluline kui vertikaalse kokkuleppe võimalik positiivne mõju sellele, milline on üldine konkurents eelneval või järgneval turul. Seepärast tuleks käesoleva määrusega teha erand vertikaalsetest kokkulepetest, mis on sõlmitud sellise topeltturustamise olukorras.

| (13) | Teabevahetus tarnija ja ostja vahel võib aidata kaasa vertikaalsete kokkulepete konkurentsi soodustavale mõjule, eelkõige tootmis- ja turustusprotsesside optimeerimisele. Topeltturustuse korral võib teatavat liiki teabe vahetamine siiski tekitada horisontaalseid probleeme. Seepärast tuleks käesoleva määrusega teha topeltturustamise olukorras tarnija ja ostja vahelisele teabevahetusele erand üksnes juhul, kui teabevahetus on nii otseselt seotud vertikaalse kokkuleppe rakendamisega kui ka vajalik lepingujärgsete kaupade või teenuste tootmise või turustamise parandamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Teabevahetus tarnija ja ostja vahel võib aidata kaasa vertikaalsete kokkulepete konkurentsi soodustavale mõjule, eelkõige tootmis- ja turustusprotsesside optimeerimisele. Topeltturustuse korral võib teatavat liiki teabe vahetamine siiski tekitada horisontaalseid probleeme. Seepärast tuleks käesoleva määrusega teha topeltturustamise olukorras tarnija ja ostja vahelisele teabevahetusele erand üksnes juhul, kui teabevahetus on nii otseselt seotud vertikaalse kokkuleppe rakendamisega kui ka vajalik lepingujärgsete kaupade või teenuste tootmise või turustamise parandamiseks.

| (14) | Topeltturustuse olukorras vertikaalsetele kokkulepetele erandi tegemise põhjendus ei kehti veebipõhiste vahendusteenuste osutamisega seotud vertikaalsete kokkulepete puhul, kui veebipõhiste vahendusteenuste pakkuja on ühtlasi ka konkureeriv ettevõtja asjaomasel vahendatud kaupade või teenuste müügi turul. Sellise hübriidfunktsiooniga veebipõhiste vahendusteenuste pakkujatel võib olla võimalusi ja stiimuleid mõjutada konkurentsi asjaomasel vahendatud kaupade või teenuste müügi turul. Seepärast ei peaks käesoleva määrusega sellistele vertikaalsetele kokkulepetele erandeid tegema. |
| --- | --- |

(14)

Topeltturustuse olukorras vertikaalsetele kokkulepetele erandi tegemise põhjendus ei kehti veebipõhiste vahendusteenuste osutamisega seotud vertikaalsete kokkulepete puhul, kui veebipõhiste vahendusteenuste pakkuja on ühtlasi ka konkureeriv ettevõtja asjaomasel vahendatud kaupade või teenuste müügi turul. Sellise hübriidfunktsiooniga veebipõhiste vahendusteenuste pakkujatel võib olla võimalusi ja stiimuleid mõjutada konkurentsi asjaomasel vahendatud kaupade või teenuste müügi turul. Seepärast ei peaks käesoleva määrusega sellistele vertikaalsetele kokkulepetele erandeid tegema.

| (15) | Käesoleva määrusega ei peaks tegema erandeid vertikaalsetele kokkulepetele, mis sisaldavad piiranguid, mis tõenäoliselt piiravad konkurentsi või tekitavad tarbijatele kahju ja mis ei ole tõhusust suurendava mõju saavutamiseks hädavajalikud. Eelkõige ei tuleks käesoleva määrusega kehtestatud grupierandit kohaldada selliste vertikaalsete kokkulepete suhtes, mis sisaldavad teatavat liiki rangeid konkurentsipiiranguid, nagu minimaalsed ja fikseeritud edasimüügihinnad ning teatavat liiki territoriaalne kaitse, sealhulgas interneti kui müügikanali tulemusliku kasutamise takistamine või teatavad internetireklaami piirangud. Seega tuleks internetimüügi ja internetireklaami piirangute suhtes kohaldada käesoleva määrusega kehtestatud grupierandit, tingimusel et nende piirangute eesmärk ei ole otseselt ega kaudselt, üksikult ega osaliste kontrolli all olevate muude teguritega kombineeritult takistada ostjal või tema klientidel kasutada tulemuslikult internetti, et müüa lepingujärgseid kaupu või teenuseid konkreetsetele territooriumidele või klientidele, või takistada terve veebipõhise reklaamikanali, näiteks hinnavõrdlusteenuste või otsingumootorireklaami kasutamist. Näiteks ei tohiks käesoleva määrusega kehtestatud grupierandit kohaldada internetimüügi piirangute suhtes, kui nende eesmärk on oluliselt vähendada lepingujärgsete kaupade või teenuste internetimüügi kogumahtu asjaomasel turul või tarbijate võimalust lepingujärgseid kaupu või teenuseid internetist osta. Piirangu liigitamisel põhiliseks artikli 4 punkti e tähenduses võib võtta arvesse piirangu sisu ja konteksti, kuid see ei tohiks oleneda turuspetsiifilistest asjaoludest ega poolte individuaalsetest omadustest. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ei peaks tegema erandeid vertikaalsetele kokkulepetele, mis sisaldavad piiranguid, mis tõenäoliselt piiravad konkurentsi või tekitavad tarbijatele kahju ja mis ei ole tõhusust suurendava mõju saavutamiseks hädavajalikud. Eelkõige ei tuleks käesoleva määrusega kehtestatud grupierandit kohaldada selliste vertikaalsete kokkulepete suhtes, mis sisaldavad teatavat liiki rangeid konkurentsipiiranguid, nagu minimaalsed ja fikseeritud edasimüügihinnad ning teatavat liiki territoriaalne kaitse, sealhulgas interneti kui müügikanali tulemusliku kasutamise takistamine või teatavad internetireklaami piirangud. Seega tuleks internetimüügi ja internetireklaami piirangute suhtes kohaldada käesoleva määrusega kehtestatud grupierandit, tingimusel et nende piirangute eesmärk ei ole otseselt ega kaudselt, üksikult ega osaliste kontrolli all olevate muude teguritega kombineeritult takistada ostjal või tema klientidel kasutada tulemuslikult internetti, et müüa lepingujärgseid kaupu või teenuseid konkreetsetele territooriumidele või klientidele, või takistada terve veebipõhise reklaamikanali, näiteks hinnavõrdlusteenuste või otsingumootorireklaami kasutamist. Näiteks ei tohiks käesoleva määrusega kehtestatud grupierandit kohaldada internetimüügi piirangute suhtes, kui nende eesmärk on oluliselt vähendada lepingujärgsete kaupade või teenuste internetimüügi kogumahtu asjaomasel turul või tarbijate võimalust lepingujärgseid kaupu või teenuseid internetist osta. Piirangu liigitamisel põhiliseks artikli 4 punkti e tähenduses võib võtta arvesse piirangu sisu ja konteksti, kuid see ei tohiks oleneda turuspetsiifilistest asjaoludest ega poolte individuaalsetest omadustest.

| (16) | Käesoleva määrusega ei tuleks teha erandit selliste piirangute suhtes, mille puhul ei ole võimalik piisava kindlusega eeldada, et need vastavad aluslepingu artikli 101 lõike 3 tingimustele. Eelkõige tuleks asjaomasele turule juurdepääsu tagamiseks ja seal salajaste kokkulepete vältimiseks siduda grupierandiga teatavad tingimused. Selleks tuleks mittekonkureerimiskohustustest erandi tegemisel piirduda kohustustega, mille kestus ei ületa viit aastat. Käesoleva määruse kohaldamisalast tuleks välja jätta ka kohustused, mille tõttu valikulise turustussüsteemi liikmed ei saa müüa teatavate konkureerivate tarnijate kaubamärke. Käesoleva määruse kohaldamisalast tuleks välja jätta jaekaubanduse võrdse kohtlemise kohustused, mille tõttu veebipõhiste vahendusteenuste ostja ei saa lõppkasutajatele konkureerivate veebipõhiste vahendusteenuste kaudu soodsamatel tingimustel kaupu või teenuseid pakkuda, müüa või edasi müüa. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ei tuleks teha erandit selliste piirangute suhtes, mille puhul ei ole võimalik piisava kindlusega eeldada, et need vastavad aluslepingu artikli 101 lõike 3 tingimustele. Eelkõige tuleks asjaomasele turule juurdepääsu tagamiseks ja seal salajaste kokkulepete vältimiseks siduda grupierandiga teatavad tingimused. Selleks tuleks mittekonkureerimiskohustustest erandi tegemisel piirduda kohustustega, mille kestus ei ületa viit aastat. Käesoleva määruse kohaldamisalast tuleks välja jätta ka kohustused, mille tõttu valikulise turustussüsteemi liikmed ei saa müüa teatavate konkureerivate tarnijate kaubamärke. Käesoleva määruse kohaldamisalast tuleks välja jätta jaekaubanduse võrdse kohtlemise kohustused, mille tõttu veebipõhiste vahendusteenuste ostja ei saa lõppkasutajatele konkureerivate veebipõhiste vahendusteenuste kaudu soodsamatel tingimustel kaupu või teenuseid pakkuda, müüa või edasi müüa.

| (17) | Turuosa piirangud, teatavatele vertikaalsetele kokkulepetele erandite tegemata jätmine ja käesolevas määruses sätestatud tingimused tagavad üldjoontes selle, et kokkulepped, mille suhtes kohaldatakse grupierandit, ei võimalda osalevatel ettevõtjatel kõnealuste kaupade või teenuste olulise osa suhtes konkurentsi kõrvaldada. |
| --- | --- |

(17)

Turuosa piirangud, teatavatele vertikaalsetele kokkulepetele erandite tegemata jätmine ja käesolevas määruses sätestatud tingimused tagavad üldjoontes selle, et kokkulepped, mille suhtes kohaldatakse grupierandit, ei võimalda osalevatel ettevõtjatel kõnealuste kaupade või teenuste olulise osa suhtes konkurentsi kõrvaldada.

| (18) | Komisjon võib käesoleva määruse kohaselt tehtud erandi tühistada nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (5) artikli 29 lõike 1 kohaselt, kui ta konkreetsel juhul leiab, et kokkuleppel, mille suhtes käesoleva määrusega kehtestatud grupierandit kohaldatakse, on siiski sellised tagajärjed, mis on vastuolus aluslepingu artikli 101 lõike 3 tingimustega. Liikmesriigi konkurentsiasutus võib tühistada käesoleva määruse kohase erandi, kui määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõike 2 tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon võib käesoleva määruse kohaselt tehtud erandi tühistada nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (5) artikli 29 lõike 1 kohaselt, kui ta konkreetsel juhul leiab, et kokkuleppel, mille suhtes käesoleva määrusega kehtestatud grupierandit kohaldatakse, on siiski sellised tagajärjed, mis on vastuolus aluslepingu artikli 101 lõike 3 tingimustega. Liikmesriigi konkurentsiasutus võib tühistada käesoleva määruse kohase erandi, kui määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõike 2 tingimused on täidetud.

| (19) | Kui komisjon või liikmesriigi konkurentsiasutus tühistab käesoleva määruse kohase erandi, on tal kohustus tõendada, et kõnealune vertikaalne kokkulepe kuulub aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse ja et kokkulepe ei vasta vähemalt ühele aluslepingu artikli 101 lõike 3 neljast tingimusest. |
| --- | --- |

(19)

Kui komisjon või liikmesriigi konkurentsiasutus tühistab käesoleva määruse kohase erandi, on tal kohustus tõendada, et kõnealune vertikaalne kokkulepe kuulub aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse ja et kokkulepe ei vasta vähemalt ühele aluslepingu artikli 101 lõike 3 neljast tingimusest.

| (20) | Otsustamisel selle üle, kas käesoleva määruse kohase erandi peaks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 kohaselt tühistama, on eriti tähtis arvesse võtta konkurentsivastast mõju, mis võib tuleneda samalaadse mõjuga vertikaalsete kokkulepete paralleelsete võrgustike olemasolust, mis märkimisväärselt piirab asjaomasele turule pääsemist või sealset konkurentsi. Selline kumulatiivne mõju võib eelkõige tekkida ainuõigusliku turustamise, ainuõigusliku tarnimise, valikulise turustamise, võrdse kohtlemise kohustuste või mittekonkureerimiskohustuste puhul. |
| --- | --- |

(20)

Otsustamisel selle üle, kas käesoleva määruse kohase erandi peaks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 kohaselt tühistama, on eriti tähtis arvesse võtta konkurentsivastast mõju, mis võib tuleneda samalaadse mõjuga vertikaalsete kokkulepete paralleelsete võrgustike olemasolust, mis märkimisväärselt piirab asjaomasele turule pääsemist või sealset konkurentsi. Selline kumulatiivne mõju võib eelkõige tekkida ainuõigusliku turustamise, ainuõigusliku tarnimise, valikulise turustamise, võrdse kohtlemise kohustuste või mittekonkureerimiskohustuste puhul.

| (21) | Järelevalve tugevdamiseks samalaadse konkurentsivastase mõjuga vertikaalsete kokkulepete paralleelsete võrgustike üle, mis katavad üle 50 % teatavast turust, võib komisjon määrusega teatada, et käesolevat määrust ei kohaldata vertikaalsete kokkulepete suhtes, mis sisaldavad asjaomase turuga seotud konkreetseid piiranguid, ja seega ennistada selliste kokkulepete suhtes aluslepingu artikli 101 täieulatusliku kohaldamise, |
| --- | --- |

(21)

