# Eiropas Savienības L 177/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 177 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 4. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 177

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 4. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1103 (2022. gada 28. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2022/1104 (2022. gada 1. jūlijs), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 68/2013, ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (
  1
  ) | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2022/1105 (2022. gada 15. jūnijs) par to, lai pieņemtu Vjetnamas Sociālistiskās Republikas palīdzību Eiropas Savienības KDAP militārai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2022) | 75 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1103 (2022. gada 28. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

1

*

Komisijas Regula (ES) 2022/1104 (2022. gada 1. jūlijs), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 68/2013, ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (
  1
  )

1

4

LĒMUMI

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2022/1105 (2022. gada 15. jūnijs) par to, lai pieņemtu Vjetnamas Sociālistiskās Republikas palīdzību Eiropas Savienības KDAP militārai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2022)

EUTM RCA

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 4.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1103

(2022. gada 28. jūnijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Gerassimos THOMAS

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Sojas pupu milti, iegūti sojas pupu ekstrakcijā ar šķīdinātāju.
  Sojas pupu miltus izgatavo no sojas pupām, kam pirms eļļas ekstrakcijas ar heksānu noņemta miziņa un kas ir sasmalcinātas, karsētas un pārslotas. Pēc tam pārslas tiek kaltētas un tad apstrādātas kombinētajā šķīdinātāju atdalītājā un grauzdētājā. Pēc tam pārslas kaltē ar karstu gaisu, lai samazinātu mitrumu. Pēdējā apstrādes posmā pārslas tiek samaltas un tām tiek atkal pievienotas iepriekš atdalītās miziņas, lai iegūtu miltus ar šādām analītiskajām īpašībām (aptuveni pēc svara):






  — | 47 % proteīna, |

Preču apraksts

Klasifikācija (KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Sojas pupu milti, iegūti sojas pupu ekstrakcijā ar šķīdinātāju.

Sojas pupu miltus izgatavo no sojas pupām, kam pirms eļļas ekstrakcijas ar heksānu noņemta miziņa un kas ir sasmalcinātas, karsētas un pārslotas. Pēc tam pārslas tiek kaltētas un tad apstrādātas kombinētajā šķīdinātāju atdalītājā un grauzdētājā. Pēc tam pārslas kaltē ar karstu gaisu, lai samazinātu mitrumu. Pēdējā apstrādes posmā pārslas tiek samaltas un tām tiek atkal pievienotas iepriekš atdalītās miziņas, lai iegūtu miltus ar šādām analītiskajām īpašībām (aptuveni pēc svara):

—

47 % proteīna,

| — | 8 % ūdens, |
| --- | --- |

—

8 % ūdens,

| — | 5 % šķiedras, |
| --- | --- |

—

5 % šķiedras,

| — | 1,5 % tauku. |
| --- | --- |

—

1,5 % tauku.

Grauzdējot ir atdalīts atlikušais šķīdinātājs un ir samazināti uzturvērtību mazinošie faktori, jo īpaši ureāzes aktivitāte.

Importējot sojas pupu miltus uzrāda nefasētā veidā, un tos bez tālākas apstrādes var tieši izmantot dzīvnieku barībai.

2304 00 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN koda 2304 00 00 aprakstu.

Apstrāde kombinētajā šķīdinātāju atdalītājā un grauzdētājā un šķiedru satura standartizācija, kurā tiek atkal pievienotas iepriekš atdalītās pupu miziņas, ir parasti sojas pupu eļļas un rupja maluma miltu ražošanas tehniskie procesi. Tādējādi produkts saglabā īpašības, kas piemīt sojas pupu eļļas ekstrakcijā iegūtajiem atlikumiem, kurus izmanto par dzīvnieku barību (sk. arī vispārējās harmonizētās sistēmas 23. nodaļas skaidrojuma pirmo daļu un HS pozīcijas 2304 skaidrojuma pirmo daļu).

Tāpēc produkts ir klasificējams ar KN kodu 2304 00 00 pie citiem cietajiem atlikumiem, kas iegūti, sojas pupu eļļas ekstrakcijā.

---

| 4.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/4

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2022/1104

(2022. gada 1. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 68/2013, ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 767/2009 par barības laišanu tirgū un lietošanu un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 un atceļ Padomes Direktīvu 79/373/EEK, Komisijas Direktīvu 80/511/EEK, Padomes Direktīvas 82/471/EEK, 83/228/EEK, 93/74/EEK, 93/113/EK un 96/25/EK un Komisijas Lēmumu 2004/217/EK (1), jo īpaši tās 26. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Kopš uz Komisijas Regulas (ES) Nr. 68/2013 (2) pamata pēdējoreiz pārskatīts barības sastāvdaļu reģistrs (publicēts 2017. g.), attiecīgie Eiropas barības aprites sektoru pārstāvji, apspriežoties ar citām iesaistītajām personām, sadarbojoties ar kompetentajām valstu iestādēm un ņemot vērā relevantu pieredzi, kas gūta no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumiem un zinātnes vai tehnoloģijas attīstībā, izstrādāja barības sastāvdaļu reģistra grozījumus. |
| --- | --- |

(1)

Kopš uz Komisijas Regulas (ES) Nr. 68/2013 (2) pamata pēdējoreiz pārskatīts barības sastāvdaļu reģistrs (publicēts 2017. g.), attiecīgie Eiropas barības aprites sektoru pārstāvji, apspriežoties ar citām iesaistītajām personām, sadarbojoties ar kompetentajām valstu iestādēm un ņemot vērā relevantu pieredzi, kas gūta no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumiem un zinātnes vai tehnoloģijas attīstībā, izstrādāja barības sastāvdaļu reģistra grozījumus.

| (2) | Minētie grozījumi precizē vispārīgās normas, pievieno apstrādes procesiem un barības sastāvdaļām veltītus jaunus ierakstus, kā arī pielāgo līdzšinējos ierakstus. Jo īpaši attiecībā uz jaunām barības sastāvdaļām, lai par attiecīgo produktu īpašībām informētu detalizētāk, būtu jāparedz īpaši noteikumi par aprakstu, par ķīmisko piemaisījumu maksimālo saturu un obligāti norādāmajiem datiem, kā minēts Regulas (EK) Nr. 767/2009 16. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Lai veicinātu atsevišķu bioekonomikas, pārtikas vai biodegvielas nozarē iegūtu barības sastāvdaļu valorizāciju, šādas barības sastāvdaļas drīzāk būtu jādēvē par “līdzproduktiem”, nevis “blakusproduktiem”, jo apzīmējums “blakusprodukts” šķiet mazinām vērtību. Tomēr šis jaunais formulējums nebūtu jāpiemēro dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (3) tvērumā. Turklāt, lai labāk atspoguļotu dažāda veida raudzēšanas produktus, būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 68/2013 pielikuma noteikumi par produktiem un blakusproduktiem, ko iegūst raudzēšanā (fermentācijā). |
| --- | --- |

(2)

Minētie grozījumi precizē vispārīgās normas, pievieno apstrādes procesiem un barības sastāvdaļām veltītus jaunus ierakstus, kā arī pielāgo līdzšinējos ierakstus. Jo īpaši attiecībā uz jaunām barības sastāvdaļām, lai par attiecīgo produktu īpašībām informētu detalizētāk, būtu jāparedz īpaši noteikumi par aprakstu, par ķīmisko piemaisījumu maksimālo saturu un obligāti norādāmajiem datiem, kā minēts Regulas (EK) Nr. 767/2009 16. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Lai veicinātu atsevišķu bioekonomikas, pārtikas vai biodegvielas nozarē iegūtu barības sastāvdaļu valorizāciju, šādas barības sastāvdaļas drīzāk būtu jādēvē par “līdzproduktiem”, nevis “blakusproduktiem”, jo apzīmējums “blakusprodukts” šķiet mazinām vērtību. Tomēr šis jaunais formulējums nebūtu jāpiemēro dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (3) tvērumā. Turklāt, lai labāk atspoguļotu dažāda veida raudzēšanas produktus, būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 68/2013 pielikuma noteikumi par produktiem un blakusproduktiem, ko iegūst raudzēšanā (fermentācijā).

| (3) | Grozot barības sastāvdaļu reģistru, attiecībā uz atsevišķu produktu statusu būtu jāņem vērā Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/758 (4) normas, arī tajā norādītie pārejas pasākumi. Konkrētāk, Īstenošanas regula (ES) 2021/758 paredz, ka tādi produkti kā nātrija citrāti, kālija citrāti, sorbīts, mannīts un kalcija hidroksīds ir barības piedevas, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 (5) 10. panta 5. punktu no tirgus jāizņem, lai gan tie bija iekļauti arī barības sastāvdaļu reģistrā. Lai būtu ņemta vērā juridiskā nenoteiktība, kas ietekmē šo piedevu klasifikāciju, attiecībā uz to izņemšanu no tirgus un lietošanu Īstenošanas regula (ES) 2021/758 līdz 2028. gada 30. maijam paredz pārejas periodu. Tādējādi ieinteresētajām personām būtu jāpaveras iespējai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 iesniegt jaunus pieteikumus uz šo barības piedevu atļauju. Tātad, ciktāl tas attiecas uz barības sastāvdaļu laišanu tirgū un izmantošanu, ar līdzīgu pārejas periodu būtu jāpapildina (arī) minēto produktu izņemšana no barības sastāvdaļu reģistra. |
| --- | --- |

