# Europeiska unionens L 149/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 149 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången31 maj 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 149

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången31 maj 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER |
| | * | Arbetsordning och uppförandekod för ledamöterna av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (maj 2022) | 1 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER

*

Arbetsordning och uppförandekod för ledamöterna av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (maj 2022)

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER

| 31.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 149/1

---

ARBETSORDNING OCH UPPFÖRANDEKOD FÖR LEDAMÖTERNA AV EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

(maj 2022)

INGRESS

| 1. | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (nedan kallad ”kommittén”), som inrättades genom Romfördragen 1957, är ett av Europeiska unionens rådgivande organ. |
| --- | --- |

1.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (nedan kallad ”kommittén”), som inrättades genom Romfördragen 1957, är ett av Europeiska unionens rådgivande organ.

| 2. | På grundval av artikel 300 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt består kommittén av företrädare för organisationer för arbetsgivare, arbetstagare och andra företrädare för det civila samhället, särskilt inom socioekonomiska områden, medborgerliga områden, fackområden och kulturella områden.
  Kommitténs ledamöter är inte bundna av några instruktioner. De fullgör i unionens allmänna intresse sina skyldigheter under full oavhängighet.
  Kommittén arbetar i tre grupper: arbetsgivargruppen, arbetstagargruppen och gruppen för övriga företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

2.

På grundval av artikel 300 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt består kommittén av företrädare för organisationer för arbetsgivare, arbetstagare och andra företrädare för det civila samhället, särskilt inom socioekonomiska områden, medborgerliga områden, fackområden och kulturella områden.

Kommitténs ledamöter är inte bundna av några instruktioner. De fullgör i unionens allmänna intresse sina skyldigheter under full oavhängighet.

Kommittén arbetar i tre grupper: arbetsgivargruppen, arbetstagargruppen och gruppen för övriga företrädare för det civila samhället.

| 3. | Kommittén har en speciell funktion bland EU:s institutioner: den är det främsta organet när det gäller att, genom ledamöterna, representera och fungera som debattforum för det organiserade civila samhället i Europeiska unionen och utgör en viktig förbindelselänk mellan det organiserade civila samhället och unionens institutioner.
  Kommitténs rådgivande funktion ger det europeiska civila samhället möjlighet att delta i Europeiska unionens beslutsprocess. |
| --- | --- |

3.

Kommittén har en speciell funktion bland EU:s institutioner: den är det främsta organet när det gäller att, genom ledamöterna, representera och fungera som debattforum för det organiserade civila samhället i Europeiska unionen och utgör en viktig förbindelselänk mellan det organiserade civila samhället och unionens institutioner.

Kommitténs rådgivande funktion ger det europeiska civila samhället möjlighet att delta i Europeiska unionens beslutsprocess.

| 4. | I den dialog som kommittéledamöterna för återspeglas åsikterna hos alla företrädare för det civila samhället: arbetsgivare (grupp I), arbetstagare (grupp II) och övriga företrädare för det civila samhället (grupp III). |
| --- | --- |

4.

I den dialog som kommittéledamöterna för återspeglas åsikterna hos alla företrädare för det civila samhället: arbetsgivare (grupp I), arbetstagare (grupp II) och övriga företrädare för det civila samhället (grupp III).

| 5. | Denna sakkunskap och den strävan efter samförstånd som dialogen ger upphov till ökar kvaliteten på och trovärdigheten hos Europeiska unionens beslutsprocess, genom att göra det lättare för EU-medborgarna att förstå och godta den och öka den öppenhet och insyn som är oumbärlig för demokratin. |
| --- | --- |

5.

Denna sakkunskap och den strävan efter samförstånd som dialogen ger upphov till ökar kvaliteten på och trovärdigheten hos Europeiska unionens beslutsprocess, genom att göra det lättare för EU-medborgarna att förstå och godta den och öka den öppenhet och insyn som är oumbärlig för demokratin.

| 6. | Eftersom kommittén är ett forum för såväl diskussion som utarbetande av yttranden bidrar den till att uppfylla kravet på en bättre demokratisk förankring av Europeiska unionens utveckling, och även av EU:s förbindelser med olika ekonomiska och sociala grupperingar i tredjeländer.
  På detta sätt bidrar kommittén till utvecklingen av en verklig europeisk medvetenhet. |
| --- | --- |

6.

Eftersom kommittén är ett forum för såväl diskussion som utarbetande av yttranden bidrar den till att uppfylla kravet på en bättre demokratisk förankring av Europeiska unionens utveckling, och även av EU:s förbindelser med olika ekonomiska och sociala grupperingar i tredjeländer.

På detta sätt bidrar kommittén till utvecklingen av en verklig europeisk medvetenhet.

| 7. | Efter det att fördraget om Europeiska kol- och stålgemenskapen upphört att gälla gav Europeiska kommissionen Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i uppdrag att ta över EKSG:s rådgivande kommittés regelverk och resurser. På denna grund inrättades rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI), som fortfarande är en del av kommittén. |
| --- | --- |

7.

Efter det att fördraget om Europeiska kol- och stålgemenskapen upphört att gälla gav Europeiska kommissionen Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i uppdrag att ta över EKSG:s rådgivande kommittés regelverk och resurser. På denna grund inrättades rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI), som fortfarande är en del av kommittén.

| 8. | För att fullgöra sitt uppdrag antar kommittén sin arbetsordning i enlighet med artikel 303 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

8.

För att fullgöra sitt uppdrag antar kommittén sin arbetsordning i enlighet med artikel 303 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

FÖRSTA DELEN

KOMMITTÉNS ORGANISATION

KOMMITTÉNS ORGANISATION

AVDELNING I

AVDELNING I

KOMMITTÉNS LEDAMÖTER

KOMMITTÉNS LEDAMÖTER

Artikel 1 – Kommitténs ledamöter

Artikel 1 – Kommitténs ledamöter

| 1. | Kommittén består av företrädare för organisationer för arbetsgivare, arbetstagare och andra företrädare för det civila samhället, särskilt inom socioekonomiska områden, medborgerliga områden, fackområden och kulturella områden. |
| --- | --- |

1.

Kommittén består av företrädare för organisationer för arbetsgivare, arbetstagare och andra företrädare för det civila samhället, särskilt inom socioekonomiska områden, medborgerliga områden, fackområden och kulturella områden.

| 2. | Kommitténs ledamöter utnämns för en period på fem år. De kan utnämnas på nytt. |
| --- | --- |

2.

Kommitténs ledamöter utnämns för en period på fem år. De kan utnämnas på nytt.

| 3. | Kommitténs ledamöter är inte bundna av några instruktioner. De fullgör i unionens allmänna intresse sina skyldigheter under full oavhängighet. |
| --- | --- |

3.

Kommitténs ledamöter är inte bundna av några instruktioner. De fullgör i unionens allmänna intresse sina skyldigheter under full oavhängighet.

| 4. | Kommitténs ledamöter har rätt till de arvoden och den ersättning av kostnader för resa och uppehälle som är nödvändiga för att de ska kunna fullgöra sitt uppdrag, i enlighet med de relevanta besluten av Europeiska unionens råd och presidiet.
  Rådet fastställer kommittéledamöternas arvoden. |
| --- | --- |

4.

Kommitténs ledamöter har rätt till de arvoden och den ersättning av kostnader för resa och uppehälle som är nödvändiga för att de ska kunna fullgöra sitt uppdrag, i enlighet med de relevanta besluten av Europeiska unionens råd och presidiet.

Rådet fastställer kommittéledamöternas arvoden.

| 5. | Kommittén ska sträva efter att se till att principerna om jämställdhet och icke-diskriminering, såsom dessa fastställs i unionsrätten, efterlevs och att dessa principer tillämpas i alla kommitténs organ.
  Presidiet ska göra en bedömning av hur könsfördelningen i kommitténs olika organ utvecklas och vid behov anta konkreta rekommendationer.
  En rapport som utarbetats med hjälp av administrationen ska regelbundet läggas fram för presidiet med en utvärdering av utvecklingen. På grundval av en sådan rapport ska presidiet besluta om konkreta åtgärder för att förbättra könsfördelningen. |
| --- | --- |

5.

Kommittén ska sträva efter att se till att principerna om jämställdhet och icke-diskriminering, såsom dessa fastställs i unionsrätten, efterlevs och att dessa principer tillämpas i alla kommitténs organ.

Presidiet ska göra en bedömning av hur könsfördelningen i kommitténs olika organ utvecklas och vid behov anta konkreta rekommendationer.

En rapport som utarbetats med hjälp av administrationen ska regelbundet läggas fram för presidiet med en utvärdering av utvecklingen. På grundval av en sådan rapport ska presidiet besluta om konkreta åtgärder för att förbättra könsfördelningen.

Artikel 2 – Ledamotsstadgan

Artikel 2 – Ledamotsstadgan

| 1. | Kommitténs ledamöter ska bära titeln ”ledamot av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén”. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs ledamöter ska bära titeln ”ledamot av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén”.

| 2. | När de fullgör sina skyldigheter och under sina resor till och från sammanträdesorten åtnjuter ledamöterna den immunitet, de privilegier och de lättnader som fastställs i artikel 10 i protokoll (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier, som fogats till fördragen. |
| --- | --- |

2.

När de fullgör sina skyldigheter och under sina resor till och från sammanträdesorten åtnjuter ledamöterna den immunitet, de privilegier och de lättnader som fastställs i artikel 10 i protokoll (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier, som fogats till fördragen.

| 3. | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ledamotsstadga (nedan kallad ”ledamotsstadgan”) ska fastställa ledamöternas rättigheter och skyldigheter samt de bestämmelser som rör deras verksamhet och förbindelser med kommittén och dess avdelningar. |
| --- | --- |

3.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ledamotsstadga (nedan kallad ”ledamotsstadgan”) ska fastställa ledamöternas rättigheter och skyldigheter samt de bestämmelser som rör deras verksamhet och förbindelser med kommittén och dess avdelningar.

Artikel 3 – Uppförandekoden

Artikel 3 – Uppförandekoden

| 1. | Ledamöterna är skyldiga att iaktta de normer som fastställs i uppförandekoden för ledamöterna av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (nedan kallad ”uppförandekoden”). |
| --- | --- |

1.

Ledamöterna är skyldiga att iaktta de normer som fastställs i uppförandekoden för ledamöterna av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (nedan kallad ”uppförandekoden”).

| 2. | I uppförandekoden, som bifogas och har samma rättsliga värde som denna arbetsordning, fastställs de normer och principer för uppförande som gäller för kommitténs ledamöter, CCMI:s delegater, suppleanter och rådgivare. |
| --- | --- |

2.

I uppförandekoden, som bifogas och har samma rättsliga värde som denna arbetsordning, fastställs de normer och principer för uppförande som gäller för kommitténs ledamöter, CCMI:s delegater, suppleanter och rådgivare.

| 3. | I uppförandekoden inrättas en etikkommitté.
  I den fastställs också det förfarande och de åtgärder som ska tillämpas om normerna och principerna överträds. |
| --- | --- |

3.

I uppförandekoden inrättas en etikkommitté.

I den fastställs också det förfarande och de åtgärder som ska tillämpas om normerna och principerna överträds.

| 4. | Underlåtenhet att följa de normer och principer som fastställs i uppförandekoden kan leda till att de åtgärder som anges i den tillämpas. |
| --- | --- |

4.

Underlåtenhet att följa de normer och principer som fastställs i uppförandekoden kan leda till att de åtgärder som anges i den tillämpas.

Artikel 4 – Upphörande av ledamöters mandat

Artikel 4 – Upphörande av ledamöters mandat

| 1. | Kommittéledamöternas mandat löper ut vid utgången av den femårsperiod som rådet fastställde vid kommitténs ombildning. |
| --- | --- |

1.

Kommittéledamöternas mandat löper ut vid utgången av den femårsperiod som rådet fastställde vid kommitténs ombildning.

| 2. | En ledamots mandat kan även undantagsvis upphöra vid dödsfall, avgång, avsättning, uppkomst av förhinder eller omständigheter som är oförenliga med uppdraget som ledamot eller uteslutning. |
| --- | --- |

2.

En ledamots mandat kan även undantagsvis upphöra vid dödsfall, avgång, avsättning, uppkomst av förhinder eller omständigheter som är oförenliga med uppdraget som ledamot eller uteslutning.

| 3. | Avgång ska meddelas kommitténs ordförande skriftligen.
  Vid avgång i andra fall än dem som avses i punkt 8 i denna artikel ska följande gälla:






  — | Den avgående ledamoten ska, om han eller hon inte meddelar annat, kvarstå i sitt ämbete till det datum då efterträdarens utnämning träder i kraft. |
| --- | --- | --- |

3.

Avgång ska meddelas kommitténs ordförande skriftligen.

Vid avgång i andra fall än dem som avses i punkt 8 i denna artikel ska följande gälla:

—

Den avgående ledamoten ska, om han eller hon inte meddelar annat, kvarstå i sitt ämbete till det datum då efterträdarens utnämning träder i kraft.

| — | Ledamoten kan dra tillbaka sin avgång fram till den dag som den översänds till rådet i enlighet med punkt 9 i denna artikel. |
| --- | --- |

—

Ledamoten kan dra tillbaka sin avgång fram till den dag som den översänds till rådet i enlighet med punkt 9 i denna artikel.

| 4. | Villkoren för avsättning fastställs i artikel 93.2 i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

4.

Villkoren för avsättning fastställs i artikel 93.2 i denna arbetsordning.

| 5. | Förhinder ska anses föreligga om en ledamot av kommittén, av medicinska eller andra skäl, är förhindrad att utöva sitt mandat under mer än tolv månader. |
| --- | --- |

5.

Förhinder ska anses föreligga om en ledamot av kommittén, av medicinska eller andra skäl, är förhindrad att utöva sitt mandat under mer än tolv månader.

| 6. | Omständigheter som är oförenliga med uppdraget som ledamot av kommittén ska anses föreligga om en ledamot utnämns eller väljs till ledamot av en regering eller ett parlament, biträdande minister med politiskt ansvar eller ledamot av en av Europeiska unionens institutioner eller organ eller blir tjänsteman eller annan anställd i unionen i aktiv tjänst. |
| --- | --- |

6.

Omständigheter som är oförenliga med uppdraget som ledamot av kommittén ska anses föreligga om en ledamot utnämns eller väljs till ledamot av en regering eller ett parlament, biträdande minister med politiskt ansvar eller ledamot av en av Europeiska unionens institutioner eller organ eller blir tjänsteman eller annan anställd i unionen i aktiv tjänst.

| 7. | Villkoren för uteslutning fastställs i artiklarna 14.3 och 16 i uppförandekoden. |
| --- | --- |

7.

Villkoren för uteslutning fastställs i artiklarna 14.3 och 16 i uppförandekoden.

| 8. | Vid avsättning eller vid uppkomst av förhinder eller omständigheter som är oförenliga med uppdraget som ledamot, ska ledamoten avgå.
  Om ledamoten inte avgår i ett av dessa fall, kan det leda till att artiklarna 14.3 och 16 i uppförandekoden tillämpas. |
| --- | --- |

8.

Vid avsättning eller vid uppkomst av förhinder eller omständigheter som är oförenliga med uppdraget som ledamot, ska ledamoten avgå.

Om ledamoten inte avgår i ett av dessa fall, kan det leda till att artiklarna 14.3 och 16 i uppförandekoden tillämpas.

| 9. | I alla undantagsfall av upphörande av en ledamots mandat ska kommitténs ordförande underrätta rådet, så att detta kan konstatera att det finns en vakans och inleda förfarandet för att utnämna en efterträdare.
  Efterträdaren ska utnämnas för den återstående mandatperioden. |
| --- | --- |

9.

I alla undantagsfall av upphörande av en ledamots mandat ska kommitténs ordförande underrätta rådet, så att detta kan konstatera att det finns en vakans och inleda förfarandet för att utnämna en efterträdare.

Efterträdaren ska utnämnas för den återstående mandatperioden.

AVDELNING II

AVDELNING II

KOMMITTÉNS ORGAN

KOMMITTÉNS ORGAN

Kapitel I

Allmänna bestämmelser

Allmänna bestämmelser

Artikel 5 – Verkställande organ, sammansättningar och struktur

Artikel 5 – Verkställande organ, sammansättningar och struktur

| 1. | Ordföranden och presidiet är kommitténs verkställande organ. |
| --- | --- |

1.

Ordföranden och presidiet är kommitténs verkställande organ.

| 2. | Kommittén arbetar i plenum – plenarförsamlingens plenarsessioner – eller i begränsad sammansättning – sektionernas och övriga kommittéorgans sammanträden.
  Sekretariatet ska hålla förteckningen över kommitténs organ uppdaterad och offentliggöra den på intranätet. |
| --- | --- |

2.

Kommittén arbetar i plenum – plenarförsamlingens plenarsessioner – eller i begränsad sammansättning – sektionernas och övriga kommittéorgans sammanträden.

Sekretariatet ska hålla förteckningen över kommitténs organ uppdaterad och offentliggöra den på intranätet.

| 3. | Kommittén är indelad i tre grupper vars sammansättning och roll fastställs i artikel 6. |
| --- | --- |

3.

Kommittén är indelad i tre grupper vars sammansättning och roll fastställs i artikel 6.

Kapitel II

Grupperna

Grupperna

Artikel 6 – Bildande av grupperna och deras roll

Artikel 6 – Bildande av grupperna och deras roll

| 1. | Vid kommitténs konstituerande sammanträde ska tre grupper av ledamöter bildas som representerar arbetsgivare, arbetstagare och övriga grupperingar i det organiserade civila samhället. |
| --- | --- |

1.

Vid kommitténs konstituerande sammanträde ska tre grupper av ledamöter bildas som representerar arbetsgivare, arbetstagare och övriga grupperingar i det organiserade civila samhället.

| 2. | Grupperna ska fungera på ett demokratiskt, öppet och självständigt sätt i enlighet med sina principer och sin interna praxis samt denna arbetsordning. |
| --- | --- |

2.

Grupperna ska fungera på ett demokratiskt, öppet och självständigt sätt i enlighet med sina principer och sin interna praxis samt denna arbetsordning.

| 3. | Ledamöterna kan på frivillig basis ansluta sig till en av grupperna, med förbehåll för att gruppens medlemmar finner att de uppfyller förutsättningarna.
  En ledamot kan bara vara medlem av en grupp i taget. |
| --- | --- |

3.

Ledamöterna kan på frivillig basis ansluta sig till en av grupperna, med förbehåll för att gruppens medlemmar finner att de uppfyller förutsättningarna.

En ledamot kan bara vara medlem av en grupp i taget.

| 4. | Grupperna ska delta i förberedelserna, organisationen och samordningen av arbetet inom kommittén och dess organ.
  De ska sträva efter att uppnå samförstånd med de andra grupperna.
  De ska lägga fram förslag till val och utnämningar till befattningar och till sammansättningen av kommitténs organ i enlighet med denna arbetsordning. |
| --- | --- |

4.

Grupperna ska delta i förberedelserna, organisationen och samordningen av arbetet inom kommittén och dess organ.

De ska sträva efter att uppnå samförstånd med de andra grupperna.

De ska lägga fram förslag till val och utnämningar till befattningar och till sammansättningen av kommitténs organ i enlighet med denna arbetsordning.

| 5. | Varje grupp ska ha ett sekretariat. |
| --- | --- |

5.

Varje grupp ska ha ett sekretariat.

Artikel 7 – Gruppernas ordförande

Artikel 7 – Gruppernas ordförande

| 1. | Varje grupp ska inom sig välja sin ordförande och i förekommande fall sina vice ordförande. |
| --- | --- |

1.

Varje grupp ska inom sig välja sin ordförande och i förekommande fall sina vice ordförande.

| 2. | Gruppordförandena ska vara medlemmar av kommitténs presidium i kraft av sitt ämbete. |
| --- | --- |

2.

Gruppordförandena ska vara medlemmar av kommitténs presidium i kraft av sitt ämbete.

| 3. | Gruppordförandena ska ha en rådgivande funktion gentemot ordförandeskapet och presidiet vid utformningen av kommitténs politik. |
| --- | --- |

3.

Gruppordförandena ska ha en rådgivande funktion gentemot ordförandeskapet och presidiet vid utformningen av kommitténs politik.

| 4. | Gruppordförandena ska regelbundet sammanträda med kommitténs ordförandeskap i det utvidgade ordförandeskapet för att hjälpa till att förbereda presidiets och plenarförsamlingens arbete, i enlighet med artikel 20.3. |
| --- | --- |

4.

Gruppordförandena ska regelbundet sammanträda med kommitténs ordförandeskap i det utvidgade ordförandeskapet för att hjälpa till att förbereda presidiets och plenarförsamlingens arbete, i enlighet med artikel 20.3.

Artikel 8 – Grupplösa ledamöter

Artikel 8 – Grupplösa ledamöter

| 1. | Eftersom det är frivilligt att ansluta sig till en grupp, står det ledamöterna fritt att inte vara medlem av någon grupp. |
| --- | --- |

1.

Eftersom det är frivilligt att ansluta sig till en grupp, står det ledamöterna fritt att inte vara medlem av någon grupp.

| 2. | Grupplösa ledamöter ska inte ha betydande för- eller nackdelar i förhållande till ledamöter som tillhör en grupp. |
| --- | --- |

2.

Grupplösa ledamöter ska inte ha betydande för- eller nackdelar i förhållande till ledamöter som tillhör en grupp.

| 3. | När det gäller deltagande i kommitténs arbete ska grupplösa ledamöter ha samma rättigheter och skyldigheter som de ledamöter som är medlemmar av en grupp.
  Grupplösa ledamöter ska ges det materiella och tekniska stöd som krävs för att de ska kunna utöva sitt mandat.
  Detta stöd ska tillhandahållas av generalsekretariatet. |
| --- | --- |

3.

När det gäller deltagande i kommitténs arbete ska grupplösa ledamöter ha samma rättigheter och skyldigheter som de ledamöter som är medlemmar av en grupp.

Grupplösa ledamöter ska ges det materiella och tekniska stöd som krävs för att de ska kunna utöva sitt mandat.

Detta stöd ska tillhandahållas av generalsekretariatet.

| 4. | Formerna för grupplösa ledamöters deltagande i kommitténs arbete ska fastställas av presidiet.
  Formerna för sekretariatets materiella stöd ska fastställas av presidiet på förslag av generalsekreteraren. |
| --- | --- |

4.

Formerna för grupplösa ledamöters deltagande i kommitténs arbete ska fastställas av presidiet.

Formerna för sekretariatets materiella stöd ska fastställas av presidiet på förslag av generalsekreteraren.

| 5. | Grupplösa ledamöters deltagande i studiegrupper, samt deras utnämning till föredragande, ska vara föremål för ett beslut av kommitténs ordförande efter samråd med grupperna. |
| --- | --- |

5.

Grupplösa ledamöters deltagande i studiegrupper, samt deras utnämning till föredragande, ska vara föremål för ett beslut av kommitténs ordförande efter samråd med grupperna.

| 6. | Vid debatter under plenarsessioner måste grupplösa ledamöter beaktas vid tilldelningen av talartid. |
| --- | --- |

6.

Vid debatter under plenarsessioner måste grupplösa ledamöter beaktas vid tilldelningen av talartid.

| 7. | Under alla omständigheter ska grupplösa ledamöters rätt att få all information som gruppernas medlemmar får garanteras. |
| --- | --- |

7.

Under alla omständigheter ska grupplösa ledamöters rätt att få all information som gruppernas medlemmar får garanteras.

Kapitel III

Plenarförsamlingen

Plenarförsamlingen

Artikel 9 – Plenarförsamlingens sammansättning

Artikel 9 – Plenarförsamlingens sammansättning

| 1. | Plenarförsamlingen består av alla ledamöter av kommittén som utnämnts av rådet och som samlas till plenarsession. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingen består av alla ledamöter av kommittén som utnämnts av rådet och som samlas till plenarsession.

| 2. | CCMI-delegater, suppleanter och rådgivare är inte ledamöter av kommittén och ingår inte i plenarförsamlingen. |
| --- | --- |

2.

CCMI-delegater, suppleanter och rådgivare är inte ledamöter av kommittén och ingår inte i plenarförsamlingen.

Artikel 10 – Plenarförsamlingens befogenheter

Artikel 10 – Plenarförsamlingens befogenheter

| 1. | Plenarförsamlingen utövar alla de befogenheter som kommittén tilldelats genom fördragen och andra rättsliga instrument.
  Den får dock tilldela ett annat kommittéorgan i arbetsordningen, uppförandekoden eller ledamotsstadgan sina befogenheter, i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning.
  Den får också uttryckligen delegera sina befogenheter i de fall som anges i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingen utövar alla de befogenheter som kommittén tilldelats genom fördragen och andra rättsliga instrument.

Den får dock tilldela ett annat kommittéorgan i arbetsordningen, uppförandekoden eller ledamotsstadgan sina befogenheter, i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning.

Den får också uttryckligen delegera sina befogenheter i de fall som anges i denna arbetsordning.

| 2. | Plenarförsamlingen ska ha befogenhet i övriga fall: Alla befogenheter som i arbetsordningen, uppförandekoden eller ledamotsstadgan inte tilldelas ett annat organ ska tillfalla plenarförsamlingen. |
| --- | --- |

2.

Plenarförsamlingen ska ha befogenhet i övriga fall: Alla befogenheter som i arbetsordningen, uppförandekoden eller ledamotsstadgan inte tilldelas ett annat organ ska tillfalla plenarförsamlingen.

| 3. | Plenarförsamlingen ska anta de yttranden och andra akter som kommittén utarbetar inom ramen för sin rådgivande roll enligt fördragen. |
| --- | --- |

3.

Plenarförsamlingen ska anta de yttranden och andra akter som kommittén utarbetar inom ramen för sin rådgivande roll enligt fördragen.

| 4. | Plenarförsamlingen ska anta arbetsordningen, uppförandekoden och ledamotsstadgan. |
| --- | --- |

4.

Plenarförsamlingen ska anta arbetsordningen, uppförandekoden och ledamotsstadgan.

| 5. | Plenarförsamlingen ska fastställa antalet medlemmar av presidiet i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning.
  Den ska också fastställa sektionernas antal och ansvarsområden samt antalet ledamöter som deltar i varje sektion och i CCMI på förslag av grupperna. |
| --- | --- |

5.

Plenarförsamlingen ska fastställa antalet medlemmar av presidiet i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning.

Den ska också fastställa sektionernas antal och ansvarsområden samt antalet ledamöter som deltar i varje sektion och i CCMI på förslag av grupperna.

| 6. | Plenarförsamlingen ska utnämna kommitténs ordförande och vice ordförande, sektionernas och CCMI:s ordförande samt övriga medlemmar av presidiet, med undantag för de tre gruppordförandena, som väljs direkt av sin respektive grupp.
  Den ska också, på förslag av grupperna, utnämna sektionernas medlemmar, medlemmarna och delegaterna i CCMI samt medlemmarna av deras presidier, medlemmarna av underkommittéerna, observationsgrupperna, delegationerna och etikkommittén, kvestorerna och medlemmarna av kommittén för arbetsordningen. |
| --- | --- |

6.

Plenarförsamlingen ska utnämna kommitténs ordförande och vice ordförande, sektionernas och CCMI:s ordförande samt övriga medlemmar av presidiet, med undantag för de tre gruppordförandena, som väljs direkt av sin respektive grupp.

Den ska också, på förslag av grupperna, utnämna sektionernas medlemmar, medlemmarna och delegaterna i CCMI samt medlemmarna av deras presidier, medlemmarna av underkommittéerna, observationsgrupperna, delegationerna och etikkommittén, kvestorerna och medlemmarna av kommittén för arbetsordningen.

| 7. | Plenarförsamlingen ska ha befogenhet att efter överklagan ompröva vissa beslut av presidiet i enlighet med artikel 12.8. |
| --- | --- |

7.

Plenarförsamlingen ska ha befogenhet att efter överklagan ompröva vissa beslut av presidiet i enlighet med artikel 12.8.

| 8. | De befogenheter som fastställs i punkterna 2–7 i denna artikel får inte delegeras till eller tilldelas något annat organ. |
| --- | --- |

8.

De befogenheter som fastställs i punkterna 2–7 i denna artikel får inte delegeras till eller tilldelas något annat organ.

Kapitel IV

Kommitténs presidium

Kommitténs presidium

Artikel 11 – Presidiets sammansättning

Artikel 11 – Presidiets sammansättning

Presidiet ska bestå av

| a) | kommitténs ordförande, |
| --- | --- |

a)

kommitténs ordförande,

| b) | kommitténs båda vice ordförande, |
| --- | --- |

b)

kommitténs båda vice ordförande,

| c) | de tre gruppordförandena, valda i enlighet med artikel 37.2 a andra strecksatsen, |
| --- | --- |

c)

de tre gruppordförandena, valda i enlighet med artikel 37.2 a andra strecksatsen,

| d) | sektionernas och CCMI:s ordförande, samt |
| --- | --- |

d)

sektionernas och CCMI:s ordförande, samt

| e) | ett varierande antal ledamöter, som inte får överstiga antalet medlemsstater. |
| --- | --- |

e)

ett varierande antal ledamöter, som inte får överstiga antalet medlemsstater.

Artikel 12 – Presidiets befogenheter

Artikel 12 – Presidiets befogenheter

| 1. | Presidiet ska vara politiskt ansvarigt för kommitténs allmänna ledning.
  Det ska i synnerhet säkerställa att kommitténs, dess organs och dess personals verksamhet bedrivs i överensstämmelse med kommitténs institutionella roll. |
| --- | --- |

1.

Presidiet ska vara politiskt ansvarigt för kommitténs allmänna ledning.

Det ska i synnerhet säkerställa att kommitténs, dess organs och dess personals verksamhet bedrivs i överensstämmelse med kommitténs institutionella roll.

| 2. | Presidiet ska fastställa kommitténs mål, strategier och prioriteringar på alla områden.
  Det ska fastställa planeringen av kommitténs arbete och utvärdera dess genomförande.
  Det ska anta kommitténs arbetsprogram efter samråd med det utvidgade ordförandeskapet. |
| --- | --- |

2.

Presidiet ska fastställa kommitténs mål, strategier och prioriteringar på alla områden.

Det ska fastställa planeringen av kommitténs arbete och utvärdera dess genomförande.

Det ska anta kommitténs arbetsprogram efter samråd med det utvidgade ordförandeskapet.

| 3. | Presidiet ska utöva de befogenheter i fråga om budget och finanser som fastställs i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget (1) (nedan kallad ”budgetförordningen”) och i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

3.

Presidiet ska utöva de befogenheter i fråga om budget och finanser som fastställs i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget (1

| 4. | I synnerhet ska presidiet






  — | utöva de funktioner som utanordnare som kommittén tilldelats i enlighet med budgetförordningen; det ska delegera dessa befogenheter till generalsekreteraren, i egenskap av delegerad utanordnare, och då ange omfattningen av de befogenheter som delegerats och om generalsekreteraren får vidaredelegera sina befogenheter, |
| --- | --- | --- |

4.

I synnerhet ska presidiet

—

utöva de funktioner som utanordnare som kommittén tilldelats i enlighet med budgetförordningen; det ska delegera dessa befogenheter till generalsekreteraren, i egenskap av delegerad utanordnare, och då ange omfattningen av de befogenheter som delegerats och om generalsekreteraren får vidaredelegera sina befogenheter,

| — | anta tillämpningsbestämmelserna om arvoden och ersättning av kostnader för resa och uppehälle till ledamöter, CCMI-delegater, suppleanter och rådgivare, i enlighet med de tillämpliga budgetmässiga och finansiella förfarandena, |
| --- | --- |

—

anta tillämpningsbestämmelserna om arvoden och ersättning av kostnader för resa och uppehälle till ledamöter, CCMI-delegater, suppleanter och rådgivare, i enlighet med de tillämpliga budgetmässiga och finansiella förfarandena,

| — | i enlighet med de tillämpliga budgetmässiga och finansiella förfarandena fastställa regler för






  — | stöd som ska ges ledamöter, CCMI-delegater, suppleanter och rådgivare med funktionsnedsättning, |
| --- | --- | --- |

—

i enlighet med de tillämpliga budgetmässiga och finansiella förfarandena fastställa regler för

—

stöd som ska ges ledamöter, CCMI-delegater, suppleanter och rådgivare med funktionsnedsättning,

| — | medfinansiering av kostnader för utbildning, it, telekommunikation och kontorsutrustning som ledamöter och CCMI-delegater ådrar sig, |
| --- | --- |

—

medfinansiering av kostnader för utbildning, it, telekommunikation och kontorsutrustning som ledamöter och CCMI-delegater ådrar sig,

| — | betalning av eller ersättning för mottagnings- och representationskostnader som ledamöter och CCMI-delegater ådrar sig, |
| --- | --- |

—

betalning av eller ersättning för mottagnings- och representationskostnader som ledamöter och CCMI-delegater ådrar sig,

| — | godkänna verksamhet i enlighet med artikel 13. |
| --- | --- |

—

godkänna verksamhet i enlighet med artikel 13.

| 5. | Presidiet ska ansvara för att kommitténs personal, budget och tekniska resurser används på bästa sätt.
  Det ska fastställa kommitténs organisation och interna funktionssätt samt anta organisationsschemat på förslag av generalsekreteraren. |
| --- | --- |

5.

Presidiet ska ansvara för att kommitténs personal, budget och tekniska resurser används på bästa sätt.

Det ska fastställa kommitténs organisation och interna funktionssätt samt anta organisationsschemat på förslag av generalsekreteraren.

| 6. | Presidiet ska anta arbetsordningens tillämpningsföreskrifter efter samråd med grupperna i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

6.

Presidiet ska anta arbetsordningens tillämpningsföreskrifter efter samråd med grupperna i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning.

| 7. | Presidiet kan tillsätta tillfälliga arbetsgrupper för att behandla alla frågor som faller inom dess befogenhetsområde. Det kan också inrätta permanenta grupper i enlighet med artikel 35. |
| --- | --- |

7.

Presidiet kan tillsätta tillfälliga arbetsgrupper för att behandla alla frågor som faller inom dess befogenhetsområde. Det kan också inrätta permanenta grupper i enlighet med artikel 35.

| 8. | Presidiet ska klargöra tolkningen av arbetsordningen och dess tillämpningsföreskrifter på begäran av en ledamot av kommittén eller av generalsekreteraren. Plenarförsamlingen ska dock ha ansvar för att tolka arbetsordningen med avseende på presidiets befogenheter.
  Presidiets tolkningsbeslut kan överklagas till plenarförsamlingen i enlighet med förfarandet i arbetsordningens tillämpningsföreskrifter.
  Plenarförsamlingens beslut ska vara slutgiltigt. |
| --- | --- |

8.

Presidiet ska klargöra tolkningen av arbetsordningen och dess tillämpningsföreskrifter på begäran av en ledamot av kommittén eller av generalsekreteraren. Plenarförsamlingen ska dock ha ansvar för att tolka arbetsordningen med avseende på presidiets befogenheter.

Presidiets tolkningsbeslut kan överklagas till plenarförsamlingen i enlighet med förfarandet i arbetsordningens tillämpningsföreskrifter.

Plenarförsamlingens beslut ska vara slutgiltigt.

| 9. | På grundval av en för detta syfte framtagen rapport ska presidiet var sjätte månad granska uppföljningen av de yttranden som kommittén avgett. |
| --- | --- |

9.