Järelevalve tugevdamiseks samalaadse konkurentsivastase mõjuga vertikaalsete kokkulepete paralleelsete võrgustike üle, mis katavad üle 50 % teatavast turust, võib komisjon määrusega teatada, et käesolevat määrust ei kohaldata vertikaalsete kokkulepete suhtes, mis sisaldavad asjaomase turuga seotud konkreetseid piiranguid, ja seega ennistada selliste kokkulepete suhtes aluslepingu artikli 101 täieulatusliku kohaldamise,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „vertikaalne kokkulepe“ – kokkulepe või kooskõlastatud tegevus kahe või enama ettevõtja vahel, kes kõik tegutsevad kokkuleppe või kooskõlastatud tegevuse täitmise eesmärgil tootmis- või turustamisahela eri tasanditel, ja mis käsitleb tingimusi, mille alusel osalised võivad teatavaid kaupu või teenuseid osta, müüa või edasi müüa; |
| --- | --- |

a)

„vertikaalne kokkulepe“ – kokkulepe või kooskõlastatud tegevus kahe või enama ettevõtja vahel, kes kõik tegutsevad kokkuleppe või kooskõlastatud tegevuse täitmise eesmärgil tootmis- või turustamisahela eri tasanditel, ja mis käsitleb tingimusi, mille alusel osalised võivad teatavaid kaupu või teenuseid osta, müüa või edasi müüa;

| b) | „vertikaalne piirang“ – aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluv konkurentsipiirang vertikaalses kokkuleppes; |
| --- | --- |

b)

„vertikaalne piirang“ – aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluv konkurentsipiirang vertikaalses kokkuleppes;

| c) | „konkureeriv ettevõtja“ – tegelik või võimalik konkurent; „tegelik konkurent“ – samal asjaomasel turul tegutsev ettevõtja; „võimalik konkurent“ – ettevõtja, kes vertikaalse kokkuleppe puudumise korral teeks suure tõenäosusega realistlikel alustel ja mitte pelgalt teoreetilise võimalusena lühikese aja jooksul vajalikke lisainvesteeringuid või kannaks muid vajalikke kulutusi, et siseneda asjaomasele turule; |
| --- | --- |

c)

„konkureeriv ettevõtja“ – tegelik või võimalik konkurent; „tegelik konkurent“ – samal asjaomasel turul tegutsev ettevõtja; „võimalik konkurent“ – ettevõtja, kes vertikaalse kokkuleppe puudumise korral teeks suure tõenäosusega realistlikel alustel ja mitte pelgalt teoreetilise võimalusena lühikese aja jooksul vajalikke lisainvesteeringuid või kannaks muid vajalikke kulutusi, et siseneda asjaomasele turule;

| d) | „tarnija“ – hõlmab ka ettevõtjat, kes pakub veebipõhiseid vahendusteenuseid; |
| --- | --- |

d)

„tarnija“ – hõlmab ka ettevõtjat, kes pakub veebipõhiseid vahendusteenuseid;

| e) | „veebipõhine vahendusteenus“ – infoühiskonna teenus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/1535 (6) artikli 1 lõike 1 punkti b tähenduses, mis võimaldab ettevõtjal pakkuda kaupu või teenuseid:






  i) | teistele ettevõtjatele, et hõlbustada otsetehingute algatamist nende ettevõtjate vahel; või |
| --- | --- | --- |

e)

„veebipõhine vahendusteenus“ – infoühiskonna teenus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/1535 (6) artikli 1 lõike 1 punkti b tähenduses, mis võimaldab ettevõtjal pakkuda kaupu või teenuseid:

i)

teistele ettevõtjatele, et hõlbustada otsetehingute algatamist nende ettevõtjate vahel; või

| ii) | lõpptarbijatele, et hõlbustada otsetehingute algatamist nende ettevõtjate ja lõpptarbijate vahel; |
| --- | --- |

ii)

lõpptarbijatele, et hõlbustada otsetehingute algatamist nende ettevõtjate ja lõpptarbijate vahel;

olenemata sellest, kas ja kus need tehingud lõpuks tehakse;

| f) | „mittekonkureerimiskohustus“ – otsene või kaudne kohustus, mille tõttu ostja ei valmista, osta, müü ega müü edasi kaupu või teenuseid, mis konkureerivad lepingujärgsete kaupade või teenustega, või ostja otsene või kaudne kohustus osta tarnijalt või tarnija määratud ettevõtjalt rohkem kui 80 % kõigist ostja ostetud lepingujärgsetest kaupadest või teenustest ja nende asendajatest asjaomasel turul, arvutatuna eelmise kalendriaasta ostude väärtuse või mahu põhjal, kui see on valdkonna üldine tava; |
| --- | --- |

f)

„mittekonkureerimiskohustus“ – otsene või kaudne kohustus, mille tõttu ostja ei valmista, osta, müü ega müü edasi kaupu või teenuseid, mis konkureerivad lepingujärgsete kaupade või teenustega, või ostja otsene või kaudne kohustus osta tarnijalt või tarnija määratud ettevõtjalt rohkem kui 80 % kõigist ostja ostetud lepingujärgsetest kaupadest või teenustest ja nende asendajatest asjaomasel turul, arvutatuna eelmise kalendriaasta ostude väärtuse või mahu põhjal, kui see on valdkonna üldine tava;

| g) | „valikuline turustussüsteem“ – turustussüsteem, mille puhul tarnija kohustub lepingujärgseid kaupu või teenuseid kas otseselt või kaudselt müüma ainult kindlaksmääratud kriteeriumide põhjal valitud turustajatele ning kõnealused turustajad kohustuvad müüma selliseid kaupu või teenuseid ainult volitatud turustajatele territooriumil, mille tarnija on reserveerinud sellise süsteemi kohaldamiseks; |
| --- | --- |

g)

„valikuline turustussüsteem“ – turustussüsteem, mille puhul tarnija kohustub lepingujärgseid kaupu või teenuseid kas otseselt või kaudselt müüma ainult kindlaksmääratud kriteeriumide põhjal valitud turustajatele ning kõnealused turustajad kohustuvad müüma selliseid kaupu või teenuseid ainult volitatud turustajatele territooriumil, mille tarnija on reserveerinud sellise süsteemi kohaldamiseks;

| h) | „ainuõiguslik turustussüsteem“ – turustussüsteem, mille puhul tarnija reserveerib territooriumi või kliendirühma üksnes endale või loovutab selle maksimaalselt viiele ostjale ning piirab kõiki teisi ostjaid ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale aktiivselt müümast; |
| --- | --- |

h)

„ainuõiguslik turustussüsteem“ – turustussüsteem, mille puhul tarnija reserveerib territooriumi või kliendirühma üksnes endale või loovutab selle maksimaalselt viiele ostjale ning piirab kõiki teisi ostjaid ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale aktiivselt müümast;

| i) | „intellektuaalomandi õigused“ – hõlmavad ka tööstusomandi õigust, oskusteavet, autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi; |
| --- | --- |

i)

„intellektuaalomandi õigused“ – hõlmavad ka tööstusomandi õigust, oskusteavet, autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi;

| j) | „oskusteave“ – patentimata praktilise teabe kogum, mis tuleneb tarnija kogemustest ja katsetustest ning mis on salajane, oluline ja määratletud; „salajane“ – oskusteave ei ole üldteada ega hõlpsasti kättesaadav; „oluline“ – oskusteave on ostja seisukohast oluline ja kasulik lepingujärgsete kaupade või teenuste kasutamiseks, müümiseks või edasimüümiseks; „määratletud“ – oskusteavet on kirjeldatud piisavalt põhjalikult, et oleks võimalik kontrollida, kas see vastab salajasuse ja olulisuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

j)

„oskusteave“ – patentimata praktilise teabe kogum, mis tuleneb tarnija kogemustest ja katsetustest ning mis on salajane, oluline ja määratletud; „salajane“ – oskusteave ei ole üldteada ega hõlpsasti kättesaadav; „oluline“ – oskusteave on ostja seisukohast oluline ja kasulik lepingujärgsete kaupade või teenuste kasutamiseks, müümiseks või edasimüümiseks; „määratletud“ – oskusteavet on kirjeldatud piisavalt põhjalikult, et oleks võimalik kontrollida, kas see vastab salajasuse ja olulisuse kriteeriumidele;

| k) | „ostja“ – hõlmab ka ettevõtjat, kes müüb aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluva kokkuleppe alusel kaupu või teenuseid teise ettevõtja nimel; |
| --- | --- |

k)

„ostja“ – hõlmab ka ettevõtjat, kes müüb aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluva kokkuleppe alusel kaupu või teenuseid teise ettevõtja nimel;

| l) | „aktiivne müük“ – müügitegevuse aktiivne suunamine klientidele külastuste, kirjade, e-kirjade, telefonikõnede või muude otsese suhtlemise vahendite kaudu või suunatud reklaami ja müügiedenduse kaudu internetis või väljaspool seda, näiteks trüki- või digitaalmeedias, sealhulgas veebimeedia, hinnavõrdlusteenuste või otsingumootorites toimuva reklaami kaudu, mis on suunatud konkreetsetele territooriumidele või kliendirühmadele, või pidades veebisaiti, mille tippdomeen vastab konkreetsetele territooriumidele, või pakkudes veebisaidil keeli, mida tavaliselt kasutatakse konkreetsetel territooriumidel, kui need keeled erinevad nendest, mida tavaliselt kasutatakse ostja asukohajärgsel territooriumil; |
| --- | --- |

l)

„aktiivne müük“ – müügitegevuse aktiivne suunamine klientidele külastuste, kirjade, e-kirjade, telefonikõnede või muude otsese suhtlemise vahendite kaudu või suunatud reklaami ja müügiedenduse kaudu internetis või väljaspool seda, näiteks trüki- või digitaalmeedias, sealhulgas veebimeedia, hinnavõrdlusteenuste või otsingumootorites toimuva reklaami kaudu, mis on suunatud konkreetsetele territooriumidele või kliendirühmadele, või pidades veebisaiti, mille tippdomeen vastab konkreetsetele territooriumidele, või pakkudes veebisaidil keeli, mida tavaliselt kasutatakse konkreetsetel territooriumidel, kui need keeled erinevad nendest, mida tavaliselt kasutatakse ostja asukohajärgsel territooriumil;

| m) | „passiivne müük“ – müük üksikklientide omaalgatuslike sooviavalduste alusel, sealhulgas kliendile kaupade või teenuste tarnimine, algatamata müüki aktiivse tegevusega, mis on suunatud teatavale kliendile, kliendirühmale või territooriumile, sealhulgas riigihangetes osalemise või erasektori pakkumiskutsele vastamise tulemusel toimunud müük. |
| --- | --- |

m)

„passiivne müük“ – müük üksikklientide omaalgatuslike sooviavalduste alusel, sealhulgas kliendile kaupade või teenuste tarnimine, algatamata müüki aktiivse tegevusega, mis on suunatud teatavale kliendile, kliendirühmale või territooriumile, sealhulgas riigihangetes osalemise või erasektori pakkumiskutsele vastamise tulemusel toimunud müük.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmavad mõisted „ettevõtja“, „tarnija“ ja „ostja“ vastavaid nendega seotud ettevõtjaid.

„Seotud ettevõtjad“:

| a) | ettevõtjad, kelle suhtes ühel kokkuleppeosalisel on otseselt või kaudselt:






  i) | volitus kasutada üle poole häältest või |
| --- | --- | --- |

a)

ettevõtjad, kelle suhtes ühel kokkuleppeosalisel on otseselt või kaudselt:

i)

volitus kasutada üle poole häältest või

| ii) | volitus nimetada ametisse üle poole nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seaduslikult esindava organi liikmetest või |
| --- | --- |

ii)

volitus nimetada ametisse üle poole nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seaduslikult esindava organi liikmetest või

| iii) | õigus juhtida ettevõtja tegevust; või |
| --- | --- |

iii)

õigus juhtida ettevõtja tegevust; või

| b) | ettevõtjad, kellel otseselt või kaudselt on mõne kokkuleppeosalise suhtes punktis a loetletud õigused või volitused; või |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad, kellel otseselt või kaudselt on mõne kokkuleppeosalise suhtes punktis a loetletud õigused või volitused; või

| c) | ettevõtjad, kelle suhtes mõnel punktis b osutatud ettevõtjal on otseselt või kaudselt punktis a loetletud õigused või volitused; või |
| --- | --- |

c)

ettevõtjad, kelle suhtes mõnel punktis b osutatud ettevõtjal on otseselt või kaudselt punktis a loetletud õigused või volitused; või

| d) | ettevõtjad, kelle suhtes kokkuleppeosalisel koos ühe või mitme punktis a, b või c osutatud ettevõtjaga või kahel või enamal kõnealustes punktides osutatud ettevõtjal ühiselt on punktis a loetletud õigused või volitused; või |
| --- | --- |

d)

ettevõtjad, kelle suhtes kokkuleppeosalisel koos ühe või mitme punktis a, b või c osutatud ettevõtjaga või kahel või enamal kõnealustes punktides osutatud ettevõtjal ühiselt on punktis a loetletud õigused või volitused; või

| e) | ettevõtjad, kelle suhtes punktis a loetletud õigused või volitused kuuluvad ühiselt:






  i) | kokkuleppeosalistele või nende vastavatele punktides a–d loetletud seotud ettevõtjatele või |
| --- | --- | --- |

e)

ettevõtjad, kelle suhtes punktis a loetletud õigused või volitused kuuluvad ühiselt:

i)

kokkuleppeosalistele või nende vastavatele punktides a–d loetletud seotud ettevõtjatele või

| ii) | ühele või mitmele kokkuleppeosalisele või ühele või mitmele punktides a–d loetletud nendega seotud ettevõtjale ja ühele või mitmele kolmandale isikule. |
| --- | --- |

ii)

ühele või mitmele kokkuleppeosalisele või ühele või mitmele punktides a–d loetletud nendega seotud ettevõtjale ja ühele või mitmele kolmandale isikule.

Artikkel 2

Erand

1.   Aluslepingu artikli 101 lõike 3 kohaselt ja kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti, kinnitatakse käesolevaga, et aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata vertikaalsete kokkulepete suhtes. Käesolevat erandit kohaldatakse sedavõrd, kui selline kokkulepe sisaldab vertikaalseid piiranguid.