(3)

Grozot barības sastāvdaļu reģistru, attiecībā uz atsevišķu produktu statusu būtu jāņem vērā Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/758 (4) normas, arī tajā norādītie pārejas pasākumi. Konkrētāk, Īstenošanas regula (ES) 2021/758 paredz, ka tādi produkti kā nātrija citrāti, kālija citrāti, sorbīts, mannīts un kalcija hidroksīds ir barības piedevas, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 (5) 10. panta 5. punktu no tirgus jāizņem, lai gan tie bija iekļauti arī barības sastāvdaļu reģistrā. Lai būtu ņemta vērā juridiskā nenoteiktība, kas ietekmē šo piedevu klasifikāciju, attiecībā uz to izņemšanu no tirgus un lietošanu Īstenošanas regula (ES) 2021/758 līdz 2028. gada 30. maijam paredz pārejas periodu. Tādējādi ieinteresētajām personām būtu jāpaveras iespējai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 iesniegt jaunus pieteikumus uz šo barības piedevu atļauju. Tātad, ciktāl tas attiecas uz barības sastāvdaļu laišanu tirgū un izmantošanu, ar līdzīgu pārejas periodu būtu jāpapildina (arī) minēto produktu izņemšana no barības sastāvdaļu reģistra.

| (4) | Turklāt Īstenošanas regula (ES) 2021/758 paredz, ka tādi produkti kā ksilīts, amonija laktāts un amonija acetāts, kas attiecīgi iekļauti barības sastāvdaļu reģistrā, ir barības piedevas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 tvērumā. Tā kā šie produkti saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/758 ir klasificēti par barības piedevām, ir lietderīgi, kā noteikts minētajā īstenošanas regulā, paredzēt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas spētu pielāgoties šo produktu jaunajam statusam un saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteiktajām procedūrām iesniegt jaunu pieteikumu uz šo barības piedevu atļauju. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt Īstenošanas regula (ES) 2021/758 paredz, ka tādi produkti kā ksilīts, amonija laktāts un amonija acetāts, kas attiecīgi iekļauti barības sastāvdaļu reģistrā, ir barības piedevas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 tvērumā. Tā kā šie produkti saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/758 ir klasificēti par barības piedevām, ir lietderīgi, kā noteikts minētajā īstenošanas regulā, paredzēt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas spētu pielāgoties šo produktu jaunajam statusam un saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteiktajām procedūrām iesniegt jaunu pieteikumu uz šo barības piedevu atļauju.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 767/2009 26. panta 4. punkta nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 767/2009 26. panta 4. punkta nosacījumi ir izpildīti.

| (6) | Regula (ES) Nr. 68/2013 stipri jāgroza, tāpēc saskaņotības, skaidrības un vienkāršošanas labad tās pielikumu ir lietderīgi aizstāt pavisam. |
| --- | --- |

(6)

Regula (ES) Nr. 68/2013 stipri jāgroza, tāpēc saskaņotības, skaidrības un vienkāršošanas labad tās pielikumu ir lietderīgi aizstāt pavisam.

| (7) | Lai izvairītos no nevajadzīgiem komercprakses traucējumiem, ir lietderīgi samazināt uzņēmēju administratīvo slogu, paredzot pietiekamu laiku netraucētai marķējuma pārveidošanai. |
| --- | --- |

(7)

Lai izvairītos no nevajadzīgiem komercprakses traucējumiem, ir lietderīgi samazināt uzņēmēju administratīvo slogu, paredzot pietiekamu laiku netraucētai marķējuma pārveidošanai.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 68/2013 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Barības sastāvdaļas, kas marķētas līdz 2023. gada 24. jūlijam saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 68/2013 tās iepriekšējā redakcijā pirms grozījumiem, kuri izdarīti ar šo regulu, drīkst turpināt laist tirgū un izmantot, līdz beidzas krājumi.

3. pants

Tādas barības piedevas kā nātrija citrāti, kālija citrāti, sorbīts, mannīts, kalcija hidroksīds, ksilīts, amonija laktāts un amonija acetāts joprojām drīkst laist tirgū un izmantot par barības sastāvdaļām vēlākais līdz 2028. gada 30. maijam.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 1. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 229, 1.9.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 68/2013 (2013. gada 16. janvāris), ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (OV L 29, 30.1.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/758 (2021. gada 7. maijs) par noteiktu produktu statusu “barības piedevas” Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1831/2003 tvērumā un par noteiktu barības piedevu izņemšanu no tirgus (OV L 162, 10.5.2021., 5. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

BARĪBAS SASTĀVDAĻU REĢISTRS

A DAĻA

Vispārīgie noteikumi

| (1) | Barības apritē iesaistītajiem uzņēmējiem šā reģistra izmantošana ir brīvprātīga. Tomēr C daļā norādīto barības sastāvdaļu nosaukumu drīkst lietot tikai tādām barības sastāvdaļām, kas atbilst attiecīgā ieraksta prasībām. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Visi barības sastāvdaļu saraksta C daļas ieraksti atbilst ierobežojumiem, kas saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem piemērojami barības sastāvdaļu lietošanai. Īpašu uzmanību pievērš tam, vai barības sastāvdaļas, kas ražotas no ģenētiski modificētiem organismiem vai iegūtas mikrobioloģiskā fermentācijā (raudzēšanā), kurā izmantoti ģenētiski modificēti mikroorganismi, atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 (1) prasībām. Barības sastāvdaļas, kas sastāv no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem vai tos satur, atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (2) un Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011 (3) prasībām, un to izmantošanai var piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 999/2001 (4) paredzētos ierobežojumus. Barības apritē iesaistītie uzņēmēji, kuri izmanto reģistrā iekļautas barības sastāvdaļas, nodrošina, ka tās atbilst Regulas (EK) Nr. 767/2009 4. panta prasībām. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | “Agrākie pārtikas produkti” ir pārtikas produkti (izņemot ēdināšanas atkritumus), kas ražoti lietošanai pārtikā, pilnīgi ievērojot Savienības pārtikas aprites tiesību aktus, taču praktisku vai loģistisku apsvērumu dēļ vai sakarā ar ražošanas problēmām vai iesaiņojuma defektiem vai citiem defektiem lietošanai pārtikā vairs nav paredzēti, savukārt to lietošana barībā veselību neapdraud. Agrākiem pārtikas produktiem un ēdināšanas atkritumiem maksimālā satura (daudzuma) noteikšanu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 1. punktā, nepiemēro. To piemēro tad, ja minētos produktus un atkritumus tālāk pārstrādā par barību. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Saskaņā ar labu praksi, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 183/2005 (5) 4. pantā, ja vien reģistrā nav minēts konkrēts ražošanā un no pārstrādes palīglīdzekļiem radušos ķīmisko piemaisījumu maksimālais saturs, barības sastāvdaļām jābūt bez šādiem piemaisījumiem. Barības sastāvdaļās barībā aizliegtu vielu nedrīkst būt, tāpēc šādu vielu maksimālo saturu nenosaka. Pārredzamības nolūkā barības apritē iesaistītie uzņēmēji parastu komercdarījumu ietvaros ar attiecīgu informāciju papildina informāciju par barības sastāvdaļām, attiecībā uz kurām ir pieļaujams atlieku daudzums. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Saskaņā ar labo praksi, kas minēta Regulas (EK) Nr. 183/2005 4. pantā, piemērojot ALARA (6) principu un neskarot Regulas (EK) Nr. 183/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/32/EK (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1831/2003 (9) piemērošanu, barības sastāvdaļu reģistrā ir lietderīgi precizēt tādu ražošanā radušos ķīmisko piemaisījumu vai pārstrādes palīglīdzekļu maksimālo saturu, kuru līmenis ir 0,1 % vai augstāks. Ja tas uzskatāms par atbilstošu labai tirdzniecības praksei, reģistrā var noteikt arī tādu ķīmisko piemaisījumu un pārstrādes palīglīdzekļu maksimālo saturu, kuru līmenis nesasniedz 0,1 %. Ja vien šā pielikuma B vai C daļā nav noteikts citādi, maksimālo saturu izsaka kā masu/masas procentos (10).
  Ķīmisko piemaisījumu un pārstrādē izmantoto palīglīdzekļu konkrēto maksimālo saturu norāda B daļā procesu aprakstā, C daļā barības sastāvdaļu aprakstā vai C daļas kategorijas beigās. Ja vien C daļā nav norādīts konkrēts maksimālais saturs, jebkurš attiecīgajam procesam B daļā noteiktais maksimālais saturs ir piemērojams jebkurai C daļā norādītajai barības sastāvdaļai, ciktāl barības sastāvdaļas apraksts atsaucas uz šo procesu un ciktāl attiecīgais process atbilst B daļā sniegtajam aprakstam. |
| --- | --- |