På grundval av en för detta syfte framtagen rapport ska presidiet var sjätte månad granska uppföljningen av de yttranden som kommittén avgett.

| 10. | Presidiet ska skyndsamt beakta förslag och rekommendationer från externa kontroll- eller utredningsorgan. |
| --- | --- |

10.

Presidiet ska skyndsamt beakta förslag och rekommendationer från externa kontroll- eller utredningsorgan.

| 11. | Presidiet ska fastställa sina procedurregler. |
| --- | --- |

11.

Presidiet ska fastställa sina procedurregler.

Artikel 13 – Godkännande av verksamhet

Artikel 13 – Godkännande av verksamhet

Presidiet kan genom beslut i varje enskilt fall godkänna verksamhet som är direkt eller indirekt kopplad till kommitténs rådgivande funktion, särskilt följande:

| — | Inrättande, sammansättning och förvaltning från kommitténs sida av forum, plattformar och andra tematiska samrådsstrukturer samt former för kommitténs deltagande i strukturer som inrättats av Europeiska unionens institutioner eller i strukturer som dessa deltar i. |
| --- | --- |

—

Inrättande, sammansättning och förvaltning från kommitténs sida av forum, plattformar och andra tematiska samrådsstrukturer samt former för kommitténs deltagande i strukturer som inrättats av Europeiska unionens institutioner eller i strukturer som dessa deltar i.

| — | Ledamöternas deltagande i externa strukturer, vilket regelbundet ska övervakas och utvärderas. Ledamöternas representation i externa strukturer ska vara balanserad och rotera. |
| --- | --- |

—

Ledamöternas deltagande i externa strukturer, vilket regelbundet ska övervakas och utvärderas. Ledamöternas representation i externa strukturer ska vara balanserad och rotera.

| — | Genomförande eller beställning av studier och offentliggörande av dem. |
| --- | --- |

—

Genomförande eller beställning av studier och offentliggörande av dem.

| — | Anordnande av studiebesök och evenemang på annan ort. |
| --- | --- |

—

Anordnande av studiebesök och evenemang på annan ort.

Artikel 14 – Utvärdering av politiken

Artikel 14 – Utvärdering av politiken

| 1. | Presidiet ska i förekommande fall ge tillstånd till utvärdering av politiken. |
| --- | --- |

1.

Presidiet ska i förekommande fall ge tillstånd till utvärdering av politiken.

| 2. | Med ”utvärdering av politiken” avses efterhandsutvärderingar av Europeiska unionens politik eller rättsliga instrument vars genomförande redan pågår.
  Efterhandsutvärderingarna ska vara kvalitativa och riktade.
  Vid utvärderingen av politiken ska ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser beaktas. |
| --- | --- |

2.

Med ”utvärdering av politiken” avses efterhandsutvärderingar av Europeiska unionens politik eller rättsliga instrument vars genomförande redan pågår.

Efterhandsutvärderingarna ska vara kvalitativa och riktade.

Vid utvärderingen av politiken ska ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser beaktas.

| 3. | Utvärderingar av politiken kan göras i form av yttranden eller utvärderingsrapporter i den mening som avses i denna arbetsordning:






  — | Om de uttryckligen begärts av Europeiska unionens institutioner eller beslutats på eget initiativ och syftar till att uttrycka det organiserade civila samhällets synpunkter, bedömningar och uppmaningar beträffande inverkan av unionens politik, ska utvärderingarna av politiken antas i form av yttranden. |
| --- | --- | --- |

3.

Utvärderingar av politiken kan göras i form av yttranden eller utvärderingsrapporter i den mening som avses i denna arbetsordning:

—

Om de uttryckligen begärts av Europeiska unionens institutioner eller beslutats på eget initiativ och syftar till att uttrycka det organiserade civila samhällets synpunkter, bedömningar och uppmaningar beträffande inverkan av unionens politik, ska utvärderingarna av politiken antas i form av yttranden.

| — | Om de uttryckligen begärts av Europeiska unionens institutioner och syftar till att lägga fram faktauppgifter med slutsatser och rekommendationer, ska utvärderingarna av politiken antas i form av utvärderingsrapporter. |
| --- | --- |

—

Om de uttryckligen begärts av Europeiska unionens institutioner och syftar till att lägga fram faktauppgifter med slutsatser och rekommendationer, ska utvärderingarna av politiken antas i form av utvärderingsrapporter.

Artikel 15 – Kommitténs presidiums funktionssätt

Artikel 15 – Kommitténs presidiums funktionssätt

| 1. | Presidiet ska ledas av kommitténs ordförande eller, i ordförandens frånvaro, av en vice ordförande.
  Det ska samlas till ordinarie sammanträde före plenarförsamlingens sammanträden och till extra sammanträde vid behov. |
| --- | --- |

1.

Presidiet ska ledas av kommitténs ordförande eller, i ordförandens frånvaro, av en vice ordförande.

Det ska samlas till ordinarie sammanträde före plenarförsamlingens sammanträden och till extra sammanträde vid behov.

| 2. | Ordföranden ska sammankalla presidiet på eget initiativ eller på begäran av tio presidiemedlemmar. |
| --- | --- |

2.

Ordföranden ska sammankalla presidiet på eget initiativ eller på begäran av tio presidiemedlemmar.

| 3. | Ett protokoll ska upprättas för varje presidiesammanträde.
  Detta protokoll ska läggas fram för presidiet för godkännande vid dess nästföljande sammanträde. |
| --- | --- |

3.

Ett protokoll ska upprättas för varje presidiesammanträde.

Detta protokoll ska läggas fram för presidiet för godkännande vid dess nästföljande sammanträde.

| 4. | Presidiet får också arbeta genom skriftligt förfarande.
  Presidiet ska fastställa det skriftliga förfarandet i sina procedurregler. |
| --- | --- |

4.

Presidiet får också arbeta genom skriftligt förfarande.

Presidiet ska fastställa det skriftliga förfarandet i sina procedurregler.

| 5. | I samband med att en ny femårig mandatperiod inleds ska det avgående presidiet svara för den löpande verksamheten fram till den nytillsatta kommitténs första sammanträde. |
| --- | --- |

5.

I samband med att en ny femårig mandatperiod inleds ska det avgående presidiet svara för den löpande verksamheten fram till den nytillsatta kommitténs första sammanträde.

| 6. | Med ”löpande verksamhet” avses verksamhet vars behandling är nödvändig för att säkerställa tjänstekontinuiteten och kommitténs normala funktionssätt under perioden mellan slutet på mandatperioden för ledamöterna av den avgående kommittén och den nytillsatta kommitténs konstituerande (nedan kallad ”övergångsperioden”), särskilt följande:






  — | Ärenden som rör den dagliga förvaltningen som måste hanteras och som inte kräver nya beslut som är varaktigt bindande för kommittén. |
| --- | --- | --- |

6.

Med ”löpande verksamhet” avses verksamhet vars behandling är nödvändig för att säkerställa tjänstekontinuiteten och kommitténs normala funktionssätt under perioden mellan slutet på mandatperioden för ledamöterna av den avgående kommittén och den nytillsatta kommitténs konstituerande (nedan kallad ”övergångsperioden”), särskilt följande:

—

Ärenden som rör den dagliga förvaltningen som måste hanteras och som inte kräver nya beslut som är varaktigt bindande för kommittén.

| — | Pågående ärenden om vilka beslut fattats tidigare och som befinner sig i ett långt framskridet skede, vars slutförande bör hanteras. |
| --- | --- |

—

Pågående ärenden om vilka beslut fattats tidigare och som befinner sig i ett långt framskridet skede, vars slutförande bör hanteras.

| — | Brådskande ärenden där en försenad lösning skulle vara till men för kommittén. I detta fall kan presidiet, uteslutande till en ledamot som har utnämnts på nytt, delegera befogenheten att fortsätta att utföra specifika uppgifter under övergångsperioden. |
| --- | --- |

—

Brådskande ärenden där en försenad lösning skulle vara till men för kommittén. I detta fall kan presidiet, uteslutande till en ledamot som har utnämnts på nytt, delegera befogenheten att fortsätta att utföra specifika uppgifter under övergångsperioden.

Artikel 16 – Mandat inom ramen för externt eller interinstitutionellt samarbete

Artikel 16 – Mandat inom ramen för externt eller interinstitutionellt samarbete

| 1. | Presidiet kan ge kommitténs ordförande mandat att förhandla fram och sluta samarbetsavtal med Europeiska unionens institutioner och organ eller med externa organ eller organisationer. |
| --- | --- |

1.

Presidiet kan ge kommitténs ordförande mandat att förhandla fram och sluta samarbetsavtal med Europeiska unionens institutioner och organ eller med externa organ eller organisationer.

| 2. | Presidiet kan också ge generalsekreteraren eller en av kommitténs direktörer mandat att förhandla fram och ingå avtal av rent administrativ karaktär med Europeiska unionens institutioner och organ eller med externa organ eller organisationer. Det kan också delegera dessa befogenheter till dem. |
| --- | --- |

2.

Presidiet kan också ge generalsekreteraren eller en av kommitténs direktörer mandat att förhandla fram och ingå avtal av rent administrativ karaktär med Europeiska unionens institutioner och organ eller med externa organ eller organisationer. Det kan också delegera dessa befogenheter till dem.

| 3. | I mandaten och delegeringarna ska mandatens tillämpningsområde, omfattning och gränser fastställas, liksom det förfarande som ska följas för förhandlingarna om och ingåendet av sådana avtal på kommitténs vägnar. |
| --- | --- |

3.

I mandaten och delegeringarna ska mandatens tillämpningsområde, omfattning och gränser fastställas, liksom det förfarande som ska följas för förhandlingarna om och ingåendet av sådana avtal på kommitténs vägnar.

Artikel 17 – Finans- och budgetkommittén

Artikel 17 – Finans- och budgetkommittén

| 1. | En finans- och budgetkommitté ska inrättas med tolv medlemmar: en ordförande, som ska vara en av kommitténs båda vice ordförande, och elva medlemmar som utnämns av presidiet på förslag av grupperna. |
| --- | --- |

1.

En finans- och budgetkommitté ska inrättas med tolv medlemmar: en ordförande, som ska vara en av kommitténs båda vice ordförande, och elva medlemmar som utnämns av presidiet på förslag av grupperna.

| 2. | Finans- och budgetkommittén ska ha följande befogenheter:






  a) | Den ska erhålla det preliminära utkastet till beräkning av inkomster och utgifter för följande budgetår, som ska läggas fram av generalsekreteraren. Den ska granska det, diskutera det med generalsekreteraren och, tillsammans med sina kommentarer och ändringsförslag, lägga fram det för presidiet för godkännande. |
| --- | --- | --- |

2.

Finans- och budgetkommittén ska ha följande befogenheter:

a)

Den ska erhålla det preliminära utkastet till beräkning av inkomster och utgifter för följande budgetår, som ska läggas fram av generalsekreteraren. Den ska granska det, diskutera det med generalsekreteraren och, tillsammans med sina kommentarer och ändringsförslag, lägga fram det för presidiet för godkännande.

| b) | Den ska ha till uppgift att förbereda förslagen till presidiets beslut i finans- och budgetfrågor samt i organisationsfrågor om de har finansiella eller budgetmässiga konsekvenser. |
| --- | --- |

b)

Den ska ha till uppgift att förbereda förslagen till presidiets beslut i finans- och budgetfrågor samt i organisationsfrågor om de har finansiella eller budgetmässiga konsekvenser.

| c) | Den ska ge presidiet råd om






  — | alla viktiga frågor som kan äventyra en sund förvaltning av anslagen eller förhindra att de fastställda målen uppnås, i synnerhet när det gäller prognoser för användningen av dessa anslag, |
| --- | --- | --- |

c)

Den ska ge presidiet råd om

—

alla viktiga frågor som kan äventyra en sund förvaltning av anslagen eller förhindra att de fastställda målen uppnås, i synnerhet när det gäller prognoser för användningen av dessa anslag,

| — | genomförandet av den aktuella budgeten, överföringar av anslag, budgetkonsekvenser med koppling till tjänsteförteckningen, administrativa anslag och transaktioner i samband med fastighetsprojekt; den ska i synnerhet göra en bedömning av den aktuella situationen och föreslå framtida åtgärder, |
| --- | --- |

—

genomförandet av den aktuella budgeten, överföringar av anslag, budgetkonsekvenser med koppling till tjänsteförteckningen, administrativa anslag och transaktioner i samband med fastighetsprojekt; den ska i synnerhet göra en bedömning av den aktuella situationen och föreslå framtida åtgärder,

| — | förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, i nära samarbete med generalsekreteraren och Europaparlamentets föredragande. |
| --- | --- |

—

förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, i nära samarbete med generalsekreteraren och Europaparlamentets föredragande.

| 3. | Presidiet kan delegera andra befogenheter till finans- och budgetkommittén. |
| --- | --- |

3.

Presidiet kan delegera andra befogenheter till finans- och budgetkommittén.

| 4. | Finans- och budgetkommittén ska för presidiet lägga fram ett utkast till sina interna procedurregler för godkännande. |
| --- | --- |

4.

Finans- och budgetkommittén ska för presidiet lägga fram ett utkast till sina interna procedurregler för godkännande.

| 5. | Finans- och budgetkommittén ska lägga fram en verksamhetsrapport till de ordinarie presidiesammanträdena. |
| --- | --- |

5.

Finans- och budgetkommittén ska lägga fram en verksamhetsrapport till de ordinarie presidiesammanträdena.

| 6. | Finans- och budgetkommitténs ordförande ska företräda kommittén gentemot Europeiska unionens budgetmyndigheter och rapportera om det till presidiet. |
| --- | --- |

6.

Finans- och budgetkommitténs ordförande ska företräda kommittén gentemot Europeiska unionens budgetmyndigheter och rapportera om det till presidiet.

Artikel 18 – Kommunikationskommittén

Artikel 18 – Kommunikationskommittén

| 1. | En kommunikationskommitté ska inrättas med tolv medlemmar: en ordförande, som ska vara en av kommitténs båda vice ordförande, och elva medlemmar som utnämns av presidiet på förslag av grupperna. |
| --- | --- |

1.

En kommunikationskommitté ska inrättas med tolv medlemmar: en ordförande, som ska vara en av kommitténs båda vice ordförande, och elva medlemmar som utnämns av presidiet på förslag av grupperna.

| 2. | Kommunikationskommittén ska ha följande befogenheter:






  a) | Den ska ha till uppgift att vägleda och övervaka kommitténs kommunikationsstrategi. |
| --- | --- | --- |

2.

Kommunikationskommittén ska ha följande befogenheter:

a)

Den ska ha till uppgift att vägleda och övervaka kommitténs kommunikationsstrategi.

| b) | Den ska ge presidiet och kommitténs ordförande råd i kommunikationsfrågor. |
| --- | --- |

b)

Den ska ge presidiet och kommitténs ordförande råd i kommunikationsfrågor.

| c) | Den ska samordna verksamheten i de strukturer som svarar för kommunikation, för kontakter med press och media och för kultur samt försäkra sig om att denna verksamhet stämmer överens med kommitténs strategi och program. |
| --- | --- |

c)

Den ska samordna verksamheten i de strukturer som svarar för kommunikation, för kontakter med press och media och för kultur samt försäkra sig om att denna verksamhet stämmer överens med kommitténs strategi och program.

| 3. | Kommunikationskommittén ska för presidiet lägga fram ett utkast till sina interna procedurregler för godkännande. |
| --- | --- |

3.

Kommunikationskommittén ska för presidiet lägga fram ett utkast till sina interna procedurregler för godkännande.

| 4. | Kommunikationskommittén ska lägga fram en verksamhetsrapport till de ordinarie presidiesammanträdena. |
| --- | --- |

4.

Kommunikationskommittén ska lägga fram en verksamhetsrapport till de ordinarie presidiesammanträdena.

Kapitel V

Ordförandeskapet

Ordförandeskapet

Artikel 19 – Kommitténs ordförande

Artikel 19 – Kommitténs ordförande

| 1. | Ordföranden ska representera kommittén.
  Ordföranden kan delegera denna representationsbefogenhet till en vice ordförande eller vid behov till en annan ledamot. |
| --- | --- |

1.

Ordföranden ska representera kommittén.

Ordföranden kan delegera denna representationsbefogenhet till en vice ordförande eller vid behov till en annan ledamot.

| 2. | Ordföranden ska leda kommitténs och dess organs verksamhet i enlighet med fördragen, gällande rättsliga instrument och denna arbetsordning. |
| --- | --- |

2.

Ordföranden ska leda kommitténs och dess organs verksamhet i enlighet med fördragen, gällande rättsliga instrument och denna arbetsordning.

| 3. | Kommitténs ordförande ska sammankalla och leda plenarförsamlingens, presidiets och det utvidgade ordförandeskapets sammanträden.
  Ordföranden ska förfoga över de befogenheter som krävs för att leda överläggningarna i dessa organ samt och se till att de förlöper på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

3.

Kommitténs ordförande ska sammankalla och leda plenarförsamlingens, presidiets och det utvidgade ordförandeskapets sammanträden.

Ordföranden ska förfoga över de befogenheter som krävs för att leda överläggningarna i dessa organ samt och se till att de förlöper på ett korrekt sätt.

| 4. | Ordföranden ska fortlöpande involvera vice ordförandena i sin verksamhet; han eller hon kan tilldela dem särskilda uppdrag eller specifika befogenheter som faller inom ordförandens befogenhetsområde.
  Vice ordförandena ska vara ansvariga inför ordföranden för de delegerade uppgifterna eller befogenheterna. |
| --- | --- |

4.

Ordföranden ska fortlöpande involvera vice ordförandena i sin verksamhet; han eller hon kan tilldela dem särskilda uppdrag eller specifika befogenheter som faller inom ordförandens befogenhetsområde.

Vice ordförandena ska vara ansvariga inför ordföranden för de delegerade uppgifterna eller befogenheterna.

| 5. | Ordföranden ska inför plenarförsamlingen redogöra för de insatser och åtgärder som vidtagits på kommitténs vägnar mellan plenarsessionerna.
  Dessa redogörelser kan följas av en debatt. |
| --- | --- |

5.

Ordföranden ska inför plenarförsamlingen redogöra för de insatser och åtgärder som vidtagits på kommitténs vägnar mellan plenarsessionerna.

Dessa redogörelser kan följas av en debatt.

| 6. | Ordföranden kan tilldela generalsekreteraren särskilda tidsbegränsade uppdrag om vilka generalsekreteraren ska rapportera till ordföranden. |
| --- | --- |

6.

Ordföranden kan tilldela generalsekreteraren särskilda tidsbegränsade uppdrag om vilka generalsekreteraren ska rapportera till ordföranden.

| 7. | I sin roll som personuppgiftsansvarig ska kommittén företrädas av sin ordförande.
  Ordföranden ska på kommitténs vägnar fullgöra de uppgifter och det ansvar som tilldelats kommittén i egenskap av unionsorgan enligt tillämplig lagstiftning om skydd av personuppgifter.
  Ordföranden kan delegera denna befogenhet till generalsekreteraren. |
| --- | --- |

7.

I sin roll som personuppgiftsansvarig ska kommittén företrädas av sin ordförande.

Ordföranden ska på kommitténs vägnar fullgöra de uppgifter och det ansvar som tilldelats kommittén i egenskap av unionsorgan enligt tillämplig lagstiftning om skydd av personuppgifter.

Ordföranden kan delegera denna befogenhet till generalsekreteraren.

| 8. | När ordföranden har blivit vald ska han eller hon för plenarförsamlingen lägga fram sitt arbetsprogram för sin mandatperiod.
  I slutet av sin mandatperiod ska ordföranden för plenarförsamlingen lägga fram en resultatöversikt.
  Dessa båda redogörelser ska följas av en debatt i plenarförsamlingen. |
| --- | --- |

8.

När ordföranden har blivit vald ska han eller hon för plenarförsamlingen lägga fram sitt arbetsprogram för sin mandatperiod.

I slutet av sin mandatperiod ska ordföranden för plenarförsamlingen lägga fram en resultatöversikt.

Dessa båda redogörelser ska följas av en debatt i plenarförsamlingen.

Artikel 20 – Ordförandeskapet

Artikel 20 – Ordförandeskapet

| 1. | Kommitténs ordförandeskap ska bestå av ordföranden och de båda vice ordförandena. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs ordförandeskap ska bestå av ordföranden och de båda vice ordförandena.

| 2. | De båda vice ordförandena ska fungera som ordförande för finans- och budgetkommittén respektive kommunikationskommittén och då vara underställda kommitténs ordförande. |
| --- | --- |

2.

De båda vice ordförandena ska fungera som ordförande för finans- och budgetkommittén respektive kommunikationskommittén och då vara underställda kommitténs ordförande.

| 3. | Kommitténs ordförandeskap ska sammanträda med gruppordförandena i det utvidgade ordförandeskapet för att förbereda presidiets och plenarförsamlingens arbete.
  Sektionernas ordförande kan bjudas in att delta i dessa sammanträden. |
| --- | --- |

3.

Kommitténs ordförandeskap ska sammanträda med gruppordförandena i det utvidgade ordförandeskapet för att förbereda presidiets och plenarförsamlingens arbete.

Sektionernas ordförande kan bjudas in att delta i dessa sammanträden.

| 4. | Kommitténs ordförandeskap ska minst två gånger om året sammanträda med gruppernas, sektionernas och CCMI:s ordförande för att fastställa kommitténs arbetsprogram och bedöma dess genomförande, och ska i förekommande fall lägga fram förslag för presidiet. |
| --- | --- |

4.

Kommitténs ordförandeskap ska minst två gånger om året sammanträda med gruppernas, sektionernas och CCMI:s ordförande för att fastställa kommitténs arbetsprogram och bedöma dess genomförande, och ska i förekommande fall lägga fram förslag för presidiet.

Artikel 21 – Det utvidgade ordförandeskapet

Artikel 21 – Det utvidgade ordförandeskapet

| 1. | Det utvidgade ordförandeskapet ska bestå av ordförandeskapet och gruppernas ordförande. |
| --- | --- |

1.

Det utvidgade ordförandeskapet ska bestå av ordförandeskapet och gruppernas ordförande.

| 2. | Det utvidgade ordförandeskapet ska ha till uppgift att






  a) | förbereda och underlätta presidiets och plenarförsamlingens arbete, |
| --- | --- | --- |

2.

Det utvidgade ordförandeskapet ska ha till uppgift att

a)

förbereda och underlätta presidiets och plenarförsamlingens arbete,

| b) | i brådskande fall eller under exceptionella omständigheter underlätta nödvändiga beslut, |
| --- | --- |

b)

i brådskande fall eller under exceptionella omständigheter underlätta nödvändiga beslut,

| c) | ge presidiet råd om utformningen av kommitténs politik, |
| --- | --- |

c)

ge presidiet råd om utformningen av kommitténs politik,

| d) | hålla överläggningar i händelse av oenighet beträffande fastställandet av en studiegrupps storlek eller beträffande dess verksamhet, |
| --- | --- |

d)

hålla överläggningar i händelse av oenighet beträffande fastställandet av en studiegrupps storlek eller beträffande dess verksamhet,

| e) | för presidiet föreslå dagordningen för plenarförsamlingen, |
| --- | --- |

e)

för presidiet föreslå dagordningen för plenarförsamlingen,

| f) | i förekommande ge råd vid tillsättning av tjänstemän och anställning av övriga anställda, i enlighet med denna arbetsordning. |
| --- | --- |

f)

i förekommande ge råd vid tillsättning av tjänstemän och anställning av övriga anställda, i enlighet med denna arbetsordning.

| 3. | Det utvidgade ordförandeskapet ska sammanträda för att förbereda presidiets och plenarförsamlingens arbete eller vid behov.
  Det ska också minst två gånger om året sammanträda med sektionernas och CCMI:s ordförande för att utarbeta kommitténs arbetsprogram och bedöma dess genomförande, och ska i förekommande fall lägga fram förslag för presidiet.
  Andra personer kan vid behov bjudas in till det utvidgade ordförandeskapets sammanträden. |
| --- | --- |

3.

Det utvidgade ordförandeskapet ska sammanträda för att förbereda presidiets och plenarförsamlingens arbete eller vid behov.

Det ska också minst två gånger om året sammanträda med sektionernas och CCMI:s ordförande för att utarbeta kommitténs arbetsprogram och bedöma dess genomförande, och ska i förekommande fall lägga fram förslag för presidiet.

Andra personer kan vid behov bjudas in till det utvidgade ordförandeskapets sammanträden.

Kapitel VI

Sektionerna

Sektionerna

Artikel 22 – Inrättande av sektioner

Artikel 22 – Inrättande av sektioner

| 1. | Kommitténs rådgivande arbete ska organiseras inom tematiska sektioner, om inte annat föreskrivs i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs rådgivande arbete ska organiseras inom tematiska sektioner, om inte annat föreskrivs i denna arbetsordning.

| 2. | Kommittén ska inrätta sektionerna under det konstituerande sammanträdet i början av varje ny femårig mandatperiod.
  Sektionerna ska inrättas av plenarförsamlingen inom de områden där kommittén tilldelats befogenheter enligt fördragen. |
| --- | --- |

2.

Kommittén ska inrätta sektionerna under det konstituerande sammanträdet i början av varje ny femårig mandatperiod.

Sektionerna ska inrättas av plenarförsamlingen inom de områden där kommittén tilldelats befogenheter enligt fördragen.

| 3. | Förteckningen över sektionerna och deras ansvarsområden kan ses över i samband med varje ny femårig mandatperiod. |
| --- | --- |

3.

Förteckningen över sektionerna och deras ansvarsområden kan ses över i samband med varje ny femårig mandatperiod.

Artikel 23 – Sektionernas medlemmar

Artikel 23 – Sektionernas medlemmar

| 1. | Sektionernas medlemsantal ska fastställas av plenarförsamlingen. |
| --- | --- |

1.

Sektionernas medlemsantal ska fastställas av plenarförsamlingen.

| 2. | Medlemmarna av sektionerna ska utnämnas av plenarförsamlingen på förslag av grupperna för en period på två och ett halvt år med möjlighet till förlängning. |
| --- | --- |

2.

Medlemmarna av sektionerna ska utnämnas av plenarförsamlingen på förslag av grupperna för en period på två och ett halvt år med möjlighet till förlängning.

| 3. | Med undantag för ordföranden ska varje kommittéledamot vara medlem av minst en sektion.
  Ingen får tillhöra fler än två sektioner, såvida han eller hon inte kommer från en medlemsstat som har nio kommittéledamöter eller färre.
  Ingen får tillhöra fler än tre sektioner. |
| --- | --- |

3.

Med undantag för ordföranden ska varje kommittéledamot vara medlem av minst en sektion.

Ingen får tillhöra fler än två sektioner, såvida han eller hon inte kommer från en medlemsstat som har nio kommittéledamöter eller färre.

Ingen får tillhöra fler än tre sektioner.

| 4. | En sektionsmedlem ska ersättas enligt förfarandet för utnämning av sektionsmedlemmar.
  Ersättaren behöver inte tillhöra samma grupp som den ersatta sektionsmedlemmen. |
| --- | --- |

4.

En sektionsmedlem ska ersättas enligt förfarandet för utnämning av sektionsmedlemmar.

Ersättaren behöver inte tillhöra samma grupp som den ersatta sektionsmedlemmen.

Artikel 24 – Sektionernas ordförandeskap och presidium

Artikel 24 – Sektionernas ordförandeskap och presidium

| 1. | Sektionernas presidier ska väljas för en period på två och ett halvt år och bestå av tolv medlemmar, varav en ordförande och tre vice ordförande. |
| --- | --- |

1.

Sektionernas presidier ska väljas för en period på två och ett halvt år och bestå av tolv medlemmar, varav en ordförande och tre vice ordförande.

| 2. | Medlemmarna av sektionernas presidier ska utnämnas av plenarförsamlingen på förslag av grupperna.
  Sektionernas ordförande och övriga medlemmar av sektionernas presidier kan bli omvalda. |
| --- | --- |

2.

Medlemmarna av sektionernas presidier ska utnämnas av plenarförsamlingen på förslag av grupperna.

Sektionernas ordförande och övriga medlemmar av sektionernas presidier kan bli omvalda.

| 3. | Ordförandeskapet för sektionerna ska växla mellan grupperna enligt följande villkor:






  — | Ordförandeskapet för hälften av sektionerna ska växla mellan grupperna i början av den femåriga mandatperioden. |
| --- | --- | --- |

3.

Ordförandeskapet för sektionerna ska växla mellan grupperna enligt följande villkor:

—

Ordförandeskapet för hälften av sektionerna ska växla mellan grupperna i början av den femåriga mandatperioden.

| — | Ordförandeskapet för den andra hälften av sektionerna ska växla mellan grupperna efter två och ett halvt år, i samband med ombildningen efter halva mandatperioden. |
| --- | --- |

—

Ordförandeskapet för den andra hälften av sektionerna ska växla mellan grupperna efter två och ett halvt år, i samband med ombildningen efter halva mandatperioden.

| — | En och samma grupp får inte inneha ordförandeskapet för en sektion under mer än två mandatperioder på två och ett halvt år i följd. |
| --- | --- |

—

En och samma grupp får inte inneha ordförandeskapet för en sektion under mer än två mandatperioder på två och ett halvt år i följd.

Artikel 25 – Sektionernas uppgifter

Artikel 25 – Sektionernas uppgifter

| 1. | Sektionerna ska ha till uppgift att anta utkast till yttranden som remitteras till dem. |
| --- | --- |

1.

Sektionerna ska ha till uppgift att anta utkast till yttranden som remitteras till dem.

| 2. | De kan också få till uppgift att anta utkast till utvärderingsrapporter och till informationsrapporter. |
| --- | --- |

2.

De kan också få till uppgift att anta utkast till utvärderingsrapporter och till informationsrapporter.

| 3. | För att fullgöra sina uppgifter ska varje sektion ha ett sekretariat. |
| --- | --- |

3.

För att fullgöra sina uppgifter ska varje sektion ha ett sekretariat.

Kapitel VII

Underkommittéer och observationsgrupper

Underkommittéer och observationsgrupper

Artikel 26 – Underkommittéer

Artikel 26 – Underkommittéer

| 1. | På presidiets initiativ kan plenarförsamlingen i undantagsfall inrätta underkommittéer som ska utarbeta utkast till yttranden i strikt övergripande frågor av allmän karaktär.
  Utkasten ska läggas fram först för presidiet och sedan för plenarförsamlingen för godkännande.
  Underkommittéernas medlemmar ska utnämnas av plenarförsamlingen på förslag av grupperna. |
| --- | --- |

1.

På presidiets initiativ kan plenarförsamlingen i undantagsfall inrätta underkommittéer som ska utarbeta utkast till yttranden i strikt övergripande frågor av allmän karaktär.

Utkasten ska läggas fram först för presidiet och sedan för plenarförsamlingen för godkännande.

Underkommittéernas medlemmar ska utnämnas av plenarförsamlingen på förslag av grupperna.

| 2. | Presidiet kan också inrätta underkommittéer under perioderna mellan plenarsessionerna.
  Det kan också utnämna deras medlemmar på förslag av grupperna.
  I detta fall ska beslutet om inrättande av en underkommitté och utnämningen av dess medlemmar godkännas av plenarförsamlingen i efterhand. |
| --- | --- |

2.

Presidiet kan också inrätta underkommittéer under perioderna mellan plenarsessionerna.

Det kan också utnämna deras medlemmar på förslag av grupperna.

I detta fall ska beslutet om inrättande av en underkommitté och utnämningen av dess medlemmar godkännas av plenarförsamlingen i efterhand.

| 3. | En underkommitté kan bara inrättas för ett enda ärende.
  Den ska upplösas så snart plenarförsamlingen röstat om det utkast till yttrande som underkommittén utarbetat. |
| --- | --- |

3.

En underkommitté kan bara inrättas för ett enda ärende.

Den ska upplösas så snart plenarförsamlingen röstat om det utkast till yttrande som underkommittén utarbetat.

| 4. | När en fråga berör flera organs ansvarsområden ska underkommittén bestå av medlemmar från de berörda organen. |
| --- | --- |

4.

När en fråga berör flera organs ansvarsområden ska underkommittén bestå av medlemmar från de berörda organen.

| 5. | De bestämmelser som gäller sektionerna ska i tillämpliga delar gälla för underkommittéerna. |
| --- | --- |

5.

De bestämmelser som gäller sektionerna ska i tillämpliga delar gälla för underkommittéerna.

Artikel 27 – Observationsgrupper

Artikel 27 – Observationsgrupper

| 1. | När en fråga på grund av sin art, omfattning och komplexitet kräver särskild flexibilitet med avseende på arbetsmetoder, förfaranden och arbetsinstrument kan kommittén inrätta en observationsgrupp. |
| --- | --- |

1.

När en fråga på grund av sin art, omfattning och komplexitet kräver särskild flexibilitet med avseende på arbetsmetoder, förfaranden och arbetsinstrument kan kommittén inrätta en observationsgrupp.

| 2. | En observationsgrupp ska inrättas på beslut av plenarförsamlingen som i förekommande fall bekräftar ett beslut som tidigare fattats av presidiet på förslag av en sektion eller en grupp. |
| --- | --- |

2.

En observationsgrupp ska inrättas på beslut av plenarförsamlingen som i förekommande fall bekräftar ett beslut som tidigare fattats av presidiet på förslag av en sektion eller en grupp.

| 3. | I plenarförsamlingens beslut om att inrätta en observationsgrupp ska dess syfte, struktur, sammansättning och varaktighet fastställas.
  Beslutet kan senare upphävas eller ändras av plenarförsamlingen på förslag av presidiet. |
| --- | --- |

3.

I plenarförsamlingens beslut om att inrätta en observationsgrupp ska dess syfte, struktur, sammansättning och varaktighet fastställas.

Beslutet kan senare upphävas eller ändras av plenarförsamlingen på förslag av presidiet.

| 4. | Observationsgruppernas medlemmar ska utnämnas av plenarförsamlingen på förslag av grupperna. |
| --- | --- |

4.

Observationsgruppernas medlemmar ska utnämnas av plenarförsamlingen på förslag av grupperna.

| 5. | Utan att det påverkar sektionernas och CCMI:s ansvarsområden kan en observationsgrupp utarbeta informationsdokument och genomföra studier om effekterna av Europeiska unionens rättsliga instrument, eller avsaknaden av sådana, inom sina ansvarsområden.
  Dessa informationsdokument och studier kan efter beslut av plenarförsamlingen översändas till Europaparlamentet, rådet, kommissionen eller varje annan unionsinstitution eller varje annat unionsorgan. |
| --- | --- |

5.

Utan att det påverkar sektionernas och CCMI:s ansvarsområden kan en observationsgrupp utarbeta informationsdokument och genomföra studier om effekterna av Europeiska unionens rättsliga instrument, eller avsaknaden av sådana, inom sina ansvarsområden.

Dessa informationsdokument och studier kan efter beslut av plenarförsamlingen översändas till Europaparlamentet, rådet, kommissionen eller varje annan unionsinstitution eller varje annat unionsorgan.

| 6. | Varje observationsgrupp ska arbeta under överinseende av en sektion. |
| --- | --- |

6.