2.   Lõikes 1 sätestatud erandit kohaldatakse vertikaalsete kokkulepete suhtes, mis on sõlmitud ettevõtjate ühenduse ja üksikliikme vahel, või sellise ühenduse ja üksiktarnija vahel, ainult juhul, kui kõik ühenduse liikmed on kaupade jaemüüjad ja kui ühenduse ühegi liikme ega temaga seotud ettevõtja aastane kogukäive ei ületa 50 miljonit eurot. Käesolevat määrust kohaldatakse selliste ühenduste sõlmitud vertikaalsete kokkulepete suhtes, ilma et see piiraks aluslepingu artikli 101 kohaldamist sellise ühenduse liikmete vahel sõlmitud horisontaalsete kokkulepete või ühenduse otsuste suhtes.

3.   Lõikes 1 sätestatud erandit kohaldatakse vertikaalsete kokkulepete suhtes, mis sisaldavad sätteid intellektuaalomandi õiguste ostjale loovutamise või ostja poolt kasutamise kohta tingimusel, et kõnealused sätted ei ole selliste kokkulepete esmane eesmärk ning et nad on otseselt seotud kaupade või teenuste kasutamise, müümise või edasimüümisega ostja või tema klientide poolt. Erandit kohaldatakse tingimusel, et asjaomased sätted ei sisalda lepingujärgsete kaupade või teenuste kohta konkurentsipiiranguid, mille eesmärk on sama nagu sellistel vertikaalsetel piirangutel, mille puhul käesolevas määruses erandit ei tehta.

4.   Lõikes 1 sätestatud erandit ei kohaldata konkureerivate ettevõtjate vahel sõlmitud vertikaalsete kokkulepete suhtes. Seda erandit kohaldatakse siiski juhul, kui konkureerivad ettevõtjad sõlmivad mittevastastikuse vertikaalse kokkuleppe ja kehtib üks järgmistest tingimustest:

| a) | tarnija tegutseb eelneval turul tootja, importija või hulgimüüjana ning järgneval turul kaupade importija, hulgimüüja või jaemüüjana, samal ajal kui ostja on järgneval turul importija, hulgimüüja või jaemüüja ega ole konkureeriv ettevõtja eelneval turul, kus ta lepingujärgseid kaupu ostab; või |
| --- | --- |

a)

tarnija tegutseb eelneval turul tootja, importija või hulgimüüjana ning järgneval turul kaupade importija, hulgimüüja või jaemüüjana, samal ajal kui ostja on järgneval turul importija, hulgimüüja või jaemüüja ega ole konkureeriv ettevõtja eelneval turul, kus ta lepingujärgseid kaupu ostab; või

| b) | tarnija pakub teenuseid eri kaubandustasanditel ning ostja pakub oma teenuseid jaemüügitasandil ega ole konkureeriv ettevõtja sellel kaubandustasandil, kus ta lepingujärgseid teenuseid ostab. |
| --- | --- |

b)

tarnija pakub teenuseid eri kaubandustasanditel ning ostja pakub oma teenuseid jaemüügitasandil ega ole konkureeriv ettevõtja sellel kaubandustasandil, kus ta lepingujärgseid teenuseid ostab.

5.   Lõike 4 punktides a ja b sätestatud erandeid ei kohaldata tarnija ja ostja vahel sellise teabevahetuse suhtes, mis kas ei ole otseselt seotud vertikaalse kokkuleppe rakendamisega või ei ole vajalik lepingujärgsete kaupade või teenuste tootmise või turustamise parandamiseks, või mis ei vasta kummalegi neist kahest tingimusest.

6.   Lõike 4 punktides a ja b sätestatud erandeid ei kohaldata veebipõhiste vahendusteenuste osutamisega seotud vertikaalsete kokkulepete puhul, kui veebipõhiste vahendusteenuste pakkuja on asjaomasel vahendatud kaupade või teenuste müügi turul konkureeriv ettevõtja.

7.   Käesolevat määrust ei kohaldata vertikaalsete kokkulepete suhtes, mis kuuluvad mõne muu grupierandit käsitleva määruse kohaldamisalasse, kui kõnealuses määruses ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 3

Turuosa künnis

1.   Artiklis 2 sätestatud erandit kohaldatakse tingimusel, et tarnija turuosa ei ole suurem kui 30 % asjaomasest turust, millel ta lepingujärgseid kaupu või teenuseid müüb, ning ostja turuosa ei ole suurem kui 30 % asjaomasest turust, millel ta lepingujärgseid kaupu või teenuseid ostab.

2.   Kui mitme osalisega kokkuleppe korral ettevõtja ostab lepingujärgseid kaupu või teenuseid ühelt lepingus osalevalt ettevõtjalt ja müüb kõnealused lepingujärgsed kaubad või teenused teisele kokkuleppes osalevale ettevõtjale, siis peab lõike 1 kohaldamisel ettevõtja turuosa järgima nii lõikes 1 sätestatud ostja kui ka tarnija turuosa künnist, et artiklis 2 sätestatud erand kohalduks.

Artikkel 4

Piirangud, millega jäetakse grupierandist tulenevad eelised kohaldamata – põhilised piirangud

Artiklis 2 sätestatud erandit ei kohaldata vertikaalsete kokkulepete suhtes, mille eesmärk on otseselt või kaudselt, üksikult või muude osaliste kontrolli all olevate teguritega kombineeritult:

| a) | piirata ostja võimet määrata kindlaks oma müügihindu, ilma et see piiraks tarnija võimalust kehtestada maksimaalne või soovituslik müügihind, tingimusel et see ei kujuta endast fikseeritud või minimaalset müügihinda, mis on kindlaks määratud mõne osalise survel või tema pakutud stiimulite tulemusena; |
| --- | --- |

a)

piirata ostja võimet määrata kindlaks oma müügihindu, ilma et see piiraks tarnija võimalust kehtestada maksimaalne või soovituslik müügihind, tingimusel et see ei kujuta endast fikseeritud või minimaalset müügihinda, mis on kindlaks määratud mõne osalise survel või tema pakutud stiimulite tulemusena;

| b) | kui tarnija kasutab ainuõiguslikku turustussüsteemi, piirata territooriumi, kuhu, või kliente, kellele ainuõiguslik turustaja võib lepingujärgseid kaupu või teenuseid aktiivselt või passiivselt müüa, välja arvatud:






  i) | piirata ainuõigusliku turustaja ja tema otseste klientide aktiivset müüki territooriumile või kliendirühmale, mille tarnija on endale reserveerinud või ainuõiguslikult loovutanud maksimaalselt viiele teisele ainuõiguslikule turustajatele; |
| --- | --- | --- |

b)

kui tarnija kasutab ainuõiguslikku turustussüsteemi, piirata territooriumi, kuhu, või kliente, kellele ainuõiguslik turustaja võib lepingujärgseid kaupu või teenuseid aktiivselt või passiivselt müüa, välja arvatud:

i)

piirata ainuõigusliku turustaja ja tema otseste klientide aktiivset müüki territooriumile või kliendirühmale, mille tarnija on endale reserveerinud või ainuõiguslikult loovutanud maksimaalselt viiele teisele ainuõiguslikule turustajatele;

| ii) | piirata ainuõigusliku turustaja ja tema klientide aktiivset või passiivset müüki volitamata turustajatele, kes asuvad territooriumil, kus tarnija kasutab lepingujärgsete kaupade või teenuste valikulist turustussüsteemi; |
| --- | --- |

ii)

piirata ainuõigusliku turustaja ja tema klientide aktiivset või passiivset müüki volitamata turustajatele, kes asuvad territooriumil, kus tarnija kasutab lepingujärgsete kaupade või teenuste valikulist turustussüsteemi;

| iii) | piirata ainuõigusliku turustaja asukohta; |
| --- | --- |

iii)

piirata ainuõigusliku turustaja asukohta;

| iv) | piirata hulgimüügi tasandil tegutseva ainuõigusliku turustaja aktiivset või passiivset müüki lõppkasutajatele; |
| --- | --- |

iv)

piirata hulgimüügi tasandil tegutseva ainuõigusliku turustaja aktiivset või passiivset müüki lõppkasutajatele;

| v) | piirata ainuõigusliku turustaja võimet müüa teiste toodete valmistamiseks tarnitud komponente aktiivselt või passiivselt klientidele, kes kasutaksid neid tarnija pakutavate toodetega samalaadsete kaupade valmistamiseks; |
| --- | --- |

v)

piirata ainuõigusliku turustaja võimet müüa teiste toodete valmistamiseks tarnitud komponente aktiivselt või passiivselt klientidele, kes kasutaksid neid tarnija pakutavate toodetega samalaadsete kaupade valmistamiseks;

| c) | kui tarnija kasutab valikulist turustussüsteemi,






  i) | piirata territooriume, kuhu, või kliente, kellele valikulise turustussüsteemi liikmed võivad lepingujärgseid kaupu või teenuseid aktiivselt või passiivselt müüa, välja arvatud:






  (1) | piirata valikulise turustussüsteemi liikmete ja nende otseste klientide aktiivset müüki territooriumile või kliendirühmale, mille tarnija on reserveerinud endale või ainuõiguslikult loovutanud maksimaalselt viiele ainuõiguslikule turustajatele; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

kui tarnija kasutab valikulist turustussüsteemi,

i)

piirata territooriume, kuhu, või kliente, kellele valikulise turustussüsteemi liikmed võivad lepingujärgseid kaupu või teenuseid aktiivselt või passiivselt müüa, välja arvatud:

(1)

piirata valikulise turustussüsteemi liikmete ja nende otseste klientide aktiivset müüki territooriumile või kliendirühmale, mille tarnija on reserveerinud endale või ainuõiguslikult loovutanud maksimaalselt viiele ainuõiguslikule turustajatele;

| (2) | piirata valikulise turustussüsteemi liikmete ja nende klientide aktiivset või passiivset müüki volitamata turustajatele, kes asuvad valikulist turustussüsteemi kasutaval territooriumil; |
| --- | --- |

(2)

piirata valikulise turustussüsteemi liikmete ja nende klientide aktiivset või passiivset müüki volitamata turustajatele, kes asuvad valikulist turustussüsteemi kasutaval territooriumil;

| (3) | piirata valikulise turustussüsteemi liikmete asukohta; |
| --- | --- |

(3)

piirata valikulise turustussüsteemi liikmete asukohta;

| (4) | piirata hulgimüügi tasandil tegutsevate valikulise turustussüsteemi liikmete aktiivset või passiivset müüki lõppkasutajatele; |
| --- | --- |

(4)

piirata hulgimüügi tasandil tegutsevate valikulise turustussüsteemi liikmete aktiivset või passiivset müüki lõppkasutajatele;

| (5) | piirata võimet müüa teiste toodete valmistamiseks tarnitud komponente aktiivselt või passiivselt klientidele, kes kasutaksid neid tarnija pakutavate toodetega samalaadsete kaupade valmistamiseks; |
| --- | --- |

(5)

piirata võimet müüa teiste toodete valmistamiseks tarnitud komponente aktiivselt või passiivselt klientidele, kes kasutaksid neid tarnija pakutavate toodetega samalaadsete kaupade valmistamiseks;

| ii) | piirata samal või erinevatel kaubandustasanditel tegutsevate valikulise turustussüsteemi liikmete vahelisi risttarneid; |
| --- | --- |

ii)

piirata samal või erinevatel kaubandustasanditel tegutsevate valikulise turustussüsteemi liikmete vahelisi risttarneid;

| iii) | piirata jaemüügi tasandil tegutsevate valikulise turustussüsteemi liikmete aktiivset või passiivset müüki lõppkasutajatele, piiramata punkti c alapunkti i alapunktide 1 ja 3 kohaldamist; |
| --- | --- |

iii)

piirata jaemüügi tasandil tegutsevate valikulise turustussüsteemi liikmete aktiivset või passiivset müüki lõppkasutajatele, piiramata punkti c alapunkti i alapunktide 1 ja 3 kohaldamist;

| d) | kui tarnija ei kasuta ainuõiguslikku ega valikulist turustussüsteemi, piirata territooriumi, kuhu, või kliente, kellele ostja võib lepingujärgseid kaupu või teenuseid aktiivselt või passiivselt müüa, välja arvatud:






  i) | piirata ostja ja tema otseste klientide aktiivset müüki territooriumile või kliendirühmale, mille tarnija on reserveerinud endale või ainuõiguslikult loovutanud maksimaalselt viiele ainuõiguslikule turustajatele; |
| --- | --- | --- |

d)

kui tarnija ei kasuta ainuõiguslikku ega valikulist turustussüsteemi, piirata territooriumi, kuhu, või kliente, kellele ostja võib lepingujärgseid kaupu või teenuseid aktiivselt või passiivselt müüa, välja arvatud:

i)

piirata ostja ja tema otseste klientide aktiivset müüki territooriumile või kliendirühmale, mille tarnija on reserveerinud endale või ainuõiguslikult loovutanud maksimaalselt viiele ainuõiguslikule turustajatele;

| ii) | piirata ostja ja tema klientide aktiivset või passiivset müüki volitamata turustajatele, kes asuvad territooriumil, kus tarnija kasutab lepingujärgsete kaupade või teenuste valikulist turustussüsteemi; |
| --- | --- |

ii)

piirata ostja ja tema klientide aktiivset või passiivset müüki volitamata turustajatele, kes asuvad territooriumil, kus tarnija kasutab lepingujärgsete kaupade või teenuste valikulist turustussüsteemi;

| iii) | piirata ostja asukohta; |
| --- | --- |

iii)

piirata ostja asukohta;

| iv) | piirata hulgimüügi tasandil tegutsevate ostjate aktiivset või passiivset müüki lõppkasutajatele; |
| --- | --- |

iv)

piirata hulgimüügi tasandil tegutsevate ostjate aktiivset või passiivset müüki lõppkasutajatele;