(5)

Ķīmisko piemaisījumu un pārstrādē izmantoto palīglīdzekļu konkrēto maksimālo saturu norāda B daļā procesu aprakstā, C daļā barības sastāvdaļu aprakstā vai C daļas kategorijas beigās. Ja vien C daļā nav norādīts konkrēts maksimālais saturs, jebkurš attiecīgajam procesam B daļā noteiktais maksimālais saturs ir piemērojams jebkurai C daļā norādītajai barības sastāvdaļai, ciktāl barības sastāvdaļas apraksts atsaucas uz šo procesu un ciktāl attiecīgais process atbilst B daļā sniegtajam aprakstam.

| (6) | Barības sastāvdaļas, kuras nav norādītas C daļas 12. nodaļā, bet izgatavotas mikrobioloģiski raudzējot un/vai kurās dabiski atrodas mikroorganismi, laist tirgū drīkst ar dzīviem mikroorganismiem, ciktāl šādu barības sastāvdaļu un tās saturošo barības maisījumu plānotā izmantošana






  (a) | nav pavairot mikroorganismu skaitu un |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

nav pavairot mikroorganismu skaitu un

| (b) | nav saistīta ar funkciju, ko mikroorganisms(-i) pilda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikumu. |
| --- | --- |

(b)

nav saistīta ar funkciju, ko mikroorganisms(-i) pilda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikumu.

Barības sastāvdaļās un šādas sastāvdaļas saturošos barības maisījumos esošu mikroorganismu vai kāda šādas klātbūtnes rezultātā radušos funkciju klātbūtni nedeklarē.

| (7) | Barības sastāvdaļu botāniskā tīrība nav mazāka par 95 %. Tomēr tādi botāniskie piemaisījumi kā citu eļļas augu sēklu vai eļļas augļu atlikumi, kas atvasināti iepriekšējā ražošanā, katra veida eļļas auga sēklām vai eļļas auglim nepārsniedz 0,5 %. Atkāpjoties no šiem vispārīgajiem noteikumiem, C daļas barības sastāvdaļu sarakstā nosaka konkrētu līmeni. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Viena vai vairāku procesu parasto nosaukumu/apzīmētāju, kas norādīts B daļā iekļautajā procesu glosārija pēdējā slejā, attiecīgā gadījumā iekļauj (11) barības sastāvdaļas nosaukumā C daļā, lai norādītu, ka tā izgatavota attiecīgā(-os) procesā(-os), ja vien šis process C daļā nav paredzēts attiecīgajā šīs barības sastāvdaļas aprakstā. Barības sastāvdaļu, kuras nosaukums ir C daļā norādītā nosaukuma un viena vai vairāku B daļā norādīto procesu parastā nosaukuma/apzīmētāja kombinācija, uzskata par iekļautu reģistrā, un tās marķējumā uzrāda obligāti deklarējamos datus, kas šai barības sastāvdaļai noteikti attiecīgi B vai C daļas pēdējā slejā. Ja B daļas pēdējā slejā ir minēta konkrētajā procesā izmantotā metode, to norāda barības sastāvdaļas nosaukumā. Ja C daļā ir sniegta barības sastāvdaļas nosaukuma un ar ražošanas procesu saistītā apzīmētāja kombinācija, piemēro tikai C daļas pēdējo sleju deklarācijas. Barības sastāvdaļas nosaukums, kas minēts Regulas (EK) Nr. 767/2009 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā, attiecīgi ir C daļā minētais nosaukums kopā ar viena vai vairāku B daļas sarakstos norādīto procesu parasto nosaukumu/apzīmētāju. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ja barības sastāvdaļas ražošanas process atšķiras no attiecīgā procesa apraksta, kas sniegts B daļā aprakstīto procesu glosārijā, ražošanas procesu min attiecīgās barības sastāvdaļas aprakstā. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Attiecībā uz vairākām barības sastāvdaļām var izmantot sinonīmus. Šādus sinonīmus kvadrātiekavās liek C daļas barības sastāvdaļu saraksta attiecīgās barības sastāvdaļas ieraksta slejā “Nosaukums”. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Lai atspoguļotu situāciju tirgū un valodu, ko pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji praksē lieto ar mērķi izcelt barības sastāvdaļu komercvērtību, C daļas barības sastāvdaļu — izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu — sarakstā, vārda “blakusprodukts” vietā attiecīgi lieto vārdu “produkts” vai “līdzprodukts”. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Auga botāniskais nosaukums ir sniegts tikai attiecīgajam augam veltītajā C daļas barības sastāvdaļu saraksta pirmā ieraksta aprakstā. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Reģistrā konkrētu barības sastāvdaļu analītisko komponentu obligātās marķēšanas pamatprincips ir vadīties no tā, vai noteikts produkts konkrētas sastāvdaļas satur augstā koncentrācijā un vai šā produkta ražošanā ir mainījusies produkta uzturvērtība. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Regulas (EK) Nr. 767/2009 15. panta g) apakšpunkts saistībā ar minētās regulas I pielikuma 6. punktu nosaka marķēšanas prasības par mitruma saturu. Minētās regulas 16. panta 1. punkta b) apakšpunkts saistībā ar tās V pielikumu nosaka citu analītisko komponentu marķēšanas prasības. Turklāt Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 5. punkts prasa norādīt sālsskābē nešķīstošo pelnu daudzumu, ja tas kopumā pārsniedz 2,2 % vai attiecībā uz dažām barības sastāvdaļām pārsniedz līmeni, kas noteikts minētās regulas V pielikuma attiecīgajā iedaļā. Tomēr daži C daļas barības sastāvdaļu saraksta ieraksti no šiem noteikumiem atšķiras šādi:






  a) | obligātās deklarācijas par C daļas barības sastāvdaļu sarakstā norādītajiem analītiskajiem komponentiem aizstāj obligāto uzskaitījumu, kas noteikts attiecīgajā Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma iedaļā; |
| --- | --- | --- |

(14)

a)

obligātās deklarācijas par C daļas barības sastāvdaļu sarakstā norādītajiem analītiskajiem komponentiem aizstāj obligāto uzskaitījumu, kas noteikts attiecīgajā Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma iedaļā;

| b) | ja slejā, kas attiecas uz C daļas barības sastāvdaļu saraksta obligātajām deklarācijām, nav ieraksta par analītiskajiem komponentiem, kas būtu jānorāda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma attiecīgo iedaļu, šie komponenti marķējumā nav jānorāda. Tomēr, ja sālsskābē nešķīstošu pelnu daudzums barības sastāvdaļu C daļas sarakstā nav norādīts, daudzumu deklarē, ja tas pārsniedz 2,2 %; |
| --- | --- |

b)

ja slejā, kas attiecas uz C daļas barības sastāvdaļu saraksta obligātajām deklarācijām, nav ieraksta par analītiskajiem komponentiem, kas būtu jānorāda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma attiecīgo iedaļu, šie komponenti marķējumā nav jānorāda. Tomēr, ja sālsskābē nešķīstošu pelnu daudzums barības sastāvdaļu C daļas sarakstā nav norādīts, daudzumu deklarē, ja tas pārsniedz 2,2 %;

| c) | ja barības sastāvdaļu C daļas saraksta slejā “Jādeklarē obligāti” ir noteikts viens vai vairāki mitruma līmeņi, Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktā noteikto līmeņu vietā piemēro tos. Tomēr nav obligāti jādeklarē mitruma līmenis, kas nesasniedz 14 %. Ja minētajā slejā konkrēts mitruma līmenis nav noteikts, piemēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktu. |
| --- | --- |

c)

ja barības sastāvdaļu C daļas saraksta slejā “Jādeklarē obligāti” ir noteikts viens vai vairāki mitruma līmeņi, Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktā noteikto līmeņu vietā piemēro tos. Tomēr nav obligāti jādeklarē mitruma līmenis, kas nesasniedz 14 %. Ja minētajā slejā konkrēts mitruma līmenis nav noteikts, piemēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktu.