Varje observationsgrupp ska arbeta under överinseende av en sektion.

| 7. | Presidiet kan tillåta en sektion att överlåta utarbetandet av ett utkast till yttrande till en observationsgrupp som är kopplad till sektionen.
  Det utkast till yttrande som utarbetats av observationsgruppen ska läggas fram för sektionen för antagande.
  Om det antas av sektionen är det denna som ska lägga fram det för plenarförsamlingen för antagande. |
| --- | --- |

7.

Presidiet kan tillåta en sektion att överlåta utarbetandet av ett utkast till yttrande till en observationsgrupp som är kopplad till sektionen.

Det utkast till yttrande som utarbetats av observationsgruppen ska läggas fram för sektionen för antagande.

Om det antas av sektionen är det denna som ska lägga fram det för plenarförsamlingen för antagande.

Kapitel VIII

Rådgivande utskott

Rådgivande utskott

Artikel 28 – Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI)

Artikel 28 – Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI)

| 1. | Kommittén ska under en plenarsession inrätta rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI) inom tre månader från den dag då kommitténs nya femåriga mandatperiod inleds. |
| --- | --- |

1.

Kommittén ska under en plenarsession inrätta rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI) inom tre månader från den dag då kommitténs nya femåriga mandatperiod inleds.

| 2. | CCMI ska bestå av medlemmar som är ledamöter av kommittén och delegater från organisationer som representerar olika ekonomiska och sociala sektorer, samt civilsamhällesorganisationer, som berörs av industriell omvandling. Antalet medlemmar och delegater ska fastställas av plenarförsamlingen på förslag av presidiet.
  Mandatperioden för medlemmarna av CCMI ska vara två och ett halvt år. För delegaterna i CCMI ska den vara fem år. I båda fallen kan mandatperioden förlängas. |
| --- | --- |

2.

CCMI ska bestå av medlemmar som är ledamöter av kommittén och delegater från organisationer som representerar olika ekonomiska och sociala sektorer, samt civilsamhällesorganisationer, som berörs av industriell omvandling. Antalet medlemmar och delegater ska fastställas av plenarförsamlingen på förslag av presidiet.

Mandatperioden för medlemmarna av CCMI ska vara två och ett halvt år. För delegaterna i CCMI ska den vara fem år. I båda fallen kan mandatperioden förlängas.

| 3. | Medlemmarna av CCMI ska utnämnas av plenarförsamlingen på förslag av grupperna. |
| --- | --- |

3.

Medlemmarna av CCMI ska utnämnas av plenarförsamlingen på förslag av grupperna.

| 4. | Delegaterna i CCMI ska utnämnas av plenarförsamlingen på förslag av presidiet utifrån gruppernas rekommendationer.
  Rekommendationerna för utnämning av delegater ska fastställas av respektive grupp i enlighet med dess interna bestämmelser. |
| --- | --- |

4.

Delegaterna i CCMI ska utnämnas av plenarförsamlingen på förslag av presidiet utifrån gruppernas rekommendationer.

Rekommendationerna för utnämning av delegater ska fastställas av respektive grupp i enlighet med dess interna bestämmelser.

| 5. | CCMI:s ordförande ska vara medlem av kommitténs presidium och ska för varje period på två och ett halvt år rapportera om detta rådgivande utskotts verksamhet till presidiet. |
| --- | --- |

5.

CCMI:s ordförande ska vara medlem av kommitténs presidium och ska för varje period på två och ett halvt år rapportera om detta rådgivande utskotts verksamhet till presidiet.

| 6. | Delegaterna ska omfattas av samma bestämmelser som kommitténs ledamöter i fråga om arvoden och ersättning av kostnader för resa och uppehälle.
  Delegaterna i CCMI kan inte utnämna suppleanter för CCMI:s sammanträden och förberedande arbete. |
| --- | --- |

6.

Delegaterna ska omfattas av samma bestämmelser som kommitténs ledamöter i fråga om arvoden och ersättning av kostnader för resa och uppehälle.

Delegaterna i CCMI kan inte utnämna suppleanter för CCMI:s sammanträden och förberedande arbete.

| 7. | CCMI ska ha ett sekretariat. |
| --- | --- |

7.

CCMI ska ha ett sekretariat.

Artikel 29 – Inrättande av andra rådgivande utskott

Artikel 29 – Inrättande av andra rådgivande utskott

| 1. | Kommittén kan inrätta andra rådgivande utskott om detta visar sig nödvändigt för att kommittén ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt fördragen eller andra rättsliga instrument.
  De ska bestå av kommittéledamöter och delegater från de delar av det organiserade civila samhället som kommittén önskar göra delaktiga i sin verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Kommittén kan inrätta andra rådgivande utskott om detta visar sig nödvändigt för att kommittén ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt fördragen eller andra rättsliga instrument.

De ska bestå av kommittéledamöter och delegater från de delar av det organiserade civila samhället som kommittén önskar göra delaktiga i sin verksamhet.

| 2. | För att nya rådgivande utskott ska kunna inrättas måste ett uttryckligt tillstånd från unionens budgetmyndigheter inhämtas i förväg. |
| --- | --- |

2.

För att nya rådgivande utskott ska kunna inrättas måste ett uttryckligt tillstånd från unionens budgetmyndigheter inhämtas i förväg.

| 3. | Ett rådgivande utskott ska inrättas på beslut av plenarförsamlingen som bekräftar ett beslut som fattats av presidiet.
  I plenarförsamlingens beslut om att inrätta ett rådgivande utskott ska dess syfte, struktur, sammansättning och varaktighet fastställas, liksom eventuella villkor för att bli delegat i det. |
| --- | --- |

3.

Ett rådgivande utskott ska inrättas på beslut av plenarförsamlingen som bekräftar ett beslut som fattats av presidiet.

I plenarförsamlingens beslut om att inrätta ett rådgivande utskott ska dess syfte, struktur, sammansättning och varaktighet fastställas, liksom eventuella villkor för att bli delegat i det.

Kapitel IX

Dialog med organisationer inom näringsliv och samhälle i europeiska unionen och tredjeländer

Dialog med organisationer inom näringsliv och samhälle i europeiska unionen och tredjeländer

Artikel 30 – Förbindelser med externa organisationer

Artikel 30 – Förbindelser med externa organisationer

| 1. | Kommittén kan på presidiets initiativ upprätthålla strukturerade förbindelser med ekonomiska och sociala råd och liknande organ samt organisationer av ekonomisk och social natur i det civila samhället i Europeiska unionen och i tredjeländer. |
| --- | --- |

1.

Kommittén kan på presidiets initiativ upprätthålla strukturerade förbindelser med ekonomiska och sociala råd och liknande organ samt organisationer av ekonomisk och social natur i det civila samhället i Europeiska unionen och i tredjeländer.

| 2. | Kommittén kan också vidta åtgärder för att främja inrättandet av ekonomiska och sociala råd eller liknande organ i de länder som ännu inte har några sådana. |
| --- | --- |

2.

Kommittén kan också vidta åtgärder för att främja inrättandet av ekonomiska och sociala råd eller liknande organ i de länder som ännu inte har några sådana.

Artikel 31 – Delegationer och gemensamma rådgivande kommittéer

Artikel 31 – Delegationer och gemensamma rådgivande kommittéer

| 1. | Plenarförsamlingen kan på förslag av presidiet tillsätta delegationer för att upprätthålla förbindelser med de olika ekonomiska och sociala grupperingarna i det organiserade civila samhället i länder eller sammanslutningar av länder utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingen kan på förslag av presidiet tillsätta delegationer för att upprätthålla förbindelser med de olika ekonomiska och sociala grupperingarna i det organiserade civila samhället i länder eller sammanslutningar av länder utanför Europeiska unionen.

| 2. | Samarbetet mellan kommittén och partnerna inom det organiserade civila samhället i kandidatländerna ska ske i form av gemensamma rådgivande kommittéer, i de fall sådana har inrättats av associeringsråden.
  Annars ska samarbetet ske i kontaktgrupper.
  Medlemmarna av de gemensamma rådgivande kommittéerna och kontaktgrupperna ska utnämnas av presidiet på förslag av grupperna. |
| --- | --- |

2.

Samarbetet mellan kommittén och partnerna inom det organiserade civila samhället i kandidatländerna ska ske i form av gemensamma rådgivande kommittéer, i de fall sådana har inrättats av associeringsråden.

Annars ska samarbetet ske i kontaktgrupper.

Medlemmarna av de gemensamma rådgivande kommittéerna och kontaktgrupperna ska utnämnas av presidiet på förslag av grupperna.

| 3. | De gemensamma rådgivande kommittéerna och kontaktgrupperna ska utarbeta rapporter och förklaringar som kommittén kan översända till behöriga institutioner och berörda aktörer. |
| --- | --- |

3.

De gemensamma rådgivande kommittéerna och kontaktgrupperna ska utarbeta rapporter och förklaringar som kommittén kan översända till behöriga institutioner och berörda aktörer.

Kapitel X

Övriga organ

Övriga organ

Artikel 32 – Kvestorsgruppen

Artikel 32 – Kvestorsgruppen

| 1. | På förslag av presidiet ska plenarförsamlingen för varje period på två och ett halvt år välja tre ledamöter av kommittén till en kvestorsgrupp. |
| --- | --- |

1.

På förslag av presidiet ska plenarförsamlingen för varje period på två och ett halvt år välja tre ledamöter av kommittén till en kvestorsgrupp.

| 2. | Uppdraget som kvestor är oförenligt med uppdraget som medlem av följande organ:






  — | Kommitténs presidium. |
| --- | --- | --- |

2.

Uppdraget som kvestor är oförenligt med uppdraget som medlem av följande organ:

—

Kommitténs presidium.

| — | Finans- och budgetkommittén. |
| --- | --- |

—

Finans- och budgetkommittén.

| — | Etikkommittén. |
| --- | --- |

—

Etikkommittén.

| — | Revisionskommittén. |
| --- | --- |

—

Revisionskommittén.

| 3. | Kvestorerna ska ha följande uppgifter:






  a) | Att övervaka genomförandet av ledamotsstadgan och se till att den tillämpas korrekt. |
| --- | --- | --- |

3.

Kvestorerna ska ha följande uppgifter:

a)

Att övervaka genomförandet av ledamotsstadgan och se till att den tillämpas korrekt.

| b) | Att utarbeta förslag i syfte att vidareutveckla och förbättra ledamotsstadgan. |
| --- | --- |

b)

Att utarbeta förslag i syfte att vidareutveckla och förbättra ledamotsstadgan.

| c) | Att genom att ta lämpliga initiativ sträva efter att skingra eventuella tvivel eller lösa eventuella konflikter i samband med tillämpningen av ledamotsstadgan. |
| --- | --- |

c)

Att genom att ta lämpliga initiativ sträva efter att skingra eventuella tvivel eller lösa eventuella konflikter i samband med tillämpningen av ledamotsstadgan.

| d) | Att svara för förbindelserna mellan kommitténs ledamöter och generalsekretariatet i fråga om tillämpningen av ledamotsstadgan. |
| --- | --- |

d)

Att svara för förbindelserna mellan kommitténs ledamöter och generalsekretariatet i fråga om tillämpningen av ledamotsstadgan.

Artikel 33 – Etikkommittén

Artikel 33 – Etikkommittén

| 1. | På förslag av presidiet ska plenarförsamlingen för varje period på två och ett halvt år med jämn könsfördelning välja tolv ledamöter av kommittén, sex ordinarie medlemmar och sex reservmedlemmar, som ska utgöra etikkommittén.
  Formerna för detta val fastställs i artikel 10 i uppförandekoden. |
| --- | --- |

1.

På förslag av presidiet ska plenarförsamlingen för varje period på två och ett halvt år med jämn könsfördelning välja tolv ledamöter av kommittén, sex ordinarie medlemmar och sex reservmedlemmar, som ska utgöra etikkommittén.

Formerna för detta val fastställs i artikel 10 i uppförandekoden.

| 2. | Uppdraget som medlem av etikkommittén är oförenligt med uppdraget som medlem av följande organ:






  — | Kommitténs presidium. |
| --- | --- | --- |

2.

Uppdraget som medlem av etikkommittén är oförenligt med uppdraget som medlem av följande organ:

—

Kommitténs presidium.

| — | Kvestorsgruppen. |
| --- | --- |

—

Kvestorsgruppen.

| — | Revisionskommittén. |
| --- | --- |

—

Revisionskommittén.

| 3. | Var och en av kommitténs tre grupper ska utnämna en av sina medlemmar till ordförande för etikkommittén under två och ett halvt år enligt ett roterande schema. |
| --- | --- |

3.

Var och en av kommitténs tre grupper ska utnämna en av sina medlemmar till ordförande för etikkommittén under två och ett halvt år enligt ett roterande schema.

Artikel 34 – Revisionskommittén

Artikel 34 – Revisionskommittén

| 1. | En revisionskommitté ska inrättas med en rådgivande funktion i fråga om revision gentemot ordföranden och presidiet. |
| --- | --- |

1.

En revisionskommitté ska inrättas med en rådgivande funktion i fråga om revision gentemot ordföranden och presidiet.

| 2. | Revisionskommittén ska utföra de uppgifter som tilldelas uppföljningskommittén för internrevision i artikel 123 i budgetförordningen.
  Revisionskommittén ska i synnerhet ha i uppdrag att säkerställa internrevisorns oberoende, övervaka kvaliteten på det interna revisionsarbetet och säkerställa att interna och externa revisionsrekommendationer beaktas och följs upp ordentligt av kommitténs avdelningar. |
| --- | --- |

2.

Revisionskommittén ska utföra de uppgifter som tilldelas uppföljningskommittén för internrevision i artikel 123 i budgetförordningen.

Revisionskommittén ska i synnerhet ha i uppdrag att säkerställa internrevisorns oberoende, övervaka kvaliteten på det interna revisionsarbetet och säkerställa att interna och externa revisionsrekommendationer beaktas och följs upp ordentligt av kommitténs avdelningar.

| 3. | Revisionskommittén ska rapportera till presidiet. |
| --- | --- |

3.

Revisionskommittén ska rapportera till presidiet.

| 4. | Presidiet ska besluta om revisionskommitténs struktur, sammansättning, uppgifter och procedurregler, med beaktande av kommitténs rätt att organisera sitt arbete samt vikten av råd från oberoende experter. |
| --- | --- |

4.

Presidiet ska besluta om revisionskommitténs struktur, sammansättning, uppgifter och procedurregler, med beaktande av kommitténs rätt att organisera sitt arbete samt vikten av råd från oberoende experter.

| 5. | Medlemmarna av revisionskommittén ska utnämnas av presidiet på förslag av grupperna.
  Var och en av kommitténs tre grupper ska utnämna en ordförande för revisionskommittén under två och ett halvt år enligt ett roterande schema. |
| --- | --- |

5.

Medlemmarna av revisionskommittén ska utnämnas av presidiet på förslag av grupperna.

Var och en av kommitténs tre grupper ska utnämna en ordförande för revisionskommittén under två och ett halvt år enligt ett roterande schema.

| 6. | Uppdraget som medlem av revisionskommittén är oförenligt med uppdraget som medlem av följande organ:






  — | Kommitténs presidium. |
| --- | --- | --- |

6.

Uppdraget som medlem av revisionskommittén är oförenligt med uppdraget som medlem av följande organ:

—

Kommitténs presidium.

| — | Finans- och budgetkommittén. |
| --- | --- |

—

Finans- och budgetkommittén.

| — | Kvestorsgruppen. |
| --- | --- |

—

Kvestorsgruppen.

| — | Etikkommittén. |
| --- | --- |

—

Etikkommittén.

| 7. | Revisionskommittén ska anta förslaget till internrevisorns uppdragsbeskrivning i enlighet med budgetförordningen och med iakttagande av relevanta internationella standarder för internrevision och lägga fram det för presidiet för antagande. |
| --- | --- |

7.

Revisionskommittén ska anta förslaget till internrevisorns uppdragsbeskrivning i enlighet med budgetförordningen och med iakttagande av relevanta internationella standarder för internrevision och lägga fram det för presidiet för antagande.

Artikel 35 – Permanenta grupper

Artikel 35 – Permanenta grupper

| 1. | Kommittén kan inrätta permanenta grupper när karaktären hos det ämne som ska behandlas kräver en särskilt noggrann bevakning av ämnet, eftersom det handlar om en EU-politisk fråga av stor betydelse för det civila samhället. |
| --- | --- |

1.

Kommittén kan inrätta permanenta grupper när karaktären hos det ämne som ska behandlas kräver en särskilt noggrann bevakning av ämnet, eftersom det handlar om en EU-politisk fråga av stor betydelse för det civila samhället.

| 2. | En permanent grupp ska inrättas på beslut av presidiet på förslag av en sektion eller en grupp. |
| --- | --- |

2.

En permanent grupp ska inrättas på beslut av presidiet på förslag av en sektion eller en grupp.

| 3. | I presidiets beslut om att inrätta en permanent grupp ska dess syfte, struktur, sammansättning och varaktighet fastställas. En permanent grupps varaktighet får inte vara längre än till den innevarande mandatperiodens slut. |
| --- | --- |

3.

I presidiets beslut om att inrätta en permanent grupp ska dess syfte, struktur, sammansättning och varaktighet fastställas. En permanent grupps varaktighet får inte vara längre än till den innevarande mandatperiodens slut.

| 4. | De permanenta gruppernas medlemmar ska utnämnas av presidiet på förslag av grupperna. |
| --- | --- |

4.

De permanenta gruppernas medlemmar ska utnämnas av presidiet på förslag av grupperna.

| 5. | Varje permanent grupp ska arbeta under överinseende av en sektion. |
| --- | --- |

5.

Varje permanent grupp ska arbeta under överinseende av en sektion.

Kapitel XI

Kategorier

Kategorier

Artikel 36 – Kategorier

Artikel 36 – Kategorier

| 1. | Kommitténs ledamöter kan på frivillig basis bilda kategorier som företräder de olika ekonomiska och sociala intressena i det organiserade civila samhället i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs ledamöter kan på frivillig basis bilda kategorier som företräder de olika ekonomiska och sociala intressena i det organiserade civila samhället i Europeiska unionen.

| 2. | En kategori ska bestå av minst tio ledamöter.
  I händelse av oenighet om huruvida en ledamot uppfyller förutsättningarna ska presidiet besluta efter samråd med kategorins medlemmar.
  En ledamot får bara tillhöra en kategori i taget. |
| --- | --- |

2.

En kategori ska bestå av minst tio ledamöter.

I händelse av oenighet om huruvida en ledamot uppfyller förutsättningarna ska presidiet besluta efter samråd med kategorins medlemmar.

En ledamot får bara tillhöra en kategori i taget.

| 3. | En kategori ska inrättas efter godkännande av presidiet, som ska informera plenarförsamlingen. |
| --- | --- |

3.

En kategori ska inrättas efter godkännande av presidiet, som ska informera plenarförsamlingen.

| 4. | I presidiets beslut om godkännande av inrättandet av en kategori ska dess syfte, struktur, sammansättning, varaktighet och procedurregler fastställas.
  Beslutet kan senare ändras eller upphävas av presidiet. |
| --- | --- |

4.

I presidiets beslut om godkännande av inrättandet av en kategori ska dess syfte, struktur, sammansättning, varaktighet och procedurregler fastställas.

Beslutet kan senare ändras eller upphävas av presidiet.

ANDRA DELEN

FÖRFARANDEN

FÖRFARANDEN

AVDELNING I

AVDELNING I

FÖRFARANDEN FÖR KOMMITTÉNS KONSTITUERANDE SAMT FÖR VAL OCH UTNÄMNING

FÖRFARANDEN FÖR KOMMITTÉNS KONSTITUERANDE SAMT FÖR VAL OCH UTNÄMNING

Kapitel I

Förfarande för kommitténs konstituerande

Förfarande för kommitténs konstituerande

Artikel 37 – Plenarförsamlingens första sammanträde och kommitténs konstituerande

Artikel 37 – Plenarförsamlingens första sammanträde och kommitténs konstituerande

| 1. | Plenarförsamlingens första sammanträde i början av varje ny femårig mandatperiod ska ägnas åt kommitténs konstituerande.
  Det ska sammankallas och ledas av den äldsta ledamoten och hållas senast 40 kalenderdagar efter dagen för rådets beslut om utnämning av kommitténs ledamöter, förutsatt att rådet har utnämnt minst hälften av ledamöterna.
  Om inte alla ledamöter av kommittén utnämns i samma rådsbeslut, ska den dag från och med vilken ovannämnda frist börjar löpa vara dagen för beslutet om utnämning av en majoritet av ledamöterna. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingens första sammanträde i början av varje ny femårig mandatperiod ska ägnas åt kommitténs konstituerande.

Det ska sammankallas och ledas av den äldsta ledamoten och hållas senast 40 kalenderdagar efter dagen för rådets beslut om utnämning av kommitténs ledamöter, förutsatt att rådet har utnämnt minst hälften av ledamöterna.

Om inte alla ledamöter av kommittén utnämns i samma rådsbeslut, ska den dag från och med vilken ovannämnda frist börjar löpa vara dagen för beslutet om utnämning av en majoritet av ledamöterna.

| 2. | Under det konstituerande sammanträdet ska följande förfaranden genomföras:






  a) | Bildande av grupperna






  — | Kommitténs ledamöter ska tillkännage den grupp som de vill ansluta sig till, och de tre grupperna ska bildas. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Under det konstituerande sammanträdet ska följande förfaranden genomföras:

a)

Bildande av grupperna

—

Kommitténs ledamöter ska tillkännage den grupp som de vill ansluta sig till, och de tre grupperna ska bildas.

| — | Varje grupp ska dra sig tillbaka och välja sin ordförande och sina vice ordförande, i förekommande fall, vid ett sammanträde enbart för gruppens medlemmar. |
| --- | --- |

—

Varje grupp ska dra sig tillbaka och välja sin ordförande och sina vice ordförande, i förekommande fall, vid ett sammanträde enbart för gruppens medlemmar.

| — | Namnen på de tre gruppordförandena ska meddelas plenarförsamlingen. |
| --- | --- |

—

Namnen på de tre gruppordförandena ska meddelas plenarförsamlingen.

| b) | Inrättande av sektionerna






  — | Plenarförsamlingen ska fastställa antalet sektioner och deras ansvarsområden. |
| --- | --- | --- |

b)

Inrättande av sektionerna

—

Plenarförsamlingen ska fastställa antalet sektioner och deras ansvarsområden.

| — | Kommitténs ledamöter ska tillkännage vilka sektioner som de vill ansluta sig till. |
| --- | --- |

—

Kommitténs ledamöter ska tillkännage vilka sektioner som de vill ansluta sig till.

| — | Plenarförsamlingen ska utnämna sektionernas medlemmar och inrätta sektionerna. |
| --- | --- |

—

Plenarförsamlingen ska utnämna sektionernas medlemmar och inrätta sektionerna.

| c) | Bildande av kommitténs presidium






  — | Plenarförsamlingen ska fastställa antalet medlemmar av presidiet. |
| --- | --- | --- |

c)

Bildande av kommitténs presidium

—

Plenarförsamlingen ska fastställa antalet medlemmar av presidiet.

| — | Plenarförsamlingen ska välja de medlemmar av presidiet som inte är gruppordförande för två och ett halvt år från och med dagen för kommitténs konstituerande i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

—

Plenarförsamlingen ska välja de medlemmar av presidiet som inte är gruppordförande för två och ett halvt år från och med dagen för kommitténs konstituerande i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning.

| d) | Utnämning av ledamöter till andra ledande befattningar inom kommittén i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning |
| --- | --- |

d)

Utnämning av ledamöter till andra ledande befattningar inom kommittén i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning

| 3. | Under den äldsta ledamotens ledning får enbart frågor som rör dessa förfaranden diskuteras. |
| --- | --- |

3.

Under den äldsta ledamotens ledning får enbart frågor som rör dessa förfaranden diskuteras.

Artikel 38 – Sammanträde för ombildning efter halva mandatperioden

Artikel 38 – Sammanträde för ombildning efter halva mandatperioden

| 1. | Efter halva den femåriga mandatperioden, dvs. två och ett halvt år från dagen för kommitténs konstituerande, ska de ledande befattningarna inom kommittén nytillsättas. |
| --- | --- |

1.

Efter halva den femåriga mandatperioden, dvs. två och ett halvt år från dagen för kommitténs konstituerande, ska de ledande befattningarna inom kommittén nytillsättas.

| 2. | Det sammanträde i plenarförsamlingen där ledamöter väljs eller utnämns till de befattningar som avses i föregående punkt för den femåriga mandatperiodens sista två och ett halvt år ska sammankallas av kommitténs avgående ordförande. |
| --- | --- |

2.

Det sammanträde i plenarförsamlingen där ledamöter väljs eller utnämns till de befattningar som avses i föregående punkt för den femåriga mandatperiodens sista två och ett halvt år ska sammankallas av kommitténs avgående ordförande.

| 3. | Det ska hållas i början av plenarsessionen den månad då det första presidiets mandat löper ut och under den avgående kommittéordförandens ledning. |
| --- | --- |

3.

Det ska hållas i början av plenarsessionen den månad då det första presidiets mandat löper ut och under den avgående kommittéordförandens ledning.

Kapitel II

Förfaranden för val och utnämning

Förfaranden för val och utnämning

Avsnitt 1 – Förfarande för val av presidiemedlemmar

Avsnitt 1 – Förfarande för val av presidiemedlemmar

Artikel 39 – Valberedning och listor med kandidater till valet av presidiemedlemmar

Artikel 39 – Valberedning och listor med kandidater till valet av presidiemedlemmar

| 1. | Plenarförsamlingen ska bland ledamöterna tillsätta en valberedning med en balanserad representation av medlemmar från de tre grupperna, med en medborgare från varje medlemsstat.
  Valberedningens medlemmar får inte kandidera till presidiet. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingen ska bland ledamöterna tillsätta en valberedning med en balanserad representation av medlemmar från de tre grupperna, med en medborgare från varje medlemsstat.

Valberedningens medlemmar får inte kandidera till presidiet.

| 2. | Valberedningen ska ansvara för att ta emot en lista (eller listor) med kandidater till presidiet, för att kontrollera att ansökningarna uppfyller de formella kraven enligt punkt 6 i denna artikel och för att lägga fram listan (eller listorna) med kandidater för plenarförsamlingen inför valet av presidium. |
| --- | --- |

2.

Valberedningen ska ansvara för att ta emot en lista (eller listor) med kandidater till presidiet, för att kontrollera att ansökningarna uppfyller de formella kraven enligt punkt 6 i denna artikel och för att lägga fram listan (eller listorna) med kandidater för plenarförsamlingen inför valet av presidium.

| 3. | Grupperna ska, företrädda av sina ordförande, delta i förhandlingarna om och utarbetandet av ett förslag till presidiets sammansättning i form av en gemensam lista som ska läggas fram för valberedningen. |
| --- | --- |

3.

Grupperna ska, företrädda av sina ordförande, delta i förhandlingarna om och utarbetandet av ett förslag till presidiets sammansättning i form av en gemensam lista som ska läggas fram för valberedningen.

| 4. | Alternativa fullständiga listor med ledamöter kan också lämnas in till valberedningen av minst 25 ledamöter. |
| --- | --- |

4.

Alternativa fullständiga listor med ledamöter kan också lämnas in till valberedningen av minst 25 ledamöter.

| 5. | Valberedningen ska först förelägga plenarförsamlingen den gemensamma lista som grupperna lagt fram för omröstning. Den ska i förekommande fall också förelägga plenarförsamlingen de alternativa listorna. |
| --- | --- |

5.

Valberedningen ska först förelägga plenarförsamlingen den gemensamma lista som grupperna lagt fram för omröstning. Den ska i förekommande fall också förelägga plenarförsamlingen de alternativa listorna.

| 6. | För att kunna tas upp till omröstning i plenarförsamlingen måste alla listor uppfylla bestämmelserna i artiklarna 1.5 och 41 och åtföljas av en förklaring i vilken varje kandidat lämnar sitt godkännande och anger vilken befattning han eller hon vill inneha. |
| --- | --- |

6.

För att kunna tas upp till omröstning i plenarförsamlingen måste alla listor uppfylla bestämmelserna i artiklarna 1.5 och 41 och åtföljas av en förklaring i vilken varje kandidat lämnar sitt godkännande och anger vilken befattning han eller hon vill inneha.

Artikel 40 – Val av presidiemedlemmar

Artikel 40 – Val av presidiemedlemmar

Förfarandet för val av presidiemedlemmar ska genomföras i flera steg, i förekommande fall genom flera valomgångar, i följande ordning:

| 1. | I ett första steg ska plenarförsamlingen rösta om listan eller listorna med kandidater till presidiet.






  a) | Den gemensamma lista som lagts fram av grupperna ska gå till omröstning först.
  Om mer än två tredjedelar av kommitténs ledamöter röstar för, är presidiemedlemmarna valda. |
| --- | --- | --- |

1.

I ett första steg ska plenarförsamlingen rösta om listan eller listorna med kandidater till presidiet.

a)

Den gemensamma lista som lagts fram av grupperna ska gå till omröstning först.

Om mer än två tredjedelar av kommitténs ledamöter röstar för, är presidiemedlemmarna valda.

| b) | Om den gemensamma listan inte får den majoritet som krävs, ska den eller de alternativa listorna gå till omröstning, i förekommande fall, i den ordning som valberedningen beslutat.
  Om mer än två tredjedelar av kommitténs ledamöter röstar för, är presidiemedlemmarna valda. |
| --- | --- |

b)

Om den gemensamma listan inte får den majoritet som krävs, ska den eller de alternativa listorna gå till omröstning, i förekommande fall, i den ordning som valberedningen beslutat.

Om mer än två tredjedelar av kommitténs ledamöter röstar för, är presidiemedlemmarna valda.

| c) | Om ingen av de listor som lagts fram för plenarförsamlingen får den majoritet som krävs, ska en andra valomgång hållas i enlighet med förfarandet i leden a och b ovan.
  I detta fall är den majoritet som krävs mer än hälften av kommitténs ledamöter. |
| --- | --- |

c)

Om ingen av de listor som lagts fram för plenarförsamlingen får den majoritet som krävs, ska en andra valomgång hållas i enlighet med förfarandet i leden a och b ovan.

I detta fall är den majoritet som krävs mer än hälften av kommitténs ledamöter.

| d) | Om ingen av listorna får den nya majoritet som krävs i den andra omgången, ska sammanträdet avbrytas och skjutas upp till en annan tidpunkt.
  När sammanträdet återupptas, ska en tredje valomgång hållas i enlighet med förfarandet i leden a och b ovan.
  I detta fall är den majoritet som krävs mer än hälften av de närvarande eller företrädda ledamöterna. |
| --- | --- |

d)

Om ingen av listorna får den nya majoritet som krävs i den andra omgången, ska sammanträdet avbrytas och skjutas upp till en annan tidpunkt.

När sammanträdet återupptas, ska en tredje valomgång hållas i enlighet med förfarandet i leden a och b ovan.

I detta fall är den majoritet som krävs mer än hälften av de närvarande eller företrädda ledamöterna.

| 2. | När plenarförsamlingen har antagit listan med presidiemedlemmar, ska plenarförsamlingen i ett andra steg, eventuellt i flera valomgångar, välja innehavarna av alla befattningar i presidiet, utom befattningarna som gruppordförande, på följande villkor:






  a) | Enbart de presidiemedlemmar som står med på den lista som tidigare antagits av plenarförsamlingen kan väljas. |
| --- | --- | --- |

2.

När plenarförsamlingen har antagit listan med presidiemedlemmar, ska plenarförsamlingen i ett andra steg, eventuellt i flera valomgångar, välja innehavarna av alla befattningar i presidiet, utom befattningarna som gruppordförande, på följande villkor:

a)

Enbart de presidiemedlemmar som står med på den lista som tidigare antagits av plenarförsamlingen kan väljas.

| b) | Omröstningarna ska hållas i följande ordning:






  i. | Val av kommitténs ordförande. |
| --- | --- | --- |

b)

Omröstningarna ska hållas i följande ordning:

i.

Val av kommitténs ordförande.

| ii. | Val av kommitténs båda vice ordförande. |
| --- | --- |

ii.

Val av kommitténs båda vice ordförande.

| iii. | Val av sektionernas ordförande. |
| --- | --- |

iii.

Val av sektionernas ordförande.

| iv. | Val av CCMI:s ordförande. |
| --- | --- |

iv.

Val av CCMI:s ordförande.

| c) | En majoritet är uppnådd mer än hälften av de närvarande eller företrädda ledamöterna röstar för. |
| --- | --- |

c)

En majoritet är uppnådd mer än hälften av de närvarande eller företrädda ledamöterna röstar för.

| d) | Om ingen av kandidaterna får den majoritet som krävs vid en omröstning, ska en andra omröstning hållas, dock enbart mellan de två kandidater som fick flest röster i den första omgången.
  Den kandidat som får flest röster i den andra omröstningen ska utnämnas. |
| --- | --- |

d)

Om ingen av kandidaterna får den majoritet som krävs vid en omröstning, ska en andra omröstning hållas, dock enbart mellan de två kandidater som fick flest röster i den första omgången.

Den kandidat som får flest röster i den andra omröstningen ska utnämnas.

Artikel 41 – Villkor för val av presidiemedlemmar

Artikel 41 – Villkor för val av presidiemedlemmar

Valet av presidiemedlemmar måste uppfylla följande villkor, annars ska valet anses vara ogiltigt:

| 1. | Presidiets sammansättning ska vara förenlig med bestämmelserna i artikel 1.5 och återspegla den övergripande balansen mellan grupperna och den geografiska balansen, med minst en och högst tre medborgare från varje medlemsstat. |
| --- | --- |

1.

Presidiets sammansättning ska vara förenlig med bestämmelserna i artikel 1.5 och återspegla den övergripande balansen mellan grupperna och den geografiska balansen, med minst en och högst tre medborgare från varje medlemsstat.

| 2. | För varje mandatperiod på två och ett halvt år ska kommitténs ordförande växelvis väljas i turordning bland de tre gruppernas medlemmar. |
| --- | --- |

2.

För varje mandatperiod på två och ett halvt år ska kommitténs ordförande växelvis väljas i turordning bland de tre gruppernas medlemmar.

| 3. | De båda vice ordförandena ska tillhöra olika grupper och väljas bland medlemmarna av de grupper som kommitténs ordförande inte tillhör. |
| --- | --- |

3.

De båda vice ordförandena ska tillhöra olika grupper och väljas bland medlemmarna av de grupper som kommitténs ordförande inte tillhör.

| 4. | Kommitténs ordförande och vice ordförande kan inte bli omvalda. |
| --- | --- |

4.

Kommitténs ordförande och vice ordförande kan inte bli omvalda.

| 5. | Under den period på två och ett halvt år som följer direkt efter mandatperiodens slut får kommitténs ordförande inte vara presidiemedlem i egenskap av vice ordförande för kommittén eller ordförande för en grupp, en sektion eller CCMI. |
| --- | --- |

5.

Under den period på två och ett halvt år som följer direkt efter mandatperiodens slut får kommitténs ordförande inte vara presidiemedlem i egenskap av vice ordförande för kommittén eller ordförande för en grupp, en sektion eller CCMI.

Artikel 42 – Ersättande av en presidiemedlem

Artikel 42 – Ersättande av en presidiemedlem

| 1. | Om en presidiemedlem befinner sig i någon av de situationer som anges i artikel 4.2, ska han eller hon ersättas under återstoden av mandatperioden i enlighet med villkoren i artikel 41. |
| --- | --- |

1.