| v) | piirata ostja võimet müüa teiste toodete valmistamiseks tarnitud komponente aktiivselt või passiivselt klientidele, kes kasutaksid neid tarnija pakutavate toodetega samalaadsete kaupade valmistamiseks; |
| --- | --- |

v)

piirata ostja võimet müüa teiste toodete valmistamiseks tarnitud komponente aktiivselt või passiivselt klientidele, kes kasutaksid neid tarnija pakutavate toodetega samalaadsete kaupade valmistamiseks;

| e) | takistada ostjal või tema klientidel kasutada tulemuslikult internetti, et müüa lepingujärgseid kaupu või teenuseid, sest see piirab territooriumi, kuhu, või kliente, kellele võib müüa punktide b, c või d tähenduses lepingujärgseid kaupu või teenuseid, ilma et see piiraks võimalust kehtestada ostjale:






  i) | muid internetimüügi piiranguid või |
| --- | --- | --- |

e)

takistada ostjal või tema klientidel kasutada tulemuslikult internetti, et müüa lepingujärgseid kaupu või teenuseid, sest see piirab territooriumi, kuhu, või kliente, kellele võib müüa punktide b, c või d tähenduses lepingujärgseid kaupu või teenuseid, ilma et see piiraks võimalust kehtestada ostjale:

i)

muid internetimüügi piiranguid või

| ii) | selliseid internetireklaami piiranguid, mille eesmärk ei ole takistada terve veebipõhise reklaamikanali kasutamist; |
| --- | --- |

ii)

selliseid internetireklaami piiranguid, mille eesmärk ei ole takistada terve veebipõhise reklaamikanali kasutamist;

| f) | piirata komponentide tarnija ja neist tooteid valmistava ostja vahelisel kokkuleppel tarnija võimet müüa komponente varuosadena lõppkasutajatele või parandustöökodadele, hulgimüüjatele või muudele teenuseosutajatele, kellele ostja ei ole usaldanud oma kaupade parandamist ega hooldamist. |
| --- | --- |

f)

piirata komponentide tarnija ja neist tooteid valmistava ostja vahelisel kokkuleppel tarnija võimet müüa komponente varuosadena lõppkasutajatele või parandustöökodadele, hulgimüüjatele või muudele teenuseosutajatele, kellele ostja ei ole usaldanud oma kaupade parandamist ega hooldamist.

Artikkel 5

Välja jäetud piirangud

1.   Artiklis 2 sätestatud erand ei kehti järgmiste vertikaalsetes kokkulepetes sisalduvate kohustuste suhtes:

| a) | kõik otsesed või kaudsed mittekonkureerimiskohustused, mille kehtivusaeg on kindlaks määramata või pikem kui viis aastat; |
| --- | --- |

a)

kõik otsesed või kaudsed mittekonkureerimiskohustused, mille kehtivusaeg on kindlaks määramata või pikem kui viis aastat;

| b) | kõik otsesed või kaudsed kohustused, mille tõttu ostja ei saa pärast kokkuleppe lõppemist kaupu ega teenuseid valmistada, osta, müüa ega edasi müüa; |
| --- | --- |

b)

kõik otsesed või kaudsed kohustused, mille tõttu ostja ei saa pärast kokkuleppe lõppemist kaupu ega teenuseid valmistada, osta, müüa ega edasi müüa;

| c) | kõik otsesed või kaudsed kohustused, mille tõttu valikulise turustussüsteemi liikmed ei saa müüa teatavate konkureerivate tarnijate kaubamärke; |
| --- | --- |

c)

kõik otsesed või kaudsed kohustused, mille tõttu valikulise turustussüsteemi liikmed ei saa müüa teatavate konkureerivate tarnijate kaubamärke;

| d) | kõik otsesed või kaudsed kohustused, mille tõttu veebipõhiste vahendusteenuste ostja ei saa lõppkasutajatele konkureerivate veebipõhiste vahendusteenuste kaudu soodsamatel tingimustel kaupu või teenuseid pakkuda, müüa või edasi müüa. |
| --- | --- |

d)

kõik otsesed või kaudsed kohustused, mille tõttu veebipõhiste vahendusteenuste ostja ei saa lõppkasutajatele konkureerivate veebipõhiste vahendusteenuste kaudu soodsamatel tingimustel kaupu või teenuseid pakkuda, müüa või edasi müüa.

2.   Erandina lõike 1 punktist a ei kohaldata viie aasta pikkust ajalist piirangut siiski juhul, kui ostja müüb lepingujärgseid kaupu või teenuseid ruumides või territooriumil, mis kuuluvad tarnijale või mida tarnija üürib kolmandatelt isikutelt, kes ei ole ostjaga seotud, ja kui mittekonkureerimiskohustuse kestus ei ole pikem kui aeg, mille jooksul ostja kõnealuseid ruume või territooriumi kasutab.

3.   Erandina lõike 1 punktist b kehtib artiklis 2 sätestatud erand kõikide otseste või kaudsete kohustuste suhtes, mille tõttu ostja ei või pärast kokkuleppe lõppemist kaupu ega teenuseid valmistada, osta, müüa ega edasi müüa, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | kohustus on seotud kaupade või teenustega, mis konkureerivad lepingujärgsete kaupade või teenustega; |
| --- | --- |

a)

kohustus on seotud kaupade või teenustega, mis konkureerivad lepingujärgsete kaupade või teenustega;

| b) | kohustus piirdub ruumide ja territooriumiga, kus ostja on lepingu kehtivuse ajal tegutsenud; |
| --- | --- |

b)

kohustus piirdub ruumide ja territooriumiga, kus ostja on lepingu kehtivuse ajal tegutsenud;

| c) | kohustus on tarnijalt ostjale edastatava oskusteabe kaitsmiseks vältimatu; |
| --- | --- |

c)

kohustus on tarnijalt ostjale edastatava oskusteabe kaitsmiseks vältimatu;

| d) | kohustuse kestus pärast kokkuleppe lõppemist piirdub ühe aastaga. |
| --- | --- |

d)

kohustuse kestus pärast kokkuleppe lõppemist piirdub ühe aastaga.

Lõike 1 punkt b ei piira võimalust kehtestada ajaliselt kindlaksmääramata piirangut sellise oskusteabe kasutamisele ja avalikustamisele, mis ei ole üldkasutatav.

Artikkel 6

Tühistamine üksikjuhtudel

1.   Komisjon võib käesoleva määruse kohase erandi tühistada määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõike 1 alusel, kui ta leiab, et mõnel konkreetsel juhul toob vertikaalne kokkulepe, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud erandit, siiski kaasa asutamislepingu artikli 101 lõike 3 nõuetega kokkusobimatuid tagajärgi. Selline mõju võib tekkida näiteks juhul, kui asjaomane veebipõhiste vahendusteenuste pakkumise turg on väga kontsentreeritud ja selliste teenuste pakkujate vahelist konkurentsi piirab kumulatiivne mõju, mis tuleneb sarnaste kokkulepete paralleelsetest võrgustikest, mis piiravad veebipõhiste vahendusteenuste ostjate võimalusi lõppkasutajatele kaupu või teenuseid oma otsestes müügikanalites soodsamatel tingimustel pakkuda, müüa või edasi müüa.

2.   Liikmesriigi konkurentsiasutus võib tühistada käesoleva määruse kohase erandi, kui määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõike 2 tingimused on täidetud.

Artikkel 7

Määruse kohaldamata jätmine

Määruse nr 19/65/EMÜ artikli 1a kohaselt võib komisjon määrusega teatada, et kui samalaadsete vertikaalsete piirangute paralleelsed võrgustikud hõlmavad üle 50 % asjaomasest turust, ei kohaldata käesolevat määrust vertikaalsete kokkulepete suhtes, mis sisaldavad kõnealuse turuga seotud konkreetseid piiranguid.

Artikkel 8

Turuosa künnise kohaldamine

Artiklis 3 sätestatud turuosa künnise kohaldamisel järgitakse järgmisi eeskirju:

| a) | tarnija turuosa arvutamise aluseks võetakse müügiväärtus turul ja ostja turuosa arvutamise aluseks võetakse ostuväärtus turul. Kui andmed müügi- või ostuväärtuse kohta turul ei ole kättesaadavad, võib asjaomase ettevõtja turuosa kindlaksmääramiseks kasutada hinnanguid, mis põhinevad muudel usaldusväärsetel turuandmetel, sealhulgas turu müügi- ja ostumahul; |
| --- | --- |

a)

tarnija turuosa arvutamise aluseks võetakse müügiväärtus turul ja ostja turuosa arvutamise aluseks võetakse ostuväärtus turul. Kui andmed müügi- või ostuväärtuse kohta turul ei ole kättesaadavad, võib asjaomase ettevõtja turuosa kindlaksmääramiseks kasutada hinnanguid, mis põhinevad muudel usaldusväärsetel turuandmetel, sealhulgas turu müügi- ja ostumahul;

| b) | turuosa arvutatakse eelneva kalendriaasta andmete põhjal; |
| --- | --- |

b)

turuosa arvutatakse eelneva kalendriaasta andmete põhjal;

| c) | tarnija turuosa sisaldab kõiki kaupu ja teenuseid, mida tarnitakse vertikaalselt integreeritud turustajatele müügi eesmärgil; |
| --- | --- |

c)

tarnija turuosa sisaldab kõiki kaupu ja teenuseid, mida tarnitakse vertikaalselt integreeritud turustajatele müügi eesmärgil;

| d) | kui turuosa esialgu ei ületa 30 %, kuid tõuseb hiljem nimetatud piirist kõrgemale, kehtib artiklis 2 sätestatud erand kahe järjestikuse kalendriaasta jooksul pärast aastat, millal 30 % künnis esimest korda ületati; |
| --- | --- |

d)

kui turuosa esialgu ei ületa 30 %, kuid tõuseb hiljem nimetatud piirist kõrgemale, kehtib artiklis 2 sätestatud erand kahe järjestikuse kalendriaasta jooksul pärast aastat, millal 30 % künnis esimest korda ületati;

| e) | artikli 1 lõike 2 teise lõigu punktis e osutatud ettevõtjatele kuuluv turuosa jagatakse võrdselt kõigi ettevõtjate vahel, kellel on artikli 1 lõike 2 teise lõigu punktis a loetletud õigused või volitused. |
| --- | --- |

e)

artikli 1 lõike 2 teise lõigu punktis e osutatud ettevõtjatele kuuluv turuosa jagatakse võrdselt kõigi ettevõtjate vahel, kellel on artikli 1 lõike 2 teise lõigu punktis a loetletud õigused või volitused.

Artikkel 9

Käibe künnise kohaldamine

1.   Selleks et arvutada aasta kogukäive artikli 2 lõike 2 tähenduses, liidetakse kokku vertikaalse kokkuleppe asjaomase osalise ja temaga seotud ettevõtjate eelmise majandusaasta kõigi kaupade ja teenuste käive, välja arvatud kõik maksud ja muud lõivud. Seejuures ei võeta arvesse vertikaalse kokkuleppe osalise ja temaga seotud ettevõtjate vahelisi või temaga seotud ettevõtjate omavahelisi tehinguid.

2.   Artikli 2 erandi kohaldamine jätkub, kui kahe järjestikuse majandusaasta jooksul ei ületata aasta kogukäibe künnist rohkem kui 10 %.

Artikkel 10

Üleminekuperiood

Aluslepingu artikli 101 lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata 1. juunist 2022 kuni 31. maini 2023 nende kokkulepete suhtes, mis on 31. mail 2022 juba jõustunud ega vasta käesolevas määruses sätestatud erandi tingimustele, kuid mis 31. mail 2022 vastasid määruses (EL) nr 330/2010 sätestatud erandi tingimustele.

Artikkel 11

Kehtivusaeg

Käesolev määrus jõustub 1. juunil 2022.

See kehtib kuni 31. maini 2034.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT 36, 6.3.1965.

1

(2)  
  ELT C 359, 7.9.2021, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 20. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 330/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (ELT L 102, 23.4.2010, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1150, mis käsitleb õigluse ja läbipaistvuse edendamist veebipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate jaoks (ELT L 186, 11.7.2019, lk 57).

4

(5)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

6

---

| 11.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/721,

10. mai 2022,

millega parandatakse määruse (EL) nr 1300/2014 (milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis) lisa tšehhikeelset versiooni

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 1300/2014 (2) lisa tšehhikeelses versioonis on vead 7. peatüki punkti 7.2 punkti 7.2.1 punkti 7.2.1.1.2 esimese lõigu alapunktis 1 ja teises lõigus, mis muudavad nende sätete tähendust. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 1300/2014 (2) lisa tšehhikeelses versioonis on vead 7. peatüki punkti 7.2 punkti 7.2.1 punkti 7.2.1.1.2 esimese lõigu alapunktis 1 ja teises lõigus, mis muudavad nende sätete tähendust.

| (2) | Seepärast tuleks määruse (EL) nr 1300/2014 tšehhikeelset versiooni parandada. Teistes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha, |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määruse (EL) nr 1300/2014 tšehhikeelset versiooni parandada. Teistes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha,

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/797 artikli 51 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/797 artikli 51 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

(ei puuduta eestikeelset versiooni)

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 138, 26.5.2016, lk 44.

1

(2)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).