| (15) | Barības apritē iesaistīts uzņēmējs, kas apgalvo, ka barības sastāvdaļai ir vairāk īpašību, kā norādīts C daļas barības sastāvdaļu saraksta slejā “Apraksts”, vai atsaucas uz B daļā norādītu procesu, ko var pielīdzināt apgalvojumam (piem., pretspurekļa apstrāde), ievēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 13. pantu. Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 9. un 10. pantu barības sastāvdaļas var atbilst īpašam barošanas mērķim. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Ja C daļā norādītu barības sastāvdaļa, attiecībā uz kuru zemsvītras piezīmē paredzēts, ka tās nosaukums jāpapildina ar sugas nosaukumu, ir iegūta no vairākām sugām, par barības sastāvdaļu to var uzskatīt tikai tad, ja barības sastāvdaļās izmantoto augu, dzīvnieku vai to daļu īpašības un izcelsme ir vienādas. |
| --- | --- |

(16)

B DAĻA

Procesu glosārijs

| | Process | Definīcija | Parastais nosaukums/apzīmētājs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Frakcionēšana ar gaisa plūsmu | daļiņu atdalīšana, izmantojot gaisa plūsmu | frakcionēts ar gaisa plūsmu |
| 2 | Aspirācija | Pārvietošanā veikts process putekļu, smalku daļiņu un citu graudu suspendēto daļiņu atdalīšanai no graudu masas, izmantojot gaisa plūsmu | aspirēts |
| 3 | Blanšēšana | organiskas vielas termiska apstrāde vārot vai tvaicējot, lai denaturētu dabīgos fermentus, mīkstinātu audus un neitralizētu aromātu, kam seko iegremdēšana aukstā ūdenī, lai pārtrauktu vārīšanas procesu | blanšēts |
| 4 | Balināšana | dabīgās krāsas noņemšana, izmantojot ķīmiskus vai fizikālus procesus vai balinātājmālus | balināts |
| 5 | Dzesēšana | temperatūras pazemināšana zem apkārtējās vides, bet virs sasalšanas temperatūras | dzesināts |
| 6 | Kapāšana | daļiņu izmēra samazināšana, izmantojot vienu vai vairākus nažus | kapāts |
| 7 | Tīrīšana | priekšmetu (piesārņotāju, piem., akmeņu) un auga veģetatīvo daļu (piem., nepiesaistīto salmu daļiņu, sēnalu vai nezāļu) atdalīšana | tīrīts/šķirots |
| 8 | Koncentrēšana
   (12) | ūdens un/vai citu sastāvdaļu aizvadīšana (13) | koncentrāts |
| 9 | Kondensēšana | gāzveida vielas pārveidošana šķidrumā | kondensāts |
| 10 | Vārīšana | barības sastāvdaļu fizikālo un ķīmisko īpašību pārveidošana karstuma ietekmē | vārīts |
| 11 | Drupināšana/smalcināšana | daļiņu izmēra samazināšana, izmantojot drupinātāju/smalcinātāju | drupināts/smalcināts |
| 12 | Kristalizēšana | attīrīšana, no šķīduma veidojot cietus kristālus. šķīdumā esošie piemaisījumi kristāliskā režģa struktūrā parasti netiek ietverti | kristalizēts |
| 13 | Attīrīšana
   (14) | pilnīga vai daļēja ārējo apvalku noņemšana no graudiem, sēklām, augļiem, riekstiem un citām sastāvdaļām | attīrīts, daļēji attīrīts |
| 14 | Lobīšana | pupu, graudu un sēklu ārējo apvalku noņemšana, parasti ar fizikāliem līdzekļiem | Lobīts (15) |
| 15 | Pektīna atdalīšana | pektīnu ekstrahēšana no barības sastāvdaļām | atpektinēts |
| 16 | Desikācija | mākslīga žāvēšana ar desikantiem / mitruma mākslīga izvilkšana | žāvēts ar desikantiem vai dehidratizēts |
| 17 | Atgļotošana | gļotu noņemšana no virsmas | atgļotots |
| 18 | Cukura atdalīšana / atcukurošana | pilnīga vai daļēja monosaharīdu un disaharīdu atdalīšana no melases un citiem materiāliem, kas satur cukuru, ar ķīmiskiem vai fizikāliem līdzekļiem | atcukurots, daļēji atcukurots |
| 19 | Detoksifikācija | toksisku piesārņotāju iznīcināšana vai to koncentrācijas samazināšana produktā | detoksificēts |
| 20 | destilēšana | šķidru vielu maisījuma sadalīšana, to vārot un kondensētos tvaikus savācot atsevišķā tvertnē | destilēts |
| 21 | Žāvēšana/kaltēšana | atūdeņošana mākslīgā vai dabiskā procesā | attiecīgi dabiski vai mākslīgi žāvēts/kaltēts |
| 22 | Glabāšana silosā | process, kurā kontrolē barības sastāvdaļu dabisko noārdīšanos, anaerobā vidē, kas rodas dabiskas rūgšanas rezultātā, paskābinot un/vai pievienojot skābbarības piedevas | glabāts silosā |
| 23 | Ietvaicēšana/iztvaicēšana | ūdens satura samazināšana | ietvaicēts/iztvaicēts |
| 24 | Uzpūšana | termisks process, kurā strauja produkta iekšējā ūdens tvaicēšana izraisa produkta sadalīšanos | ekspandēts vai uzpūsts |
| 25 | Presēšana | eļļas/tauku atdalīšana zem preses | izspaidas / rauši un eļļa / tauki |
| 26 | Ekstrahēšana | šķīstošu sastāvdaļu daļēja vai pilnīga atdalīšana no izejvielas ar ūdeni vai citu šķīdinātāju, iegūstot šķidrumu un cietu vielu, proti, iegūtās sastāvdaļas ir ekstrakts (16) un viens vai vairāki ekstrahēšanas līdzprodukti (17) | attiecīgi ekstrakts/eļļa/cukurs vai ekstrahēšanas līdzprodukts/milti/melase/mīkstums |
| 27 | Ekstrūzija | termisks process, kurā produkts straujas iekšējā ūdens ietvaicēšanas rezultātā sadalās, un tam, presējot caur noteiktu atveri, tiek piešķirta konkrēta forma | ekstrudēts |
| 28 | Raudzēšana | process, kurā ražoti tiek vai uz materiāliem, lai izmainītu to ķīmisko sastāvu/īpašības, iedarbojas mikroorganismi (baktērijas, sēnes vai raugi) | raudzēts |
| 29 | Filtrēšana | process, kurā šķidrums izsūcas caur porainu vidi vai membrānas filtru, lai atdalītu cietās daļiņas, kā rezultātā tiek iegūtas filtrētas barības sastāvdaļas un filtrēšanas nogulsnes2 | filtrēts |
| 30 | Pārslošana | mitra termiski apstrādāta materiāla veltnēšana, kurā iegūst plānas materiāla daļiņas | pārslas |
| 31 | Miltu malšana | sausu graudu daļiņu izmēra samazināšana, ar kuru atvieglo sadalīšanu pa sastāvdaļām (galvenokārt miltiem, klijām un atsijām) | attiecīgi milti, klijas, atsijas (18) vai dzīvnieku barība |
| 32 | Sagatavošana ziemas apstākļiem | Eļļu atdzesēšana, kuras rezultātā piesātinātākās daļas tiek atdalītas no nepiesātinātākajām eļļas daļām. Piesātinātākās eļļas daļas atdzesējot sacietē, savukārt nepiesātinātākās eļļas daļas ir šķidrā veidā un var tikt, piem., nolietas. Ieziemotais produkts ir sacietējusi eļļa | ieziemots |
| 33 | Fragmentēšana | barības sastāvdaļu sadalīšana daļiņās | fragmentēts |
| 34 | Cepšana | barības sastāvdaļu pagatavošana eļļā vai taukos | cepts |
| 35 | Sarecināšana | process, kurā, parasti ar recinātājiem, pagatavo želeju, proti, blīvu želejveida masu, ar dažāda veida konsistenci, no vieglas un recekļveidīgas līdz cietai un biezai | Recināts |
| 36 | Granulēšana | īpašas formas un konsistences piešķiršana barības sastāvdaļām | granulēts |
| 37 | Malšana (smalcināšana)/slīpēšana | cietu barības sastāvdaļu daļiņu izmēra samazināšana sausā vai mitrā procesā | malts (smalcināts) vai slīpēts |
| 38 | Karsēšana | termiska apstrāde, kas veikta tādos īpašos apstākļos kā zem spiediena vai ar mitrumu | karsēts / termiski apstrādāts |
| 39 | Hidrogenēšana | katalītisks process vai nu eļļu/tauku/taukskābju divkāršo saišu piesātināšanai, ko veic augstā temperatūrā un zem ūdeņraža spiediena, lai iegūtu daļēji vai pilnīgi piesātinātus triglicerīdus/taukskābes, vai arī poliolu iegūšanai, ogļhidrātu karbonilgrupas reducējot uz hidroksilgrupām | hidrogenēts, daļēji hidrogenēts |
| 40 | Hidrolīze | Molekulu izmēra samazināšana attiecīgā apstrādē ar ūdeni un karstumu/spiedienu, fermentiem vai skābi/sārmu. Hidrolizētām barības sastāvdaļām, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1069/2009, piemēro tajā noteikto definīciju | hidrolizēts |
| 41 | Šķidrināšana | cietas vielas vai gāzes pārveidošana šķidrumā | šķidrināts |
| 42 | Macerācija | Process, kurā barības sastāvdaļai paredzētu izejvielu vai pašu barības sastāvdaļu ievieto šķidrumā, lai ar mehāniskām metodēm izšķīdinātu to savienojumus. Rezultātā samazinās barības sastāvdaļas apjoms2 | macerēts |
| 43 | Iesalošana | graudu diedzēšana, kurā aktivizē dabīgos fermentus, kas cieti spēj sadalīt raudzējamos ogļhidrātos un proteīnus — aminoskābēs un peptīdos | iesalināts |
| 44 | Kausēšana | cietas vielas pārveidošana par šķidrumu karstuma ietekmē | kausēts |
| 45 | Mikronizēšana | cietas vielas daļiņu vidējā diametra samazināšana līdz mikrometru mērogam | mikronizēts |
| 46 | Apvārīšana | mērcēšana ūdenī un termiska apstrāde cietes pilnīgai uzbriedināšanai, kam seko žāvēšana | apvārīts |
| 47 | Pasterizēšana | noteiktu laiku līdz kritiskai temperatūrai veikta karsēšana, kurā tiek iznīcināti kaitīgi mikroorganismi un kurai seko strauja atdzesēšana | pasterizēts |
| 48 | Mizošana | augļu un dārzeņu ārējā apvalka/mizas noņemšana | mizots |
| 49 | Granulēšana | īpašas formas piešķiršana, presējot caur plātni | granula, granulēts |
| 50 | Rīsu slīpēšana | gandrīz pilnīga vai daļēja kliju un dīgļa atdalīšana no lobītiem rīsiem | slīpēts |
| 51 | Uzbriedināšana | cietes modificēšana, kurā ievērojami uzlabojas tās spēja uzbriest aukstā ūdenī | Uzbriedināts (19) |
| 52 | Izspiešana/presēšana
   (20) | šķidrumu daļēja vai pilnīga atdalīšana no cietām vielām ar mehāniskiem spēkiem | izspiests/presēts |
| 53 | Rafinēšana | pilnīga vai daļēja piemaisījumu vai nevēlamu sastāvdaļu atdalīšana ķīmiskā/fizikālā apstrādē | rafinēts, daļēji rafinēts |
| 54 | Grauzdēšana | barības sastāvdaļu sausa karsēšana, kurā uzlabojas to sagremojamība, intensificējas krāsa un/vai mazinātās dabiskie faktori, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību | grauzdēts |
| 55 | Placināšana | daļiņu izmēra samazināšana, kurā barības barības sastāvdaļas (piem., graudi) tiek izlaisti starp diviem valčiem/veltņiem | placināts |
| 56 | Pretspurekļa apstrāde | Process, kura mērķis ir barības vielas pasargāt no sadalīšanās spureklī un kurā ietilpst fizikāla apstrāde ar karstumu, spiedienu, tvaiku un to kombināciju un/vai iedarbība, piem., ar lignosulfonātiem, nātrija hidroksīdu vai tādām organiskām skābēm kā propionskābe vai miecskābe).
  Barības sastāvdaļām pretspurekļa apstrādi nedrīkst veikt ar formaldehīdu | pretspurekļa apstrāde ar [ievietot pēc vajadzības] |
| 57 | Sijāšana | dažāda izmēra daļiņu atdalīšana, kurā barības sastāvdaļas kratot vai berot laiž cauri sietiem | sijāts |
| 58 | Krejošana | šķidruma augšējā peldošā slāņa noņemšana ar mehāniskiem līdzekļiem, piem., piena tauku atdalīšana | krejots |
| 59 | Šķēlēšana | barības sastāvdaļu sagriešana plakanās šķēlēs | šķēlēts |
| 60 | Mērcēšana | barības sastāvdaļu, parasti sēklu, mitrināšana un mīkstināšana, kurā saīsinās vārīšanas ilgums, tiek atvieglota sēklapvalka noņemšana un ūdens uzsūkšanās, lai aktivizētu dīgšanu vai mazinātu tādu dabisko faktoru koncentrāciju, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību | mērcēts |
| 61 | Žāvēšana izsmidzinot | mitruma samazināšana šķidrumā, barības sastāvdaļu smalkā strūklā vai miglas veidā izsmidzinot, lai attiecībā pret masu palielinātu virsmas laukumu palielinātu, un pūšot cauri siltu gaisu | žāvēts izsmidzinot, pulveris |
| 62 | Tvaicēšana | process, kurā karsēšanai un vārīšanai izmanto tvaika spiedienu, lai uzlabotu sagremojamību | tvaicēts |
| 63 | Grauzdēšana | sausa karsēšana, ko parasti piemēro eļļas augu sēklām, piem., lai mazinātu vai novērstu dabiskos faktorus, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību | grauzdēts |
| 64 | Ultrafiltrēšana | šķidrumu filtrēšana caur smalku membrānu, kas laiž cauri tikai mazas molekulas | ultrafiltrēts |
| 65 | Atdīgļošana | pilnīga vai daļēja dīgļa atdalīšana no drupinātiem labības graudiem | atdīgļots |
| 66 | Mikronizēšana ar infrasarkanajiem stariem | termisks process graudu, sakņu, sēklu vai gumu vai to līdzproduktu vārīšanai un grauzdēšanai ar infrasarkano staru radītu karstumu; tam parasti seko pārslošana | mikronizēts ar infrasarkanajiem stariem |
| 67 | Eļļas/tauku un hidrogenētas eļļas/tauku sašķelšana | Ķīmiska tauku/eļļu hidrolīze. Taukiem/eļļām augstā temperatūrā un zem augsta spiediena reaģējot ar ūdeni, hidrofobajā fāzē var iegūt neattīrītas taukskābes, bet hidrofīlajā fāzē — neattīrītu glicerīnu | šķelts |
| 68 | Sonificēšana ar ultraskaņu | šķīstošu savienojumu atdalīšana ūdenī mehāniskā apstrādē ar jaudīgu ultraskaņu un karstumu | sonificēts ar ultraskaņu |
| 69 | Mehāniska dzīvnieku barības iepakojuma noņemšana | mehāniska dzīvnieku barības iepakojuma noņemšana | mehāniski izpakots |
| 70 | Apstrāde ar sārmu