Om en presidiemedlem befinner sig i någon av de situationer som anges i artikel 4.2, ska han eller hon ersättas under återstoden av mandatperioden i enlighet med villkoren i artikel 41.

| 2. | Plenarförsamlingen ska rösta om ersättaren på grundval av ett förslag som utarbetats av den grupp som den medlem som ersätts tillhör. Om den medlem som ersätts är grupplös, ska grupperna utarbeta ett förslag till ersättare.
  En majoritet är uppnådd mer än hälften av de närvarande eller företrädda ledamöterna röstar för.
  Om den kandidat som föreslagits av den berörda gruppen inte får den majoritet som krävs, ska gruppen lägga fram nya förslag till dess att en medlem har utnämnts. |
| --- | --- |

2.

Plenarförsamlingen ska rösta om ersättaren på grundval av ett förslag som utarbetats av den grupp som den medlem som ersätts tillhör. Om den medlem som ersätts är grupplös, ska grupperna utarbeta ett förslag till ersättare.

En majoritet är uppnådd mer än hälften av de närvarande eller företrädda ledamöterna röstar för.

Om den kandidat som föreslagits av den berörda gruppen inte får den majoritet som krävs, ska gruppen lägga fram nya förslag till dess att en medlem har utnämnts.

Avsnitt 2 – Förfarande för val till andra ledande befattningar

Avsnitt 2 – Förfarande för val till andra ledande befattningar

Artikel 43 – Förfarande för plenarförsamlingens val till andra ledande befattningar

Artikel 43 – Förfarande för plenarförsamlingens val till andra ledande befattningar

| 1. | Vid det konstituerande sammanträdet ska plenarförsamlingen, efter det att presidiemedlemmarna har valts och befattningarna inom presidiet har tilldelats, välja ledamöter till följande befattningar: |
| --- | --- |

1.

Vid det konstituerande sammanträdet ska plenarförsamlingen, efter det att presidiemedlemmarna har valts och befattningarna inom presidiet har tilldelats, välja ledamöter till följande befattningar:

| a) | De tre medlemmarna av kvestorsgruppen. |
| --- | --- |

a)

De tre medlemmarna av kvestorsgruppen.

| b) | De sex ordinarie medlemmarna och de sex reservmedlemmarna av etikkommittén. |
| --- | --- |

b)

De sex ordinarie medlemmarna och de sex reservmedlemmarna av etikkommittén.

| c) | Övriga medlemmar av sektionernas presidier än dessas ordförande. |
| --- | --- |

c)

Övriga medlemmar av sektionernas presidier än dessas ordförande.

| 2. | Förfarandet för val till dessa befattningar ska fastställas i arbetsordningens tillämpningsföreskrifter. |
| --- | --- |

2.

Förfarandet för val till dessa befattningar ska fastställas i arbetsordningens tillämpningsföreskrifter.

Artikel 44 – Förfarande för utnämning av föredragande och medlemmar av studiegrupper

Artikel 44 – Förfarande för utnämning av föredragande och medlemmar av studiegrupper

Kriterierna och förfarandet för utnämning av föredragande och medlemmar av studiegrupper fastställs i artikel 55 i denna arbetsordning.

Avsnitt 3 – Gruppers deltagande i förfarandena för val och utnämning

Avsnitt 3 – Gruppers deltagande i förfarandena för val och utnämning

Artikel 45 – Gruppernas förslag

Artikel 45 – Gruppernas förslag

| 1. | Grupperna ska lägga fram förslag till val av presidiemedlemmar och till utnämning av medlemmar av kommitténs organ i överensstämmelse med principerna om jämställdhet och icke-diskriminering såsom dessa fastställs i unionsrätten. |
| --- | --- |

1.

Grupperna ska lägga fram förslag till val av presidiemedlemmar och till utnämning av medlemmar av kommitténs organ i överensstämmelse med principerna om jämställdhet och icke-diskriminering såsom dessa fastställs i unionsrätten.

| 2. | Vid tillämpningen av denna artikel ska grupperna eftersträva balans och beakta de föreslagna medlemmarnas kompetens och sakkunskap.
  De ska i förekommande fall också beakta förekomsten av grupplösa ledamöter. |
| --- | --- |

2.

Vid tillämpningen av denna artikel ska grupperna eftersträva balans och beakta de föreslagna medlemmarnas kompetens och sakkunskap.

De ska i förekommande fall också beakta förekomsten av grupplösa ledamöter.

AVDELNING II

AVDELNING II

DET RÅDGIVANDE FÖRFARANDET

DET RÅDGIVANDE FÖRFARANDET

Kapitel I

Allmänna bestämmelser

Allmänna bestämmelser

Artikel 46 – Utövande av de rådgivande funktionerna

Artikel 46 – Utövande av de rådgivande funktionerna

Kommittén ska sammankallas av ordföranden på begäran av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen.

Den kan också sammanträda på eget initiativ.

Den ska utöva sina rådgivande funktioner genom att utarbeta yttranden, utvärderingsrapporter, informationsrapporter eller resolutioner om aktuella frågor.

Artikel 47 – Kommitténs yttranden

Artikel 47 – Kommitténs yttranden

Yttrandet är det rättsliga instrument som föreskrivs i fördragen för att kommittén ska kunna framföra det organiserade civila samhällets åsikter.

Kommitténs yttranden ska, i enlighet med bestämmelserna i artikel 53, indelas i följande tre kategorier:

| 1. | Yttranden i kategori A
  Denna kategori omfattar yttranden som bygger på






  — | obligatoriska eller icke-obligatoriska remisser från Europaparlamentet, rådet eller kommissionen om frågor som kommittén anser vara prioriterade, |
| --- | --- | --- |

1.

Yttranden i kategori A

Denna kategori omfattar yttranden som bygger på

—

obligatoriska eller icke-obligatoriska remisser från Europaparlamentet, rådet eller kommissionen om frågor som kommittén anser vara prioriterade,

| — | samtliga framställningar om förberedande yttranden från Europaparlamentet, rådet eller kommissionen, |
| --- | --- |

—

samtliga framställningar om förberedande yttranden från Europaparlamentet, rådet eller kommissionen,

| — | samtliga antagna förslag till yttranden på eget initiativ. |
| --- | --- |

—

samtliga antagna förslag till yttranden på eget initiativ.

Dessa yttranden ska behandlas av studiegrupper av varierande storlek (6–24 medlemmar) och med lämpliga resurser.

| 2. | Yttranden i kategori B
  Denna kategori omfattar yttranden som bygger på obligatoriska eller icke-obligatoriska remisser som är av brådskande karaktär eller som rör frågor av underordnad betydelse för kommittén.
  Dessa yttranden ska behandlas av en föredragande utan studiegrupp eller av en huvudföredragande, utom i de fall som anges i denna arbetsordning.
  Presidiet kan i vederbörligen motiverade fall besluta att ett yttrande i kategori B ska behandlas av en förslagsgrupp (kategori B+). |
| --- | --- |

2.

Yttranden i kategori B

Denna kategori omfattar yttranden som bygger på obligatoriska eller icke-obligatoriska remisser som är av brådskande karaktär eller som rör frågor av underordnad betydelse för kommittén.

Dessa yttranden ska behandlas av en föredragande utan studiegrupp eller av en huvudföredragande, utom i de fall som anges i denna arbetsordning.

Presidiet kan i vederbörligen motiverade fall besluta att ett yttrande i kategori B ska behandlas av en förslagsgrupp (kategori B+).

| 3. | Yttranden i kategori C
  Denna kategori omfattar yttranden som bygger på obligatoriska eller icke-obligatoriska remisser av rent teknisk karaktär, för vilka en föredragande eller en studiegrupp inte anses vara nödvändig.
  Dessa yttranden ska behandlas i standardiserade yttranden som presidiet ska lägga fram direkt för plenarförsamlingen.
  Detta förfarande ska inte medföra någon utnämning av föredragande eller behandling i en sektion, utan enbart plenarförsamlingens antagande eller avslående av det standardiserade yttrandet.
  Vid behandlingen under plenarsessionen ska plenarförsamlingen först rösta för eller emot behandlingen av remissen enligt ovannämnda förfarande och därefter i förekommande fall för eller emot antagandet av det standardiserade yttrandet. |
| --- | --- |

3.

Yttranden i kategori C

Denna kategori omfattar yttranden som bygger på obligatoriska eller icke-obligatoriska remisser av rent teknisk karaktär, för vilka en föredragande eller en studiegrupp inte anses vara nödvändig.

Dessa yttranden ska behandlas i standardiserade yttranden som presidiet ska lägga fram direkt för plenarförsamlingen.

Detta förfarande ska inte medföra någon utnämning av föredragande eller behandling i en sektion, utan enbart plenarförsamlingens antagande eller avslående av det standardiserade yttrandet.

Vid behandlingen under plenarsessionen ska plenarförsamlingen först rösta för eller emot behandlingen av remissen enligt ovannämnda förfarande och därefter i förekommande fall för eller emot antagandet av det standardiserade yttrandet.

Artikel 48 – Utvärderingsrapporter

Artikel 48 – Utvärderingsrapporter

| 1. | En utvärderingsrapport är ett kommittédokument som är avsett att utvärdera EU:s politik i enlighet med artikel 14.
  Rapporten måste begäras av en unionsinstitution. |
| --- | --- |

1.

En utvärderingsrapport är ett kommittédokument som är avsett att utvärdera EU:s politik i enlighet med artikel 14.

Rapporten måste begäras av en unionsinstitution.

| 2. | Utvärderingsrapporten ska utarbetas av en studiegrupp med en föredragande. |
| --- | --- |

2.

Utvärderingsrapporten ska utarbetas av en studiegrupp med en föredragande.

| 3. | Den ska, tillsammans med sina slutsatser och rekommendationer samt vid behov bilagor, läggas fram för den behöriga sektionen eller CCMI för antagande. Vid sektionssammanträdet ska de bestämmelser om ändringsförslag som avses i artikel 60.1 gälla. |
| --- | --- |

3.

Den ska, tillsammans med sina slutsatser och rekommendationer samt vid behov bilagor, läggas fram för den behöriga sektionen eller CCMI för antagande. Vid sektionssammanträdet ska de bestämmelser om ändringsförslag som avses i artikel 60.1 gälla.

| 4. | Föredraganden ska lägga fram den rapport som antagits av sektionen eller CCMI för plenarförsamlingen.
  Presidiet ska återremittera en utvärderingsrapport som inte är förenlig med bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel till sektionen eller CCMI.
  Ändringsförslag till en utvärderingsrapport kan läggas fram av ledamöter och grupper för omröstning i plenarförsamlingen, förutsatt att ändringsförslagen är förenliga med bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel.
  Plenarförsamlingen ska rösta om rapporten och, i förekommande fall, om översändandet av dokumentet till övriga unionsinstitutioner. |
| --- | --- |

4.

Föredraganden ska lägga fram den rapport som antagits av sektionen eller CCMI för plenarförsamlingen.

Presidiet ska återremittera en utvärderingsrapport som inte är förenlig med bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel till sektionen eller CCMI.

Ändringsförslag till en utvärderingsrapport kan läggas fram av ledamöter och grupper för omröstning i plenarförsamlingen, förutsatt att ändringsförslagen är förenliga med bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel.

Plenarförsamlingen ska rösta om rapporten och, i förekommande fall, om översändandet av dokumentet till övriga unionsinstitutioner.

| 5. | Utvärderingsrapporterna ska inte offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, men kan översändas till övriga institutioner om plenarförsamlingen så beslutar. |
| --- | --- |

5.

Utvärderingsrapporterna ska inte offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 49 – Informationsrapporter

Artikel 49 – Informationsrapporter

| 1. | En informationsrapport är ett kommittédokument som är avsett att granska en fråga som rör Europeiska unionens politik eller den tänkbara utvecklingen av denna och som enbart innehåller faktauppgifter och eventuellt sammanfattningar av information, och inga rekommendationer. |
| --- | --- |

1.

En informationsrapport är ett kommittédokument som är avsett att granska en fråga som rör Europeiska unionens politik eller den tänkbara utvecklingen av denna och som enbart innehåller faktauppgifter och eventuellt sammanfattningar av information, och inga rekommendationer.

| 2. | Utkastet till informationsrapport ska utarbetas av en studiegrupp med en föredragande. |
| --- | --- |

2.

Utkastet till informationsrapport ska utarbetas av en studiegrupp med en föredragande.

| 3. | Den ska tillsammans med eventuella sammanfattningar av information och bilagor läggas fram för den behöriga sektionen eller CCMI för antagande. Vid sektionssammanträdet ska samma bestämmelser om ändringsförslag som de som avses i artikel 60.1 gälla. |
| --- | --- |

3.

Den ska tillsammans med eventuella sammanfattningar av information och bilagor läggas fram för den behöriga sektionen eller CCMI för antagande. Vid sektionssammanträdet ska samma bestämmelser om ändringsförslag som de som avses i artikel 60.1 gälla.

| 4. | Föredraganden ska lägga fram den rapport som antagits av sektionen eller CCMI för plenarförsamlingen.
  Presidiet ska återremittera en informationsrapport som inte är förenlig med bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel till sektionen eller CCMI.
  Plenarförsamlingen ska rösta om rapporten och, i förekommande fall, om översändandet av dokumentet till övriga unionsinstitutioner. |
| --- | --- |

4.

Föredraganden ska lägga fram den rapport som antagits av sektionen eller CCMI för plenarförsamlingen.

Presidiet ska återremittera en informationsrapport som inte är förenlig med bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel till sektionen eller CCMI.

Plenarförsamlingen ska rösta om rapporten och, i förekommande fall, om översändandet av dokumentet till övriga unionsinstitutioner.

| 5. | Informationsrapporterna ska inte offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, men kan översändas till övriga institutioner om plenarförsamlingen så beslutar. |
| --- | --- |

5.

Informationsrapporterna ska inte offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning

| 6. | En informationsrapport kan tjäna som grund för utarbetandet av ett yttrande på eget initiativ. |
| --- | --- |

6.

En informationsrapport kan tjäna som grund för utarbetandet av ett yttrande på eget initiativ.

Artikel 50 – Resolutioner om aktuella frågor

Artikel 50 – Resolutioner om aktuella frågor

| 1. | Kommittén kan avge resolutioner om aktuella frågor. |
| --- | --- |

1.

Kommittén kan avge resolutioner om aktuella frågor.

| 2. | Förslaget måste vara undertecknat av antingen kommitténs ordförande, ordföranden för en sektion, ordföranden för en grupp eller minst 25 kommittéledamöter.
  Det måste omfatta utkastet till resolution och, om möjligt, lämnas in till presidiets sekretariat 48 timmar innan plenarförsamlingens sammanträde inleds. |
| --- | --- |

2.

Förslaget måste vara undertecknat av antingen kommitténs ordförande, ordföranden för en sektion, ordföranden för en grupp eller minst 25 kommittéledamöter.

Det måste omfatta utkastet till resolution och, om möjligt, lämnas in till presidiets sekretariat 48 timmar innan plenarförsamlingens sammanträde inleds.

| 3. | Om möjligt ska utkast till resolutioner prioriteras på plenarförsamlingens dagordning.
  Resolutioner om aktuella frågor ska diskuteras, gå till omröstning och i förekommande fall antas av plenarförsamlingen. |
| --- | --- |

3.

Om möjligt ska utkast till resolutioner prioriteras på plenarförsamlingens dagordning.

Resolutioner om aktuella frågor ska diskuteras, gå till omröstning och i förekommande fall antas av plenarförsamlingen.

Kapitel II

Inledande av det rådgivande förfarandet

Inledande av det rådgivande förfarandet

Artikel 51 – Inledande av förfarandet genom remiss från institutionerna

Artikel 51 – Inledande av förfarandet genom remiss från institutionerna

| 1. | Kommittén hörs av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen för att utarbeta yttranden som begärts i de fall som anges i fördragen. |
| --- | --- |

1.

Kommittén hörs av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen för att utarbeta yttranden som begärts i de fall som anges i fördragen.

| 2. | Den får också höras av dessa institutioner i samtliga fall då dessa finner det lämpligt. Den kan också uppmanas att utarbeta politiska utvärderingsrapporter. |
| --- | --- |

2.

Den får också höras av dessa institutioner i samtliga fall då dessa finner det lämpligt. Den kan också uppmanas att utarbeta politiska utvärderingsrapporter.

| 3. | Om institutionen anser det nödvändigt, kan den utsätta en frist inom vilken kommittén ska avge sitt yttrande.
  Efter fristens utgång får saken behandlas, även om något yttrande inte föreligger. |
| --- | --- |

3.

Om institutionen anser det nödvändigt, kan den utsätta en frist inom vilken kommittén ska avge sitt yttrande.

Efter fristens utgång får saken behandlas, även om något yttrande inte föreligger.

| 4. | Remisser från institutionerna ska översändas till kommitténs ordförande.
  Han eller hon ska i samråd med presidiet planera kommitténs arbete med hänsyn till de frister som fastställts i remissen. |
| --- | --- |

4.

Remisser från institutionerna ska översändas till kommitténs ordförande.

Han eller hon ska i samråd med presidiet planera kommitténs arbete med hänsyn till de frister som fastställts i remissen.

Artikel 52 – Inledande av förfarandet på eget initiativ

Artikel 52 – Inledande av förfarandet på eget initiativ

| 1. | Kommittén får på eget initiativ avge ett yttrande i sådana fall där den anser att det är lämpligt. |
| --- | --- |

1.

Kommittén får på eget initiativ avge ett yttrande i sådana fall där den anser att det är lämpligt.

| 2. | På förslag av presidiet, som antas av en majoritet av ledamöterna, kan plenarförsamlingen besluta att avge ett yttrande på eget initiativ i en fråga som rör Europeiska unionen, dess politik och den tänkbara utvecklingen av denna. |
| --- | --- |

2.

På förslag av presidiet, som antas av en majoritet av ledamöterna, kan plenarförsamlingen besluta att avge ett yttrande på eget initiativ i en fråga som rör Europeiska unionen, dess politik och den tänkbara utvecklingen av denna.

| 3. | På förslag av presidiet kan plenarförsamlingen besluta att utarbeta en informationsrapport för att granska en fråga som rör Europeiska unionens politik och den tänkbara utvecklingen av denna. |
| --- | --- |

3.

På förslag av presidiet kan plenarförsamlingen besluta att utarbeta en informationsrapport för att granska en fråga som rör Europeiska unionens politik och den tänkbara utvecklingen av denna.

| 4. | På förslag av kommitténs ordförande, en sektion, en grupp eller minst 25 ledamöter kan plenarförsamlingen besluta att avge en resolution om en aktuell fråga. |
| --- | --- |

4.

På förslag av kommitténs ordförande, en sektion, en grupp eller minst 25 ledamöter kan plenarförsamlingen besluta att avge en resolution om en aktuell fråga.

Kapitel III

Arbetet i sektionerna

Arbetet i sektionerna

Avsnitt 1 – Förberedelse av arbetet i sektionerna

Avsnitt 1 – Förberedelse av arbetet i sektionerna

Artikel 53 – Tilldelning till sektioner och indelning av yttranden

Artikel 53 – Tilldelning till sektioner och indelning av yttranden

| 1. | När ett yttrande, en utvärderingsrapport eller en informationsrapport ska utarbetas, ska kommitténs presidium fastställa vilken sektion som ska svara för beredningen av ärendet.
  Då det klart framgår att ett ämne faller inom en sektions ansvarsområde, ska kommitténs ordförande tilldela denna sektion ärendet och informera presidiet om sitt beslut.
  Presidiet ska i förekommande fall bekräfta kommittéordförandens tilldelning vid sitt därpå följande sammanträde. |
| --- | --- |

1.

När ett yttrande, en utvärderingsrapport eller en informationsrapport ska utarbetas, ska kommitténs presidium fastställa vilken sektion som ska svara för beredningen av ärendet.

Då det klart framgår att ett ämne faller inom en sektions ansvarsområde, ska kommitténs ordförande tilldela denna sektion ärendet och informera presidiet om sitt beslut.

Presidiet ska i förekommande fall bekräfta kommittéordförandens tilldelning vid sitt därpå följande sammanträde.

| 2. | Sektionsordförandena ska lägga fram ett förslag till indelning av yttrandena i de tre kategorier som anges i artikel 47.
  Förslaget ska läggas fram för presidiet, som ska fastställa i vilken prioriteringsordning yttrandena ska behandlas genom att dela in dem i kategorier.
  Ett yttrandes kategori ska avgöra om det ska behandlas av en föredragande utan studiegrupp eller en föredragande som bistås av en studiegrupp. |
| --- | --- |

2.

Sektionsordförandena ska lägga fram ett förslag till indelning av yttrandena i de tre kategorier som anges i artikel 47.

Förslaget ska läggas fram för presidiet, som ska fastställa i vilken prioriteringsordning yttrandena ska behandlas genom att dela in dem i kategorier.

Ett yttrandes kategori ska avgöra om det ska behandlas av en föredragande utan studiegrupp eller en föredragande som bistås av en studiegrupp.

| 3. | Sektionerna ska preliminärt ange studiegruppens storlek för varje yttrande, utvärderingsrapport eller informationsrapport.
  Om sektionerna är oeniga, ska frågan hänskjutas till det utvidgade ordförandeskapet för överläggningar.
  Det slutliga förslaget ska läggas fram för presidiet för beslut. |
| --- | --- |

3.

Sektionerna ska preliminärt ange studiegruppens storlek för varje yttrande, utvärderingsrapport eller informationsrapport.

Om sektionerna är oeniga, ska frågan hänskjutas till det utvidgade ordförandeskapet för överläggningar.

Det slutliga förslaget ska läggas fram för presidiet för beslut.

| 4. | I vederbörligen motiverade fall kan gruppordförandena föreslå en ändring av studiegruppens storlek efter det att presidiets beslut har fattats.
  Presidiet ska vid sitt därpå följande sammanträde i förekommande fall bekräfta detta nya förslag och fastställa studiegruppens slutgiltiga storlek.
  Om ett förfarande för brådskande ärenden är nödvändigt för att de institutionella fristerna ska kunna hållas, ska sektionerna informeras om ändringarna samtidigt som utnämningarna. Sektionerna kan begära kommitténs presidiums godkännande genom skriftligt förfarande. |
| --- | --- |

4.

I vederbörligen motiverade fall kan gruppordförandena föreslå en ändring av studiegruppens storlek efter det att presidiets beslut har fattats.

Presidiet ska vid sitt därpå följande sammanträde i förekommande fall bekräfta detta nya förslag och fastställa studiegruppens slutgiltiga storlek.

Om ett förfarande för brådskande ärenden är nödvändigt för att de institutionella fristerna ska kunna hållas, ska sektionerna informeras om ändringarna samtidigt som utnämningarna. Sektionerna kan begära kommitténs presidiums godkännande genom skriftligt förfarande.

Artikel 54 – Sektionernas förberedande arbete

Artikel 54 – Sektionernas förberedande arbete

Sektionernas förberedande arbete ska utföras inom en studiegrupp med en föredragande.

I undantagsfall kan det också utföras

| — | av föredraganden i samarbete med en eller två medföredragande, eller två eller tre likställda föredragande inom en studiegrupp, eller |
| --- | --- |

—

av föredraganden i samarbete med en eller två medföredragande, eller två eller tre likställda föredragande inom en studiegrupp, eller

| — | av en föredragande utan studiegrupp eller, vid behov, med en förslagsgrupp. |
| --- | --- |

—

av en föredragande utan studiegrupp eller, vid behov, med en förslagsgrupp.

Artikel 55 – Studiegrupper

Artikel 55 – Studiegrupper

| 1. | Studiegruppernas storlek kan variera från 6 till 24 medlemmar.
  En förslagsgrupp är en studiegrupp med 3 medlemmar. |
| --- | --- |

1.

Studiegruppernas storlek kan variera från 6 till 24 medlemmar.

En förslagsgrupp är en studiegrupp med 3 medlemmar.

| 2. | På grundval av förslag som gruppordförandena enats om ska sektionsordförandena utnämna föredragande – och i förekommande fall medföredragande – samt studiegruppens medlemmar. |
| --- | --- |

2.

På grundval av förslag som gruppordförandena enats om ska sektionsordförandena utnämna föredragande – och i förekommande fall medföredragande – samt studiegruppens medlemmar.

| 3. | För att studiegrupperna ska kunna inrättas snabbt, särskilt i brådskande ärenden, kan sektionsordförandena – om de tre gruppordförandena är överens om förslaget till utnämning av föredragande och eventuella medföredragande samt om studie- eller förslagsgruppernas sammansättning – vidta nödvändiga åtgärder för att arbetet ska kunna påbörjas.
  I detta fall ska en sektionsordförandes beslut om utnämning av föredragande – och eventuella medföredragande – och av studiegruppens medlemmar förutsätta att de tre gruppordförandena är överens. |
| --- | --- |

3.

För att studiegrupperna ska kunna inrättas snabbt, särskilt i brådskande ärenden, kan sektionsordförandena – om de tre gruppordförandena är överens om förslaget till utnämning av föredragande och eventuella medföredragande samt om studie- eller förslagsgruppernas sammansättning – vidta nödvändiga åtgärder för att arbetet ska kunna påbörjas.

I detta fall ska en sektionsordförandes beslut om utnämning av föredragande – och eventuella medföredragande – och av studiegruppens medlemmar förutsätta att de tre gruppordförandena är överens.

| 4. | Efter utnämningen ska föredraganden – och i förekommande fall medföredragandena –, bistådda av sina rådgivare, granska den remitterade frågan, beakta de åsikter som framförs av studiegruppens medlemmar och på grundval av detta utarbeta ett utkast till yttrande som ska överlämnas till sektionens ordförande.
  Studiegrupperna ska inte hålla omröstningar. |
| --- | --- |

4.

Efter utnämningen ska föredraganden – och i förekommande fall medföredragandena –, bistådda av sina rådgivare, granska den remitterade frågan, beakta de åsikter som framförs av studiegruppens medlemmar och på grundval av detta utarbeta ett utkast till yttrande som ska överlämnas till sektionens ordförande.

Studiegrupperna ska inte hålla omröstningar.

| 5. | Studiegrupperna får inte bli permanenta.
  I undantagsfall kan de få förhandstillstånd från presidiet att fortsätta sin verksamhet under en period som under inga omständigheter får överskrida slutet på den aktuella mandatperioden på två och ett halvt år. |
| --- | --- |

5.

Studiegrupperna får inte bli permanenta.

I undantagsfall kan de få förhandstillstånd från presidiet att fortsätta sin verksamhet under en period som under inga omständigheter får överskrida slutet på den aktuella mandatperioden på två och ett halvt år.

Artikel 56 – Kompletteringsyttranden

Artikel 56 – Kompletteringsyttranden

| 1. | När en sektion som fått i uppdrag att utarbeta ett yttrande vill höra CCMI, eller när CCMI vill uttala sig om ett yttrande som tilldelats en sektion, kan kommitténs presidium tillåta att ett kompletteringsyttrande utarbetas eller att ytterligare kommentarer läggs fram om en eller flera punkter som är föremål för begäran om huvudyttrandet.
  Presidiet kan också fatta detta beslut på eget initiativ. |
| --- | --- |

1.

När en sektion som fått i uppdrag att utarbeta ett yttrande vill höra CCMI, eller när CCMI vill uttala sig om ett yttrande som tilldelats en sektion, kan kommitténs presidium tillåta att ett kompletteringsyttrande utarbetas eller att ytterligare kommentarer läggs fram om en eller flera punkter som är föremål för begäran om huvudyttrandet.

Presidiet kan också fatta detta beslut på eget initiativ.

| 2. | Kommitténs ordförande ska informera CCMI:s ordförande om beslutet och om den frist inom vilken sektionen ska ha slutfört sitt arbete. Den berörda sektionens ordförande ska också informeras. |
| --- | --- |

2.

Kommitténs ordförande ska informera CCMI:s ordförande om beslutet och om den frist inom vilken sektionen ska ha slutfört sitt arbete. Den berörda sektionens ordförande ska också informeras.

| 3. | Kommitténs ordförande ska informera kommitténs ledamöter om remissen till CCMI och om vilket datum ämnet ska behandlas av plenarförsamlingen. |
| --- | --- |

3.

Kommitténs ordförande ska informera kommitténs ledamöter om remissen till CCMI och om vilket datum ämnet ska behandlas av plenarförsamlingen.

| 4. | Presidiet ska organisera arbetet så att CCMI kan utarbeta sitt kompletteringsyttrande i tillräckligt god tid för att sektionen ska hinna beakta det. |
| --- | --- |

4.

Presidiet ska organisera arbetet så att CCMI kan utarbeta sitt kompletteringsyttrande i tillräckligt god tid för att sektionen ska hinna beakta det.

| 5. | Sektionen ska vara ensam behörig att rapportera inför plenarförsamlingen.
  Den ska dock bifoga CCMI:s kompletteringsyttrande till sitt yttrande. |
| --- | --- |

5.

Sektionen ska vara ensam behörig att rapportera inför plenarförsamlingen.

Den ska dock bifoga CCMI:s kompletteringsyttrande till sitt yttrande.

Avsnitt 2 – Genomförande av sektionernas sammanträden

Avsnitt 2 – Genomförande av sektionernas sammanträden

Artikel 57 – Sektionernas sammanträden

Artikel 57 – Sektionernas sammanträden

| 1. | Sektionernas sammanträden ska förberedas av sektionens ordförande i samråd med sektionens presidium, om inte annat föreskrivs i denna arbetsordning.
  De ska sammankallas av sin ordförande. |
| --- | --- |

1.

Sektionernas sammanträden ska förberedas av sektionens ordförande i samråd med sektionens presidium, om inte annat föreskrivs i denna arbetsordning.

De ska sammankallas av sin ordförande.

| 2. | Sektionernas sammanträden ska ledas av sektionens ordförande eller, i hans eller hennes frånvaro, av en av sektionens vice ordförande. |
| --- | --- |

2.

Sektionernas sammanträden ska ledas av sektionens ordförande eller, i hans eller hennes frånvaro, av en av sektionens vice ordförande.

| 3. | Ett kortfattat protokoll med närvarolista ska upprättas för varje sektionssammanträde och läggas fram för sektionen för godkännande vid därpå följande sammanträde. Detta protokoll ska offentliggöras på EESK:s webbplats. |
| --- | --- |

3.

Ett kortfattat protokoll med närvarolista ska upprättas för varje sektionssammanträde och läggas fram för sektionen för godkännande vid därpå följande sammanträde. Detta protokoll ska offentliggöras på EESK:s webbplats.

Artikel 58 – Gemensamma sammanträden

Artikel 58 – Gemensamma sammanträden

Kommitténs ordförande kan i samförstånd med presidiet bemyndiga en sektion att hålla ett gemensamt sammanträde med en annan sektion, CCMI, ett av Europaparlamentets utskott eller ett av Regionkommitténs utskott.

Artikel 59 – Sektionernas beslutsmässighet

Artikel 59 – Sektionernas beslutsmässighet

| 1. | Ett sektionssammanträde ska anses vara beslutsmässigt om mer än hälften av sektionens ordinarie medlemmar är närvarande eller företrädda, om inte annat föreskrivs i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

1.

Ett sektionssammanträde ska anses vara beslutsmässigt om mer än hälften av sektionens ordinarie medlemmar är närvarande eller företrädda, om inte annat föreskrivs i denna arbetsordning.

| 2. | Om beslutsmässighet inte föreligger, ska ordföranden avsluta sammanträdet och sammankalla ett nytt sammanträde som ska hållas inom den tidsgräns som ordföranden fastställer, dock under samma dag. Detta sammanträde ska anses vara beslutsmässigt oavsett antalet närvarande eller företrädda medlemmar. |
| --- | --- |

2.

Om beslutsmässighet inte föreligger, ska ordföranden avsluta sammanträdet och sammankalla ett nytt sammanträde som ska hållas inom den tidsgräns som ordföranden fastställer, dock under samma dag. Detta sammanträde ska anses vara beslutsmässigt oavsett antalet närvarande eller företrädda medlemmar.

Artikel 60 – Sektionens yttranden

Artikel 60 – Sektionens yttranden

| 1. | Med föredragandens – eller i förekommande fall medföredragandenas – utkast till yttrande som grund ska sektionen diskutera den föreslagna texten.
  Ändringsförslag till utkast till yttranden kan läggas fram i sektionen.
  Sektionen ska rösta om och i förekommande fall anta sektionens yttrande. |
| --- | --- |

1.

Med föredragandens – eller i förekommande fall medföredragandenas – utkast till yttrande som grund ska sektionen diskutera den föreslagna texten.

Ändringsförslag till utkast till yttranden kan läggas fram i sektionen.

Sektionen ska rösta om och i förekommande fall anta sektionens yttrande.

| 2. | Sektionens yttrande ska innehålla den text som sektionen antagit.
  Texten till ett ändringsförslag som avslagits ska bifogas yttrandet tillsammans med omröstningsresultatet, om det fått minst en fjärdedel av de avgivna rösterna. |
| --- | --- |

2.

Sektionens yttrande ska innehålla den text som sektionen antagit.

Texten till ett ändringsförslag som avslagits ska bifogas yttrandet tillsammans med omröstningsresultatet, om det fått minst en fjärdedel av de avgivna rösterna.

Avsnitt 3 – Förfaranden efter sektionernas sammanträden

Avsnitt 3 – Förfaranden efter sektionernas sammanträden

Artikel 61 – Överlämnande av sektionens yttrande till plenarförsamlingen

Artikel 61 – Överlämnande av sektionens yttrande till plenarförsamlingen

| 1. | Sektionens yttrande, inklusive dess bilagor, ska överlämnas av sektionens ordförande till kommitténs presidium, som ska lägga fram det för plenarförsamlingen så snart som möjligt. |
| --- | --- |

1.

Sektionens yttrande, inklusive dess bilagor, ska överlämnas av sektionens ordförande till kommitténs presidium, som ska lägga fram det för plenarförsamlingen så snart som möjligt.

| 2. | Dessa dokument ska ställas till kommittéledamöternas förfogande i god tid. |
| --- | --- |

2.

Dessa dokument ska ställas till kommittéledamöternas förfogande i god tid.

Artikel 62 – Återremittering av sektionens yttrande

Artikel 62 – Återremittering av sektionens yttrande

Kommitténs ordförande kan i samförstånd med presidiet eller plenarförsamlingen – beroende på skedet i förfarandet – återremittera en sektions yttrande till sektionen, om bestämmelserna i denna arbetsordning om utarbetande av yttranden inte har följts eller om ytterligare behandling anses vara nödvändig.

Kapitel IV

Arbetet i plenarförsamlingen

Arbetet i plenarförsamlingen

Avsnitt 1 – Förberedelse av arbetet i plenarförsamlingen

Avsnitt 1 – Förberedelse av arbetet i plenarförsamlingen

Artikel 63 – Förberedelse av plenarsessionen

Artikel 63 – Förberedelse av plenarsessionen

| 1. | Plenarförsamlingen ska samlas till plenarsession för att anta kommitténs yttranden, utvärderingsrapporter, informationsrapporter och resolutioner om aktuella frågor. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingen ska samlas till plenarsession för att anta kommitténs yttranden, utvärderingsrapporter, informationsrapporter och resolutioner om aktuella frågor.

| 2. | Plenarsessionerna ska förberedas av kommitténs ordförande i samråd med presidiet. |
| --- | --- |

2.