2

---

OTSUSED

| 11.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/15

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/722,

5. aprill 2022,

millega antakse liikmesriikidele luba allkirjastada Euroopa Liidu huvides küberkuritegevuse konventsiooni teine lisaprotokoll, mis käsitleb tõhustatud koostööd ja elektrooniliste tõendite avaldamist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16 ja artikli 82 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 6. juunil 2019 andis nõukogu komisjonile loa osaleda liidu nimel Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (CETS nr 185) (edaspidi „küberkuritegevuse konventsioon“) teise lisaprotokolli üle peetavates läbirääkimistes. |
| --- | --- |

(1)

6. juunil 2019 andis nõukogu komisjonile loa osaleda liidu nimel Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (CETS nr 185) (edaspidi „küberkuritegevuse konventsioon“) teise lisaprotokolli üle peetavates läbirääkimistes.

| (2) | Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis vastu küberkuritegevuse konventsiooni teise lisaprotokolli, mis käsitleb tõhustatud koostööd ja elektrooniliste tõendite avaldamist (edaspidi „protokoll“) 17. novembril 2021 ja see on kavas avada allkirjastamiseks 12. mail 2022. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis vastu küberkuritegevuse konventsiooni teise lisaprotokolli, mis käsitleb tõhustatud koostööd ja elektrooniliste tõendite avaldamist (edaspidi „protokoll“) 17. novembril 2021 ja see on kavas avada allkirjastamiseks 12. mail 2022.

| (3) | Protokoll käsitleb valdkonda, mis on suurel määral hõlmatud ühisnormidega Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 3 lõike 2 tähenduses, mille hulka kuuluvad õigusaktid, mis lihtsustavad õigusalast koostööd kriminaalasjades, millega tagatakse menetlusõiguste miinimumnõuded ning andmekaitse ja eraelu puutumatuse alased kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(3)

Protokoll käsitleb valdkonda, mis on suurel määral hõlmatud ühisnormidega Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 3 lõike 2 tähenduses, mille hulka kuuluvad õigusaktid, mis lihtsustavad õigusalast koostööd kriminaalasjades, millega tagatakse menetlusõiguste miinimumnõuded ning andmekaitse ja eraelu puutumatuse alased kaitsemeetmed.

| (4) | Komisjon on samuti esitanud seadusandliku ettepaneku määruse kohta, mis käsitleb Euroopa andmeesitamismäärust ja Euroopa andmesäilitamismäärust elektrooniliste tõendite hankimiseks kriminaalasjades, ning direktiivi kohta, millega kehtestatakse ühtlustatud normid kriminaalmenetluses tõendite kogumise eesmärgil esindajate määramise kohta, mille kohaselt tuleb piiriülesed Euroopa andmeesitamis- ja andmesäilitamismäärused esitada otse teise liikmesriigi teenuseosutaja esindajale. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on samuti esitanud seadusandliku ettepaneku määruse kohta, mis käsitleb Euroopa andmeesitamismäärust ja Euroopa andmesäilitamismäärust elektrooniliste tõendite hankimiseks kriminaalasjades, ning direktiivi kohta, millega kehtestatakse ühtlustatud normid kriminaalmenetluses tõendite kogumise eesmärgil esindajate määramise kohta, mille kohaselt tuleb piiriülesed Euroopa andmeesitamis- ja andmesäilitamismäärused esitada otse teise liikmesriigi teenuseosutaja esindajale.

| (5) | Komisjon osales läbirääkimistes protokolli üle ja tagas selle kooskõla asjakohaste liidu ühisnormidega. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon osales läbirääkimistes protokolli üle ja tagas selle kooskõla asjakohaste liidu ühisnormidega.

| (6) | Et tagada protokolli kooskõla liidu õiguse ja poliitikaga, on vaja teha protokolli suhtes mitu reservatsiooni ning esitada mitu deklaratsiooni, teatist ja teadaannet. Muud reservatsioonid, deklaratsioonid, teatised ja teadaanded on asjakohased, et tagada protokolli ühtne kohaldamine protokolliosalistest liidu liikmesriikide poolt (edaspidi „liikmesriikidest osalised“) nende suhetes kolmandatest riikidest protokolliosalistega (edaspidi „kolmandatest riikidest osalised“) ning protokolli tulemuslik kohaldamine. |
| --- | --- |

(6)

Et tagada protokolli kooskõla liidu õiguse ja poliitikaga, on vaja teha protokolli suhtes mitu reservatsiooni ning esitada mitu deklaratsiooni, teatist ja teadaannet. Muud reservatsioonid, deklaratsioonid, teatised ja teadaanded on asjakohased, et tagada protokolli ühtne kohaldamine protokolliosalistest liidu liikmesriikide poolt (edaspidi „liikmesriikidest osalised“) nende suhetes kolmandatest riikidest protokolliosalistega (edaspidi „kolmandatest riikidest osalised“) ning protokolli tulemuslik kohaldamine.

| (7) | Reservatsioonid, deklaratsioonid, teated ja teatised, mille kohta antakse liikmesriikidele juhised käesoleva otsuse lisas, ei piira muude reservatsioonide tegemist või deklaratsioonide esitamist, mida nad soovivad teha või esitada individuaalselt, kui protokoll seda lubab. |
| --- | --- |

(7)

Reservatsioonid, deklaratsioonid, teated ja teatised, mille kohta antakse liikmesriikidele juhised käesoleva otsuse lisas, ei piira muude reservatsioonide tegemist või deklaratsioonide esitamist, mida nad soovivad teha või esitada individuaalselt, kui protokoll seda lubab.

| (8) | Liikmesriigid, kes ei tee allkirjastamise ajal reservatsioone või ei esita deklaratsioone, teateid või teatiseid vastavalt käesoleva otsuse lisale, peaksid need tegema ja esitama protokolli ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiule andmisel. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid, kes ei tee allkirjastamise ajal reservatsioone või ei esita deklaratsioone, teateid või teatiseid vastavalt käesoleva otsuse lisale, peaksid need tegema ja esitama protokolli ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiule andmisel.

| (9) | Pärast protokolli ratifitseerimist, vastuvõtmist või heakskiitmist peaksid liikmesriigid lisaks järgima käesoleva otsuse lisas esitatud märkusi. |
| --- | --- |

(9)

Pärast protokolli ratifitseerimist, vastuvõtmist või heakskiitmist peaksid liikmesriigid lisaks järgima käesoleva otsuse lisas esitatud märkusi.

| (10) | Protokollis on sätestatud kiirendatud menetlused, mis parandavad piiriülest juurdepääsu elektroonilistele tõenditele, ning kõrgetasemelised kaitsemeetmed. Seetõttu aitab selle jõustumine kaasa küberkuritegevuse ja muude kuritegevuse vormide vastasele võitlusele ülemaailmsel tasandil, lihtsustades liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest osaliste vahelist koostööd, tagada üksikisikute kõrgetasemeline kaitse ja tegeleda õigusnormide kollisioonidega. |
| --- | --- |

(10)

Protokollis on sätestatud kiirendatud menetlused, mis parandavad piiriülest juurdepääsu elektroonilistele tõenditele, ning kõrgetasemelised kaitsemeetmed. Seetõttu aitab selle jõustumine kaasa küberkuritegevuse ja muude kuritegevuse vormide vastasele võitlusele ülemaailmsel tasandil, lihtsustades liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest osaliste vahelist koostööd, tagada üksikisikute kõrgetasemeline kaitse ja tegeleda õigusnormide kollisioonidega.

| (11) | Protokolliga on sätestatud asjakohased kaitsemeetmed kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (1) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/680 (2) sätestatud isikuandmete rahvusvahelise edastamise nõuetega. Seetõttu aitab selle jõustumine edendada liidu andmekaitsestandardeid ülemaailmsel tasandil, lihtsustab andmevoogusid liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest osaliste vahel ning tagab, et ELi liikmesriigid järgivad liidu andmekaitsenormidest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(11)

Protokolliga on sätestatud asjakohased kaitsemeetmed kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (1) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/680 (2) sätestatud isikuandmete rahvusvahelise edastamise nõuetega. Seetõttu aitab selle jõustumine edendada liidu andmekaitsestandardeid ülemaailmsel tasandil, lihtsustab andmevoogusid liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest osaliste vahel ning tagab, et ELi liikmesriigid järgivad liidu andmekaitsenormidest tulenevaid kohustusi.

| (12) | Protokolli kiire jõustumine kindlustab veelgi küberkuritegevuse konventsiooni positsiooni küberkuritegevuse vastase võitluse peamise mitmepoolse raamistikuna. |
| --- | --- |

(12)

Protokolli kiire jõustumine kindlustab veelgi küberkuritegevuse konventsiooni positsiooni küberkuritegevuse vastase võitluse peamise mitmepoolse raamistikuna.

| (13) | Liit ei saa protokolli allkirjastada, kuna ainult riigid saavad olla selle osalised. |
| --- | --- |

(13)

Liit ei saa protokolli allkirjastada, kuna ainult riigid saavad olla selle osalised.

| (14) | Seega tuleks liikmesriikidele, kes tegutsevad ühiselt liidu huvides, anda luba protokoll allkirjastada. |
| --- | --- |

(14)

Seega tuleks liikmesriikidele, kes tegutsevad ühiselt liidu huvides, anda luba protokoll allkirjastada.

| (15) | Liikmesriike kutsutakse üles allkirjastama protokoll allkirjastamistseremoonia ajal või esimesel võimalusel pärast seda. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriike kutsutakse üles allkirjastama protokoll allkirjastamistseremoonia ajal või esimesel võimalusel pärast seda.

| (16) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (3) konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 21. jaanuaril 2022. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (3) konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 21. jaanuaril 2022.

| (17) | Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma, et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma, et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (18) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(18)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (19) | Protokolli autentsed versioonid on teksti ingliskeelsed ja prantsuskeelsed versioonid, mille Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis vastu 17. novembril 2021, |
| --- | --- |

(19)

Protokolli autentsed versioonid on teksti ingliskeelsed ja prantsuskeelsed versioonid, mille Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis vastu 17. novembril 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriikidele antakse luba allkirjastada liidu huvides küberkuritegevuse konventsiooni teine lisaprotokoll, mis käsitleb tõhustatud koostööd ja elektrooniliste tõendite avaldamist (edaspidi „protokoll“) (4).

Artikkel 2

1.   Protokolli allkirjastamisel võivad liikmesriigid teha reservatsioone ning esitada deklaratsioone, teatisi või teadaandeid vastavalt käesoleva otsuse lisa 1. ja 3. jaole.

2.   Liikmesriigid, kes ei tee allkirjastamise ajal reservatsioone või ei esita deklaratsioone, teateid või teatiseid, millele on osutatud esimeses lõikes, teevad ja esitavad need, kui nad annavad hoiule protokolli ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja.

3.   Pärast protokolli allkirjastamist ning ratifitseerimist, vastuvõtmist või heakskiitmist järgivad liikmesriigid lisaks käesoleva otsuse lisa 4. jaos esitatud märkusi.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Luxembourg, 5. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ (isikuandmete kaitse üldmäärus) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

3

(4)  Protokolli tekst avaldatakse koos otsusega, millega antakse luba protokolli ratifitseerimiseks.

4

---

LISA

Käesolevas lisas esitatakse artiklis 2 osutatud reservatsioonid, deklaratsioonid, teatised, teadaanded ning märkused.

1.   Reservatsioonid

Protokolli artikli 19 lõike 1 kohaselt võib osaline deklareerida, et ta teeb teatud protokolli artiklites sätestatud ühe või mitu reservatsiooni.

Protokolli artikli 7 lõike 9 punkti a kohaselt võib osaline jätta endale õiguse artiklit 7 (Abonendiandmete avaldamine) mitte kohaldada. Liikmesriigid hoiduvad sellise reservatsiooni tegemisest.

Protokolli artikli 7 lõike 9 punkti b kohaselt võib osaline, vastavalt kõnealuse punkti tingimustele, jätta endale õiguse mitte kohaldada artiklit 7 teatavat liiki kontaktnumbrite suhtes. Liikmesriigid võivad teha sellise reservatsiooni, aga üksnes selliste kontaktnumbrite suhtes, mis ei ole kontaktnumbrid, mis on vajalikud ainuüksi kasutaja tuvastamiseks.

Protokolli artikli 8 lõike 13 kohaselt võib osaline jätta endale õiguse mitte kohaldada artiklit 8 (Teise osalise määruste jõustamine abonendiandmete ja andmeliiklusandmete kiirendatud esitamiseks) andmeliiklusandmete suhtes. Liikmesriike kutsutakse üles sellist reservatsiooni mitte tegema.

Kui protokolli artikli 19 lõige 1 annab aluse muudeks reservatsioonideks, on liikmesriikidel õigus selliseid reservatsioone kaaluda ja neid teha.

2.   Deklaratsioonid

Protokolli artikli 19 lõike 2 kohaselt võib osaline esitada teatud protokolli artiklites kindlaks määratud ühe või mitu deklaratsiooni.

Protokolli artikli 7 lõike 2 punkti b kohaselt võib osaline esitada tema territooriumil tegutsevatele teenuseosutajatele esitatavate määruste kohta järgmise deklaratsiooni:

„
  Artikli 7 lõike 1 kohase määruse peab esitama prokurör või muu õigusasutus või see tuleb esitada tema järelevalve all või muul viisil sõltumatu järelevalve all.
  “

Liikmesriigid esitavad nende territooriumil tegutsevatele teenuseosutajatele esitatavate määruste kohta käesoleva jao teises lõigus esitatud deklaratsiooni.

Protokolli artikli 9 (Salvestatud arvutiandmete kiirendatud avaldamine hädaolukorras) lõike 1 punkti b kohaselt võib osaline deklareerida, et ta ei esita nimetatud artikli lõike 1 punkti a kohaseid taotlusi ainult abonendiandmete avaldamiseks. Liikmesriike kutsutakse üles sellist deklaratsiooni mitte esitama.

Kui protokolli artikli 19 lõige 2 annab aluse muudeks deklaratsioonideks, on liikmesriikidel õigus selliseid deklaratsioone kaaluda ja neid esitada.

3.   Deklaratsioonid, teatised ja teadaanded

Protokolli artikli 19 lõike 3 kohaselt esitab osaline deklaratsiooni, teatise või teadaande, mis on kindlaks määratud protokolli teatavates artiklites vastavalt nendes sätestatud tingimustele.