  [apstrāde ar sodu] | nātrija hidroksīda tāda uzbēršana (21) šķiedrvielām bagātai barības sastāvdaļai, kas uzlabo tās sagremojamību | apstrādāts ar sodu |

Process

Definīcija

Parastais nosaukums/apzīmētājs

1

Frakcionēšana ar gaisa plūsmu

daļiņu atdalīšana, izmantojot gaisa plūsmu

frakcionēts ar gaisa plūsmu

2

Aspirācija

Pārvietošanā veikts process putekļu, smalku daļiņu un citu graudu suspendēto daļiņu atdalīšanai no graudu masas, izmantojot gaisa plūsmu

aspirēts

3

Blanšēšana

organiskas vielas termiska apstrāde vārot vai tvaicējot, lai denaturētu dabīgos fermentus, mīkstinātu audus un neitralizētu aromātu, kam seko iegremdēšana aukstā ūdenī, lai pārtrauktu vārīšanas procesu

blanšēts

4

Balināšana

dabīgās krāsas noņemšana, izmantojot ķīmiskus vai fizikālus procesus vai balinātājmālus

balināts

5

Dzesēšana

temperatūras pazemināšana zem apkārtējās vides, bet virs sasalšanas temperatūras

dzesināts

6

Kapāšana

daļiņu izmēra samazināšana, izmantojot vienu vai vairākus nažus

kapāts

7

Tīrīšana

priekšmetu (piesārņotāju, piem., akmeņu) un auga veģetatīvo daļu (piem., nepiesaistīto salmu daļiņu, sēnalu vai nezāļu) atdalīšana

tīrīts/šķirots

8

Koncentrēšana
   (12)