Plenarsessionerna ska förberedas av kommitténs ordförande i samråd med presidiet.

| 3. | Presidiet ska sammanträda före varje plenarsession, och eventuellt under en plenarsession, för att planera arbetet. |
| --- | --- |

3.

Presidiet ska sammanträda före varje plenarsession, och eventuellt under en plenarsession, för att planera arbetet.

Artikel 64 – Fastställande av dagordningen

Artikel 64 – Fastställande av dagordningen

| 1. | Förslaget till plenarförsamlingens dagordning ska utarbetas av presidiet på grundval av ett förslag av det utvidgade ordförandeskapet. |
| --- | --- |

1.

Förslaget till plenarförsamlingens dagordning ska utarbetas av presidiet på grundval av ett förslag av det utvidgade ordförandeskapet.

| 2. | Om ett förslag till misstroendeförklaring har lagts fram i enlighet med artikel 92, ska detta förslag alltid föras upp som första punkt på dagordningen för påföljande plenarsession. |
| --- | --- |

2.

Om ett förslag till misstroendeförklaring har lagts fram i enlighet med artikel 92, ska detta förslag alltid föras upp som första punkt på dagordningen för påföljande plenarsession.

| 3. | Utkast till resolutioner ska prioriteras på plenarförsamlingens dagordning. |
| --- | --- |

3.

Utkast till resolutioner ska prioriteras på plenarförsamlingens dagordning.

| 4. | När en text har antagits av en sektion med mindre än fem röster emot, kan presidiet föra upp den på plenarförsamlingens dagordning bland de punkter som ska gå till omröstning utan föregående debatt. |
| --- | --- |

4.

När en text har antagits av en sektion med mindre än fem röster emot, kan presidiet föra upp den på plenarförsamlingens dagordning bland de punkter som ska gå till omröstning utan föregående debatt.

| 5. | Presidiet kan för varje yttrande fastställa en tidsgräns för den allmänna diskussionen under plenarsessionen. |
| --- | --- |

5.

Presidiet kan för varje yttrande fastställa en tidsgräns för den allmänna diskussionen under plenarsessionen.

| 6. | Förslaget till dagordning ska skickas av kommitténs ordförande till alla ledamöter och till Europaparlamentet, rådet och kommissionen minst femton kalenderdagar före plenarsessionens öppnande. |
| --- | --- |

6.

Förslaget till dagordning ska skickas av kommitténs ordförande till alla ledamöter och till Europaparlamentet, rådet och kommissionen minst femton kalenderdagar före plenarsessionens öppnande.

| 7. | De dokument som är nödvändiga för kommitténs överläggningar ska ställas till ledamöternas förfogande i god tid före plenarsessionens öppnande. |
| --- | --- |

7.

De dokument som är nödvändiga för kommitténs överläggningar ska ställas till ledamöternas förfogande i god tid före plenarsessionens öppnande.

Artikel 65 – Inlämnande av ändringsförslag

Artikel 65 – Inlämnande av ändringsförslag

| 1. | I syfte att säkerställa att plenarförsamlingens arbete förlöper smidigt ska presidiet fastställa formerna för inlämnande av ändringsförslag. |
| --- | --- |

1.

I syfte att säkerställa att plenarförsamlingens arbete förlöper smidigt ska presidiet fastställa formerna för inlämnande av ändringsförslag.

| 2. | Enbart kommitténs ledamöter och grupperna får lämna in ändringsförslag till kommitténs yttranden, utvärderingsrapporter och informationsrapporter. |
| --- | --- |

2.

Enbart kommitténs ledamöter och grupperna får lämna in ändringsförslag till kommitténs yttranden, utvärderingsrapporter och informationsrapporter.

| 3. | Ändringsförslag ska vara skriftliga och undertecknade av förslagsställarna samt lämnas in till sekretariatet före plenarsessionens öppnande.
  Plenarförsamlingen ska dock godta att ändringsförslag lämnas in fram till kl. 12.00 före öppnandet av det berörda sammanträdet om de lämnas in av en grupp eller om de är undertecknade av minst 25 ledamöter. |
| --- | --- |

3.

Ändringsförslag ska vara skriftliga och undertecknade av förslagsställarna samt lämnas in till sekretariatet före plenarsessionens öppnande.

Plenarförsamlingen ska dock godta att ändringsförslag lämnas in fram till kl. 12.00 före öppnandet av det berörda sammanträdet om de lämnas in av en grupp eller om de är undertecknade av minst 25 ledamöter.

| 4. | Ändringsförslag ska innehålla en hänvisning till det avsnitt i texten som avses samt en kortfattad motivering. |
| --- | --- |

4.

Ändringsförslag ska innehålla en hänvisning till det avsnitt i texten som avses samt en kortfattad motivering.

| 5. | Alla ändringsförslag ska delas ut till ledamöterna innan plenarsessionen inleds eller, i det fall som avses i punkt 3 andra meningen, innan sammanträdet inleds. |
| --- | --- |

5.

Alla ändringsförslag ska delas ut till ledamöterna innan plenarsessionen inleds eller, i det fall som avses i punkt 3 andra meningen, innan sammanträdet inleds.

Avsnitt 2 – Genomförande av plenarsessionen

Avsnitt 2 – Genomförande av plenarsessionen

Artikel 66 – Öppnande av sammanträdet och fastställande av beslutsmässighet

Artikel 66 – Öppnande av sammanträdet och fastställande av beslutsmässighet

| 1. | Kommitténs ordförande ska öppna sammanträdet, leda överläggningarna och säkerställa att denna arbetsordning följs.
  Ordföranden ska biträdas av kommitténs vice ordförande. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs ordförande ska öppna sammanträdet, leda överläggningarna och säkerställa att denna arbetsordning följs.

Ordföranden ska biträdas av kommitténs vice ordförande.

| 2. | Om kommitténs ordförande är frånvarande, ska han eller hon ersättas av en vice ordförande.
  Om även vice ordförandena är frånvarande, ska presidiets äldsta medlem ersätta ordföranden. |
| --- | --- |

2.

Om kommitténs ordförande är frånvarande, ska han eller hon ersättas av en vice ordförande.

Om även vice ordförandena är frånvarande, ska presidiets äldsta medlem ersätta ordföranden.

| 3. | Kommitténs ordförande ska fastställa beslutsmässigheten i början av varje sammanträde.
  Plenarförsamlingens sammanträden ska anses vara beslutsmässiga om mer än hälften av ledamöterna är närvarande eller företrädda. |
| --- | --- |

3.

Kommitténs ordförande ska fastställa beslutsmässigheten i början av varje sammanträde.

Plenarförsamlingens sammanträden ska anses vara beslutsmässiga om mer än hälften av ledamöterna är närvarande eller företrädda.

| 4. | Om beslutsmässighet inte föreligger, ska kommitténs ordförande avsluta sammanträdet och sammankalla ett nytt sammanträde som ska hållas inom den tidsgräns som ordföranden fastställer, dock under samma plenarsession. Detta sammanträde ska anses vara beslutsmässigt oavsett antalet närvarande eller företrädda ledamöter. |
| --- | --- |

4.

Om beslutsmässighet inte föreligger, ska kommitténs ordförande avsluta sammanträdet och sammankalla ett nytt sammanträde som ska hållas inom den tidsgräns som ordföranden fastställer, dock under samma plenarsession. Detta sammanträde ska anses vara beslutsmässigt oavsett antalet närvarande eller företrädda ledamöter.

Artikel 67 – Godkännande av dagordningen

Artikel 67 – Godkännande av dagordningen

| 1. | Förslaget till dagordning ska läggas fram för plenarförsamlingen för godkännande vid varje plenarsessions öppnande. |
| --- | --- |

1.

Förslaget till dagordning ska läggas fram för plenarförsamlingen för godkännande vid varje plenarsessions öppnande.

| 2. | När dagordningen läggs fram för godkännande, ska kommitténs ordförande tillkännage eventuella debattpunkter angående aktuella frågor. |
| --- | --- |

2.

När dagordningen läggs fram för godkännande, ska kommitténs ordförande tillkännage eventuella debattpunkter angående aktuella frågor.

| 3. | Plenarförsamlingen kan ändra förslaget till dagordning i syfte att behandla utkast till resolutioner som lagts fram i enlighet med förfarandet i artikel 50. |
| --- | --- |

3.

Plenarförsamlingen kan ändra förslaget till dagordning i syfte att behandla utkast till resolutioner som lagts fram i enlighet med förfarandet i artikel 50.

| 4. | När presidiet har fört upp ett dokument på plenarförsamlingens dagordning bland de punkter som ska gå till omröstning utan föregående debatt, ska en debatt ändå äga rum






  — | om minst 25 ledamöter begär det, |
| --- | --- | --- |

4.

När presidiet har fört upp ett dokument på plenarförsamlingens dagordning bland de punkter som ska gå till omröstning utan föregående debatt, ska en debatt ändå äga rum

—

om minst 25 ledamöter begär det,

| — | om ändringsförslag som ska behandlas vid plenarsessionen har lagts fram, eller |
| --- | --- |

—

om ändringsförslag som ska behandlas vid plenarsessionen har lagts fram, eller

| — | om den berörda sektionen begär att dokumentet ska diskuteras vid plenarsessionen. |
| --- | --- |

—

om den berörda sektionen begär att dokumentet ska diskuteras vid plenarsessionen.

| 5. | När dagordningen godkänts, ska punkterna behandlas under det sammanträde för vilket de förts upp och i den fastställda ordningen. |
| --- | --- |

5.

När dagordningen godkänts, ska punkterna behandlas under det sammanträde för vilket de förts upp och i den fastställda ordningen.

Artikel 68 – Överläggningar och omröstningar

Artikel 68 – Överläggningar och omröstningar

| 1. | Plenarförsamlingen ska grunda sina överläggningar på arbetet i den behöriga sektionen. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingen ska grunda sina överläggningar på arbetet i den behöriga sektionen.

| 2. | Plenarförsamlingen ska fatta beslut med en majoritet av de avgivna rösterna, om inte annat föreskrivs i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

2.

Plenarförsamlingen ska fatta beslut med en majoritet av de avgivna rösterna, om inte annat föreskrivs i denna arbetsordning.

| 3. | Följande omröstningsförfarande ska tillämpas på kommitténs yttranden, utvärderingsrapporter och informationsrapporter:






  a) | Ändringsförslag till utkastet ska gå till omröstning först. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande omröstningsförfarande ska tillämpas på kommitténs yttranden, utvärderingsrapporter och informationsrapporter:

a)

Ändringsförslag till utkastet ska gå till omröstning först.

| b) | När ändringsförslagen har gått till omröstning, ska en omröstning hållas om dokumentet i dess helhet, med eller utan ändringar. |
| --- | --- |

b)

När ändringsförslagen har gått till omröstning, ska en omröstning hållas om dokumentet i dess helhet, med eller utan ändringar.

Artikel 69 – Talartid

Artikel 69 – Talartid

| 1. | Kommitténs ordförande kan på eget initiativ eller på en ledamots begäran i undantagsfall uppmana plenarförsamlingen att besluta att begränsa talartiden eller antalet talare, ajournera sammanträdet eller avsluta överläggningarna. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs ordförande kan på eget initiativ eller på en ledamots begäran i undantagsfall uppmana plenarförsamlingen att besluta att begränsa talartiden eller antalet talare, ajournera sammanträdet eller avsluta överläggningarna.

| 2. | När överläggningarna förklarats vara avslutade, kan ingen få ordet utom i samband med de röstförklaringar som avges efter en omröstning, och då inom de tidsgränser som kommitténs ordförande fastställt. |
| --- | --- |

2.

När överläggningarna förklarats vara avslutade, kan ingen få ordet utom i samband med de röstförklaringar som avges efter en omröstning, och då inom de tidsgränser som kommitténs ordförande fastställt.

| 3. | En ledamot kan när som helst begära och få förtur på talarlistan för att lägga fram en ordningsfråga. |
| --- | --- |

3.

En ledamot kan när som helst begära och få förtur på talarlistan för att lägga fram en ordningsfråga.

Artikel 70 – Behandling av ändringsförslag

Artikel 70 – Behandling av ändringsförslag

| 1. | Plenarförsamlingen ska grunda sitt arbete på en lista över ändringsförslag. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingen ska grunda sitt arbete på en lista över ändringsförslag.

| 2. | Föredragandena kan ange vilka ändringsförslag till deras utkast till yttrande som de rekommenderar ska antas (röstrekommendation).
  Att föredraganden godtar ett ändringsförslag ska inte utgöra skäl för att inte lägga fram det för omröstning. |
| --- | --- |

2.

Föredragandena kan ange vilka ändringsförslag till deras utkast till yttrande som de rekommenderar ska antas (röstrekommendation).

Att föredraganden godtar ett ändringsförslag ska inte utgöra skäl för att inte lägga fram det för omröstning.

| 3. | Ändringsförslag som liknar varandra till innehåll och form ska behandlas tillsammans och hanteras samstämmigt. |
| --- | --- |

3.

Ändringsförslag som liknar varandra till innehåll och form ska behandlas tillsammans och hanteras samstämmigt.

| 4. | I anslutning till varje ändringsförslag ska plenarförsamlingen höra ledamöter som stöder och som motsätter sig ändringsförslaget i enlighet med principen om likabehandling. Föredraganden ska ha rätt att uttala sig om han eller hon så önskar.
  Om kommitténs ordförande beslutar att begränsa talartiden, ska begränsningen gälla lika för alla deltagare, i enlighet med principen om likabehandling. |
| --- | --- |

4.

I anslutning till varje ändringsförslag ska plenarförsamlingen höra ledamöter som stöder och som motsätter sig ändringsförslaget i enlighet med principen om likabehandling. Föredraganden ska ha rätt att uttala sig om han eller hon så önskar.

Om kommitténs ordförande beslutar att begränsa talartiden, ska begränsningen gälla lika för alla deltagare, i enlighet med principen om likabehandling.

| 5. | Om antalet talare vid överläggningarna om ett dokument som plenarförsamlingen ska rösta om begränsas i enlighet med bestämmelserna i artikel 69.1, ska samma antal ledamöter som stöder och som motsätter sig ändringsförslag ha rätt att yttra sig, och föredraganden ska ha rätt att vara en av dessa talare och yttra sig som sista talare. |
| --- | --- |

5.

Om antalet talare vid överläggningarna om ett dokument som plenarförsamlingen ska rösta om begränsas i enlighet med bestämmelserna i artikel 69.1, ska samma antal ledamöter som stöder och som motsätter sig ändringsförslag ha rätt att yttra sig, och föredraganden ska ha rätt att vara en av dessa talare och yttra sig som sista talare.

| 6. | Under behandlingen av ett ändringsförslag kan föredraganden helst skriftligen, med förslagsställarens samtycke, lägga fram ett kompromissförslag.
  I sådana fall ska plenarförsamlingen enbart rösta om kompromissförslaget. |
| --- | --- |

6.

Under behandlingen av ett ändringsförslag kan föredraganden helst skriftligen, med förslagsställarens samtycke, lägga fram ett kompromissförslag.

I sådana fall ska plenarförsamlingen enbart rösta om kompromissförslaget.

| 7. | Ändringsförslag ska gå till omröstning i samma ordning som den text som avses och i följande prioriteringsordning:






  — | Först kompromissändringsförslag. |
| --- | --- | --- |

7.

Ändringsförslag ska gå till omröstning i samma ordning som den text som avses och i följande prioriteringsordning:

—

Först kompromissändringsförslag.

| — | Sedan föredragandens ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

Sedan föredragandens ändringsförslag.

| — | Slutligen övriga ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

Slutligen övriga ändringsförslag.

| 8. | Om två eller flera inbördes oförenliga ändringsförslag har lagts fram till samma ställe i texten, kan ordföranden på förslag av sektionerna besluta att det ändringsförslag som ligger längst ifrån den ursprungliga texten ska gå till omröstning först. |
| --- | --- |

8.

Om två eller flera inbördes oförenliga ändringsförslag har lagts fram till samma ställe i texten, kan ordföranden på förslag av sektionerna besluta att det ändringsförslag som ligger längst ifrån den ursprungliga texten ska gå till omröstning först.

| 9. | Kommitténs ordförande ska före omröstningen meddela om antagandet av ett ändringsförslag innebär att ett eller flera andra ändringsförslag blir inaktuella, antingen för att dessa ändringsförslag är inbördes oförenliga om de avser samma ställe i texten eller för att de är motstridiga.
  Ett ändringsförslag ska anses ha blivit inaktuellt om det är oförenligt med resultatet av en tidigare omröstning om samma yttrande. |
| --- | --- |

9.

Kommitténs ordförande ska före omröstningen meddela om antagandet av ett ändringsförslag innebär att ett eller flera andra ändringsförslag blir inaktuella, antingen för att dessa ändringsförslag är inbördes oförenliga om de avser samma ställe i texten eller för att de är motstridiga.

Ett ändringsförslag ska anses ha blivit inaktuellt om det är oförenligt med resultatet av en tidigare omröstning om samma yttrande.

| 10. | Om texten som helhet inte får en majoritet av rösterna i den slutliga omröstningen, kan plenarförsamlingen vidta en av följande åtgärder:






  a) | Återremittera dokumentet till den behöriga sektionen i enlighet med artikel 62. |
| --- | --- | --- |

10.

Om texten som helhet inte får en majoritet av rösterna i den slutliga omröstningen, kan plenarförsamlingen vidta en av följande åtgärder:

a)

Återremittera dokumentet till den behöriga sektionen i enlighet med artikel 62.

| b) | Utnämna en huvudföredragande som under samma eller en annan plenarsession ska lägga fram ett nytt utkast för plenarförsamlingen. |
| --- | --- |

b)

Utnämna en huvudföredragande som under samma eller en annan plenarsession ska lägga fram ett nytt utkast för plenarförsamlingen.

| c) | Avstå från att utarbeta ett yttrande. |
| --- | --- |

c)

Avstå från att utarbeta ett yttrande.

I det sistnämnda fallet ska kommitténs ordförande underrätta den institution som har begärt yttrandet.

| 11. | Om samstämmigheten i den slutliga texten påverkas till följd av antagandet av ändringsförslag, kan kommitténs ordförande, efter samråd med den behöriga sektionens ordförande, föredraganden och de berörda förslagsställarna, föreslå för plenarförsamlingen att ändringsförslagen ska behandlas på ett sådant sätt att den slutliga texten förblir logiskt sammanhängande.
  Plenarförsamlingen ska rösta om kommittéordförandens förslag. |
| --- | --- |

11.

Om samstämmigheten i den slutliga texten påverkas till följd av antagandet av ändringsförslag, kan kommitténs ordförande, efter samråd med den behöriga sektionens ordförande, föredraganden och de berörda förslagsställarna, föreslå för plenarförsamlingen att ändringsförslagen ska behandlas på ett sådant sätt att den slutliga texten förblir logiskt sammanhängande.

Plenarförsamlingen ska rösta om kommittéordförandens förslag.

Artikel 71 – Motyttranden

Artikel 71 – Motyttranden

| 1. | Ett eller en rad ändringsförslag som ger uttryck för en uppfattning som i grunden avviker från det yttrande som lagts fram av en sektion eller CCMI ska betraktas som ett motyttrande. |
| --- | --- |

1.

Ett eller en rad ändringsförslag som ger uttryck för en uppfattning som i grunden avviker från det yttrande som lagts fram av en sektion eller CCMI ska betraktas som ett motyttrande.

| 2. | Presidiet har befogenhet att beteckna ett eller flera ändringsförslag som ett motyttrande.
  Varje grupp kan lämna in en sådan begäran till presidiet.
  Presidiet ska fatta beslut efter samråd med gruppernas ordförande och den berörda sektionens eller CCMI:s ordförande. |
| --- | --- |

2.

Presidiet har befogenhet att beteckna ett eller flera ändringsförslag som ett motyttrande.

Varje grupp kan lämna in en sådan begäran till presidiet.

Presidiet ska fatta beslut efter samråd med gruppernas ordförande och den berörda sektionens eller CCMI:s ordförande.

| 3. | Efter att ha betecknat ett eller flera ändringsförslag som ett motyttrande kan presidiet besluta att återremittera utkastet till yttrande och motyttrandet till den berörda sektionen eller CCMI, förutsatt att fristen för antagande av yttrandet medger det.
  Om presidiet beslutar att inte återremittera utkastet till yttrande, ska det om möjligt föras upp på dagordningen för plenarsessionens sista dag. |
| --- | --- |

3.

Efter att ha betecknat ett eller flera ändringsförslag som ett motyttrande kan presidiet besluta att återremittera utkastet till yttrande och motyttrandet till den berörda sektionen eller CCMI, förutsatt att fristen för antagande av yttrandet medger det.

Om presidiet beslutar att inte återremittera utkastet till yttrande, ska det om möjligt föras upp på dagordningen för plenarsessionens sista dag.

| 4. | När ett ändringsförslag har lagts fram för sent för att presidiet ska kunna ta ställning till om det ska betecknas som ett motyttrande, ska detta beslut och det eventuella beslutet om återremittering till det berörda organet antas av plenarförsamlingen på förslag av ordföranden och efter samråd med det berörda organets ordförande och författarna till motyttrandet. |
| --- | --- |

4.

När ett ändringsförslag har lagts fram för sent för att presidiet ska kunna ta ställning till om det ska betecknas som ett motyttrande, ska detta beslut och det eventuella beslutet om återremittering till det berörda organet antas av plenarförsamlingen på förslag av ordföranden och efter samråd med det berörda organets ordförande och författarna till motyttrandet.

| 5. | Om presidiet inte betraktar den föreslagna texten som ett motyttrande, eller om den betraktas som det, men utkastet till yttrande inte återremitteras till det berörda organet, ska plenarförsamlingen rösta om de ändringsförslag som lagts fram på samma sätt som för alla andra ändringsförslag. |
| --- | --- |

5.

Om presidiet inte betraktar den föreslagna texten som ett motyttrande, eller om den betraktas som det, men utkastet till yttrande inte återremitteras till det berörda organet, ska plenarförsamlingen rösta om de ändringsförslag som lagts fram på samma sätt som för alla andra ändringsförslag.

| 6. | Om motyttrandet får en majoritet av rösterna i plenarförsamlingen, är det antaget. För att besluta om den ursprungliga texten ska bifogas det antagna yttrandet ska en ny omröstning hållas. Den ursprungliga texten ska bifogas den nya texten om den får minst en fjärdedel av de avgivna rösterna. |
| --- | --- |

6.

Om motyttrandet får en majoritet av rösterna i plenarförsamlingen, är det antaget. För att besluta om den ursprungliga texten ska bifogas det antagna yttrandet ska en ny omröstning hållas. Den ursprungliga texten ska bifogas den nya texten om den får minst en fjärdedel av de avgivna rösterna.

| 7. | Om motyttrandet inte får en majoritet men får minst en fjärdedel av de avgivna rösterna, ska det bifogas det ursprungliga yttrandet. |
| --- | --- |

7.

Om motyttrandet inte får en majoritet men får minst en fjärdedel av de avgivna rösterna, ska det bifogas det ursprungliga yttrandet.

Artikel 72 – Protokoll från plenarsessionen

Artikel 72 – Protokoll från plenarsessionen

| 1. | Ett protokoll ska upprättas för varje plenarsession och läggas fram för plenarförsamlingen för godkännande vid därpå följande plenarsession. |
| --- | --- |

1.

Ett protokoll ska upprättas för varje plenarsession och läggas fram för plenarförsamlingen för godkännande vid därpå följande plenarsession.

| 2. | Den slutliga versionen av protokollet ska undertecknas av kommitténs ordförande och generalsekreterare. |
| --- | --- |

2.

Den slutliga versionen av protokollet ska undertecknas av kommitténs ordförande och generalsekreterare.

Artikel 73 – Avslutande av plenarsessionen

Artikel 73 – Avslutande av plenarsessionen

Innan plenarsessionen avslutas, ska kommitténs ordförande meddela plats och datum för nästa plenarsession.

I förekommande fall ska han eller hon även meddela de punkter på dagordningen som redan är kända.

Avsnitt 3 – Förfaranden efter plenarsessionen

Avsnitt 3 – Förfaranden efter plenarsessionen

Artikel 74 – Innehåll i kommitténs yttranden som översänds till institutionerna

Artikel 74 – Innehåll i kommitténs yttranden som översänds till institutionerna

| 1. | Kommitténs yttranden ska, utöver en hänvisning till den rättsliga grunden, innehålla en motivering och kommitténs synpunkter på frågan i dess helhet.
  De ska innehålla en del som rör sakfrågan och en handläggningsdel. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs yttranden ska, utöver en hänvisning till den rättsliga grunden, innehålla en motivering och kommitténs synpunkter på frågan i dess helhet.

De ska innehålla en del som rör sakfrågan och en handläggningsdel.

| 2. | Resultatet av omröstningen om yttrandet som helhet ska anges i yttrandets handläggningsdel.
  När en omröstning med namnupprop genomförts, ska namnen på de röstande anges. |
| --- | --- |

2.

Resultatet av omröstningen om yttrandet som helhet ska anges i yttrandets handläggningsdel.

När en omröstning med namnupprop genomförts, ska namnen på de röstande anges.

| 3. | Texten och motiveringen till de ändringsförslag som avslagits vid plenarsessionen ska bifogas yttrandet tillsammans med omröstningsresultatet, om de fått minst en fjärdedel av de avgivna rösterna.
  Detsamma ska gälla för motyttranden. |
| --- | --- |

3.

Texten och motiveringen till de ändringsförslag som avslagits vid plenarsessionen ska bifogas yttrandet tillsammans med omröstningsresultatet, om de fått minst en fjärdedel av de avgivna rösterna.

Detsamma ska gälla för motyttranden.

| 4. | De textavsnitt i sektionens yttrande som avslagits till förmån för ändringsförslag som antagits av plenarförsamlingen ska också bifogas kommitténs yttrande tillsammans med omröstningsresultatet, förutsatt att de fått minst en fjärdedel av de avgivna rösterna. |
| --- | --- |

4.

De textavsnitt i sektionens yttrande som avslagits till förmån för ändringsförslag som antagits av plenarförsamlingen ska också bifogas kommitténs yttrande tillsammans med omröstningsresultatet, förutsatt att de fått minst en fjärdedel av de avgivna rösterna.

| 5. | När en av kommitténs tre grupper eller en av de kategorier inom det ekonomiska och sociala livet som avses i artikel 36 antar en avvikande men enhetlig ståndpunkt i en fråga som har lagts fram för plenarförsamlingen, kan gruppen eller kategorin besluta att dess ståndpunkt ska sammanfattas i en kort förklaring som bifogas yttrandet, efter det att överläggningarna i frågan avslutats med en omröstning med namnupprop. |
| --- | --- |

5.

När en av kommitténs tre grupper eller en av de kategorier inom det ekonomiska och sociala livet som avses i artikel 36 antar en avvikande men enhetlig ståndpunkt i en fråga som har lagts fram för plenarförsamlingen, kan gruppen eller kategorin besluta att dess ståndpunkt ska sammanfattas i en kort förklaring som bifogas yttrandet, efter det att överläggningarna i frågan avslutats med en omröstning med namnupprop.

Artikel 75 – Översändande av yttrandena

Artikel 75 – Översändande av yttrandena

| 1. | De yttranden som kommittén har antagit och protokollet från plenarförsamlingens plenarsession ska översändas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

De yttranden som kommittén har antagit och protokollet från plenarförsamlingens plenarsession ska översändas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | De yttranden som kommittén har antagit kan översändas till andra berörda institutioner eller enheter. |
| --- | --- |

2.

De yttranden som kommittén har antagit kan översändas till andra berörda institutioner eller enheter.

Kapitel V

Gemensamma bestämmelser

Gemensamma bestämmelser

Avsnitt 1 – Omröstning

Avsnitt 1 – Omröstning

Artikel 76 – Omröstning

Artikel 76 – Omröstning

| 1. | För att en röst ska vara giltig ska den avges ”för”, ”emot” eller som ”nedlagd röst”. |
| --- | --- |

1.

För att en röst ska vara giltig ska den avges ”för”, ”emot” eller som ”nedlagd röst”.

| 2. | Om inget annat föreskrivs i denna arbetsordning, ska texter och beslut antas av kommittén och dess organ med en majoritet av de avgivna rösterna, med beaktande av rösterna ”för” och ”emot”. |
| --- | --- |

2.

Om inget annat föreskrivs i denna arbetsordning, ska texter och beslut antas av kommittén och dess organ med en majoritet av de avgivna rösterna, med beaktande av rösterna ”för” och ”emot”.

| 3. | Omröstning ska hållas i form av öppen omröstning, sluten omröstning eller namnupprop. I det sistnämnda fallet ska namnen och rösterna tas till sammanträdesprotokollet. |
| --- | --- |

3.

Omröstning ska hållas i form av öppen omröstning, sluten omröstning eller namnupprop. I det sistnämnda fallet ska namnen och rösterna tas till sammanträdesprotokollet.

| 4. | Omröstning om en resolution, ett ändringsförslag, ett motyttrande, ett yttrande i dess helhet eller en annan text ska ske genom namnupprop om en fjärdedel av de närvarande eller företrädda ledamöterna begär det. |
| --- | --- |

4.

Omröstning om en resolution, ett ändringsförslag, ett motyttrande, ett yttrande i dess helhet eller en annan text ska ske genom namnupprop om en fjärdedel av de närvarande eller företrädda ledamöterna begär det.

| 5. | Val till olika representativa befattningar ska alltid genomföras i form av sluten omröstning.
  I övriga fall ska sluten omröstning hållas om en majoritet av de närvarande eller företrädda ledamöterna begär det. |
| --- | --- |

5.

Val till olika representativa befattningar ska alltid genomföras i form av sluten omröstning.

I övriga fall ska sluten omröstning hållas om en majoritet av de närvarande eller företrädda ledamöterna begär det.

| 6. | Om en omröstning ger lika röstetal för och emot, ska sammanträdesordförandens röst vara utslagsgivande. |
| --- | --- |

6.

Om en omröstning ger lika röstetal för och emot, ska sammanträdesordförandens röst vara utslagsgivande.

Avsnitt 2 – Föredragande

Avsnitt 2 – Föredragande

Artikel 77 – Föredragandenas uppgifter

Artikel 77 – Föredragandenas uppgifter

| 1. | Föredraganden ska ha till uppgift att utarbeta utkastet till yttrande, utvärderingsrapport eller informationsrapport och se till att de olika bidragen från studiegruppens medlemmar inarbetas i det.
  Föredraganden ska lägga fram den text som han eller hon utarbetat för det berörda organet.
  Om texten antas, ska föredraganden lägga fram utkastet för plenarförsamlingen. |
| --- | --- |

1.

Föredraganden ska ha till uppgift att utarbeta utkastet till yttrande, utvärderingsrapport eller informationsrapport och se till att de olika bidragen från studiegruppens medlemmar inarbetas i det.

Föredraganden ska lägga fram den text som han eller hon utarbetat för det berörda organet.

Om texten antas, ska föredraganden lägga fram utkastet för plenarförsamlingen.

| 2. | Föredraganden ska, i förekommande fall med stöd av sin rådgivare, ansvara för uppföljningen av yttrandet efter det att det antagits vid plenarsessionen.
  Föredraganden ska i detta arbete bistås av sekretariatet för den berörda sektionen, som ska informeras om uppföljningen. |
| --- | --- |

2.

Föredraganden ska, i förekommande fall med stöd av sin rådgivare, ansvara för uppföljningen av yttrandet efter det att det antagits vid plenarsessionen.

Föredraganden ska i detta arbete bistås av sekretariatet för den berörda sektionen, som ska informeras om uppföljningen.

| 3. | Om det berörda organet antar ändringsförslag som väsentligt ändrar den text som föredraganden har utarbetat, kan han eller hon skriftligen underrätta organets ordförande om att han eller hon avgår från sitt uppdrag. Han eller hon kan också begära att hans eller hennes namn tas bort från yttrandet i slutet av förfarandet.
  Efter en sådan avgång kan det organ som utnämnt den avgående föredraganden utnämna en ny föredragande efter samråd med grupperna. |
| --- | --- |

3.

Om det berörda organet antar ändringsförslag som väsentligt ändrar den text som föredraganden har utarbetat, kan han eller hon skriftligen underrätta organets ordförande om att han eller hon avgår från sitt uppdrag. Han eller hon kan också begära att hans eller hennes namn tas bort från yttrandet i slutet av förfarandet.

Efter en sådan avgång kan det organ som utnämnt den avgående föredraganden utnämna en ny föredragande efter samråd med grupperna.

Artikel 78 – Föredragande utan studiegrupp

Artikel 78 – Föredragande utan studiegrupp

En föredragande utan studiegrupp ska ensam utarbeta sitt utkast till yttrande och lägga fram det för sektionen eller CCMI. Vid behov kan han eller hon bistås av ytterligare två ledamöter, som bildar en förslagsgrupp.

Artikel 79 – Huvudföredragande

Artikel 79 – Huvudföredragande

| 1. | En huvudföredragande ska utarbeta sitt utkast till yttrande ensam, utan studie- eller förslagsgrupp, och föredra ärendet för plenarförsamlingen utan föregående behandling i sektionen eller CCMI. |
| --- | --- |

1.

En huvudföredragande ska utarbeta sitt utkast till yttrande ensam, utan studie- eller förslagsgrupp, och föredra ärendet för plenarförsamlingen utan föregående behandling i sektionen eller CCMI.

| 2. | En huvudföredragande ska utnämnas






  — | av plenarförsamlingen, eller |
| --- | --- | --- |

2.

En huvudföredragande ska utnämnas

—

av plenarförsamlingen, eller

| — | av kommitténs ordförande, i brådskande fall.
  Kommittéordförandens utnämning ska bekräftas av plenarförsamlingen innan det berörda utkastet till yttrande behandlas. |
| --- | --- |

—

av kommitténs ordförande, i brådskande fall.

Kommittéordförandens utnämning ska bekräftas av plenarförsamlingen innan det berörda utkastet till yttrande behandlas.

| 3. | I övrigt ska en huvudföredragande ha samma uppgifter och skyldigheter som alla andra föredragande. |
| --- | --- |

3.

I övrigt ska en huvudföredragande ha samma uppgifter och skyldigheter som alla andra föredragande.

Avsnitt 3 – Hearingar

Avsnitt 3 – Hearingar

Artikel 80 – Hearingar

Artikel 80 – Hearingar

Om betydelsen av en fråga om ett visst ämne motiverar det, kan kommitténs olika organ och arbetsstrukturer när de förbereder sitt arbete höra personer som inte tillhör kommittén. Alla tre grupperna ska vara lika delaktiga i förberedelserna av hearingar.

Avsnitt 4 – Rådgivare

Avsnitt 4 – Rådgivare

Artikel 81 – Rådgivare

Artikel 81 – Rådgivare

| 1. | Vid behov och för att bidra till förberedelserna av specifika uppgifter kan kommittén utnämna rådgivare för att bistå antingen föredragandena eller grupperna. |
| --- | --- |

1.

Vid behov och för att bidra till förberedelserna av specifika uppgifter kan kommittén utnämna rådgivare för att bistå antingen föredragandena eller grupperna.

| 2. | Rådgivarna ska inte företräda kommittén och inte ha befogenhet att uttala sig på kommitténs vägnar. |
| --- | --- |

2.