Protokolli artikli 7 lõike 5 punkti a kohaselt võib osaleja teavitada Euroopa Nõukogu peasekretäri, et kui tema territooriumil tegutsevale teenuseosutajale esitatakse määrus vastavalt nimetatud artikli lõikele 1, siis nõuab kõnealune osaline alati või kindlaks määratud juhtudel, et teda samal ajal määrusest teavitataks ning et talle esitataks uurimise või menetluse lisateave ja sellega seotud faktide kokkuvõte. Seega esitavad liikmesriigid Euroopa Nõukogu peasekretärile järgmise teatise:

„
  Kui artikli 7 lõike 1 alusel esitatakse määrus [liikmesriik] territooriumil tegutsevale teenuseosutajale, siis [liikmesriik] nõuab, et iga juhtumi puhul tehakse samal ajal määrus teatavaks ning esitatakse uurimise või menetluse lisateave ja faktide kokkuvõte.
  “

Protokolli artikli 7 lõike 5 punkti e kohaselt peavad liikmesriigid määrama ühe pädeva asutuse, kes saab protokolli artikli 7 lõike 5 punkti a kohase teatise ning viib ellu protokolli artikli 7 lõike 5 punktides b, c ja d kirjeldatud tegevusi, ning peavad esitama siis, kui Euroopa Nõukogu peasekretärile esitatakse esmakordselt teatis kooskõlas protokolli artikli 7 lõike 5 punktiga a, Euroopa Nõukogu peasekretärile selle asutuse kontaktandmed.

Protokolli artikli 8 lõike 4 kohaselt võib osaline deklareerida, et nimetatud artikli lõike 1 alusel määruste jõustamiseks tuleb esitada lisateavet. Seega esitavad liikmesriigid järgmise deklaratsiooni:

„
  Artikli 8 lõike 1 alusel esitatavate määruste jõustamiseks tuleb esitada täiendav teave. See, millise täiendava teabe esitamine on nõutav, oleneb määruse ning sellega seotud uurimise või menetluse asjaoludest.
  “

Protokolli artikli 8 lõike 10 punktide a ja b kohaselt peavad liikmesriigid teatama asutuste kontaktandmed, kes on määratud artikli 8 alusel määrust esitama, ja asutuste kontaktandmed, kes on määratud artikli 8 alusel määrust vastu võtma, ning neid andmeid ajakohastama. Nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (1) (millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel) loodud tõhustatud koostöös osalevad liikmesriigid peavad kooskõlastatud viisil lisama kõnealuse määruse artiklitega 22, 23 ja 25 antud pädevuste ulatuses Euroopa Prokuratuuri protokolli artikli 8 lõike 10 punktide a ja b alusel teavitatavate asutuste hulka.

1

Seega esitavad liikmesriigid järgmise deklaratsiooni:

„
  Vastavalt artikli 8 lõikele 10 määrab [liikmesriik] Euroopa Prokuratuuri asutamise alases tõhustatud koostöös osaleva Euroopa Liidu liikmesriigina pädevaks asutuseks Euroopa Prokuratuuri, kes kasutab oma pädevust, mis on sätestatud nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1939 (millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamise) artiklites 22, 23 ja 25.
  “

Vastavalt protokolli artikli 14 lõike 7 punktile c peavad liikmesriigid teatama Euroopa Nõukogu peasekretärile asutuse või asutused, keda teavitatakse protokolli artikli 14 lõike 7 punkti b alusel protokolli II peatüki 2. jaotise kohaldamiseks turvaintsidendist.

Vastavalt protokolli artikli 14 lõike 10 punktile b peavad liikmesriigid teatama Euroopa Nõukogu peasekretärile asutuse või asutused, kes annavad protokolli II peatüki 2. jaotise kohaldamiseks loa protokolli alusel saadud andmete edastamiseks teisele riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile.

Kui protokolli artikli 19 lõige 3 annab aluse muudeks deklaratsioonideks, teatisteks või teadaanneteks, on liikmesriikidel õigus selliseid deklaratsioone, teatisi või teadaandeid kaaluda ja neid esitada.

4.   Muud märkused

Määrusega (EL) 2017/1939 loodud tõhustatud koostöös osalev liikmesriik peab tagama, et Euroopa Prokuratuur saab talle kõnealuse määruse artiklitega 22, 23 ja 25 antud pädevuse kasutamisel teha protokolli alusel koostööd samal moel kui selle liikmesriigi riigiprokurör.

Seoses artikli 7 kohaldamisega, eelkõige seoses teatavat liiki kontaktnumbritega, võib liikmesriik lasta kõnealuse artikli kohase määruse kontrollida prokuröril või muul õigusasutusel, kui tema pädev asutus saab määruse kohta samaaegselt teate enne, kui teenuseosutaja on taotletud teabe avaldanud.

Vastavalt protokolli artikli 14 lõike 11 punktile c peavad liikmesriigid tagama, et andmete edastamisel protokolli kohaldamisala ulatuses teavitatakse vastuvõtvat osalist sellest, et tema riigisisese õigusraamistiku kohaselt tuleb isiklikult teavitada isikut, kelle andmed esitatakse.

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe (2) (edaspidi „raamleping“) alusel toimuvate rahvusvaheliste edastamiste puhul peavad liikmesriigid andma Ameerika Ühendriikide pädevatele asutustele protokolli artikli 14 lõike 1 punkti b kohaldamiseks teada, et raamlepingut kohaldatakse protokolli alusel pädevate asutuste vastastikuse isikuandmete edastamise suhtes. Sellest hoolimata peavad liikmesriigid võtma arvesse, et raamlepingut tuleks täiendada lisakaitsemeetmetega, mis võtavad arvesse erinõudeid, mille kohaselt ei toimu elektrooniliste tõendite edastamine mitte ametiasutuste vahel, vaid need edastab teenuseosutaja otse, nagu on sätestatud protokollis. Seega esitavad liikmesriigid Ameerika Ühendriikide pädevatele asutustele järgmise teadaande:

2

„
  Seoses Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni teise lisaprotokolli (edaspidi „protokoll“) artikli 14 lõike 1 punkti b kohaldamisega on [liikmesriik] seisukohal, et Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelist süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkulepet (edaspidi „raamleping“)kohaldatakse protokolli alusel toimuva pädevate asutuste vahelise vastastikuse isikuandmete edastamise suhtes. Kui kooskõlas protokolliga toimub teenuseosutajate ja asutuste vaheline andmete edastamine, siis kohaldatakse raamlepingut koostoimes täiendava konkreetse kokkuleppega raamlepingu artikli 3 lõike 1 tähenduses, mis võtab arvesse erinõudeid, mis kehtivad juhul, kui andmete edastamine ei toimu ametiasutuste vahel, vaid need edastab teenuseosutaja otse. Sellise konkreetse edastamist käsitleva lepingu puudumise korral võivad nimetatud ülekanded toimuda protokolli alusel, millisel juhul kohaldatakse protokolli artikli 14 lõike 1 punkti a koostoimes artikli 14 lõigetega 2–15.
  “

Liikmesriigid tagavad, et nad kohaldavad protokolli artikli 14 lõike 1 punkti c üksnes siis, kui Euroopa Komisjon on võtnud vastu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (3) artikliga 45 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (4) artikliga 36 piisavusotsuse kõnealuse kolmanda riigi kohta, mis hõlmab vastavat andmete edastamist, või muu kokkuleppe alusel, mis tagab piisavad andmekaitsemeetmed kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 46 lõike 2 punktiga a või direktiivi (EL) 2016/680 artikli 37 lõike 1 punktiga a.

3

4

---

(1)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

1

(2)  
  ELT L 336, 10.12.2016, lk 3.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ (isikuandmete kaitse üldmäärus) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

4

---

| 11.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/21

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/723,

10. mai 2022,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/2201, millega nimetatakse lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonide täitmiseks ametisse võrgu haldusnõukogu ning Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse teatavad liikmed ja nende asendusliikmed

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/123 (2) loodi võrgu haldusnõukogu, kes jälgib ja juhib lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonide täitmist. Lisaks loodi sellega ka Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksus, et tagada kriisiohje tulemuslikkus võrgu tasandil. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/123 (2) loodi võrgu haldusnõukogu, kes jälgib ja juhib lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonide täitmist. Lisaks loodi sellega ka Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksus, et tagada kriisiohje tulemuslikkus võrgu tasandil.

| (2) | Vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/123 artikli 18 lõikele 7 ja artikli 19 lõikele 2 nimetab komisjon haldusnõukogu ja Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse liikmed ja nende asendusliikmed ametisse organisatsioonide, EDA või Eurocontroli ettepanekul. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/123 artikli 18 lõikele 7 ja artikli 19 lõikele 2 nimetab komisjon haldusnõukogu ja Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse liikmed ja nende asendusliikmed ametisse organisatsioonide, EDA või Eurocontroli ettepanekul.

| (3) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/2168 (3) nimetati ajavahemikuks 2020–2024 ametisse võrgu haldusnõukogu esimees, aseesimehed, liikmed ja nende asendusliikmed ning Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse liikmed ja nende asendusliikmed. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/2168 (3) nimetati ajavahemikuks 2020–2024 ametisse võrgu haldusnõukogu esimees, aseesimehed, liikmed ja nende asendusliikmed ning Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse liikmed ja nende asendusliikmed.

| (4) | 2020. aastal võeti komisjoni rakendusotsuses (EL) 2020/2201 (4) arvesse mitut rakendusmääruse (EL) 2019/123 artikli 18 lõikes 7 ja artikli 19 lõikes 2 kindlaks määratud asutuste ettepanekut nimetada ametisse nii võrgustiku haldusnõukogu kui ka Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse liikmed ja asendusliikmed. |
| --- | --- |

(4)

2020. aastal võeti komisjoni rakendusotsuses (EL) 2020/2201 (4) arvesse mitut rakendusmääruse (EL) 2019/123 artikli 18 lõikes 7 ja artikli 19 lõikes 2 kindlaks määratud asutuste ettepanekut nimetada ametisse nii võrgustiku haldusnõukogu kui ka Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse liikmed ja asendusliikmed.

| (5) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/2201 jõustumist sai komisjon mitu ettepanekut uute ametissenimetamiste kohta nii võrgu haldusnõukogus kui ka Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuses. |
| --- | --- |

(5)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/2201 jõustumist sai komisjon mitu ettepanekut uute ametissenimetamiste kohta nii võrgu haldusnõukogus kui ka Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuses.

| (6) | Saadud ettepanekute hulgas oli üks Eurocontrolilt, mis nimetas 2022. ja 2023. aastaks assotsieerunud riikide aeronavigatsiooniteenuste osutajate hulgast neli esindajat. Komisjon peaks need ametisse nimetamised heaks kiitma üksnes 2022. aastaks, et võimaldada assotsieerunud riikide esindajate roteerumist järgnevatel aastatel, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) 2019/123 artikli 18 lõikes 7. |
| --- | --- |

(6)

Saadud ettepanekute hulgas oli üks Eurocontrolilt, mis nimetas 2022. ja 2023. aastaks assotsieerunud riikide aeronavigatsiooniteenuste osutajate hulgast neli esindajat. Komisjon peaks need ametisse nimetamised heaks kiitma üksnes 2022. aastaks, et võimaldada assotsieerunud riikide esindajate roteerumist järgnevatel aastatel, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) 2019/123 artikli 18 lõikes 7.

| (7) | Õhuruumi kasutajate ettepanek uue hääleõigusliku liikme ja aseesimehe kohta vastab selle ametikoha puhul nõutavale kvalifikatsioonile üksnes osaliselt, kuna vaja on operatiivkogemust. Kõnealune ametisse nimetamine kehtib seetõttu kuni 31. detsembrini 2022, et anda õhuruumi kasutajatele rohkem aega, et esitada alates 1. jaanuarist 2023 ettepanek esindaja kohta, kes vastab paremini sellel ametikohal esitatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

(7)

Õhuruumi kasutajate ettepanek uue hääleõigusliku liikme ja aseesimehe kohta vastab selle ametikoha puhul nõutavale kvalifikatsioonile üksnes osaliselt, kuna vaja on operatiivkogemust. Kõnealune ametisse nimetamine kehtib seetõttu kuni 31. detsembrini 2022, et anda õhuruumi kasutajatele rohkem aega, et esitada alates 1. jaanuarist 2023 ettepanek esindaja kohta, kes vastab paremini sellel ametikohal esitatavatele nõuetele.

| (8) | Kõik ametisse nimetamiseks esitatud isikud peaksid alates käesoleva otsuse jõustumisest asendama rakendusotsusega (EL) 2019/2168 (mida on muudetud rakendusotsusega (EL) 2020/2201) ametisse nimetatud isikud. |
| --- | --- |

(8)

Kõik ametisse nimetamiseks esitatud isikud peaksid alates käesoleva otsuse jõustumisest asendama rakendusotsusega (EL) 2019/2168 (mida on muudetud rakendusotsusega (EL) 2020/2201) ametisse nimetatud isikud.

| (9) | Käesolev otsus peaks jõustuma kiiremas korras, et võimaldada uutel ametisse nimetatutel ühineda võrgustiku haldusnõukoguga järgmisel koosolekul. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus peaks jõustuma kiiremas korras, et võimaldada uutel ametisse nimetatutel ühineda võrgustiku haldusnõukoguga järgmisel koosolekul.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

I lisas loetletud isikud nimetatakse alates käesoleva otsuse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2024 võrgu haldusnõukogu liikmeteks ja asendusliikmeteks kõnealuses lisas osutatud ülesannetes. Kui lisas on kindlaks määratud lühem ajavahemik, siis kohaldatakse seda ajavahemikku.

Praegused volitused, mis on seotud esimeses lõikes osutatud ametisse nimetamistega, lõpevad käesoleva otsuse jõustumisel.

Artikkel 2

II lisas loetletud isikud nimetatakse alates käesoleva otsuse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2024 Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse liikmeteks ja asendusliikmeteks kõnealuses lisas osutatud ülesannetes. Kui lisas on kindlaks määratud lühem ajavahemik, siis kohaldatakse seda ajavahemikku.