ūdens un/vai citu sastāvdaļu aizvadīšana (13)

koncentrāts

9

Kondensēšana

gāzveida vielas pārveidošana šķidrumā

kondensāts

10

Vārīšana

barības sastāvdaļu fizikālo un ķīmisko īpašību pārveidošana karstuma ietekmē

vārīts

11

Drupināšana/smalcināšana

daļiņu izmēra samazināšana, izmantojot drupinātāju/smalcinātāju

drupināts/smalcināts

12

Kristalizēšana

attīrīšana, no šķīduma veidojot cietus kristālus. šķīdumā esošie piemaisījumi kristāliskā režģa struktūrā parasti netiek ietverti

kristalizēts

13

Attīrīšana
   (14)

pilnīga vai daļēja ārējo apvalku noņemšana no graudiem, sēklām, augļiem, riekstiem un citām sastāvdaļām

attīrīts, daļēji attīrīts

14

Lobīšana

pupu, graudu un sēklu ārējo apvalku noņemšana, parasti ar fizikāliem līdzekļiem

Lobīts (15)

15

Pektīna atdalīšana

pektīnu ekstrahēšana no barības sastāvdaļām

atpektinēts

16

Desikācija

mākslīga žāvēšana ar desikantiem / mitruma mākslīga izvilkšana

žāvēts ar desikantiem vai dehidratizēts

17

Atgļotošana

gļotu noņemšana no virsmas

atgļotots

18

Cukura atdalīšana / atcukurošana

pilnīga vai daļēja monosaharīdu un disaharīdu atdalīšana no melases un citiem materiāliem, kas satur cukuru, ar ķīmiskiem vai fizikāliem līdzekļiem

atcukurots, daļēji atcukurots

19

Detoksifikācija

toksisku piesārņotāju iznīcināšana vai to koncentrācijas samazināšana produktā

detoksificēts

20

destilēšana

šķidru vielu maisījuma sadalīšana, to vārot un kondensētos tvaikus savācot atsevišķā tvertnē

destilēts

21

Žāvēšana/kaltēšana

atūdeņošana mākslīgā vai dabiskā procesā

attiecīgi dabiski vai mākslīgi žāvēts/kaltēts

22

Glabāšana silosā

process, kurā kontrolē barības sastāvdaļu dabisko noārdīšanos, anaerobā vidē, kas rodas dabiskas rūgšanas rezultātā, paskābinot un/vai pievienojot skābbarības piedevas

glabāts silosā

23

Ietvaicēšana/iztvaicēšana

ūdens satura samazināšana

ietvaicēts/iztvaicēts

24

Uzpūšana

termisks process, kurā strauja produkta iekšējā ūdens tvaicēšana izraisa produkta sadalīšanos

ekspandēts vai uzpūsts

25

Presēšana

eļļas/tauku atdalīšana zem preses

izspaidas / rauši un eļļa / tauki

26

Ekstrahēšana

šķīstošu sastāvdaļu daļēja vai pilnīga atdalīšana no izejvielas ar ūdeni vai citu šķīdinātāju, iegūstot šķidrumu un cietu vielu, proti, iegūtās sastāvdaļas ir ekstrakts (16) un viens vai vairāki ekstrahēšanas līdzprodukti (17)

attiecīgi ekstrakts/eļļa/cukurs vai ekstrahēšanas līdzprodukts/milti/melase/mīkstums

27

Ekstrūzija

termisks process, kurā produkts straujas iekšējā ūdens ietvaicēšanas rezultātā sadalās, un tam, presējot caur noteiktu atveri, tiek piešķirta konkrēta forma

ekstrudēts

28

Raudzēšana

process, kurā ražoti tiek vai uz materiāliem, lai izmainītu to ķīmisko sastāvu/īpašības, iedarbojas mikroorganismi (baktērijas, sēnes vai raugi)

raudzēts

29

Filtrēšana

process, kurā šķidrums izsūcas caur porainu vidi vai membrānas filtru, lai atdalītu cietās daļiņas, kā rezultātā tiek iegūtas filtrētas barības sastāvdaļas un filtrēšanas nogulsnes2

filtrēts

30

Pārslošana

mitra termiski apstrādāta materiāla veltnēšana, kurā iegūst plānas materiāla daļiņas

pārslas

31

Miltu malšana

sausu graudu daļiņu izmēra samazināšana, ar kuru atvieglo sadalīšanu pa sastāvdaļām (galvenokārt miltiem, klijām un atsijām)

attiecīgi milti, klijas, atsijas (18) vai dzīvnieku barība

32

Sagatavošana ziemas apstākļiem

Eļļu atdzesēšana, kuras rezultātā piesātinātākās daļas tiek atdalītas no nepiesātinātākajām eļļas daļām. Piesātinātākās eļļas daļas atdzesējot sacietē, savukārt nepiesātinātākās eļļas daļas ir šķidrā veidā un var tikt, piem., nolietas. Ieziemotais produkts ir sacietējusi eļļa

ieziemots

33

Fragmentēšana

barības sastāvdaļu sadalīšana daļiņās

fragmentēts

34

Cepšana

barības sastāvdaļu pagatavošana eļļā vai taukos

cepts

35

Sarecināšana

process, kurā, parasti ar recinātājiem, pagatavo želeju, proti, blīvu želejveida masu, ar dažāda veida konsistenci, no vieglas un recekļveidīgas līdz cietai un biezai

Recināts

36

Granulēšana

īpašas formas un konsistences piešķiršana barības sastāvdaļām

granulēts

37

Malšana (smalcināšana)/slīpēšana

cietu barības sastāvdaļu daļiņu izmēra samazināšana sausā vai mitrā procesā

malts (smalcināts) vai slīpēts

38

Karsēšana

termiska apstrāde, kas veikta tādos īpašos apstākļos kā zem spiediena vai ar mitrumu

karsēts / termiski apstrādāts

39

Hidrogenēšana

katalītisks process vai nu eļļu/tauku/taukskābju divkāršo saišu piesātināšanai, ko veic augstā temperatūrā un zem ūdeņraža spiediena, lai iegūtu daļēji vai pilnīgi piesātinātus triglicerīdus/taukskābes, vai arī poliolu iegūšanai, ogļhidrātu karbonilgrupas reducējot uz hidroksilgrupām

hidrogenēts, daļēji hidrogenēts

40

Hidrolīze

Molekulu izmēra samazināšana attiecīgā apstrādē ar ūdeni un karstumu/spiedienu, fermentiem vai skābi/sārmu. Hidrolizētām barības sastāvdaļām, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1069/2009, piemēro tajā noteikto definīciju

hidrolizēts

41

Šķidrināšana

cietas vielas vai gāzes pārveidošana šķidrumā

šķidrināts

42

Macerācija

Process, kurā barības sastāvdaļai paredzētu izejvielu vai pašu barības sastāvdaļu ievieto šķidrumā, lai ar mehāniskām metodēm izšķīdinātu to savienojumus. Rezultātā samazinās barības sastāvdaļas apjoms2

macerēts

43

Iesalošana

graudu diedzēšana, kurā aktivizē dabīgos fermentus, kas cieti spēj sadalīt raudzējamos ogļhidrātos un proteīnus — aminoskābēs un peptīdos

iesalināts

44

Kausēšana

cietas vielas pārveidošana par šķidrumu karstuma ietekmē

kausēts

45

Mikronizēšana

cietas vielas daļiņu vidējā diametra samazināšana līdz mikrometru mērogam

mikronizēts

46

Apvārīšana

mērcēšana ūdenī un termiska apstrāde cietes pilnīgai uzbriedināšanai, kam seko žāvēšana

apvārīts

47

Pasterizēšana

noteiktu laiku līdz kritiskai temperatūrai veikta karsēšana, kurā tiek iznīcināti kaitīgi mikroorganismi un kurai seko strauja atdzesēšana

pasterizēts

48

Mizošana

augļu un dārzeņu ārējā apvalka/mizas noņemšana

mizots

49

Granulēšana

īpašas formas piešķiršana, presējot caur plātni

granula, granulēts

50

Rīsu slīpēšana

gandrīz pilnīga vai daļēja kliju un dīgļa atdalīšana no lobītiem rīsiem

slīpēts

51

Uzbriedināšana

cietes modificēšana, kurā ievērojami uzlabojas tās spēja uzbriest aukstā ūdenī

Uzbriedināts (19)

52

Izspiešana/presēšana
   (20)

šķidrumu daļēja vai pilnīga atdalīšana no cietām vielām ar mehāniskiem spēkiem

izspiests/presēts

53

Rafinēšana

pilnīga vai daļēja piemaisījumu vai nevēlamu sastāvdaļu atdalīšana ķīmiskā/fizikālā apstrādē

rafinēts, daļēji rafinēts

54

Grauzdēšana

barības sastāvdaļu sausa karsēšana, kurā uzlabojas to sagremojamība, intensificējas krāsa un/vai mazinātās dabiskie faktori, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību

grauzdēts

55

Placināšana

daļiņu izmēra samazināšana, kurā barības barības sastāvdaļas (piem., graudi) tiek izlaisti starp diviem valčiem/veltņiem

placināts

56

Pretspurekļa apstrāde

Process, kura mērķis ir barības vielas pasargāt no sadalīšanās spureklī un kurā ietilpst fizikāla apstrāde ar karstumu, spiedienu, tvaiku un to kombināciju un/vai iedarbība, piem., ar lignosulfonātiem, nātrija hidroksīdu vai tādām organiskām skābēm kā propionskābe vai miecskābe).