Rådgivarna ska inte företräda kommittén och inte ha befogenhet att uttala sig på kommitténs vägnar.

| 3. | Kommitténs ledamöter får inte utnämnas till rådgivare.
  Suppleanter får utnämnas till rådgivare, varvid deras mandat som suppleant tillfälligt ska upphöra. |
| --- | --- |

3.

Kommitténs ledamöter får inte utnämnas till rådgivare.

Suppleanter får utnämnas till rådgivare, varvid deras mandat som suppleant tillfälligt ska upphöra.

| 4. | Rådgivare som deltar i arbetet ska omfattas av samma bestämmelser som kommitténs ledamöter när det gäller arvoden och ersättning av kostnader för resa och uppehälle. |
| --- | --- |

4.

Rådgivare som deltar i arbetet ska omfattas av samma bestämmelser som kommitténs ledamöter när det gäller arvoden och ersättning av kostnader för resa och uppehälle.

| 5. | Alla hänvisningar till föredragande i denna artikel ska tolkas som att de i tillämpliga delar även avser medföredragande. |
| --- | --- |

5.

Alla hänvisningar till föredragande i denna artikel ska tolkas som att de i tillämpliga delar även avser medföredragande.

Artikel 82 – Föredragandenas rådgivare

Artikel 82 – Föredragandenas rådgivare

| 1. | Vid behov kan föredragandena föreslå att rådgivare ska utnämnas. |
| --- | --- |

1.

Vid behov kan föredragandena föreslå att rådgivare ska utnämnas.

| 2. | Dessa rådgivare ska utnämnas av sektionsordförandena på förslag av föredragandena för att bistå dessa vid utarbetandet av dokument som avser kommitténs rådgivande arbete i enlighet med artikel 46 i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

2.

Dessa rådgivare ska utnämnas av sektionsordförandena på förslag av föredragandena för att bistå dessa vid utarbetandet av dokument som avser kommitténs rådgivande arbete i enlighet med artikel 46 i denna arbetsordning.

| 3. | Föredragandenas rådgivare får på förslag av föredragandena närvara vid vissa sammanträden där deras närvaro är nödvändig och motiverad i samband med behandlingen av det dokument för vars utarbetande de utnämnts.
  På dessa villkor får de delta i följande sammanträden:






  — | Studiegruppernas sammanträden. |
| --- | --- | --- |

3.

Föredragandenas rådgivare får på förslag av föredragandena närvara vid vissa sammanträden där deras närvaro är nödvändig och motiverad i samband med behandlingen av det dokument för vars utarbetande de utnämnts.

På dessa villkor får de delta i följande sammanträden:

—

Studiegruppernas sammanträden.

| — | Sektionernas sammanträden. |
| --- | --- |

—

Sektionernas sammanträden.

| — | CCMI:s sammanträden. |
| --- | --- |

—

CCMI:s sammanträden.

| — | Underkommittéernas sammanträden. |
| --- | --- |

—

Underkommittéernas sammanträden.

| — | De tillfälliga arbetsgruppernas sammanträden. |
| --- | --- |

—

De tillfälliga arbetsgruppernas sammanträden.

De får också delta i ett enda förberedande sammanträde med föredraganden.

Deltagande i andra sammanträden, inklusive sammanträden med företrädare för andra institutioner och med andra berörda parter, måste godkännas på förhand av sektionens ordförande.

| 4. | Föredragandenas rådgivare får enbart i undantagsfall delta i plenarsessioner, förutsatt att båda av följande villkor är uppfyllda:






  i. | Det dokument som de arbetar med är uppfört på plenarförsamlingens dagordning för debatt. |
| --- | --- | --- |

4.

Föredragandenas rådgivare får enbart i undantagsfall delta i plenarsessioner, förutsatt att båda av följande villkor är uppfyllda:

i.

Det dokument som de arbetar med är uppfört på plenarförsamlingens dagordning för debatt.

| ii. | De har fått förhandstillstånd av sektionens ordförande. |
| --- | --- |

ii.

De har fått förhandstillstånd av sektionens ordförande.

| 5. | Huvudföredragandenas rådgivare får delta i plenarsessioner. |
| --- | --- |

5.

Huvudföredragandenas rådgivare får delta i plenarsessioner.

Artikel 83 – Gruppernas rådgivare

Artikel 83 – Gruppernas rådgivare

| 1. | Gruppernas ordförande kan utnämna rådgivare till grupperna. |
| --- | --- |

1.

Gruppernas ordförande kan utnämna rådgivare till grupperna.

| 2. | Gruppernas rådgivare får delta i studiegruppssammanträden. |
| --- | --- |

2.

Gruppernas rådgivare får delta i studiegruppssammanträden.

| 3. | Gruppernas rådgivare får enbart i undantagsfall delta i förberedande sammanträden, sektionssammanträden och plenarsessioner, förutsatt att båda av följande villkor är uppfyllda:






  i. | Det berörda dokumentet är uppfört på sammanträdets eller plenarsessionens dagordning för debatt. |
| --- | --- | --- |

3.

Gruppernas rådgivare får enbart i undantagsfall delta i förberedande sammanträden, sektionssammanträden och plenarsessioner, förutsatt att båda av följande villkor är uppfyllda:

i.

Det berörda dokumentet är uppfört på sammanträdets eller plenarsessionens dagordning för debatt.

| ii. | De har fått förhandstillstånd av den berörda gruppens ordförande. |
| --- | --- |

ii.

De har fått förhandstillstånd av den berörda gruppens ordförande.

| 4. | Gruppernas rådgivare kan också ge stöd vid utarbetandet av andra dokument eller rapporter för grupperna som avser kommitténs rådgivande och politiska arbete, efter tillstånd av presidiet. För att kunna utföra dessa uppgifter får gruppernas rådgivare delta i högst två förberedande sammanträden med gruppernas medlemmar. Gruppernas rådgivare får delta i ytterligare sammanträden enbart om den berörda gruppens ordförande gett förhandstillstånd. |
| --- | --- |

4.

Gruppernas rådgivare kan också ge stöd vid utarbetandet av andra dokument eller rapporter för grupperna som avser kommitténs rådgivande och politiska arbete, efter tillstånd av presidiet. För att kunna utföra dessa uppgifter får gruppernas rådgivare delta i högst två förberedande sammanträden med gruppernas medlemmar. Gruppernas rådgivare får delta i ytterligare sammanträden enbart om den berörda gruppens ordförande gett förhandstillstånd.

| 5. | Kriterierna och förfarandena för utnämning av gruppernas rådgivare ska fastställas av respektive grupp. |
| --- | --- |

5.

Kriterierna och förfarandena för utnämning av gruppernas rådgivare ska fastställas av respektive grupp.

Avsnitt 5 – Frånvaro och ställföreträdarskap

Avsnitt 5 – Frånvaro och ställföreträdarskap

Artikel 84 – Överlåtelse av rösträtt

Artikel 84 – Överlåtelse av rösträtt

| 1. | En ledamot av kommittén som är förhindrad att närvara vid ett sammanträde i plenarförsamlingen kan överlåta sin rösträtt till en annan ledamot av kommittén.
  En ledamot av kommittén som är förhindrad att närvara vid ett sektionssammanträde kan överlåta sin rösträtt till en annan medlem av sektionen. |
| --- | --- |

1.

En ledamot av kommittén som är förhindrad att närvara vid ett sammanträde i plenarförsamlingen kan överlåta sin rösträtt till en annan ledamot av kommittén.

En ledamot av kommittén som är förhindrad att närvara vid ett sektionssammanträde kan överlåta sin rösträtt till en annan medlem av sektionen.

| 2. | Den ledamot som är förhindrad att närvara ska skriftligen underrätta sin grupps sekretariat, som i sin tur ska underrätta det berörda organets ordförande.
  Grupplösa ledamöter ska direkt underrätta det berörda organets ordförande. |
| --- | --- |

2.

Den ledamot som är förhindrad att närvara ska skriftligen underrätta sin grupps sekretariat, som i sin tur ska underrätta det berörda organets ordförande.

Grupplösa ledamöter ska direkt underrätta det berörda organets ordförande.

| 3. | Ingen ledamot kan vid en plenarsession i plenarförsamlingen eller ett sektionssammanträde ha mer än en fullmakt att rösta. |
| --- | --- |

3.

Ingen ledamot kan vid en plenarsession i plenarförsamlingen eller ett sektionssammanträde ha mer än en fullmakt att rösta.

| 4. | Vid beräkningen av beslutsmässighet och majoriteter betraktas en ledamot som överlåtit sin rösträtt som en företrädd ledamot. |
| --- | --- |

4.

Vid beräkningen av beslutsmässighet och majoriteter betraktas en ledamot som överlåtit sin rösträtt som en företrädd ledamot.

Artikel 85 – Ställföreträdarskap

Artikel 85 – Ställföreträdarskap

| 1. | En ledamot som är förhindrad att närvara vid ett sammanträde till vilket han eller hon vederbörligen kallats kan låta sig företrädas av en annan ledamot av kommittén genom att ge honom eller henne en fullmakt. |
| --- | --- |

1.

En ledamot som är förhindrad att närvara vid ett sammanträde till vilket han eller hon vederbörligen kallats kan låta sig företrädas av en annan ledamot av kommittén genom att ge honom eller henne en fullmakt.

| 2. | Den ledamot som är förhindrad att närvara ska skriftligen underrätta sin grupps sekretariat, som i sin tur ska underrätta det berörda organets ordförande.
  Grupplösa ledamöter ska direkt underrätta det berörda organets ordförande. |
| --- | --- |

2.

Den ledamot som är förhindrad att närvara ska skriftligen underrätta sin grupps sekretariat, som i sin tur ska underrätta det berörda organets ordförande.

Grupplösa ledamöter ska direkt underrätta det berörda organets ordförande.

| 3. | Fullmakten ska enbart gälla för det sammanträde för vilket den har utfärdats.
  Fullmakten ska innebära överlåtelse av rösträtt i enlighet med artikel 84 till ställföreträdaren, om inget annat anges i fullmakten. |
| --- | --- |

3.

Fullmakten ska enbart gälla för det sammanträde för vilket den har utfärdats.

Fullmakten ska innebära överlåtelse av rösträtt i enlighet med artikel 84 till ställföreträdaren, om inget annat anges i fullmakten.

| 4. | Ställföreträdarskap i den mening som avses i denna artikel ska inte vara möjligt vid sammanträden i






  — | kommitténs presidium, |
| --- | --- | --- |

4.

Ställföreträdarskap i den mening som avses i denna artikel ska inte vara möjligt vid sammanträden i

—

kommitténs presidium,

| — | finans- och budgetkommittén, |
| --- | --- |

—

finans- och budgetkommittén,

| — | kvestorsgruppen, |
| --- | --- |

—

kvestorsgruppen,

| — | etikkommittén, |
| --- | --- |

—

etikkommittén,

| — | revisionskommittén. |
| --- | --- |

—

revisionskommittén.

Artikel 86 – Ersättande i en studiegrupp

Artikel 86 – Ersättande i en studiegrupp

| 1. | När en studiegrupp tillsätts, kan en medlem av studiegruppen begära att sektionen ersätter honom eller henne med en annan ledamot av kommittén. |
| --- | --- |

1.

När en studiegrupp tillsätts, kan en medlem av studiegruppen begära att sektionen ersätter honom eller henne med en annan ledamot av kommittén.

| 2. | Detta ersättande ska gälla för en viss fråga och under hela den tid som sektionens arbete med frågan pågår. |
| --- | --- |

2.

Detta ersättande ska gälla för en viss fråga och under hela den tid som sektionens arbete med frågan pågår.

Artikel 87 – Suppleanter

Artikel 87 – Suppleanter

| 1. | Kommitténs ledamöter kan nominera suppleanter för det förberedande arbetet. Suppleanterna ska utnämnas av presidiet.
  CCMI:s delegater kan inte nominera suppleanter. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs ledamöter kan nominera suppleanter för det förberedande arbetet. Suppleanterna ska utnämnas av presidiet.

CCMI:s delegater kan inte nominera suppleanter.

| 2. | Följande sammanträden ska betraktas som förberedande arbete i den mening som avses i denna artikel, förutsatt att de hålls i Bryssel i syfte att utarbeta ett yttrande, en utvärderingsrapport eller en informationsrapport:






  — | Studiegruppernas sammanträden. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande sammanträden ska betraktas som förberedande arbete i den mening som avses i denna artikel, förutsatt att de hålls i Bryssel i syfte att utarbeta ett yttrande, en utvärderingsrapport eller en informationsrapport:

—

Studiegruppernas sammanträden.

| — | Sektionernas sammanträden. |
| --- | --- |

—

Sektionernas sammanträden.

| — | CCMI:s sammanträden. |
| --- | --- |

—

CCMI:s sammanträden.

| — | Observationsgruppernas sammanträden. |
| --- | --- |

—

Observationsgruppernas sammanträden.

| — | Underkommittéernas sammanträden. |
| --- | --- |

—

Underkommittéernas sammanträden.

| 3. | Suppleanterna ska vara personer som inte tillhör kommittén.
  Kommitténs ledamöter och CCMI:s delegater får inte vara suppleanter. |
| --- | --- |

3.

Suppleanterna ska vara personer som inte tillhör kommittén.

Kommitténs ledamöter och CCMI:s delegater får inte vara suppleanter.

| 4. | Suppleanterna måste komma från samma område, eller företräda samma kategori, av det civila samhället som de ledamöter som de utför uppgifter åt.
  Suppleantens namn och befattning ska meddelas kommitténs presidium för godkännande. |
| --- | --- |

4.

Suppleanterna måste komma från samma område, eller företräda samma kategori, av det civila samhället som de ledamöter som de utför uppgifter åt.

Suppleantens namn och befattning ska meddelas kommitténs presidium för godkännande.

| 5. | En suppleant får enbart utföra uppgifter åt en ledamot åt gången. |
| --- | --- |

5.

En suppleant får enbart utföra uppgifter åt en ledamot åt gången.

| 6. | Suppleanten ska utföra samma uppgifter som ledamoten, med följande undantag:






  — | Suppleanter ska inte ha rösträtt.
  Om ledamoten vill utöva sin rösträtt, måste han eller hon skriftligen överlåta sin rösträtt till en annan ledamot av kommittén i enlighet med artikel 84 i denna arbetsordning. |
| --- | --- | --- |

6.

Suppleanten ska utföra samma uppgifter som ledamoten, med följande undantag:

—

Suppleanter ska inte ha rösträtt.

Om ledamoten vill utöva sin rösträtt, måste han eller hon skriftligen överlåta sin rösträtt till en annan ledamot av kommittén i enlighet med artikel 84 i denna arbetsordning.

| — | Om ledamoten är ordförande för en sektion, medlem av ett sektionspresidium eller ordförande för en studiegrupp, får suppleanten inte utföra dessa uppgifter. |
| --- | --- |

—

Om ledamoten är ordförande för en sektion, medlem av ett sektionspresidium eller ordförande för en studiegrupp, får suppleanten inte utföra dessa uppgifter.

| — | Suppleanten får inte vara föredragande eller medföredragande. |
| --- | --- |

—

Suppleanten får inte vara föredragande eller medföredragande.

| 7. | När det gäller arvoden och ersättning av kostnader för resa och uppehälle, ska suppleanterna omfattas av de relevanta besluten av rådet och presidiet. |
| --- | --- |

7.

När det gäller arvoden och ersättning av kostnader för resa och uppehälle, ska suppleanterna omfattas av de relevanta besluten av rådet och presidiet.

| 8. | En suppleant kan utnämnas till rådgivare.
  I så fall ska hans eller hennes ställning som suppleant i praktiken tillfälligt upphöra under hela hans eller hennes mandat som rådgivare. |
| --- | --- |

8.

En suppleant kan utnämnas till rådgivare.

I så fall ska hans eller hennes ställning som suppleant i praktiken tillfälligt upphöra under hela hans eller hennes mandat som rådgivare.

| 9. | En ledamot kan när som helst avsluta sin suppleants mandat genom att meddela presidiet detta.
  Under alla omständigheter ska suppleantens mandat upphöra samtidigt som ledamotens mandat upphör.
  Om ledamoten avgår, ska suppleantens mandat löpa ut den dag då ledamoten upphör att vara ledamot av kommittén. |
| --- | --- |

9.

En ledamot kan när som helst avsluta sin suppleants mandat genom att meddela presidiet detta.

Under alla omständigheter ska suppleantens mandat upphöra samtidigt som ledamotens mandat upphör.

Om ledamoten avgår, ska suppleantens mandat löpa ut den dag då ledamoten upphör att vara ledamot av kommittén.

| 10. | Kriterierna och förfarandet för utnämning av suppleanter ska fastställas i ett beslut av presidiet efter samråd med grupperna. |
| --- | --- |

10.

Kriterierna och förfarandet för utnämning av suppleanter ska fastställas i ett beslut av presidiet efter samråd med grupperna.

Avsnitt 6 – CCMI:s funktionssätt

Avsnitt 6 – CCMI:s funktionssätt

Artikel 88 – Särdrag i CCMI:s funktionssätt

Artikel 88 – Särdrag i CCMI:s funktionssätt

| 1. | CCMI ska utarbeta kompletteringsyttranden.
  Presidiet kan också ge CCMI i uppdrag att utarbeta utkast till ordinarie yttranden, inklusive yttranden på eget initiativ, samt utkast till utvärderingsrapporter och informationsrapporter. |
| --- | --- |

1.

CCMI ska utarbeta kompletteringsyttranden.

Presidiet kan också ge CCMI i uppdrag att utarbeta utkast till ordinarie yttranden, inklusive yttranden på eget initiativ, samt utkast till utvärderingsrapporter och informationsrapporter.

| 2. | De bestämmelser som gäller för sektionerna ska i tillämpliga delar gälla för CCMI, med följande särdrag:






  — | Enbart medlemmar kan utnämnas till föredragande. Delegater kan enbart utnämnas till medföredragande. |
| --- | --- | --- |

2.

De bestämmelser som gäller för sektionerna ska i tillämpliga delar gälla för CCMI, med följande särdrag:

—

Enbart medlemmar kan utnämnas till föredragande. Delegater kan enbart utnämnas till medföredragande.

| — | När ett utkast till yttrande, utvärderingsrapport eller informationsrapport ska gå till omröstning i CCMI, ska dess ordförande först uppmana enbart delegaterna att yttra sig genom en vägledande omröstning, vars resultat ordföranden ska tillkännage.
  Ordföranden ska därefter låta medlemmarna rösta.
  Enbart medlemmarnas röster ska beaktas vid antagandet av utkastet till yttrande, utvärderingsrapport eller informationsrapport.
  Samma förfarande ska gälla vid omröstning om ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

När ett utkast till yttrande, utvärderingsrapport eller informationsrapport ska gå till omröstning i CCMI, ska dess ordförande först uppmana enbart delegaterna att yttra sig genom en vägledande omröstning, vars resultat ordföranden ska tillkännage.

Ordföranden ska därefter låta medlemmarna rösta.

Enbart medlemmarnas röster ska beaktas vid antagandet av utkastet till yttrande, utvärderingsrapport eller informationsrapport.

Samma förfarande ska gälla vid omröstning om ändringsförslag.

| — | Delegaterna kan lägga fram ändringsförslag till utkast till yttranden, utvärderingsrapporter och informationsrapporter som ska gå till omröstning i CCMI. De ska inte kunna lägga fram ändringsförslag för omröstning i plenarförsamlingen. |
| --- | --- |

—

Delegaterna kan lägga fram ändringsförslag till utkast till yttranden, utvärderingsrapporter och informationsrapporter som ska gå till omröstning i CCMI. De ska inte kunna lägga fram ändringsförslag för omröstning i plenarförsamlingen.

AVDELNING III

AVDELNING III

ÖVRIGA FÖRFARANDEN

ÖVRIGA FÖRFARANDEN

Kapitel I

Förfaranden för brådskande ärenden

Förfaranden för brådskande ärenden

Artikel 89 – Brådskande ärenden på plenarförsamlingsnivå

Artikel 89 – Brådskande ärenden på plenarförsamlingsnivå

| 1. | Om ett ärende är brådskande på grund av den frist för att avge yttrandet som kommittén ålagts av parlamentet, rådet eller kommissionen, kan förfarandet för brådskande ärenden tillämpas om kommitténs ordförande konstaterar att det är nödvändigt för att kommittén ska kunna anta sitt yttrande i tid.
  Förfarandet för brådskande ärenden på plenarförsamlingsnivå kan också tillämpas på antagandet av utvärderingsrapporter, informationsrapporter eller resolutioner om aktuella frågor om kommitténs ordförande anser att det inte går att invänta nästa plenarsession. |
| --- | --- |

1.

Om ett ärende är brådskande på grund av den frist för att avge yttrandet som kommittén ålagts av parlamentet, rådet eller kommissionen, kan förfarandet för brådskande ärenden tillämpas om kommitténs ordförande konstaterar att det är nödvändigt för att kommittén ska kunna anta sitt yttrande i tid.

Förfarandet för brådskande ärenden på plenarförsamlingsnivå kan också tillämpas på antagandet av utvärderingsrapporter, informationsrapporter eller resolutioner om aktuella frågor om kommitténs ordförande anser att det inte går att invänta nästa plenarsession.

| 2. | Genom förfarandet för brådskande ärenden på plenarförsamlingsnivå kan kommitténs ordförande, efter att skriftligen ha informerat det utvidgade ordförandeskapet, omedelbart anta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att kommitténs arbete förlöper smidigt.
  Kommitténs ordförande ska omedelbart informera medlemmarna av presidiet om detta. |
| --- | --- |

2.

Genom förfarandet för brådskande ärenden på plenarförsamlingsnivå kan kommitténs ordförande, efter att skriftligen ha informerat det utvidgade ordförandeskapet, omedelbart anta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att kommitténs arbete förlöper smidigt.

Kommitténs ordförande ska omedelbart informera medlemmarna av presidiet om detta.

| 3. | De åtgärder som kommitténs ordförande antagit ska föreläggas plenarförsamlingen för bekräftelse vid därpå följande plenarsession. |
| --- | --- |

3.

De åtgärder som kommitténs ordförande antagit ska föreläggas plenarförsamlingen för bekräftelse vid därpå följande plenarsession.

Artikel 90 – Brådskande ärenden på presidienivå

Artikel 90 – Brådskande ärenden på presidienivå

| 1. | Om presidiet måste fatta ett beslut inom en frist som gör att det är omöjligt att invänta nästa sammanträde och om det inte är möjligt att tillämpa det skriftliga förfarandet, kan kommitténs ordförande omedelbart anta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att kommittén kan fungera väl.
  Han eller hon ska informera presidiets medlemmar om detta. |
| --- | --- |

1.

Om presidiet måste fatta ett beslut inom en frist som gör att det är omöjligt att invänta nästa sammanträde och om det inte är möjligt att tillämpa det skriftliga förfarandet, kan kommitténs ordförande omedelbart anta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att kommittén kan fungera väl.

Han eller hon ska informera presidiets medlemmar om detta.

| 2. | De åtgärder som kommitténs ordförande antagit ska föreläggas presidiet för bekräftelse vid därpå följande sammanträde. |
| --- | --- |

2.

De åtgärder som kommitténs ordförande antagit ska föreläggas presidiet för bekräftelse vid därpå följande sammanträde.

Artikel 91 – Brådskande ärenden på sektionsnivå

Artikel 91 – Brådskande ärenden på sektionsnivå

| 1. | Om den brådskande karaktären beror på den frist som en sektion ålagts för att avge sitt yttrande, kan dess ordförande med de tre gruppordförandenas samtycke organisera arbetet på annat sätt än enligt denna arbetsordnings bestämmelser om organisationen av sektionernas arbete.
  Förfarandet för brådskande ärenden på sektionsnivå kan också tillämpas på antagandet av utvärderingsrapporter, informationsrapporter eller resolutioner om aktuella frågor om sektionens ordförande anser att det inte går att invänta nästa sammanträde.
  Sektionens ordförande ska informera medlemmarna av sektionens presidium om detta. |
| --- | --- |

1.

Om den brådskande karaktären beror på den frist som en sektion ålagts för att avge sitt yttrande, kan dess ordförande med de tre gruppordförandenas samtycke organisera arbetet på annat sätt än enligt denna arbetsordnings bestämmelser om organisationen av sektionernas arbete.

Förfarandet för brådskande ärenden på sektionsnivå kan också tillämpas på antagandet av utvärderingsrapporter, informationsrapporter eller resolutioner om aktuella frågor om sektionens ordförande anser att det inte går att invänta nästa sammanträde.

Sektionens ordförande ska informera medlemmarna av sektionens presidium om detta.

| 2. | De åtgärder som den berörda sektionens ordförande antagit ska föreläggas sektionen för bekräftelse vid därpå följande sammanträde.
  Sektionens ordförande kan besluta att hans eller hennes förslag ska bekräftas skriftligen före nästa sammanträde i sektionen. I så fall ska han eller hon fastställa en frist för att svara. De vanliga majoriteterna för att fatta beslut inom sektionen ska gälla. |
| --- | --- |

2.

De åtgärder som den berörda sektionens ordförande antagit ska föreläggas sektionen för bekräftelse vid därpå följande sammanträde.

Sektionens ordförande kan besluta att hans eller hennes förslag ska bekräftas skriftligen före nästa sammanträde i sektionen. I så fall ska han eller hon fastställa en frist för att svara. De vanliga majoriteterna för att fatta beslut inom sektionen ska gälla.

| 3. | Bestämmelserna i denna artikel är också tillämpliga på CCMI. |
| --- | --- |

3.

Bestämmelserna i denna artikel är också tillämpliga på CCMI.

Kapitel II

Förfaranden som rör ledamöterna

Förfaranden som rör ledamöterna

Artikel 92 – Misstroendeförklaring

Artikel 92 – Misstroendeförklaring

| 1. | På ett förslag av presidiet, som antagits av minst tre fjärdedelar av dess medlemmar, eller på begäran av mer än hälften av kommitténs ledamöter, kan plenarförsamlingen föreläggas ett förslag till misstroendeförklaring mot kommitténs ordförande.
  I så fall ska förslaget föras upp som första punkt på dagordningen för påföljande plenarsession.
  Vid behandlingen av förslaget till misstroendeförklaring ska plenarförsamlingen ledas av vice ordföranden med ansvar för finans- och budgetkommittén. |
| --- | --- |

1.

På ett förslag av presidiet, som antagits av minst tre fjärdedelar av dess medlemmar, eller på begäran av mer än hälften av kommitténs ledamöter, kan plenarförsamlingen föreläggas ett förslag till misstroendeförklaring mot kommitténs ordförande.

I så fall ska förslaget föras upp som första punkt på dagordningen för påföljande plenarsession.

Vid behandlingen av förslaget till misstroendeförklaring ska plenarförsamlingen ledas av vice ordföranden med ansvar för finans- och budgetkommittén.

| 2. | Plenarförsamlingen ska hålla en sluten omröstning utan möjlighet till överlåtelse av rösträtt, efter att först ha hört en medlem av varje grupp, därefter de medlemmar av ordförandeskapet som önskar uttala sig, i förekommande fall en företrädare för de ledamöter som begärt misstroendeförklaringen och sist kommitténs ordförande.
  Plenarförsamlingen ska fatta beslut om förslaget med en majoritet på två tredjedelar av de avgivna rösterna, som utgör en majoritet av ledamöterna.
  I annat fall ska det anses ha avslagits. |
| --- | --- |

2.

Plenarförsamlingen ska hålla en sluten omröstning utan möjlighet till överlåtelse av rösträtt, efter att först ha hört en medlem av varje grupp, därefter de medlemmar av ordförandeskapet som önskar uttala sig, i förekommande fall en företrädare för de ledamöter som begärt misstroendeförklaringen och sist kommitténs ordförande.

Plenarförsamlingen ska fatta beslut om förslaget med en majoritet på två tredjedelar av de avgivna rösterna, som utgör en majoritet av ledamöterna.

I annat fall ska det anses ha avslagits.

| 3. | Plenarförsamlingen ska omedelbart låta ersätta kommitténs ordförande med en ledamot som tillhör samma grupp som kommitténs avgående ordförande. |
| --- | --- |

3.

Plenarförsamlingen ska omedelbart låta ersätta kommitténs ordförande med en ledamot som tillhör samma grupp som kommitténs avgående ordförande.

| 4. | Plenarförsamlingen ska rösta om den kandidat som den berörda gruppen föreslagit. Om kandidaten inte godtas, ska överläggningarna avbrytas för att låta den berörda gruppen föreslå andra medlemmar av gruppen till dess att en kandidat valts till kommitténs ordförande.
  Den ska sammankallas på nytt, om möjligt samma dag, av den tillfälliga ordföranden. |
| --- | --- |

4.

Plenarförsamlingen ska rösta om den kandidat som den berörda gruppen föreslagit. Om kandidaten inte godtas, ska överläggningarna avbrytas för att låta den berörda gruppen föreslå andra medlemmar av gruppen till dess att en kandidat valts till kommitténs ordförande.

Den ska sammankallas på nytt, om möjligt samma dag, av den tillfälliga ordföranden.

| 5. | Kommitténs nya ordförande ska väljas för återstoden av den innevarande mandatperioden. |
| --- | --- |

5.

Kommitténs nya ordförande ska väljas för återstoden av den innevarande mandatperioden.

Artikel 93 – Avsättning

Artikel 93 – Avsättning

| 1. | En ledamot av kommittén som är förhindrad att närvara vid en plenarsession eller ett sammanträde till vilket han eller hon vederbörligen kallats ska i förväg underrätta sin grupps sekretariat, som i sin tur ska underrätta det berörda organets ordförande.
  Grupplösa ledamöter ska direkt underrätta det berörda organets ordförande. |
| --- | --- |

1.

En ledamot av kommittén som är förhindrad att närvara vid en plenarsession eller ett sammanträde till vilket han eller hon vederbörligen kallats ska i förväg underrätta sin grupps sekretariat, som i sin tur ska underrätta det berörda organets ordförande.

Grupplösa ledamöter ska direkt underrätta det berörda organets ordförande.

| 2. | Om en ledamot av kommittén är frånvarande från fler än fem på varandra följande plenarsessioner i plenarförsamlingen utan att överlåta sin rösträtt till en annan ledamot i enlighet med artikel 84 och utan giltigt förfall, kan kommitténs ordförande, efter samråd med presidiet och efter att ha uppmanat den berörda ledamoten att förklara sin frånvaro, uppmana ledamoten att avgå i enlighet med artikel 4.8 och eventuellt uppmana rådet att upphäva ledamotens mandat i enlighet med artikel 4.9 i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

2.

Om en ledamot av kommittén är frånvarande från fler än fem på varandra följande plenarsessioner i plenarförsamlingen utan att överlåta sin rösträtt till en annan ledamot i enlighet med artikel 84 och utan giltigt förfall, kan kommitténs ordförande, efter samråd med presidiet och efter att ha uppmanat den berörda ledamoten att förklara sin frånvaro, uppmana ledamoten att avgå i enlighet med artikel 4.8 och eventuellt uppmana rådet att upphäva ledamotens mandat i enlighet med artikel 4.9 i denna arbetsordning.

| 3. | Om en medlem av en sektion eller CCMI är frånvarande från fler än fem på varandra följande sammanträden i det organet utan att överlåta sin rösträtt till en annan ledamot i enlighet med artikel 84, utan att låta sig företrädas av en annan ledamot i enlighet med artikel 85 och utan giltigt förfall, kan organets ordförande, efter att ha uppmanat medlemmen att förklara sin frånvaro, uppmana medlemmen att lämna sektionen eller CCMI.
  Sektionens ordförande ska informera kommitténs presidium om detta, och förfarandet för ersättande ska inledas i enlighet med artikel 23.4 i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

3.

Om en medlem av en sektion eller CCMI är frånvarande från fler än fem på varandra följande sammanträden i det organet utan att överlåta sin rösträtt till en annan ledamot i enlighet med artikel 84, utan att låta sig företrädas av en annan ledamot i enlighet med artikel 85 och utan giltigt förfall, kan organets ordförande, efter att ha uppmanat medlemmen att förklara sin frånvaro, uppmana medlemmen att lämna sektionen eller CCMI.

Sektionens ordförande ska informera kommitténs presidium om detta, och förfarandet för ersättande ska inledas i enlighet med artikel 23.4 i denna arbetsordning.

Artikel 94 – Disciplinförfarande

Artikel 94 – Disciplinförfarande

Om en ledamot av kommittén, en delegat, en suppleant eller en rådgivare bryter mot etiska normer, regler, principer eller normer för uppförande, eller åsidosätter de skyldigheter som fastställs i denna arbetsordning, i uppförandekoden eller i ledamotsstadgan, ska det disciplinförfarande som fastställs i del III i uppförandekoden tillämpas.

Artikel 95 – Upphävande av immunitet

Artikel 95 – Upphävande av immunitet

En begäran ställd till kommitténs ordförande från en behörig myndighet i en medlemsstat om upphävande av en kommittéledamots immunitet ska behandlas i enlighet med förfarandet i kapitel IV i ledamotsstadgan.

Artikel 96 – Bistånd

Artikel 96 – Bistånd

| 1. | Kommitténs ledamöter kan beviljas sådant bistånd som unionen tillhandahåller tjänstemän enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen (2) (tjänsteföreskrifterna), i de fall och på de villkor som anges där. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs ledamöter kan beviljas sådant bistånd som unionen tillhandahåller tjänstemän enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen (2

tjänsteföreskrifterna

| 2. | Presidiet ska ha befogenhet att fatta beslut om en begäran om bistånd från en ledamot, på förslag av kommitténs ordförande.
  Presidiet ska anta sitt beslut efter att ha hört den berörda ledamoten. |
| --- | --- |

2.

Presidiet ska ha befogenhet att fatta beslut om en begäran om bistånd från en ledamot, på förslag av kommitténs ordförande.

Presidiet ska anta sitt beslut efter att ha hört den berörda ledamoten.

| 3. | Om den ledamot som begär bistånd är medlem av presidiet, ska han eller hon inte delta i den del av presidiesammanträdet där beslut i frågan fattas.
  Om det är kommitténs ordförande som begär bistånd, ska presidiet fatta beslut på förslag av vice ordföranden med ansvar för finans- och budgetkommittén. |
| --- | --- |

3.

Om den ledamot som begär bistånd är medlem av presidiet, ska han eller hon inte delta i den del av presidiesammanträdet där beslut i frågan fattas.

Om det är kommitténs ordförande som begär bistånd, ska presidiet fatta beslut på förslag av vice ordföranden med ansvar för finans- och budgetkommittén.

Kapitel III

Offentliggörande och spridning av arbetet

Offentliggörande och spridning av arbetet

Artikel 97 – Offentliggörande

Artikel 97 – Offentliggörande

| 1. | Kommittén ska offentliggöra sina yttranden i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

1.

Kommittén ska offentliggöra sina yttranden i Europeiska unionens officiella tidning

| 2. | Plenarförsamlingens, presidiets och sektionernas sammansättning samt alla ändringar av denna ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och på kommitténs webbplats. |
| --- | --- |

2.