Praegused volitused, mis on seotud esimeses lõikes osutatud ametisse nimetamistega, lõpevad käesoleva otsuse jõustumisel.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 10. mai 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

1

(2)  Komisjoni 24. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/123, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgu funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 677/2011 (ELT L 28, 31.1.2019, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/2168 võrgu haldusnõukogu esimehe, liikmete ja asendusliikmete ning Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta seoses lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonide rakendamisega kolmandal võrdlusperioodil (2020–2024) (ELT L 328, 18.12.2019, lk 90).

3

(4)  Komisjoni 22. detsembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/2201, millega nimetatakse lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonide täitmiseks ametisse võrgu haldusnõukogu ning Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse teatavad liikmed ja nende asendusliikmed (ELT L 434, 23.12.2020, lk 59).

4

---

I LISA

VÕRGU HALDUSNÕUKOGU HÄÄLEÕIGUSEGA JA HÄÄLEÕIGUSETA LIIKMETE JA NENDE ASENDUSLIIKMETE AMETISSE NIMETAMISED

| Esimees: | Uut ametisse nimetamist ei toimu* (1) |
| --- | --- |
| 1. aseesimees: | Thomas REYNAERT, tegevdirektor A4E (kuni 31. detsembrini 2022) |
| 2. aseesimees: | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |

Esimees:

Uut ametisse nimetamist ei toimu* (1)

1. aseesimees:

Thomas REYNAERT, tegevdirektor A4E (kuni 31. detsembrini 2022)

2. aseesimees:

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

| Õhuruumi kasutajad |
| --- |
| | Hääleõigusega liikmed | Asendusliikmed |
| AIRE/ERA | Maciej Wilk, COO/vastutav juht, LOT (AIRE)
  (kuni 31. detsembrini 2024) | Peter Sandgren, maapealse käitamise direktor, Nova Airlines AB (ERA)
  (kuni 31. detsembrini 2024) |
| A4E | Thomas Reynaert, tegevdirektor A4E (kuni 31. detsembrini 2022) | Matthew Krasa, avalike suhete juht, Ryanair |
| IATA (Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon) | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |
| EBAA/IAOPA/EAS | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |

Õhuruumi kasutajad

Hääleõigusega liikmed

Asendusliikmed

AIRE/ERA

Maciej Wilk, COO/vastutav juht, LOT (AIRE)

(kuni 31. detsembrini 2024)

Peter Sandgren, maapealse käitamise direktor, Nova Airlines AB (ERA)

(kuni 31. detsembrini 2024)

A4E

Thomas Reynaert, tegevdirektor A4E (kuni 31. detsembrini 2022)

Matthew Krasa, avalike suhete juht, Ryanair

IATA (Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon)

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

EBAA/IAOPA/EAS

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

| Aeronavigatsiooniteenuste osutajad funktsionaalsete õhuruumiosade kaupa |
| --- |
| | Hääleõigusega liikmed | Asendusliikmed |
| BALTIC | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |
| BLUEMED | Maurizio Pagetti, tegevjuht, ENAV
  (kuni 31. detsembrini 2024) | Claude Mallia, peadirektor, MATS
  (kuni 31. detsembrini 2024) |
| DANUBE | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Adrian Florea,
  käitusdirektor,
  (ROMATSA)
  (kuni 31. detsembrini 2024) |
| DK–SE | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Thorsten Elkjaer, COO, NAVIAIR
  (kuni 31. detsembrini 2024) |
| FABCE | Gabor Menrath
  direktor, ATM HungaroControl (kuni 31. detsembrini 2024) | Alexander Hanslik
  direktor, Austrocontrol
  (kuni 31. detsembrini 2024) |
| FABEC | Dirk Mahns, COO Deutsche Flugsicherung GmbH (DFS) | Florian Guillermet, direktor, DSNA
  (kuni 31. detsembrini 2024) |
| | | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |
| NEFAB | Tormod Rangnes, käitusdirektor, Avinor
  (kuni 31. detsembrini 2024) | Janis Lapins, ATM juhataja asetäitja, LGS
  (kuni 31. detsembrini 2024) |
| SOUTH–WEST | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |
| IRELAND | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Joe Ryan, Iirimaa Lennuamet |

Aeronavigatsiooniteenuste osutajad funktsionaalsete õhuruumiosade kaupa

Hääleõigusega liikmed

Asendusliikmed

BALTIC

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

BLUEMED

Maurizio Pagetti, tegevjuht, ENAV

(kuni 31. detsembrini 2024)

Claude Mallia, peadirektor, MATS

(kuni 31. detsembrini 2024)

DANUBE

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Adrian Florea,

käitusdirektor,

(ROMATSA)

(kuni 31. detsembrini 2024)

DK–SE

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Thorsten Elkjaer, COO, NAVIAIR

(kuni 31. detsembrini 2024)

FABCE

Gabor Menrath

direktor, ATM HungaroControl (kuni 31. detsembrini 2024)

Alexander Hanslik

direktor, Austrocontrol

(kuni 31. detsembrini 2024)

FABEC

Dirk Mahns, COO Deutsche Flugsicherung GmbH (DFS)

Florian Guillermet, direktor, DSNA

(kuni 31. detsembrini 2024)

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

NEFAB

Tormod Rangnes, käitusdirektor, Avinor

(kuni 31. detsembrini 2024)

Janis Lapins, ATM juhataja asetäitja, LGS

(kuni 31. detsembrini 2024)

SOUTH–WEST

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

IRELAND

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Joe Ryan, Iirimaa Lennuamet

| Lennujaama käitajad |
| --- |
| | Hääleõigusega liikmed | Asendusliikmed |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Ivan Bassato, lennujaama haldusdirektor, Aeroporto di Roma Fiumicino (Rooma) |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Isabelle Baumelle, tegevjuht ja lennuettevõtja turundusdirektor (Aeroports de la Cote d’Azur, Nice, Prantsusmaa) |

Lennujaama käitajad

Hääleõigusega liikmed

Asendusliikmed

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Ivan Bassato, lennujaama haldusdirektor, Aeroporto di Roma Fiumicino (Rooma)

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Isabelle Baumelle, tegevjuht ja lennuettevõtja turundusdirektor (Aeroports de la Cote d’Azur, Nice, Prantsusmaa)

| Sõjavägi |
| --- |
| | Hääleõigusega liikmed | Asendusliikmed |
| Sõjalennundusega seotud aeronavigatsiooniteenuste osutajad | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Kolonelleitnant Matthias Löwa, ATMi direktor, sõjaväelennuamet, Saksamaa
  (kuni 31. detsembrini 2024) |
| Sõjalennundusega seotud õhuruumikasutajad | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Kolonel Yann Pichavant, ATMi esindaja, kaitseministeerium, Prantsusmaa |

Sõjavägi

Hääleõigusega liikmed

Asendusliikmed

Sõjalennundusega seotud aeronavigatsiooniteenuste osutajad

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Kolonelleitnant Matthias Löwa, ATMi direktor, sõjaväelennuamet, Saksamaa

(kuni 31. detsembrini 2024)

Sõjalennundusega seotud õhuruumikasutajad

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Kolonel Yann Pichavant, ATMi esindaja, kaitseministeerium, Prantsusmaa

| Võrgu haldusnõukogu esimees |
| --- |
| | Hääleõiguseta liige | Asendusliige |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Thomas Reynaert, tegevdirektor A4E (kuni 31. detsembrini 2022) |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |

Võrgu haldusnõukogu esimees

Hääleõiguseta liige

Asendusliige

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Thomas Reynaert, tegevdirektor A4E (kuni 31. detsembrini 2022)

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

| Euroopa Komisjon |
| --- |
| | Hääleõiguseta liige | Asendusliige |
| | Christine Berg,
  ühtse Euroopa taeva üksuse juht,
  Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | Staffan Ekwall,
  poliitikaametnik,
  Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat |

Euroopa Komisjon

Hääleõiguseta liige

Asendusliige

Christine Berg,

ühtse Euroopa taeva üksuse juht,

Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

Staffan Ekwall,

poliitikaametnik,

Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

| EFTA järelevalveamet |
| --- |
| | Hääleõiguseta liige | Asendusliige |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Valgerdur Gudmundsdottir, EFTA järelevalveameti asedirektor |

EFTA järelevalveamet

Hääleõiguseta liige

Asendusliige

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Valgerdur Gudmundsdottir, EFTA järelevalveameti asedirektor

| Võrgu haldaja |
| --- |
| | Hääleõiguseta liige | Asendusliige |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |

Võrgu haldaja

Hääleõiguseta liige

Asendusliige

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

| Lennutegevusvaldkonna töörühma esimees (võrgukäituse direktor) |
| --- |
| | Hääleõiguseta liige | Asendusliige |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Joszef Bakos,
  lennujuhtimisosakonna juhataja,
  HungaroControl |

Lennutegevusvaldkonna töörühma esimees (võrgukäituse direktor)

Hääleõiguseta liige

Asendusliige

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Joszef Bakos,

lennujuhtimisosakonna juhataja,

HungaroControl

| Assotsieerunud riikide aeronavigatsiooniteenuste osutajate esindajad |
| --- |
| | Hääleõiguseta liikmed | Asendusliikmed |
| Kuni 31. detsembrini 2022. | Juliet Kennedy, NATSi operatiivdirektor, Ühendkuningriik | Martin Donnan, lennuliikluse korraldamise direktor, NATS, Ühendkuningriik |
| Kuni 31. detsembrini 2022 | Sitki Kagan Ertas, Türgi aeronavigatsiooniteenuste osutaja (DHMI) | Sevda Turhan, Türgi aeronavigatsiooniteenuste osutaja (DHMI) |
| | | |

Assotsieerunud riikide aeronavigatsiooniteenuste osutajate esindajad

Hääleõiguseta liikmed

Asendusliikmed

Kuni 31. detsembrini 2022.

Juliet Kennedy, NATSi operatiivdirektor, Ühendkuningriik

Martin Donnan, lennuliikluse korraldamise direktor, NATS, Ühendkuningriik

Kuni 31. detsembrini 2022

Sitki Kagan Ertas, Türgi aeronavigatsiooniteenuste osutaja (DHMI)

Sevda Turhan, Türgi aeronavigatsiooniteenuste osutaja (DHMI)

| Eurocontrol |
| --- |
| | Hääleõiguseta liige | Asendusliige |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |

Eurocontrol

Hääleõiguseta liige

Asendusliige

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

---

(1)  I ja II lisas tärniga tähistatud esindajad nimetati ametisse rakendusotsusega (EL) 2019/2168, mis jääb jõusse.

---

II LISA

EUROOPA LENNUNDUSKRIISIDE KOORDINEERIMISÜKSUSE ALALISTE LIIKMETE JA NENDE ASENDUSLIIKMETE AMETISSE NIMETAMISED

| Liikmesriigid |
| --- |
| | Liige | Asendusliige |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |

Liikmesriigid

Liige

Asendusliige

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

| EFTA riigid |
| --- |
| | Liige | Asendusliige |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |

EFTA riigid

Liige

Asendusliige

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

| Euroopa Komisjon |
| --- |
| | Liige | Asendusliige |
| | Christine Berg,
  ühtse Euroopa taeva üksuse juht,
  Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | Staffan Ekwall,
  poliitikaametnik,
  Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat |

Euroopa Komisjon

Liige

Asendusliige

Christine Berg,

ühtse Euroopa taeva üksuse juht,

Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

Staffan Ekwall,

poliitikaametnik,

Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

| Amet |
| --- |
| | Liige | Asendusliige |
| | Fabio Grasso – ATM standardite ja rakendamise osakonna juhataja
  (kuni 31. detsembrini 2024) | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |

Amet

Liige

Asendusliige

Fabio Grasso – ATM standardite ja rakendamise osakonna juhataja

(kuni 31. detsembrini 2024)

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

| Eurocontrol |
| --- |
| | Liige | Asendusliige |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |

Eurocontrol

Liige

Asendusliige

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

| Võrgu haldaja |
| --- |
| | Liige | Asendusliige |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Steven Moore,
  EACCC käitusjuht,
  võrguhaldusdirektoraat
  Eurocontrol |

Võrgu haldaja

Liige

Asendusliige

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Steven Moore,

EACCC käitusjuht,

võrguhaldusdirektoraat

Eurocontrol

| Sõjavägi |
| --- |
| | Liige | Asendusliige |
| | Kolonelleitnant Frank Hosten,
  Saksamaa sõjalennundusamet | Kolonel Yann Pichavant,
  kaitseministeerium, Prantsusmaa |

Sõjavägi

Liige

Asendusliige

Kolonelleitnant Frank Hosten,

Saksamaa sõjalennundusamet

Kolonel Yann Pichavant,

kaitseministeerium, Prantsusmaa

| Aeronavigatsiooniteenuste osutajad |
| --- |
| | Liige | Asendusliige |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |

Aeronavigatsiooniteenuste osutajad

Liige

Asendusliige

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

| Lennujaama käitajad |
| --- |
| | Liige | Asendusliige |
| | Aidan Flanagan, ACI – Europe ohutusjuht
  (kuni 31. detsembrini 2024) | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |

Lennujaama käitajad

Liige

Asendusliige

Aidan Flanagan, ACI – Europe ohutusjuht

(kuni 31. detsembrini 2024)

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

| Õhuruumi kasutajad |
| --- |
| | Liige | Asendusliige |
| | Uut ametisse nimetamist ei toimu* | Uut ametisse nimetamist ei toimu* |

Õhuruumi kasutajad

Liige

Asendusliige

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

Uut ametisse nimetamist ei toimu*

---

| 11.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/28

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/724,

10. mai 2022,

millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Seišelli Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need COVID-19 tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Seišelli Vabariik on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Seišelli Vabariik on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need COVID-19 tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Seišelli Vabariik on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Seišelli Vabariik on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.

| (3) | 8. veebruaril 2022 esitas Seišelli Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta süsteemi „Travizory Health Credential“ kohaselt. Seišelli Vabariik teatas komisjonile, et tema hinnangul antakse seal COVID-19 tõendeid välja vastavalt sellisele standardile ja sellise tehnoloogilise süsteemi kohaselt, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ning võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Seišelli Vabariik komisjonile, et Seišelli Vabariigi poolt süsteemi „Travizory Health Credential“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(3)