Barības sastāvdaļām pretspurekļa apstrādi nedrīkst veikt ar formaldehīdu

pretspurekļa apstrāde ar [ievietot pēc vajadzības]

57

Sijāšana

dažāda izmēra daļiņu atdalīšana, kurā barības sastāvdaļas kratot vai berot laiž cauri sietiem

sijāts

58

Krejošana

šķidruma augšējā peldošā slāņa noņemšana ar mehāniskiem līdzekļiem, piem., piena tauku atdalīšana

krejots

59

Šķēlēšana

barības sastāvdaļu sagriešana plakanās šķēlēs

šķēlēts

60

Mērcēšana

barības sastāvdaļu, parasti sēklu, mitrināšana un mīkstināšana, kurā saīsinās vārīšanas ilgums, tiek atvieglota sēklapvalka noņemšana un ūdens uzsūkšanās, lai aktivizētu dīgšanu vai mazinātu tādu dabisko faktoru koncentrāciju, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību

mērcēts

61

Žāvēšana izsmidzinot

mitruma samazināšana šķidrumā, barības sastāvdaļu smalkā strūklā vai miglas veidā izsmidzinot, lai attiecībā pret masu palielinātu virsmas laukumu palielinātu, un pūšot cauri siltu gaisu

žāvēts izsmidzinot, pulveris

62

Tvaicēšana

process, kurā karsēšanai un vārīšanai izmanto tvaika spiedienu, lai uzlabotu sagremojamību

tvaicēts

63

Grauzdēšana

sausa karsēšana, ko parasti piemēro eļļas augu sēklām, piem., lai mazinātu vai novērstu dabiskos faktorus, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību

grauzdēts

64

Ultrafiltrēšana

šķidrumu filtrēšana caur smalku membrānu, kas laiž cauri tikai mazas molekulas

ultrafiltrēts

65

Atdīgļošana

pilnīga vai daļēja dīgļa atdalīšana no drupinātiem labības graudiem

atdīgļots

66

Mikronizēšana ar infrasarkanajiem stariem

termisks process graudu, sakņu, sēklu vai gumu vai to līdzproduktu vārīšanai un grauzdēšanai ar infrasarkano staru radītu karstumu; tam parasti seko pārslošana

mikronizēts ar infrasarkanajiem stariem

67

Eļļas/tauku un hidrogenētas eļļas/tauku sašķelšana

Ķīmiska tauku/eļļu hidrolīze. Taukiem/eļļām augstā temperatūrā un zem augsta spiediena reaģējot ar ūdeni, hidrofobajā fāzē var iegūt neattīrītas taukskābes, bet hidrofīlajā fāzē — neattīrītu glicerīnu

šķelts

68

Sonificēšana ar ultraskaņu

šķīstošu savienojumu atdalīšana ūdenī mehāniskā apstrādē ar jaudīgu ultraskaņu un karstumu

sonificēts ar ultraskaņu

69

Mehāniska dzīvnieku barības iepakojuma noņemšana

mehāniska dzīvnieku barības iepakojuma noņemšana

mehāniski izpakots

70

Apstrāde ar sārmu

[apstrāde ar sodu]

nātrija hidroksīda tāda uzbēršana (21) šķiedrvielām bagātai barības sastāvdaļai, kas uzlabo tās sagremojamību

apstrādāts ar sodu

C DAĻA

Barības sastāvdaļu saraksts

1.   Labības graudi un no tiem atvasināti produkti

| Numurs | Nosaukums (22) | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1.1. | Mieži | Hordeum vulgare L. graudi | |
| 1.1.2. | Uzpūsti mieži | produkts, kas iegūts, mitrumā un siltumā zem spiediena apstrādājot maltus vai šķeltus miežu graudus | ciete |
| 1.1.3. | Grauzdēti mieži | miežu grauzdēšanas produkts, kas ir daļēji grauzdēts ar niecīgu krāsojumu | ciete, ja tās saturs > 10 %
  kopproteīns, ja tā saturs > 15 % |
| 1.1.4. | Miežu pārslas | Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot lobītus miežus. Var saturēt nedaudz miežu sēnalu | ciete |
| 1.1.5. | Miežu šķiedra | Miežu cietes ražošanas produkts. Sastāv no endospermas daļiņām un galvenokārt no šķiedras | kokšķiedra
  kopproteīns, ja tā saturs > 10 % |
| 1.1.6. | Miežu sēnalas | produkts, ko iegūst pēc miežu graudu sausās malšanas, sijāšanas un lobīšanas | kokšķiedra
  kopproteīns, ja tā saturs > 10 % |
| 1.1.7. | Miežu atsijas | Produkts, ko iegūst, sijātus un lobītus miežus pārstrādājot grūbās, mannas putraimos vai miltos. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un graudu atsiju piejaukuma | kokšķiedra
  ciete |
| 1.1.8. | Miežu proteīns | Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes un kliju atdalīšanas. Sastāv galvenokārt no proteīna | kopproteīns |
| 1.1.9. | Miežu proteīnus saturoša barība | Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes atdalīšanas. Sastāv galvenokārt no proteīna un endospermas daļiņām | mitrums, ja tā saturs < 45 % vai > 60 %
  Ja mitruma saturs < 45 %:






  — | kopproteīns, |

Numurs

Nosaukums (22)

Apraksts

Obligāti jādeklarē

1.1.1.

Mieži

Hordeum vulgare L. graudi

1.1.2.

Uzpūsti mieži

produkts, kas iegūts, mitrumā un siltumā zem spiediena apstrādājot maltus vai šķeltus miežu graudus

ciete

1.1.3.

Grauzdēti mieži

miežu grauzdēšanas produkts, kas ir daļēji grauzdēts ar niecīgu krāsojumu

ciete, ja tās saturs > 10 %

kopproteīns, ja tā saturs > 15 %

1.1.4.

Miežu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot lobītus miežus. Var saturēt nedaudz miežu sēnalu

ciete

1.1.5.

Miežu šķiedra

Miežu cietes ražošanas produkts. Sastāv no endospermas daļiņām un galvenokārt no šķiedras

kokšķiedra

kopproteīns, ja tā saturs > 10 %

1.1.6.

Miežu sēnalas

produkts, ko iegūst pēc miežu graudu sausās malšanas, sijāšanas un lobīšanas

kokšķiedra

kopproteīns, ja tā saturs > 10 %

1.1.7.

Miežu atsijas

Produkts, ko iegūst, sijātus un lobītus miežus pārstrādājot grūbās, mannas putraimos vai miltos. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un graudu atsiju piejaukuma

kokšķiedra

ciete

1.1.8.

Miežu proteīns

Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes un kliju atdalīšanas. Sastāv galvenokārt no proteīna

kopproteīns

1.1.9.

Miežu proteīnus saturoša barība

Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes atdalīšanas. Sastāv galvenokārt no proteīna un endospermas daļiņām

mitrums, ja tā saturs < 45 % vai > 60 %

Ja mitruma saturs < 45 %:

—

kopproteīns,

| — | ciete |
| --- | --- |

—

ciete

1.1.10.

Miežu šķīdvielas

miežu produkts, kas iegūts pēc mitrā proteīna un cietes ekstrahēšanas

kopproteīns

1.1.11.

Miežu klijas

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no sijātiem lobītu miežu graudiem. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas.

kokšķiedra

1.1.12.

Šķidrā miežu ciete

sekundārās cietes daļa, ko iegūst, ražojot cieti no miežiem

Ja mitruma saturs < 50 %:

| — | ciete |
| --- | --- |

—

ciete

1.1.13.

Miežu iesala atsijas

mehāniskas sijāšanas (izmēra frakcionēšanas) produkts, kas sastāv no maza izmēra miežu kodoliem un to daļām, kuras atdalītas pirms iesala gatavošanas

kokšķiedra

koppelni, ja to saturs > 2,2 %

1.1.14.

Miežu iesals un iesala smalkne

Produkts, kas sastāv no iesala ražošanā atdalītām miežu kodolu daļām un iesala

kokšķiedra

1.1.15.

Miežu iesala sēnalas

miežu iesala tīrīšanas produkts, kas sastāv no sēnalu un smalknes daļiņām

kokšķiedra

1.1.16.

Cieti miežu destilētāji, mitri

Produkts, ko iegūst, no miežiem ražojot etanolu. Sastāv no destilācijā iegūtām cietām barības daļiņām

mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 88 %

Ja mitruma saturs < 65 %:

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

1.1.17.