Plenarförsamlingens, presidiets och sektionernas sammansättning samt alla ändringar av denna ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 98 – Insyn, öppenhet och rätt till tillgång till kommitténs handlingar

Artikel 98 – Insyn, öppenhet och rätt till tillgång till kommitténs handlingar

| 1. | Kommittén ska säkerställa insyn i sina beslut med största möjliga öppenhet. |
| --- | --- |

1.

Kommittén ska säkerställa insyn i sina beslut med största möjliga öppenhet.

| 2. | Varje unionsmedborgare kan skriftligen vända sig till kommittén på något av de officiella språken och få svar på samma språk i enlighet med artikel 24 fjärde stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Varje unionsmedborgare kan skriftligen vända sig till kommittén på något av de officiella språken och få svar på samma språk i enlighet med artikel 24 fjärde stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat ska ha rätt till tillgång till kommitténs handlingar, oberoende av medium, i enlighet med artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
  Sådan tillgång till kommitténs handlingar ska omfattas av de principer, villkor och gränser som fastställs i EU:s förordningar och i kommitténs interna beslut samt vara förenlig med EU:s dataskyddsregler. |
| --- | --- |

3.

Varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat ska ha rätt till tillgång till kommitténs handlingar, oberoende av medium, i enlighet med artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Sådan tillgång till kommitténs handlingar ska omfattas av de principer, villkor och gränser som fastställs i EU:s förordningar och i kommitténs interna beslut samt vara förenlig med EU:s dataskyddsregler.

| 4. | Kommittén ska upprätta ett register över kommitténs handlingar.
  I detta syfte ska presidiet anta de interna bestämmelserna om tillgång till registret och upprätta en förteckning över direkt tillgängliga handlingar.
  Syftet är att säkerställa att alla kommitténs handlingar registreras, i synnerhet besluten av plenarförsamlingen, presidiet och kommitténs ordförande. |
| --- | --- |

4.

Kommittén ska upprätta ett register över kommitténs handlingar.

I detta syfte ska presidiet anta de interna bestämmelserna om tillgång till registret och upprätta en förteckning över direkt tillgängliga handlingar.

Syftet är att säkerställa att alla kommitténs handlingar registreras, i synnerhet besluten av plenarförsamlingen, presidiet och kommitténs ordförande.

| 5. | Generalsekreteraren ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa allmänhetens rätt till tillgång till berörda handlingar efter samråd med det utvidgade ordförandeskapet och rättstjänsten. |
| --- | --- |

5.

Generalsekreteraren ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa allmänhetens rätt till tillgång till berörda handlingar efter samråd med det utvidgade ordförandeskapet och rättstjänsten.

Artikel 99 – Kommittésammanträdenas offentlighet

Artikel 99 – Kommittésammanträdenas offentlighet

| 1. | Plenarförsamlingens plenarsessioner samt sektionernas och CCMI:s sammanträden ska vara offentliga. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingens plenarsessioner samt sektionernas och CCMI:s sammanträden ska vara offentliga.

| 2. | Plenarförsamlingen kan dock besluta att vissa överläggningar i dessa organ som inte rör det rådgivande arbetet ska föras bakom stängda dörrar.
  De berörda institutionerna eller organen samt presidiet kan be plenarförsamlingen om att överläggningar ska få föras bakom stängda dörrar. |
| --- | --- |

2.

Plenarförsamlingen kan dock besluta att vissa överläggningar i dessa organ som inte rör det rådgivande arbetet ska föras bakom stängda dörrar.

De berörda institutionerna eller organen samt presidiet kan be plenarförsamlingen om att överläggningar ska få föras bakom stängda dörrar.

| 3. | Övriga sammanträden ska inte vara offentliga.
  I motiverade fall kan emellertid andra personer närvara som observatörer vid sammanträden som inte är offentliga efter sammanträdesordförandens godkännande. |
| --- | --- |

3.

Övriga sammanträden ska inte vara offentliga.

I motiverade fall kan emellertid andra personer närvara som observatörer vid sammanträden som inte är offentliga efter sammanträdesordförandens godkännande.

| 4. | Ledamöter av Europaparlamentet, rådet och kommissionen samt i förekommande fall andra berörda parter kan av sammanträdesordföranden inbjudas att närvara, yttra sig eller svara på frågor vid sammanträden i plenarförsamlingen, presidiet, sektionerna, CCMI och kommitténs övriga organ. |
| --- | --- |

4.

Ledamöter av Europaparlamentet, rådet och kommissionen samt i förekommande fall andra berörda parter kan av sammanträdesordföranden inbjudas att närvara, yttra sig eller svara på frågor vid sammanträden i plenarförsamlingen, presidiet, sektionerna, CCMI och kommitténs övriga organ.

TREDJE DELEN

KOMMITTÉNS ADMINISTRATION

KOMMITTÉNS ADMINISTRATION

Kapitel I

Generalsekretariatet

Generalsekretariatet

Artikel 100 – Generalsekretariatet

Artikel 100 – Generalsekretariatet

| 1. | Kommittén ska biträdas av ett generalsekretariat, vilket ska ledas av en generalsekreterare. |
| --- | --- |

1.

Kommittén ska biträdas av ett generalsekretariat, vilket ska ledas av en generalsekreterare.

| 2. | På förslag av generalsekreteraren ska presidiet fastställa generalsekretariatets tjänsteförteckning och anta kommitténs organisationsschema, så att generalsekretariatet kan säkerställa att kommittén och dess organ fungerar väl och bistå ledamöterna i utövandet av deras mandat, särskilt vad avser organisationen av sammanträden och utarbetandet av yttranden. |
| --- | --- |

2.

På förslag av generalsekreteraren ska presidiet fastställa generalsekretariatets tjänsteförteckning och anta kommitténs organisationsschema, så att generalsekretariatet kan säkerställa att kommittén och dess organ fungerar väl och bistå ledamöterna i utövandet av deras mandat, särskilt vad avser organisationen av sammanträden och utarbetandet av yttranden.

Artikel 101 – Generalsekreteraren

Artikel 101 – Generalsekreteraren

| 1. | I sin tjänsteutövning ska generalsekreteraren vara underställd kommitténs ordförande, som företräder presidiet. |
| --- | --- |

1.

I sin tjänsteutövning ska generalsekreteraren vara underställd kommitténs ordförande, som företräder presidiet.

| 2. | Generalsekreteraren ska delta i presidiets sammanträden, vid vilka han eller hon ska ha en rådgivande roll och vara protokollförare. |
| --- | --- |

2.

Generalsekreteraren ska delta i presidiets sammanträden, vid vilka han eller hon ska ha en rådgivande roll och vara protokollförare.

| 3. | Generalsekreteraren ska avlägga en högtidlig försäkran inför presidiet att utföra sina uppgifter helt opartiskt och samvetsgrant. |
| --- | --- |

3.

Generalsekreteraren ska avlägga en högtidlig försäkran inför presidiet att utföra sina uppgifter helt opartiskt och samvetsgrant.

| 4. | Generalsekreteraren ska säkerställa verkställandet av de beslut som fattats av plenarförsamlingen, presidiet och kommitténs ordförande med stöd av denna arbetsordning.
  När det gäller verkställandet av de beslut som fattats av dessa organ ska han eller hon i förekommande fall var tredje månad avlägga en skriftlig rapport till kommitténs ordförande om de kriterier och tillämpningsföreskrifter som antagits eller planeras beträffande administrativa eller organisatoriska problem samt personalfrågor.
  Kommitténs ordförande ska omedelbart översända denna information till presidiet. |
| --- | --- |

4.

Generalsekreteraren ska säkerställa verkställandet av de beslut som fattats av plenarförsamlingen, presidiet och kommitténs ordförande med stöd av denna arbetsordning.

När det gäller verkställandet av de beslut som fattats av dessa organ ska han eller hon i förekommande fall var tredje månad avlägga en skriftlig rapport till kommitténs ordförande om de kriterier och tillämpningsföreskrifter som antagits eller planeras beträffande administrativa eller organisatoriska problem samt personalfrågor.

Kommitténs ordförande ska omedelbart översända denna information till presidiet.

| 5. | De befogenheter som generalsekreteraren tilldelas på grundval av delegeringen av befogenheter av presidiet eller kommitténs ordförande ska upphöra senast 21 kalenderdagar efter den dag då ett nytt presidium valts eller en ny ordförande för kommittén utnämnts.
  Generalsekreteraren kan vidaredelegera de befogenheter som han eller hon tilldelats av presidiet eller kommitténs ordförande inom de gränser som fastställs av den delegerande myndigheten. |
| --- | --- |

5.

De befogenheter som generalsekreteraren tilldelas på grundval av delegeringen av befogenheter av presidiet eller kommitténs ordförande ska upphöra senast 21 kalenderdagar efter den dag då ett nytt presidium valts eller en ny ordförande för kommittén utnämnts.

Generalsekreteraren kan vidaredelegera de befogenheter som han eller hon tilldelats av presidiet eller kommitténs ordförande inom de gränser som fastställs av den delegerande myndigheten.

| 6. | Generalsekreteraren kan delegera sina egna befogenheter genom att i interna administrativa regler ange de anställda till vilka dessa uppgifter delegeras, hur omfattande de delegerade befogenheterna är och om de personer till vilka dessa befogenheter delegerats får vidaredelegera dem. |
| --- | --- |

6.

Generalsekreteraren kan delegera sina egna befogenheter genom att i interna administrativa regler ange de anställda till vilka dessa uppgifter delegeras, hur omfattande de delegerade befogenheterna är och om de personer till vilka dessa befogenheter delegerats får vidaredelegera dem.

Kapitel II

Tjänstemän och övriga anställda

Tjänstemän och övriga anställda

Artikel 102 – Befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten

Artikel 102 – Befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten

Samtliga befogenheter som enligt tjänsteföreskrifterna tillkommer tillsättningsmyndigheten ska utövas

| 1. | med avseende på den tjänsteman som tillsätts som generalsekreterare, av presidiet, |
| --- | --- |

1.

med avseende på den tjänsteman som tillsätts som generalsekreterare, av presidiet,

| 2. | med avseende på tjänstemän som tillsätts som biträdande generalsekreterare eller direktör,






  — | vad avser tillämpningen av artiklarna 29, 30, 31, 40, 41, 49, 50, 51, 78 och 90.2 i tjänsteföreskrifterna, av presidiet på förslag av generalsekreteraren, |
| --- | --- | --- |

2.

med avseende på tjänstemän som tillsätts som biträdande generalsekreterare eller direktör,

—

vad avser tillämpningen av artiklarna 29, 30, 31, 40, 41, 49, 50, 51, 78 och 90.2 i tjänsteföreskrifterna, av presidiet på förslag av generalsekreteraren,

| — | vad avser tillämpningen av övriga bestämmelser i tjänsteföreskrifterna, inklusive artikel 90.1, av kommitténs ordförande på förslag av generalsekreteraren, |
| --- | --- |

—

vad avser tillämpningen av övriga bestämmelser i tjänsteföreskrifterna, inklusive artikel 90.1, av kommitténs ordförande på förslag av generalsekreteraren,

| 3. | med avseende på tjänstemän som tillsätts som biträdande direktör eller enhetschef, av kommitténs ordförande på förslag av generalsekreteraren;
  det utvidgade ordförandeskapet ska få omfattande information och höras om tillsättningen av dessa tjänstemän, |
| --- | --- |

3.

med avseende på tjänstemän som tillsätts som biträdande direktör eller enhetschef, av kommitténs ordförande på förslag av generalsekreteraren;

det utvidgade ordförandeskapet ska få omfattande information och höras om tillsättningen av dessa tjänstemän,

| 4. | med avseende på tjänstemän i tjänstegrupp AD som inte utövar en ledningsfunktion på enhetschefsnivå eller högre samt tjänstemän i tjänstegrupperna AST och AST/SC, av generalsekreteraren. |
| --- | --- |

4.

med avseende på tjänstemän i tjänstegrupp AD som inte utövar en ledningsfunktion på enhetschefsnivå eller högre samt tjänstemän i tjänstegrupperna AST och AST/SC, av generalsekreteraren.

Artikel 103 – Befogenheter som tillkommer den myndighet som har befogenhet att sluta anställningsavtal

Artikel 103 – Befogenheter som tillkommer den myndighet som har befogenhet att sluta anställningsavtal

Samtliga befogenheter som enligt anställningsvillkoren för övriga anställda (nedan kallade ”anställningsvillkoren”) tillkommer den myndighet som har befogenhet att sluta anställningsavtal (nedan kallad ”anställningsmyndigheten”) ska utövas

| 1. | med avseende på den tillfälligt anställda som anställs som generalsekreterare, av presidiet, |
| --- | --- |

1.

med avseende på den tillfälligt anställda som anställs som generalsekreterare, av presidiet,

| 2. | med avseende på tillfälligt anställda som anställs som biträdande generalsekreterare eller direktör,






  — | vad avser tillämpningen av artiklarna 11, 17, 33 och 48 i anställningsvillkoren, av presidiet på förslag av generalsekreteraren, |
| --- | --- | --- |

2.

med avseende på tillfälligt anställda som anställs som biträdande generalsekreterare eller direktör,

—

vad avser tillämpningen av artiklarna 11, 17, 33 och 48 i anställningsvillkoren, av presidiet på förslag av generalsekreteraren,

| — | vad avser tillämpningen av övriga bestämmelser i anställningsvillkoren, av kommitténs ordförande på förslag av generalsekreteraren, |
| --- | --- |

—

vad avser tillämpningen av övriga bestämmelser i anställningsvillkoren, av kommitténs ordförande på förslag av generalsekreteraren,

| 3. | med avseende på tillfälligt anställda som anställs som biträdande direktör eller enhetschef, av kommitténs ordförande på förslag av generalsekreteraren;
  det utvidgade ordförandeskapet ska få omfattande information och höras om anställningen av dessa anställda, |
| --- | --- |

3.

med avseende på tillfälligt anställda som anställs som biträdande direktör eller enhetschef, av kommitténs ordförande på förslag av generalsekreteraren;

det utvidgade ordförandeskapet ska få omfattande information och höras om anställningen av dessa anställda,

| 4. | med avseende på tillfälligt anställda i tjänstegrupp AD som inte utövar en ledningsfunktion på enhetschefsnivå eller högre samt tillfälligt anställda i tjänstegrupperna AST och AST/SC, av generalsekreteraren, |
| --- | --- |

4.

med avseende på tillfälligt anställda i tjänstegrupp AD som inte utövar en ledningsfunktion på enhetschefsnivå eller högre samt tillfälligt anställda i tjänstegrupperna AST och AST/SC, av generalsekreteraren,

| 5. | med avseende på särskilda rådgivare, av generalsekreteraren, |
| --- | --- |

5.

med avseende på särskilda rådgivare, av generalsekreteraren,

| 6. | med avseende på kontraktsanställda, av generalsekreteraren. |
| --- | --- |

6.

med avseende på kontraktsanställda, av generalsekreteraren.

Artikel 104 – Övriga bestämmelser i tjänsteföreskrifterna

Artikel 104 – Övriga bestämmelser i tjänsteföreskrifterna

| 1. | Kommitténs ordförande ska utöva de befogenheter som tillkommer kommittén genom artikel 110 i tjänsteföreskrifterna i syfte att genomföra de allmänna genomförandebestämmelserna till tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som antagits i samförstånd mellan institutionerna.
  Vad gäller övriga bestämmelser av allmän karaktär ska dessa befogenheter utövas av generalsekreteraren. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs ordförande ska utöva de befogenheter som tillkommer kommittén genom artikel 110 i tjänsteföreskrifterna i syfte att genomföra de allmänna genomförandebestämmelserna till tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som antagits i samförstånd mellan institutionerna.

Vad gäller övriga bestämmelser av allmän karaktär ska dessa befogenheter utövas av generalsekreteraren.

| 2. | I alla övriga fall som inte anges i denna arbetsordning ska de befogenheter som tillkommer kommittén enligt tjänsteföreskrifterna eller anställningsvillkoren utövas av generalsekreteraren. |
| --- | --- |

2.

I alla övriga fall som inte anges i denna arbetsordning ska de befogenheter som tillkommer kommittén enligt tjänsteföreskrifterna eller anställningsvillkoren utövas av generalsekreteraren.

| 3. | Presidiet, kommitténs ordförande och generalsekreteraren får delegera de befogenheter som de tilldelas genom artiklarna 102, 103 och 104 i denna arbetsordning.
  I delegeringsakterna ska man ange de tjänstemän eller övriga anställda till vilka dessa befogenheter delegeras, fastställa omfattningen av och gränserna för de befogenheter som delegeras, tidsperioden för delegeringen samt huruvida de personer till vilka befogenheterna delegeras får vidaredelegera dem. |
| --- | --- |

3.

Presidiet, kommitténs ordförande och generalsekreteraren får delegera de befogenheter som de tilldelas genom artiklarna 102, 103 och 104 i denna arbetsordning.

I delegeringsakterna ska man ange de tjänstemän eller övriga anställda till vilka dessa befogenheter delegeras, fastställa omfattningen av och gränserna för de befogenheter som delegeras, tidsperioden för delegeringen samt huruvida de personer till vilka befogenheterna delegeras får vidaredelegera dem.

Artikel 105 – Urval av generalsekreterare

Artikel 105 – Urval av generalsekreterare

Vid tillsättning eller anställning av en ny generalsekreterare ska följande förfarande tillämpas:

| A. | Presidiet ska (första steget)






  i. | besluta om generalsekreterarens ställning (tjänsteman eller tillfälligt anställd), |
| --- | --- | --- |

A.

Presidiet ska (första steget)

i.

besluta om generalsekreterarens ställning (tjänsteman eller tillfälligt anställd),

| ii. | tillsätta en redaktionskommitté bestående av tre ledamöter av kommittén, som ska ha till uppgift att utarbeta ett utkast till meddelande om ledig tjänst med bistånd av de behöriga avdelningarna vid generalsekretariatet, och fastställa när redaktionskommittén ska lägga fram utkastet för presidiet, |
| --- | --- |

ii.

tillsätta en redaktionskommitté bestående av tre ledamöter av kommittén, som ska ha till uppgift att utarbeta ett utkast till meddelande om ledig tjänst med bistånd av de behöriga avdelningarna vid generalsekretariatet, och fastställa när redaktionskommittén ska lägga fram utkastet för presidiet,

| iii. | anta meddelandet om ledig tjänst på grundval av redaktionskommitténs utkast, |
| --- | --- |

iii.

anta meddelandet om ledig tjänst på grundval av redaktionskommitténs utkast,

| iv. | tillsätta en urvalskommitté bestående av sex ledamöter av kommittén och fastställa när urvalskommittén ska lägga fram resultatet av sitt arbete för presidiet. |
| --- | --- |

iv.

tillsätta en urvalskommitté bestående av sex ledamöter av kommittén och fastställa när urvalskommittén ska lägga fram resultatet av sitt arbete för presidiet.

| B. | Urvalskommittén ska






  i. | ha till uppgift att






  — | granska ansökningarna, |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Urvalskommittén ska

i.

ha till uppgift att

—

granska ansökningarna,

| — | genomföra intervjuer, |
| --- | --- |

—

genomföra intervjuer,

| — | utarbeta en skriftlig och motiverad rapport med en rangordning av kandidaterna på grundval av deras kompetens enligt det förfarande och de kriterier som fastställts i meddelandet om ledig tjänst, och |
| --- | --- |

—

utarbeta en skriftlig och motiverad rapport med en rangordning av kandidaterna på grundval av deras kompetens enligt det förfarande och de kriterier som fastställts i meddelandet om ledig tjänst, och

| — | föreslå en lista med kandidater för tjänsten;
  förutsatt att det inkommit tillräckligt många ansökningar som uppfyller kraven i meddelandet om ledig tjänst ska listan omfatta minst tre kandidater för tjänsten och, om kandidaterna har likvärdiga meriter, iaktta principen om jämn könsfördelning;
  om det gäller en tjänst som tjänsteman ska urvalskommittén rangordna kandidaterna med beaktande av den ordning som fastställs i artikel 29 i tjänsteföreskrifterna, |
| --- | --- |

—

föreslå en lista med kandidater för tjänsten;

förutsatt att det inkommit tillräckligt många ansökningar som uppfyller kraven i meddelandet om ledig tjänst ska listan omfatta minst tre kandidater för tjänsten och, om kandidaterna har likvärdiga meriter, iaktta principen om jämn könsfördelning;

om det gäller en tjänst som tjänsteman ska urvalskommittén rangordna kandidaterna med beaktande av den ordning som fastställs i artikel 29 i tjänsteföreskrifterna,

| ii. | utföra sitt arbete under full oavhängighet, opartiskt och bakom stängda dörrar, på grundval av de kriterier som fastställts i det meddelande om ledig tjänst som presidiet antagit.
  Urvalskommittén ska bistås av de behöriga avdelningarna vid generalsekretariatet och kan vid behov anlita kvalificerad expertis utanför kommittén eller använda sig av prov som utarbetats av ett utvärderingscentrum. |
| --- | --- |

ii.

utföra sitt arbete under full oavhängighet, opartiskt och bakom stängda dörrar, på grundval av de kriterier som fastställts i det meddelande om ledig tjänst som presidiet antagit.

Urvalskommittén ska bistås av de behöriga avdelningarna vid generalsekretariatet och kan vid behov anlita kvalificerad expertis utanför kommittén eller använda sig av prov som utarbetats av ett utvärderingscentrum.

| C. | Presidiet ska (andra steget)






  i. | granska urvalskommitténs rapport samt de handlingar som ligger till grund för den och listan med kandidater, |
| --- | --- | --- |

C.

Presidiet ska (andra steget)

i.

granska urvalskommitténs rapport samt de handlingar som ligger till grund för den och listan med kandidater,

| ii. | intervjua de kandidater som urvalskommittén föreslagit, |
| --- | --- |

ii.

intervjua de kandidater som urvalskommittén föreslagit,

| iii. | fatta det slutliga beslutet genom en omröstning bakom stängda dörrar som vid behov omfattar flera omgångar:






  — | En kandidat som i första omgången får stöd av mer än hälften av presidiets medlemmar ska utnämnas utan att en andra omgång krävs. |
| --- | --- | --- |

iii.

fatta det slutliga beslutet genom en omröstning bakom stängda dörrar som vid behov omfattar flera omgångar:

—

En kandidat som i första omgången får stöd av mer än hälften av presidiets medlemmar ska utnämnas utan att en andra omgång krävs.

| — | Om ingen kandidat uppnår denna majoritet, ska presidiet välja ut de två kandidater som erhållit flest röster och hålla en andra omgång. Den kandidat som får stöd av mer än hälften av presidiets medlemmar ska utnämnas. |
| --- | --- |

—

Om ingen kandidat uppnår denna majoritet, ska presidiet välja ut de två kandidater som erhållit flest röster och hålla en andra omgång. Den kandidat som får stöd av mer än hälften av presidiets medlemmar ska utnämnas.

| — | Vid lika röstetal som innebär att det är omöjligt att välja ut enbart två kandidater efter den första omgången eller att utnämna generalsekreteraren efter den andra omgången, ska ett nytt presidiesammanträde sammankallas inom kort i detta syfte.
  Vid detta andra sammanträde ska presidiet på nytt intervjua de kandidater som urvalskommittén föreslagit. |
| --- | --- |

—

Vid lika röstetal som innebär att det är omöjligt att välja ut enbart två kandidater efter den första omgången eller att utnämna generalsekreteraren efter den andra omgången, ska ett nytt presidiesammanträde sammankallas inom kort i detta syfte.

Vid detta andra sammanträde ska presidiet på nytt intervjua de kandidater som urvalskommittén föreslagit.

| — | Om presidiet slutligen inte väljer ut någon kandidat, ska urvalsförfarandet avslutas utan utnämning och presidiet ska inleda ett nytt urvalsförfarande. |
| --- | --- |

—

Om presidiet slutligen inte väljer ut någon kandidat, ska urvalsförfarandet avslutas utan utnämning och presidiet ska inleda ett nytt urvalsförfarande.

Artikel 106 – Urval till andra ledningstjänster

Artikel 106 – Urval till andra ledningstjänster

| 1. | Utan att det påverkar möjligheterna att tillsätta tjänster genom förflyttning eller befordran inom institutionen, vilket man först måste ta ställning till, ska följande förfarande tillämpas vid tillsättning av tjänstemän och anställning av andra anställda som biträdande generalsekreterare, direktör, biträdande direktör eller enhetschef för rådgivande verksamhet:






  a) | Tillsättnings- eller anställningsmyndigheten ska besluta om tjänsten ska offentliggöras enbart internt eller även interinstitutionellt.
  När det gäller tjänster som biträdande generalsekreterare och direktör kan offentliggörandet också ske i enlighet med artikel 29.2 i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- | --- |

1.

Utan att det påverkar möjligheterna att tillsätta tjänster genom förflyttning eller befordran inom institutionen, vilket man först måste ta ställning till, ska följande förfarande tillämpas vid tillsättning av tjänstemän och anställning av andra anställda som biträdande generalsekreterare, direktör, biträdande direktör eller enhetschef för rådgivande verksamhet:

a)

Tillsättnings- eller anställningsmyndigheten ska besluta om tjänsten ska offentliggöras enbart internt eller även interinstitutionellt.

När det gäller tjänster som biträdande generalsekreterare och direktör kan offentliggörandet också ske i enlighet med artikel 29.2 i tjänsteföreskrifterna.

| b) | Innan ansökningarna granskas, ska generalsekreteraren fastställa en bedömningsmall för urvalet på grundval av meddelandet om ledig tjänst. |
| --- | --- |

b)

Innan ansökningarna granskas, ska generalsekreteraren fastställa en bedömningsmall för urvalet på grundval av meddelandet om ledig tjänst.

| c) | Vid granskningen av de olika ansökningarna ska generalsekreteraren bistås av tjänstemän vid generalsekretariatet med åtminstone samma lönegrad och befattning som den tjänst som ska tillsättas. När det gäller tjänsten som biträdande generalsekreterare ska tjänstemännen åtminstone vara direktörer.
  Tre ledamöter som utnämnts av presidiet ska också delta i urvalskommitténs arbete. |
| --- | --- |

c)

Vid granskningen av de olika ansökningarna ska generalsekreteraren bistås av tjänstemän vid generalsekretariatet med åtminstone samma lönegrad och befattning som den tjänst som ska tillsättas. När det gäller tjänsten som biträdande generalsekreterare ska tjänstemännen åtminstone vara direktörer.

Tre ledamöter som utnämnts av presidiet ska också delta i urvalskommitténs arbete.

| d) | När förfarandet avslutats, ska generalsekreteraren utarbeta sitt förslag till tillsättning eller anställning, med beaktande av den ordning som fastställs i artikel 29 i tjänsteföreskrifterna om det gäller en tjänst som tjänsteman. |
| --- | --- |

d)

När förfarandet avslutats, ska generalsekreteraren utarbeta sitt förslag till tillsättning eller anställning, med beaktande av den ordning som fastställs i artikel 29 i tjänsteföreskrifterna om det gäller en tjänst som tjänsteman.

| e) | Generalsekreteraren ska lägga fram sitt förslag






  — | för presidiet, som ska fatta beslut på grundval av detta, om det gäller tillsättning eller anställning av den biträdande generalsekreteraren eller en direktör, |
| --- | --- | --- |

e)

Generalsekreteraren ska lägga fram sitt förslag

—

för presidiet, som ska fatta beslut på grundval av detta, om det gäller tillsättning eller anställning av den biträdande generalsekreteraren eller en direktör,

| — | för kommitténs ordförande, som ska fatta beslut på grundval av detta, om det gäller tillsättning eller anställning av en biträdande direktör eller en enhetschef för rådgivande verksamhet. Det utvidgade ordförandeskapet ska få omfattande information och höras före en sådan tillsättning eller anställning, |
| --- | --- |

—

för kommitténs ordförande, som ska fatta beslut på grundval av detta, om det gäller tillsättning eller anställning av en biträdande direktör eller en enhetschef för rådgivande verksamhet. Det utvidgade ordförandeskapet ska få omfattande information och höras före en sådan tillsättning eller anställning,

| 2. | Generalsekreteraren kan anta ett beslut om tillämpningsföreskrifter för denna artikel. |
| --- | --- |

2.

Generalsekreteraren kan anta ett beslut om tillämpningsföreskrifter för denna artikel.

Kapitel III

Sekretariat

Sekretariat

Artikel 107 – Kommittéordförandens sekretariat

Artikel 107 – Kommittéordförandens sekretariat

| 1. | Kommitténs ordförande ska bistås av ett sekretariat. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs ordförande ska bistås av ett sekretariat.

| 2. | Detta sekretariat ska bestå av tjänstemän som avdelas till kommittéordförandens sekretariat och/eller personal som inom ramen för budgeten rekryteras som tillfälligt anställda.
  I båda fallen ska de befogenheter som tillkommer tillsättnings- eller anställningsmyndigheten utövas av kommitténs ordförande. |
| --- | --- |

2.

Detta sekretariat ska bestå av tjänstemän som avdelas till kommittéordförandens sekretariat och/eller personal som inom ramen för budgeten rekryteras som tillfälligt anställda.

I båda fallen ska de befogenheter som tillkommer tillsättnings- eller anställningsmyndigheten utövas av kommitténs ordförande.

Artikel 108 – Sektionernas sekretariat

Artikel 108 – Sektionernas sekretariat

Varje sektion och CCMI ska bistås av ett sekretariat som tillhandahålls av generalsekretariatet under ledning av en enhetschef.

Artikel 109 – Gruppernas sekretariat

Artikel 109 – Gruppernas sekretariat

| 1. | Varje grupp ska bistås av ett sekretariat. Gruppsekretariatets chef ska vara direkt underställd den berörda gruppens ordförande. |
| --- | --- |

1.

Varje grupp ska bistås av ett sekretariat. Gruppsekretariatets chef ska vara direkt underställd den berörda gruppens ordförande.

| 2. | De befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten ska med avseende på tjänstemän som tillfälligt tjänstgör i en grupp i enlighet med artikel 37 a andra strecksatsen i tjänsteföreskrifterna utövas på förslag av den berörda gruppens ordförande vad avser tillämpningen av artikel 38 i tjänsteföreskrifterna, inbegripet beslut som rör tjänstemännens karriärutveckling i gruppen.
  När en tjänsteman som tillfälligt tjänstgjort i en grupp återgår till kommitténs sekretariat ska han eller hon placeras i den lönegrad som han eller hon skulle ha haft rätt till i egenskap av tjänsteman. |
| --- | --- |

2.

De befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten ska med avseende på tjänstemän som tillfälligt tjänstgör i en grupp i enlighet med artikel 37 a andra strecksatsen i tjänsteföreskrifterna utövas på förslag av den berörda gruppens ordförande vad avser tillämpningen av artikel 38 i tjänsteföreskrifterna, inbegripet beslut som rör tjänstemännens karriärutveckling i gruppen.

När en tjänsteman som tillfälligt tjänstgjort i en grupp återgår till kommitténs sekretariat ska han eller hon placeras i den lönegrad som han eller hon skulle ha haft rätt till i egenskap av tjänsteman.

| 3. | De befogenheter som tillkommer anställningsmyndigheten ska med avseende på tillfälligt anställda i grupperna i enlighet med artikel 2 c i anställningsvillkoren utövas på förslag av den berörda gruppens ordförande vad avser tillämpningen av artikel 8 tredje stycket, artikel 9 och artikel 10.3 i anställningsvillkoren. |
| --- | --- |

3.

De befogenheter som tillkommer anställningsmyndigheten ska med avseende på tillfälligt anställda i grupperna i enlighet med artikel 2 c i anställningsvillkoren utövas på förslag av den berörda gruppens ordförande vad avser tillämpningen av artikel 8 tredje stycket, artikel 9 och artikel 10.3 i anställningsvillkoren.

Kapitel IV

Budget

Budget

Artikel 110 – Utarbetande av kommitténs budget

Artikel 110 – Utarbetande av kommitténs budget

| 1. | Under de första fyra månaderna varje år ska generalsekreteraren till finans- och budgetkommittén översända det preliminära utkastet till beräkning av kommitténs utgifter och inkomster, som ska läggas fram för presidiet för följande budgetår. |
| --- | --- |

1.

Under de första fyra månaderna varje år ska generalsekreteraren till finans- och budgetkommittén översända det preliminära utkastet till beräkning av kommitténs utgifter och inkomster, som ska läggas fram för presidiet för följande budgetår.

| 2. | Finans- och budgetkommittén ska granska utkastet, diskutera det med generalsekreteraren och lägga fram det för presidiet, i förekommande fall med synpunkter eller ändringsförslag. |
| --- | --- |

2.

Finans- och budgetkommittén ska granska utkastet, diskutera det med generalsekreteraren och lägga fram det för presidiet, i förekommande fall med synpunkter eller ändringsförslag.

| 3. | Presidiet ska upprätta beräkningen av kommitténs utgifter och inkomster.
  Det ska översända denna till budgetmyndigheten enligt villkoren och fristerna i budgetförordningen. |
| --- | --- |

3.

Presidiet ska upprätta beräkningen av kommitténs utgifter och inkomster.

Det ska översända denna till budgetmyndigheten enligt villkoren och fristerna i budgetförordningen.

| 4. | Inom ramen för bestämmelserna i budgetförordningen ska kommitténs ordförande genomföra eller sörja för genomförandet av sammanställningen av utgifter och inkomster. |
| --- | --- |

4.

Inom ramen för bestämmelserna i budgetförordningen ska kommitténs ordförande genomföra eller sörja för genomförandet av sammanställningen av utgifter och inkomster.

Kapitel V

Övriga bestämmelser

Övriga bestämmelser

Artikel 111 – Korrespondens

Artikel 111 – Korrespondens

Korrespondens ställd till kommittén ska översändas till kommitténs ordförande eller generalsekreteraren.

Artikel 112 – Principer för genomförande av sammanträden

Artikel 112 – Principer för genomförande av sammanträden

| 1. | För att kommittén ska kunna fungera väl ska dess sammanträden hållas med fysisk närvaro. Sammanträden kan också hållas i hybridform. |
| --- | --- |

1.

För att kommittén ska kunna fungera väl ska dess sammanträden hållas med fysisk närvaro. Sammanträden kan också hållas i hybridform.

| 2. | Särskilda bestämmelser om anordnandet och genomförandet av hybridsammanträden samt ledamöternas, CCMI-delegaternas, suppleanternas och rådgivarnas möjliga deltagande i dessa sammanträden ska antas av presidiet efter samråd med grupperna och det utvidgade ordförandeskapet. |
| --- | --- |

2.

Särskilda bestämmelser om anordnandet och genomförandet av hybridsammanträden samt ledamöternas, CCMI-delegaternas, suppleanternas och rådgivarnas möjliga deltagande i dessa sammanträden ska antas av presidiet efter samråd med grupperna och det utvidgade ordförandeskapet.

FJÄRDE DELEN

SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 113 – Kön och begrepp

Artikel 113 – Kön och begrepp

För de ämbeten och befattningar som nämns i denna arbetsordning ska de begrepp som används uppfattas som könsneutrala.

Artikel 114 – Kommitténs symboler

Artikel 114 – Kommitténs symboler

| 1. | Kommittén erkänner och ansluter sig till följande symboler för Europeiska unionen:






  a) | Flaggan, som föreställer en cirkel av tolv gula stjärnor på blå botten. |
| --- | --- | --- |

1.