8. veebruaril 2022 esitas Seišelli Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta süsteemi „Travizory Health Credential“ kohaselt. Seišelli Vabariik teatas komisjonile, et tema hinnangul antakse seal COVID-19 tõendeid välja vastavalt sellisele standardile ja sellise tehnoloogilise süsteemi kohaselt, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ning võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Seišelli Vabariik komisjonile, et Seišelli Vabariigi poolt süsteemi „Travizory Health Credential“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid.

| (4) | Seišelli Vabariik teatas komisjonile ka, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille on välja andnud liikmesriigid ja EMP riigid kooskõlas määrusega (EL) 2021/953. |
| --- | --- |

(4)

Seišelli Vabariik teatas komisjonile ka, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille on välja andnud liikmesriigid ja EMP riigid kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

| (5) | Komisjon tegi 5. aprillil 2022 Seišelli Vabariigi taotlusel tehnilised testid, mis näitasid, et Seišelli Vabariik on andnud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid välja süsteemi „Travizory Health Credential“ kohaselt, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Seišelli Vabariik on süsteemi „Travizory Health Credential“ kohaselt välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon tegi 5. aprillil 2022 Seišelli Vabariigi taotlusel tehnilised testid, mis näitasid, et Seišelli Vabariik on andnud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid välja süsteemi „Travizory Health Credential“ kohaselt, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Seišelli Vabariik on süsteemi „Travizory Health Credential“ kohaselt välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid.

| (6) | Lisaks teatas Seišelli Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Nende vaktsiinide hulka kuuluvad praegu Comirnaty, Spikevax, Covishield, COVID-19 Vaccine Janssen, Sputnik V ja BBIBP-CorV. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas Seišelli Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Nende vaktsiinide hulka kuuluvad praegu Comirnaty, Spikevax, Covishield, COVID-19 Vaccine Janssen, Sputnik V ja BBIBP-CorV.

| (7) | Seišelli Vabariik teatas komisjonile samuti, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid selliste nukleiinhappe amplifitseerimise testide ja antigeeni kiirtestide kasutamise korral, mis on loetletud COVID-19 antigeeni kiirtestide ajakohastatud ühisloetelus, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (3) artikli 17 kohaselt loodud terviseohutuse komitee on nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovituse alusel heaks kiitnud (4). |
| --- | --- |

(7)

Seišelli Vabariik teatas komisjonile samuti, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid selliste nukleiinhappe amplifitseerimise testide ja antigeeni kiirtestide kasutamise korral, mis on loetletud COVID-19 antigeeni kiirtestide ajakohastatud ühisloetelus, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (3) artikli 17 kohaselt loodud terviseohutuse komitee on nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovituse alusel heaks kiitnud (4).

| (8) | Ühtlasi teatas Seišelli Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid. Need tõendid kehtivad kuni 180 päeva pärast esimese positiivse tulemuse andnud testi kuupäeva. |
| --- | --- |

(8)

Ühtlasi teatas Seišelli Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid. Need tõendid kehtivad kuni 180 päeva pärast esimese positiivse tulemuse andnud testi kuupäeva.

| (9) | Lisaks teatas Seišelli Vabariik komisjonile, et tõendite kontrollimisel Seišellidel töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineeritust, testitulemust või haiguse läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks teatas Seišelli Vabariik komisjonile, et tõendite kontrollimisel Seišellidel töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineeritust, testitulemust või haiguse läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata.

| (10) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Seišelli Vabariigis süsteemi „Travizory Health Credential“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(10)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Seišelli Vabariigis süsteemi „Travizory Health Credential“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (11) | Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille Seišelli Vabariik on süsteemi „Travizory Health Credential“ kohaselt välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille Seišelli Vabariik on süsteemi „Travizory Health Credential“ kohaselt välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel.

| (12) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Seišelli Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Seišelli Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (13) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (14) | Selleks et ühendada Seišelli Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et ühendada Seišelli Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (15) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seišelli Vabariigi poolt süsteemi „Travizory Health Credential“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid käsitatakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamise eesmärgil samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

Artikkel 2

Seišelli Vabariik ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 10. mai 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovitus COVID-19 antigeeni kiirtestide ELis kasutamise ja valideerimise ning testitulemuste vastastikuse tunnustamise ühise raamistiku kohta (ELT C 24, 22.1.2021, lk 1).

4

---

| 11.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/31

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/725,

10. mai 2022,

millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Vietnami Sotsialistliku Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on kooskõlas liidu õigusega SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on kooskõlas liidu õigusega SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need COVID-19 tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Vietnami Sotsialistlik Vabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Vietnami Sotsialistlik Vabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need COVID-19 tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Vietnami Sotsialistlik Vabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Vietnami Sotsialistlik Vabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.

| (3) | 22. oktoobril 2021 esitas Vietnami Sotsialistlik Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta süsteemi „

  “ kaudu. Vietnami Sotsialistlik Vabariik teatas komisjonile, et tema arvates antakse COVID-19 tõendeid välja kooskõlas standardi ja tehnoloogilise süsteemiga, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga ja võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Vietnami Sotsialistlik Vabariik komisjonile, et Vietnami Sotsialistliku Vabariigi poolt süsteemi „

  “ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(3)

22. oktoobril 2021 esitas Vietnami Sotsialistlik Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta süsteemi „
  Image 1
  “ kaudu. Vietnami Sotsialistlik Vabariik teatas komisjonile, et tema arvates antakse COVID-19 tõendeid välja kooskõlas standardi ja tehnoloogilise süsteemiga, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga ja võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Vietnami Sotsialistlik Vabariik komisjonile, et Vietnami Sotsialistliku Vabariigi poolt süsteemi „
  Image 2
  “ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid.

| (4) | Samuti teatas Vietnami Sotsialistlik Vabariik komisjonile, et aktsepteerib vaktsineerimistõendeid, nukleiinhappe amplifitseerimise testide tõendeid ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid ja EMP riigid on välja andnud määruse (EL) 2021/953 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Samuti teatas Vietnami Sotsialistlik Vabariik komisjonile, et aktsepteerib vaktsineerimistõendeid, nukleiinhappe amplifitseerimise testide tõendeid ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid ja EMP riigid on välja andnud määruse (EL) 2021/953 kohaselt.

| (5) | Komisjon tegi 14. aprillil 2022 Vietnami Sotsialistliku Vabariigi taotlusel tehnilised katsed, mis näitasid, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Vietnami Sotsialistlik Vabariik on välja andnud, on vastavuses süsteemiga „

  “, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Vietnami Sotsialistlik Vabariik on süsteemi „

  “ kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon tegi 14. aprillil 2022 Vietnami Sotsialistliku Vabariigi taotlusel tehnilised katsed, mis näitasid, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Vietnami Sotsialistlik Vabariik on välja andnud, on vastavuses süsteemiga „
  Image 3
  “, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Vietnami Sotsialistlik Vabariik on süsteemi „
  Image 4
  “ kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid.

| (6) | Lisaks teatas Vietnami Sotsialistlik Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Nende vaktsiinide hulka kuuluvad praegu Comirnaty, Spikevax, BBIBR COr-V, Vaccine Abdala, Hayat-Vax, Jansseni COVID-19 vaktsiin, Sputnik V ja Vaxzevria. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas Vietnami Sotsialistlik Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Nende vaktsiinide hulka kuuluvad praegu Comirnaty, Spikevax, BBIBR COr-V, Vaccine Abdala, Hayat-Vax, Jansseni COVID-19 vaktsiin, Sputnik V ja Vaxzevria.

| (7) | Vietnami Sotsialistlik Vabariik teatas komisjonile ka, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide korral, kuid mitte antigeeni kiirtestide kasutamise korral. |
| --- | --- |

(7)

Vietnami Sotsialistlik Vabariik teatas komisjonile ka, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide korral, kuid mitte antigeeni kiirtestide kasutamise korral.

| (8) | Lisaks teatas Vietnami Sotsialistlik Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid. Kõnealused tõendid kehtivad kuni 180 päeva pärast esimese positiivse testi kuupäeva. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks teatas Vietnami Sotsialistlik Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid. Kõnealused tõendid kehtivad kuni 180 päeva pärast esimese positiivse testi kuupäeva.

| (9) | Peale selle teatas Vietnami Sotsialistlik Vabariik komisjonile, et tõendite kontrollimisel töödeldakse Vietnamis neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineerimist, testitulemusi või läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle teatas Vietnami Sotsialistlik Vabariik komisjonile, et tõendite kontrollimisel töödeldakse Vietnamis neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineerimist, testitulemusi või läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata.

| (10) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Vietnami Sotsialistlikus Vabariigis süsteemi „

  “ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(10)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Vietnami Sotsialistlikus Vabariigis süsteemi „
  Image 5
  “ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (11) | Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille Vietnami Sotsialistlik Vabariik on süsteemi „

  “ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille Vietnami Sotsialistlik Vabariik on süsteemi „
  Image 6
  “ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel.

| (12) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Vietnami Sotsialistlik Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Vietnami Sotsialistlik Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (13) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (14) | Et ühendada Vietnami Sotsialistlik Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(14)

Et ühendada Vietnami Sotsialistlik Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (15) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vietnami Sotsialistliku Vabariigi poolt süsteemi „
  Image 7
  “ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid käsitatakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamise eesmärgil samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud määruse (EL) 2021/953 kohaselt.

Artikkel 2

Vietnami Sotsialistlik Vabariik ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 10. mai 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

---

| 11.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/34

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/726,

10. mai 2022,

millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Indoneesia Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on kooskõlas liidu õigusega SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on kooskõlas liidu õigusega SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need COVID-19 tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Indoneesia Vabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Indoneesia Vabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad kõnealuses määruses sätestatud tingimustel seaduslikult liikmesriikide territooriumil. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need COVID-19 tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Indoneesia Vabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Indoneesia Vabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad kõnealuses määruses sätestatud tingimustel seaduslikult liikmesriikide territooriumil.

| (3) | 24. novembril 2021 esitas Indoneesia Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimistõendite väljaandmise kohta süsteemi „DIVOC“ kaudu. Indoneesia Vabariik teatas komisjonile, et tema arvates antakse COVID-19 tõendeid välja kooskõlas standardi ja tehnoloogilise süsteemiga, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga ja võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Indoneesia Vabariik komisjonile, et Indoneesia Vabariigi poolt süsteemi „DIVOC“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(3)

24. novembril 2021 esitas Indoneesia Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimistõendite väljaandmise kohta süsteemi „DIVOC“ kaudu. Indoneesia Vabariik teatas komisjonile, et tema arvates antakse COVID-19 tõendeid välja kooskõlas standardi ja tehnoloogilise süsteemiga, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga ja võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Indoneesia Vabariik komisjonile, et Indoneesia Vabariigi poolt süsteemi „DIVOC“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid.

| (4) | Samuti teatas Indoneesia Vabariik komisjonile, et aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid ja EMP riigid on välja andnud määruse (EL) 2021/953 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Samuti teatas Indoneesia Vabariik komisjonile, et aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid ja EMP riigid on välja andnud määruse (EL) 2021/953 kohaselt.

| (5) | Komisjon tegi 12. aprillil 2022 Indoneesia Vabariigi taotlusel tehnilised katsed, mis näitasid, et COVID-19 vaktsineerimistõendid, mille Indoneesia Vabariik on välja andnud, on vastavuses süsteemiga „DIVOC“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimistõendid, mille Indoneesia Vabariik on süsteemi „DIVOC“ kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon tegi 12. aprillil 2022 Indoneesia Vabariigi taotlusel tehnilised katsed, mis näitasid, et COVID-19 vaktsineerimistõendid, mille Indoneesia Vabariik on välja andnud, on vastavuses süsteemiga „DIVOC“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimistõendid, mille Indoneesia Vabariik on süsteemi „DIVOC“ kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid.

| (6) | Lisaks teatas Indoneesia Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Nende vaktsiinide hulka kuuluvad praegu Comirnaty, Spikevax, CoronaVac, Vaxzevria ja BBIBP-CorV. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas Indoneesia Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Nende vaktsiinide hulka kuuluvad praegu Comirnaty, Spikevax, CoronaVac, Vaxzevria ja BBIBP-CorV.

| (7) | Samuti teatas Indoneesia Vabariik komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide ega antigeeni kiirtestide kasutamise korral. |
| --- | --- |

(7)

Samuti teatas Indoneesia Vabariik komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide ega antigeeni kiirtestide kasutamise korral.

| (8) | Peale selle teatas Indoneesia Vabariik komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid. |
| --- | --- |

(8)

Peale selle teatas Indoneesia Vabariik komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid.

| (9) | Lisaks teatas Indoneesia Vabariik komisjonile, et tõendite kontrollimisel töödeldakse Indoneesias neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineerimist, testitulemusi või läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks teatas Indoneesia Vabariik komisjonile, et tõendite kontrollimisel töödeldakse Indoneesias neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineerimist, testitulemusi või läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata.

| (10) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Indoneesia Vabariigis süsteemi „DIVOC“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(10)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Indoneesia Vabariigis süsteemi „DIVOC“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (11) | Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimistõendeid, mille Indoneesia Vabariik on süsteemi „DIVOC“ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimistõendeid, mille Indoneesia Vabariik on süsteemi „DIVOC“ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5 osutatud tingimustel.

| (12) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Indoneesia Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Indoneesia Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (13) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (14) | Et ühendada Indoneesia Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(14)

Et ühendada Indoneesia Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (15) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Indoneesia Vabariigi poolt süsteemi „DIVOC“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendeid käsitatakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamise eesmärgil samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud määruse (EL) 2021/953 kohaselt.

Artikkel 2

Indoneesia Vabariik ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 10. mai 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

---