Kommittén erkänner och ansluter sig till följande symboler för Europeiska unionen:

a)

Flaggan, som föreställer en cirkel av tolv gula stjärnor på blå botten.

| b) | Hymnen, som grundas på ”Hymn till glädjen” i Ludwig van Beethovens nionde symfoni. |
| --- | --- |

b)

Hymnen, som grundas på ”Hymn till glädjen” i Ludwig van Beethovens nionde symfoni.

| c) | Mottot ”Förenade i mångfalden”. |
| --- | --- |

c)

Mottot ”Förenade i mångfalden”.

| 2. | Kommittén ska högtidlighålla Europadagen den 9 maj. |
| --- | --- |

2.

Kommittén ska högtidlighålla Europadagen den 9 maj.

| 3. | Flaggan ska visas i kommitténs byggnader och vid officiella arrangemang. |
| --- | --- |

3.

Flaggan ska visas i kommitténs byggnader och vid officiella arrangemang.

| 4. | Hymnen ska spelas när det konstituerande sammanträdet öppnas vid mandatperiodens början och vid andra högtidliga sammanträden, särskilt för att välkomna stats- eller regeringschefer eller för att hälsa nya ledamöter välkomna efter en utvidgning. |
| --- | --- |

4.

Hymnen ska spelas när det konstituerande sammanträdet öppnas vid mandatperiodens början och vid andra högtidliga sammanträden, särskilt för att välkomna stats- eller regeringschefer eller för att hälsa nya ledamöter välkomna efter en utvidgning.

Artikel 115 – Översyn av arbetsordningen

Artikel 115 – Översyn av arbetsordningen

| 1. | Plenarförsamlingen kan med absolut majoritet av ledamöterna besluta att se över denna arbetsordning. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingen kan med absolut majoritet av ledamöterna besluta att se över denna arbetsordning.

| 2. | För att se över arbetsordningen ska plenarförsamlingen tillsätta en kommitté för arbetsordningen.
  Plenarförsamlingen ska utnämna en huvudföredragande som ska lägga fram ett utkast till ny arbetsordning. Kommittén för arbetsordningen och huvudföredraganden ska sträva efter att uppnå samförstånd om alla viktiga frågor. Om detta inte är möjligt, ska alternativa förslag som stöds av minst hälften av medlemmarna av kommittén för arbetsordningen bifogas huvudföredragandens utkast. |
| --- | --- |

2.

För att se över arbetsordningen ska plenarförsamlingen tillsätta en kommitté för arbetsordningen.

Plenarförsamlingen ska utnämna en huvudföredragande som ska lägga fram ett utkast till ny arbetsordning. Kommittén för arbetsordningen och huvudföredraganden ska sträva efter att uppnå samförstånd om alla viktiga frågor. Om detta inte är möjligt, ska alternativa förslag som stöds av minst hälften av medlemmarna av kommittén för arbetsordningen bifogas huvudföredragandens utkast.

| 3. | Utkastet ska läggas fram för plenarförsamlingen, och ändringsförslag till det kan lämnas in. |
| --- | --- |

3.

Utkastet ska läggas fram för plenarförsamlingen, och ändringsförslag till det kan lämnas in.

| 4. | Plenarförsamlingen ska i förekommande fall anta den nya arbetsordningen med mer än hälften av ledamöternas röster. |
| --- | --- |

4.

Plenarförsamlingen ska i förekommande fall anta den nya arbetsordningen med mer än hälften av ledamöternas röster.

Artikel 116 – Antagande av arbetsordningens tillämpningsföreskrifter

Artikel 116 – Antagande av arbetsordningens tillämpningsföreskrifter

| 1. | Efter att ha antagit arbetsordningen ska plenarförsamlingen förlänga mandatet för kommittén för arbetsordningen med högst 90 arbetsdagar, så att denna vid behov kan utarbeta ett förslag till ändring av tillämpningsföreskrifterna. |
| --- | --- |

1.

Efter att ha antagit arbetsordningen ska plenarförsamlingen förlänga mandatet för kommittén för arbetsordningen med högst 90 arbetsdagar, så att denna vid behov kan utarbeta ett förslag till ändring av tillämpningsföreskrifterna.

| 2. | Förslaget ska läggas fram för presidiet, som, efter att ha inhämtat gruppernas synpunkter, ska anta det med mer än hälften av sina medlemmars röster. |
| --- | --- |

2.

Förslaget ska läggas fram för presidiet, som, efter att ha inhämtat gruppernas synpunkter, ska anta det med mer än hälften av sina medlemmars röster.

| 3. | Om arbetsordningen ses över utan att tillämpningsföreskrifterna sedan ändras, ska dessa fortsätta att gälla.
  De måste alltid tolkas så att överensstämmelsen med bestämmelserna i den gällande arbetsordningen säkerställs. |
| --- | --- |

3.

Om arbetsordningen ses över utan att tillämpningsföreskrifterna sedan ändras, ska dessa fortsätta att gälla.

De måste alltid tolkas så att överensstämmelsen med bestämmelserna i den gällande arbetsordningen säkerställs.

| 4. | Tillämpningsföreskrifterna kan också ändras om presidiet anser att en översyn är nödvändig.
  I sådana fall ska presidiet uppmana plenarförsamlingen att tillsätta en kommitté för översyn av tillämpningsföreskrifterna, och förfarandet i punkterna 1 och 2 i denna artikel ska gälla i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

4.

Tillämpningsföreskrifterna kan också ändras om presidiet anser att en översyn är nödvändig.

I sådana fall ska presidiet uppmana plenarförsamlingen att tillsätta en kommitté för översyn av tillämpningsföreskrifterna, och förfarandet i punkterna 1 och 2 i denna artikel ska gälla i tillämpliga delar.

| 5. | Tillämpningsföreskrifterna ska träda i kraft dagen efter det att de har offentliggjorts på kommitténs intranät. |
| --- | --- |

5.

Tillämpningsföreskrifterna ska träda i kraft dagen efter det att de har offentliggjorts på kommitténs intranät.

Artikel 117 – Arbetsordningens ikraftträdande

Artikel 117 – Arbetsordningens ikraftträdande

Denna arbetsordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1023/2013 av den 22 oktober 2013 om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen (EUT L 287, 29.10.2013, s. 15). Konsoliderad version: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=celex%3A01962R0031-20220101.

2

---

BILAGA

UPPFÖRANDEKOD FÖR LEDAMÖTERNA AV EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

DEL I – NORMER OCH PRINCIPER

Artikel 1

Allmänna principer

1.   Denna uppförandekod ska tillämpas på kommitténs ledamöter. I enlighet med Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs presidiums beslut från oktober 2020 kommer översynen av denna uppförandekod att leda till en anpassning av alla relevanta texter, såsom ledamotsstadgan, EESK:s arbetsordning och eventuella andra texter i förekommande fall.

Den ska också i tillämpliga delar tillämpas på delegater i rådgivande utskott, suppleanter och sakkunniga, med undantag för artiklarna 1.2, 7.3 och 10 i denna uppförandekod, som enbart är tillämpliga på kommitténs ledamöter.

2.   Kommitténs ledamöter är inte bundna av några instruktioner.

De fullgör i unionens allmänna intresse sina skyldigheter under full oavhängighet.

3.   Ledamöterna ska uppträda i enlighet med fördragen och den lagstiftning som grundar sig på dessa. Deras förbindelser med organisationer eller intressegrupper ska vara förenliga med behovet av att bevara deras oavhängighet.

4.   Ledamöterna ska låta sig ledas av och agera enligt följande allmänna principer för uppförande: integritet, öppenhet, aktsamhet, ärlighet, ansvar, respekt för andra och respekt för kommitténs anseende.

5.   I enlighet med artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen samt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska ledamöterna vid fullgörandet av sina skyldigheter säkerställa att grundläggande rättigheter och värden såsom människans värdighet, icke-diskriminering, tolerans, frihet, solidaritet, rättsstatsprincipen och jämställdhet främjas, skyddas på ett ändamålsenligt sätt och respekteras.

6.   Vid fullgörandet av sina skyldigheter ska ledamöterna förbinda sig att uppnå bästa möjliga samförstånd i en anda av ömsesidig respekt.

7.   Vid fullgörandet av sina skyldigheter ska ledamöterna agera enbart i det allmännas intresse och avstå från att erhålla eller söka erhålla några direkta eller indirekta ekonomiska fördelar eller andra förmåner.

8.   Om en ledamot uppsåtligen eller av oaktsamhet inte fullgör sina skyldigheter eller erhåller eller söker erhålla direkta eller indirekta ekonomiska fördelar eller andra förmåner vid utövandet av sitt uppdrag som ledamot, ska han eller hon bli föremål för de åtgärder som föreskrivs i denna uppförandekod.

Artikel 2

Principer för uppförande

1.   Ledamöternas uppförande ska präglas av ömsesidig respekt och baseras på de värden och principer som fastställs i fördragen, och särskilt i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

2.   Ledamöterna ska förbinda sig att respektera kommittén samt ledamöternas och personalens värdighet och att bevara dess anseende.

3.   Ledamöterna får inte störa kommitténs arbete, undergräva säkerheten och ordningen i kommitténs lokaler eller hindra kommitténs utrustning från att fungera.

4.   Ledamöterna får inte störa ordningen vid plenarsessioner eller sammanträden och ska avhålla sig från att uppträda på ett olämpligt sätt.

De ska avstå från ärekränkande, rasistiskt, sexistiskt, homofobiskt, främlingsfientligt eller stötande språkbruk eller beteende.

5.   Tillämpningen av denna artikel ska inte på annat sätt vara till hinder för en livlig debatt eller begränsa ledamöternas yttrandefrihet.

6.   Även efter mandattidens slut ska före detta ledamöter vara bundna av etiska normer för heder och omdöme. Under en period på två år efter mandattidens slut får före detta ledamöter inte utöva lobbyverksamhet gentemot ledamöter eller personal för sin egen, sin arbetsgivares eller en klients räkning i frågor där de innehar viktiga befattningar eller skriver rapporter.

Artikel 3

Utlämnande av information

1.   Ledamöterna ska avstå från obehörigt utlämnande av information som fastställts vara känslig och som de mottagit i samband med utövandet av sitt uppdrag, såvida inte denna information redan har offentliggjorts eller är tillgänglig för allmänheten.

2.   Denna skyldighet ska åligga ledamöterna även efter det att de har lämnat kommittén.

Artikel 4

Lämpligt uppförande

1.   Vid utövandet av sina uppdrag ska ledamöterna uppträda i enlighet med de regler och skyldigheter som fastställs i denna uppförandekod, med värdighet och respekt och utan fördomar eller diskriminering.

2.   Ledamöterna ska uppträda på ett professionellt sätt och i sina förbindelser med andra ledamöter och med personalen avstå från kränkande eller förolämpande beteende, stötande eller diskriminerande språkbruk och annat agerande som är oetiskt, förnedrande eller olagligt.

3.   Ledamöterna får inte uppmana eller uppmuntra andra ledamöter eller personal att bryta mot, kringgå eller bortse från gällande lagstiftning, kommitténs interna regler eller denna uppförandekod, eller godta sådant beteende av personal som de ansvarar för.

4.   För att kommittén ska kunna fungera på ett ändamålsenligt sätt ska ledamöterna, under iakttagande av lämplig diskretion, försöka se till att meningsskiljaktigheter eller konflikter som berör andra ledamöter eller personal som de ansvarar för hanteras snabbt, rättvist och effektivt.

Artikel 5

Förebyggande av trakasserier

1.   Ledamöterna får inte ägna sig åt någon form av mobbning eller sexuella trakasserier (1).

2.   Vid behov ska ledamöterna snabbt och fullt ut samarbeta med de förfaranden som inrättats för att hantera konflikter, mobbning eller fysiska eller sexuella trakasserier, bland annat genom att utan dröjsmål reagera på påståenden om trakasserier.

3.   Ledamöterna ska erbjudas och uppmuntras att delta i speciella utbildningar som anordnas för dem om förebyggande av konflikter och trakasserier på arbetsplatsen och om förebyggande av misskötsamhet eller uppförande som skulle strida mot europeiska värden.

Artikel 6

Integritet och öppenhet i fråga om ekonomiska intressen

1.   Ledamöterna har rätt till arvoden som fastställs av rådet men får ingen lön från kommittén.

2.   Tjänsteresor eller verksamhet som helt eller delvis ersätts av en tredje part ska inte ersättas ännu en gång av kommittén.

Om en tjänsteresa eller verksamhet helt eller delvis ersätts av en tredje part efter att ha ersatts av kommittén, ska ledamoten utan dröjsmål informera generalsekretariatet och återbetala ersättningen till kommittén, upp till det belopp som erhållits från den tredje parten.

3.   Vid fullgörandet av sina skyldigheter ska ledamöterna avstå från att ta emot gåvor eller förmåner till ett värde av mer än 150 euro.

Om de i enlighet med diplomatisk sed och artighet tar emot gåvor som är värda mer än detta belopp, ska de överlämna dem till generalsekretariatet när de närvarar vid kommitténs nästföljande sammanträde efter mottagandet.

Ordföranden ska besluta om dessa gåvor, liksom gåvor av samma värde som ges direkt till honom eller henne, blir kommitténs egendom eller doneras till en lämplig välgörenhetsorganisation.

Generalsekretariatet ska föra ett register över gåvor till ett värde av mer än 150 euro, vilket på begäran ska göras allmänt tillgängligt.

4.   Ledamöterna ska följa de av kommitténs finansiella regler som är tillämpliga på dem.

Artikel 7

Förklaring om ekonomiska intressen

1.   Ledamöterna ska enligt öppenhetsprincipen överlämna en förklaring om sina ekonomiska intressen till ordföranden när de tillträder.

Förklaringarna ska lämnas in på nytt den 1 januari varje år, och om de uppgifter som ska lämnas ändras under ledamotens mandatperiod, ska en ny förklaring lämnas in så snart som möjligt och senast inom två månader efter ändringen i fråga.

2.   Förklaringen om ekonomiska intressen ska innehålla de uppgifter som anges i artikel 5a i ledamotsstadgan.

3.   Kommitténs ledamöter får inte väljas till en befattning inom kommittén eller ett av dess organ, utnämnas till föredragande eller delta i tjänsteresor eller verksamhet om de inte har lämnat in eller uppdaterat sin förklaring om ekonomiska intressen.

4.   Delegater i rådgivande utskott, suppleanter och sakkunniga ska inte ha rätt till några arvoden från kommittén innan de lämnat in eller uppdaterat sin förklaring om ekonomiska intressen.

5.   Om ordföranden får information som föranleder honom eller henne att tro att en ledamots förklaring om ekonomiska intressen är materiellt oriktig eller inaktuell, eller rimligen skulle kunna leda till oförenlighet med ledamotens skyldigheter enligt denna uppförandekod, kan ordföranden rådfråga etikkommittén.

I förekommande fall ska ordföranden uppmana ledamoten att rätta sin förklaring inom 10 arbetsdagar.

6.   Efter att skriftligen ha mottagit etikkommitténs yttrande ska presidiet, tidigast 14 dagar senare, höra den berörda ledamoten, biträdd av en annan person om så önskas, och kan anta ett beslut om tillämpning av punkt 3 eller 4, beroende på vad som är tillämpligt, på ledamöter som inte efterlever ordförandens begäran om rättelse.

Presidiet ska höra den berörda ledamoten, antingen muntligen eller skriftligen, innan det antar beslutet, som ska motiveras.

Artikel 8

Intressekonflikter

1.   Ledamöterna ska undvika varje situation som kan ge upphov till en intressekonflikt eller som objektivt kan uppfattas som en intressekonflikt.

2.   En intressekonflikt föreligger när en ledamot har ett personligt intresse som kan strida mot unionens intressen eller som på ett otillbörligt sätt skulle kunna påverka utövandet av hans eller hennes uppdrag som ledamot.

Någon intressekonflikt föreligger inte när en ledamot drar fördelar endast i egenskap av medlem av befolkningen i sin helhet eller av en stor kategori personer.

3.   Vid tillämpning av punkt 2 uppstår en intressekonflikt när ett personligt intresse skulle kunna påverka fullgörandet av ledamöternas skyldigheter under oavhängighet. Personliga intressen omfattar, men är inte begränsade till, varje eventuell förmån eller fördel för ledamöterna själva eller deras makar, partner eller direkta familjemedlemmar.

4.   Vid oklarheter kan ledamoten i förtroende rådfråga etikkommittén i enlighet med artikel 9.2 a.

5.   En ledamot som anser sig ha hamnat i en intressekonflikt eller i en situation som objektivt kan uppfattas som en intressekonflikt ska omedelbart vidta de åtgärder som krävs för att avhjälpa den i enlighet med principerna och bestämmelserna i denna uppförandekod.

Om ledamoten inte kan lösa intressekonflikten eller den situation som kan uppfattas som en intressekonflikt, ska han eller hon upphöra med all verksamhet i frågan och skriftligen rapportera detta till ordföranden.

6.   Efter att ha rådfrågat etikkommittén ska ordföranden besluta om ledamoten slutgiltigt ska upphöra med all verksamhet i frågan.

7.   Ledamöter som inte fullgör sina skyldigheter att informera om eller anmäla en intressekonflikt eller en situation som objektivt kan uppfattas som en intressekonflikt, som inte avhjälper den eller som, om de inte kan lösa den, inte upphör inte med all verksamhet i frågan, kan bli föremål för åtgärderna i denna uppförandekod.

DEL II – ETIKKOMMITTÉ

Artikel 9

Etikkommitté

1.   Härmed inrättas en etikkommitté.

2.   Etikkommittén har följande uppgifter:

| a) | Ledamöterna kan rådfråga etikkommittén i alla frågor som rör denna uppförandekod. Etikkommittén kan i sin tur rådfråga kommitténs rättstjänst. På en ledamots begäran ska etikkommittén i förtroende och inom 30 kalenderdagar ge ledamoten riktlinjer för hur bestämmelserna i denna uppförandekod ska tolkas och tillämpas. |
| --- | --- |

a)

Ledamöterna kan rådfråga etikkommittén i alla frågor som rör denna uppförandekod. Etikkommittén kan i sin tur rådfråga kommitténs rättstjänst. På en ledamots begäran ska etikkommittén i förtroende och inom 30 kalenderdagar ge ledamoten riktlinjer för hur bestämmelserna i denna uppförandekod ska tolkas och tillämpas.

| b) | Efter ett klagomål i enlighet med artikel 11.1 ska etikkommittén även bedöma påstådda överträdelser av de etiska normerna i denna uppförandekod och ge ordföranden råd om vilka åtgärder som eventuellt bör vidtas. |
| --- | --- |

b)

Efter ett klagomål i enlighet med artikel 11.1 ska etikkommittén även bedöma påstådda överträdelser av de etiska normerna i denna uppförandekod och ge ordföranden råd om vilka åtgärder som eventuellt bör vidtas.

| c) | Etikkommittén ska på begäran ge ordföranden och presidiet råd om tolkningen och tillämpningen av bestämmelserna i denna uppförandekod. |
| --- | --- |

c)

Etikkommittén ska på begäran ge ordföranden och presidiet råd om tolkningen och tillämpningen av bestämmelserna i denna uppförandekod.

3.   Etikkommittén kan efter samråd med ordföranden, såvida inte han eller hon befinner sig i en intressekonflikt, rådfråga experter.

4.   Etikkommittén ska offentliggöra en årlig, vederbörligen anonymiserad, rapport om sitt arbete.

5.   Etikkommittén ska föreslå sin egen arbetsordning, som ska antas av presidiet.

Artikel 10

Etikkommitténs medlemmar

1.   På förslag av presidiet ska plenarförsamlingen för varje period på två och ett halvt år välja sex ledamöter av kommittén, två – av olika kön – från var och en av de tre grupperna, till ordinarie medlemmar av etikkommittén.

2.   På förslag av presidiet ska plenarförsamlingen också för samma period utnämna sex ledamöter av kommittén, två – av olika kön – från var och en av de tre grupperna, till reservmedlemmar av etikkommittén. Reservmedlemmarna ska ersätta en ordinarie medlem i etikkommitténs arbete om en ordinarie medlem inte kan närvara eller om han eller hon berörs av en intressekonflikt.

3.   Mandatperioden för de ordinarie medlemmarna och reservmedlemmarna av etikkommittén kan förnyas.

4.   Uppdraget som medlem av etikkommittén är oförenligt med uppdraget som medlem av följande organ:

| — | Kommitténs presidium. |
| --- | --- |

—

Kommitténs presidium.

| — | Revisionskommittén. |
| --- | --- |

—

Revisionskommittén.

| — | Kvestorsgruppen. |
| --- | --- |

—

Kvestorsgruppen.

5.   Varje grupp i etikkommittén ska inneha ordförandeskapet under två och ett halvt år enligt ett roterande schema mellan de tre grupperna.

Vid lika röstetal ska ordföranden ha utslagsröst.

6.   En medlem av etikkommittén ska avstå från att delta i ett förfarande om han eller hon anser sig befinna sig i en intressekonflikt eller i en situation som objektivt kan uppfattas som en intressekonflikt av en tredje part.

Om en medlem av etikkommittén under ett förfarande ifrågasätts av en annan medlem av etikkommittén, kan etikkommittén med majoritet besluta att han eller hon inte får delta i förfarandet.

Den medlem som ifrågasatts ska inte närvara vid omröstningen.

7.   Om en ordinarie medlem eller reservmedlem av etikkommittén påstås ha överträtt etiska normer, ska den berörda medlemmen avstå från att delta i överläggningarna om den påstådda överträdelsen och omedelbart ersättas av en reservmedlem.

Om ordföranden i slutet av förfarandet konstaterar att den berörda medlemmen har överträtt etiska normer och en annan påföljd än en skriftlig varning antas, ska medlemmen upphöra att vara ordinarie medlem eller reservmedlem av etikkommittén.

I sådana fall ska ordföranden utnämna en ersättare för återstoden av mandatperioden på två och ett halvt år. Utnämningen ska bekräftas av plenarförsamlingen vid nästföljande plenarsession.

8.   Etikkommitténs medlemmar har tystnadsplikt.

9.   Etikkommitténs medlemmar ska i början av sin mandatperiod ges lämplig, obligatorisk utbildning.

DEL III – FÖRFARANDE VID EVENTUELLA ÖVERTRÄDELSER AV ETISKA NORMER

Artikel 11

Inledning av förfarandet

1.   Varje person, ledamot eller anställd, kan lämna in ett klagomål till etikkommittén om en ledamots beteende.

Påståendena ska styrkas med tillräcklig prima facie-bevisning för att motivera att en utredning inleds.

2.   Etikkommittén ska underrätta kommitténs ordförande om mottagandet av klagomålet, utom om ordföranden själv är föremål för klagomålet.

3.   Ordföranden ska utan dröjsmål till Olaf överlämna alla uppgifter eller bevis rörande ledamöter som kommer till hans eller hennes kännedom och som ska överlämnas till Olaf i enlighet med de administrativa arrangemang som undertecknats med byrån.

4.   Visselblåsare som erkänts som sådana ska ha rätt till konfidentialitet, skydd, förbud mot repressalier och stödåtgärder i enlighet med EU-lagstiftningen, bland annat tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen (2), nationell rätt och EESK:s interna regler, beroende på vad som är tillämpligt.

Artikel 12

Utredning

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 17 ska etikkommittén inleda en utredning om den anser att det finns anledning att tro att en ledamot kan ha överträtt de etiska normerna i denna uppförandekod. Etikkommittén ska utan dröjsmål informera ordföranden och den berörda ledamoten om att en utredning har inletts, förutsatt att detta inte skadar utredningen eller eventuella bevis.

2.   Etikkommittén ska granska omständigheterna kring den påstådda överträdelsen och höra den berörda ledamoten, antingen muntligen eller skriftligen.

Den berörda ledamoten kan biträdas av en advokat eller en person som han eller hon väljer.

3.   Etikkommittén ska ha utredningsbefogenheter och kalla alla vittnen (ledamöter, anställda eller tredje man) som den anser det vara nödvändigt eller användbart att höra inom ramen för utredningen.

Etikkommittén ska förses med alla befintliga bevis, inklusive korrespondens, och få all information som den anser vara nödvändig eller användbar.

4.   Ledamöter och före detta ledamöter ska snabbt och fullt ut samarbeta med etikkommittén genom att tillhandahålla all relevant kompletterande information som behövs.

Ledamöter får inte utöva påtryckningar på etikkommittén, ordföranden eller presidiet i syfte att påverka deras behandling av ärendet.

5.   På grundval av sina slutsatser ska etikkommittén lämna en motiverad rapport till ordföranden med rekommendationer om ett eventuellt beslut som vid behov kan omfatta påföljder. Rapporten skickas samtidigt till den berörda ledamoten.

Artikel 13

Motiverat beslut

1.   Ordföranden ska anta ett motiverat beslut på grundval av etikkommitténs rapport, efter att ha delgett den berörda ledamoten alla bevis i ärendet och etikkommitténs rekommendationer, och efter att antingen muntligen eller skriftligen ha hört den berörda ledamoten, med ledamotens juridiska rådgivare om ledamoten så begär.

2.   I det motiverade beslutet kan ordföranden

| a) | fastställa att anklagelserna mot ledamoten inte har styrkts, eller |
| --- | --- |

a)

fastställa att anklagelserna mot ledamoten inte har styrkts, eller

| b) | om ordföranden konstaterar att den berörda ledamoten har överträtt de etiska normerna i denna uppförandekod, anta ett beslut om att ålägga en påföljd i enlighet med artikel 14. |
| --- | --- |

b)

om ordföranden konstaterar att den berörda ledamoten har överträtt de etiska normerna i denna uppförandekod, anta ett beslut om att ålägga en påföljd i enlighet med artikel 14.

3.   Ordföranden ska utan dröjsmål delge den berörda ledamoten det motiverade beslutet.

4.   Om kommitténs ordförande påstås ha överträtt etiska normer, ska han eller hon inte delta i överläggningarna och ersättas av den vice ordförande som är ordförande för finans- och budgetkommittén, som ska överta ordförandens uppgifter i detta specifika förfarande.

Artikel 14

Påföljder

1.   Vid bedömningen av det iakttagna uppförandet ska påföljdernas stränghet stå i proportion till hur allvarlig misskötsamheten är och till ledamotens hierarkiska ställning.

Vid bedömningen av hur allvarlig misskötsamheten är och fastställandet av påföljden ska särskilt följande beaktas:

| a) | Misskötsamhetens art och de omständigheter under vilka den ägde rum. |
| --- | --- |

a)

Misskötsamhetens art och de omständigheter under vilka den ägde rum.

| b) | I vilken utsträckning misskötsamheten skadar ledamöters och/eller anställdas fysiska och/eller moraliska integritet samt kommitténs eller Europeiska unionens anseende och/eller intressen. |
| --- | --- |

b)

I vilken utsträckning misskötsamheten skadar ledamöters och/eller anställdas fysiska och/eller moraliska integritet samt kommitténs eller Europeiska unionens anseende och/eller intressen.

| c) | I vilken utsträckning misskötsamheten omfattar avsiktliga handlingar eller oaktsamhet samt graden av ledamotens hierarkiska ansvar. |
| --- | --- |

c)

I vilken utsträckning misskötsamheten omfattar avsiktliga handlingar eller oaktsamhet samt graden av ledamotens hierarkiska ansvar.

| d) | Nivån på ledamotens uppgifter och ansvar samt ledamotens hierarkiska ställning i förhållande till dem som utsatts för misskötsamheten. |
| --- | --- |

d)

Nivån på ledamotens uppgifter och ansvar samt ledamotens hierarkiska ställning i förhållande till dem som utsatts för misskötsamheten.

| e) | Omfattningen av den skada som åsamkats den eller de utsattas fysiska eller moraliska integritet. |
| --- | --- |

e)

Omfattningen av den skada som åsamkats den eller de utsattas fysiska eller moraliska integritet.

| f) | Huruvida misskötsamheten består i upprepade handlingar eller beteenden. |
| --- | --- |

f)

Huruvida misskötsamheten består i upprepade handlingar eller beteenden.

2.   Beroende på hur allvarligt ledamotens beteende bedöms vara kan påföljden omfatta en eller fler av följande åtgärder:

| a) | En skriftlig varning (som kan offentliggöras). |
| --- | --- |

a)

En skriftlig varning (som kan offentliggöras).

| b) | En reprimand (som kan offentliggöras). |
| --- | --- |

b)

En reprimand (som kan offentliggöras).

| c) | Tillfällig förlust av rätten till dagtraktamente under en period på mellan 2 och 30 sammanträdesdagar, beroende på hur allvarlig misskötsamheten är. |
| --- | --- |

c)

Tillfällig förlust av rätten till dagtraktamente under en period på mellan 2 och 30 sammanträdesdagar, beroende på hur allvarlig misskötsamheten är.

| d) | Utan att det påverkar rätten att rösta vid plenarsessioner, tillfälligt avstängning från deltagande i all eller delar av EESK:s eller dess organs verksamhet, i tjänsteresor eller i verksamhet under en period på mellan 2 och 30 sammanträdesdagar. |
| --- | --- |

d)

Utan att det påverkar rätten att rösta vid plenarsessioner, tillfälligt avstängning från deltagande i all eller delar av EESK:s eller dess organs verksamhet, i tjänsteresor eller i verksamhet under en period på mellan 2 och 30 sammanträdesdagar.

| e) | Förbud mot att företräda EESK i nationella, interinstitutionella eller internationella forum i upp till ett år. |
| --- | --- |

e)

Förbud mot att företräda EESK i nationella, interinstitutionella eller internationella forum i upp till ett år.

| f) | Vid brott mot tystnadsplikten: begränsning av rätten till tillgång till sekretessbelagda eller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i upp till ett år. |
| --- | --- |

f)

Vid brott mot tystnadsplikten: begränsning av rätten till tillgång till sekretessbelagda eller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i upp till ett år.

3.   Dessutom kan ordföranden, i enlighet med förfarandet i artikel 16, för presidiet lägga fram ett förslag om att

| g) | tillfälligt avstänga ledamoten från en eller flera av de befattningar som ledamoten innehar vid kommittén i upp till ett år, |
| --- | --- |

g)

tillfälligt avstänga ledamoten från en eller flera av de befattningar som ledamoten innehar vid kommittén i upp till ett år,

| h) | frånta ledamoten en eller flera av de befattningar som ledamoten innehar vid kommittén, eller |
| --- | --- |

h)

frånta ledamoten en eller flera av de befattningar som ledamoten innehar vid kommittén, eller

| i) | uppmana rådet att avsätta ledamoten från kommittén. |
| --- | --- |

i)

uppmana rådet att avsätta ledamoten från kommittén.

4.   Tidsperioden för de åtgärder som anges i punkterna 2 c–f och 3 g i denna artikel kan fördubblas vid upprepade överträdelser eller om ledamoten vägrar att följa någon av de kompletterande åtgärder som anges i punkt 5.

5.   Utöver de påföljder som föreskrivs i punkterna 2 och 3 kan följande kompletterande åtgärder tillämpas:

| i) | Ledamoten åläggs att vidta åtgärder för att reglera sin ställning. |
| --- | --- |

i)

Ledamoten åläggs att vidta åtgärder för att reglera sin ställning.

| ii) | Ledamoten åläggs att personligen be om ursäkt (privat, till en viss person, eller offentligt, inför plenarförsamlingen). |
| --- | --- |

ii)

Ledamoten åläggs att personligen be om ursäkt (privat, till en viss person, eller offentligt, inför plenarförsamlingen).

| iii) | Ledamoten åläggs att gottgöra eventuella skador. |
| --- | --- |

iii)

Ledamoten åläggs att gottgöra eventuella skador.

Artikel 15

Förfarande för internt överklagande

1.   Den berörda ledamoten kan lämna in ett internt överklagande till presidiet inom två veckor från det att den påföljd som ordföranden ålagt i enlighet med artikel 14.2, 14.4 och 14.5 delgetts.

Överklagandet ska ha till omedelbar följd att påföljden tills vidare inte ska tillämpas.

2.   Presidiet ska höra den berörda ledamoten, antingen muntligen eller skriftligen, innan det antar ett beslut.

Presidiet kan, senast fyra veckor efter det att överklagandet lämnats in eller, om det inte sammanträder under denna period, vid sitt nästföljande sammanträde, upphäva, bekräfta eller ändra påföljden.

3.   Den berörda ledamoten kan väcka talan om ogiltigförklaring vid Europeiska unionens domstol inom två månader från det att det slutliga beslutet delgetts eller inom två månader från den dag då presidiet borde ha fattat sitt beslut, i enlighet med artikel 263 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 16

Förtida entledigande från befattning

1.   I enlighet med sitt motiverade beslut kan ordföranden lägga fram ett förslag för presidiet i enlighet med artikel 14.3.

2.   Presidiet kan med en majoritet på två tredjedelar av de avgivna rösterna föreslå plenarförsamlingen att tillfälligt upphäva eller avsluta mandatperioden för ordföranden, en vice ordförande, en gruppordförande, en presidiemedlem, en kvestor, en ordförande eller vice ordförande för en sektion eller någon annan befattningshavare som valts inom kommittén, om presidiet anser att den berörda ledamoten har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse.

I undantagsfall kan presidiet föreslå plenarförsamlingen att ledamoten ska uteslutas ur kommittén.

Presidiet ska höra den berörda ledamoten, antingen muntligen eller skriftligen, innan det lägger fram ett förslag för plenarförsamlingen enligt denna artikel.

3.   Plenarförsamlingen ska fatta beslut om förslaget med en majoritet på två tredjedelar av de avgivna rösterna, som utgör en majoritet av ledamöterna.

Plenarförsamlingen ska höra kommittéordförandens motiverade rapport och därefter den berörda ledamoten, antingen muntligen eller skriftligen, innan beslutet antas.

Om ett beslut om uteslutning antas, ska det delges rådet så att detta inleder ersättningsförfarandet.

4.   Den berörda ledamoten kan väcka talan om ogiltigförklaring vid Europeiska unionens domstol inom två månader från det att plenarförsamlingens beslut delgetts, i enlighet med artikel 263 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

DEL IV – SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 17

Utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

1.   De gemensamma regler som fastställs i det interinstitutionella avtalet (3) om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), vilka omfattar de åtgärder som krävs för att underlätta Olafs utredningar, ska tillämpas.

2.   Om kommittén får kännedom om möjliga fall av bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som skadar Europeiska unionens intressen, och Olaf antingen ännu inte informerats eller ännu inte fattat beslut om huruvida en utredning ska inledas eller inte, ska etikkommittén inte inleda någon utredning av samma sakförhållanden, såvida inte annat överenskommits med Olaf.

Den ska avbryta eventuella förfaranden som rör ärendet och undvika all verksamhet som kan äventyra potentiella bevis och Olafs utredning.

Artikel 18

Tillämpning av uppförandekoden

Ordföranden ska ansvara för en fullständig och korrekt tillämpning av denna uppförandekod.

Inom ramen för tillämpningen av denna uppförandekod kan ordföranden när som helst vända sig till etikkommittén för rådgivning i alla frågor.

---

(1)  Förordning nr 31 (EEG), nr 11 (EKSG) om tjänsteföreskrifter för tjänstemän och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen (EGT 45, 14.6.1962, s. 1385), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:01962R0031-20200101&qid=1608019328072&from=SV.

1

(2)  Konsoliderad version: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A01962R0031-20220101.

2

(3)  Administrativa arrangemang mellan Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning av den 13 januari 2016.

3

---