Šķīstoši miežu destilētāji, mitri

Produkts, ko iegūst, no miežiem ražojot etanolu. Sastāv no destilācijā iegūtām šķīstošām barības daļiņām

mitrums, ja tā saturs < 45 % vai > 70 %

Ja mitruma saturs < 45 %:

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

1.1.18.

Iesals
   (23)

diedzētas labības produkts, žāvēts, samalts un/vai ekstrahēts

1.1.19.

Iesala asni
   (23)

Iesala labības saasnošanas un iesala tīrīšanas produkts, kurš sastāv no asniem, labības smalknes, sēnalām un šķeltiem iesalinātiem labības graudiem

1.2.1.

Kukurūza
   (24)

Zea mays L. ssp. mays graudi.

1.2.2.

Kukurūzas pārslas
   (24)

Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot lobītu kukurūzu. Var saturēt nedaudz kukurūzas sēnalu

ciete

1.2.3.

Kukurūzas atsijas
   (24)

Miltu vai mannas putraimu ražošanas produkts, ko iegūst no kukurūzas. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no kukurūzas klijām. Var saturēt kukurūzas dīgļu daļas

kokšķiedra

ciete

koptauki, ja attiecīgais saturs > 5 %

1.2.4.

Kukurūzas klijas
   (24)

Miltu vai mannas putraimu ražošanas produkts, ko iegūst no kukurūzas. Sastāv galvenokārt no ārējiem apvalkiem un kukurūzas dīgļu daļām, kā arī endospermas daļiņām

kokšķiedra

1.2.5.

Kukurūzas vālītes
   (24)

Kukurūzas vārpiņas centrālā serde. Tajā var būt nelieli kukurūzas un tās lapu daļiņu daudzumi, ko mehāniskā ražas novākšanā nav bijis iespējams noņemt

kokšķiedra

ciete

1.2.6.

Kukurūzas atsijas
   (24)

kukurūzas kodolu daļiņas, kas produkta pieņemšanas laikā atdalītas sijāšanas procesā

1.2.7.

Kukurūzas šķiedra
   (24)

Kukurūzas cietes ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no šķiedras

mitrums, ja tā saturs < 50 % vai > 70 %

Ja mitruma saturs < 50 %:

| — | kokšķiedra |
| --- | --- |

—

kokšķiedra

1.2.8.

Kukurūzas proteīns [kukurūzas glutēns]
   (24)

Kukurūzas cietes ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no proteīna (prolamīniem), ko iegūst, atdalot cieti

mitrums, ja tā saturs < 70 % vai > 90 %

Ja mitruma saturs < 70 %:

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

1.2.9.

Kukurūzas proteīna barība [kukurūzas glutēna barība] (24)

Produkts, ko iegūst kukurūzas cietes ražošanā. Sastāv no klijām un kukurūzas šķīdvielām. Produktā var būt arī smalcināta kukurūza un kukurūzas dīgļu eļļas ekstrahēšanas līdzprodukti. Var būt pievienoti citi produkti, kas atvasināti, rafinējot vai raudzējot cieti un cietes produktus.

Drīkst saturēt līdz 2 % nātrija un 2 % hlorīda

mitrums, ja tā saturs < 40 % vai > 65 %

Ja mitruma saturs < 40 %:

| — | kopproteīns, |
| --- | --- |

—

kopproteīns,

| — | kokšķiedra |
| --- | --- |

—

kokšķiedra

| — | ciete |
| --- | --- |

—

ciete

1.2.10.

Kukurūzas dīgļi
   (24)

Mannas putraimu, miltu vai cietes ražošanas produkts, ko iegūst no kukurūzas. Sastāv galvenokārt no kukurūzas dīgļiem, ārējo apvalku daļām un endospermas daļām

mitrums, ja tā saturs < 40 % vai > 60 %

Ja mitruma saturs < 40 %:

| — | kopproteīns, |
| --- | --- |

—

kopproteīns,

| — | koptauki |
| --- | --- |

—

koptauki

1.2.11.

Kukurūzas dīgļu izspaidas
   (24)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot pārstrādātus kukurūzas dīgļus, un kas vēl var saturēt endospermas un sēklapvalka daļas

kopproteīns

koptauki

1.2.12.

Kukurūzas dīgļu milti
   (24)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot pārstrādātus kukurūzas dīgļus

kopproteīns

1.2.13.

Kukurūzas dīgļu jēleļļa
   (24)

eļļa un tauki, ko iegūst, presējot un/vai ekstrahējot kukurūzas dīgļus

mitrums, ja tā saturs > 1 %

1.2.14.

Uzpūsta kukurūza
   (24)

produkts, kas iegūts, mitrumā un siltumā zem spiediena apstrādājot maltus vai šķeltus kukurūzas graudus

ciete

1.2.15.

Kukurūzas mērcēšanas šķidrums
   (24)

graudu mērcēšanas procesā iegūtas koncentrētas šķidrās daļiņas

mitrums, ja tā saturs < 45 % vai > 65 %

Ja mitruma saturs < 45 %:

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

1.2.16.

Cukurkururūzas skābbarība
   (24)

Cukurkukurūzas pārstrādes nozares līdzprodukts, kas sastāv no centra vālītēm, sēnalām un kodola pamata un kas ir kapāts un žāvēts vai presēts. Ražo, kapājot cukurkukurūzas vālītes, sēnalas un lapas kopā ar cukurkukurūzas kodoliem

kokšķiedra

1.2.17.

Drupināta, atdīgļota kukurūza
   (24)

Produkts, ko iegūst, atdīgļojot drupinātu kukurūzu. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām un var saturēt kukurūzas dīgļu daļas un ārējos apvalkus

kokšķiedra

ciete

1.2.18.

Kukurūzas atsijas
   (24)

cietas samaltas kukurūzas daļas, kas nesatur klijas vai dīgļus vai tos satur ļoti nelielā daudzumā

kokšķiedra

ciete

1.2.19.

Kukurūzas dīgļu miltu barība
   (24)

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot pārstrādātus kukurūzas dīgļus. Tikai tad, ja produkts ražots integrētā smalcināšanas un rafinēšanas fabrikā, tajā drīkst būt līdz:

| — | 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras); |
| --- | --- |

—

1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras);

| — | 1,3 % koplecitīna; |
| --- | --- |

—

1,3 % koplecitīna;

| — | 2 % ziepju bāzes |
| --- | --- |

—

2 % ziepju bāzes

kopproteīns

1.2.20.

Kukurūzas vālīšu maisījums

kukurūzas graudi un vālītes

1.2.21.

Kukurūzas vālīšu maisījums ar sēnalām

kukurūzas graudi, vālītes un sēnalas

1.3.1.

Prosa

Panicum miliaceum L. graudi

1.4.1.

Auzas

Avena sativa L. un citu auzu šķirņu graudi

1.4.2.

Lobītas auzas

lobīti auzu graudi

1.4.3.

Auzu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot lobītas auzas. Var saturēt nedaudz auzu sēnalu

ciete

1.4.4.

Auzu atsijas

Produkts, ko iegūst, izsijātas un lobītas auzas pārstrādājot auzu putraimos un miltos. Sastāv galvenokārt no auzu klijām un mazliet endospermas

kokšķiedra

ciete

1.4.5.

Auzu klijas

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem lobītu auzu graudiem. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas

kokšķiedra

1.4.6.

Auzu sēnalas

produkts, ko iegūst, lobot auzu graudus

kokšķiedra

1.4.7.

Uzpūstas auzas

produkts, kas iegūts, mitrumā un siltumā zem spiediena apstrādājot maltus vai šķeltus auzu graudus

ciete

1.4.8.

Auzu putraimi

tīrītas auzas ar atdalītām sēnalām

kokšķiedra

ciete

1.4.9.

Auzu milti

produkts, ko iegūst, maļot auzu graudus

kokšķiedra

ciete

1.4.10.

Lopbarības auzu milti

auzu produkts ar augstu cietes saturu pēc lobīšanas

kokšķiedra

1.4.11.

Auzu barība

Produkts, ko iegūst, izsijātas un lobītas auzas pārstrādājot auzu putraimos un miltos. Sastāv galvenokārt no auzu klijām un mazliet endospermas

kokšķiedra

1.5.1.

Ekstrahētas kvinojas sēklas

tīrītas kvinojas (Chenopodium quinoa Willd.) pilnsēklas, no kurām ir atdalīti saponīni, kas atrodas sēklas ārējā kārtā

1.6.1.

Šķelti rīsi

Oryza Sativa L. rīsu kodola daļa, kuras garums ir mazāks nekā trīs ceturtdaļas pilna kodola. Rīsi var būt apvārīti

ciete

1.6.2.

Slīpēti rīsi

Lobīti rīsi, no kuriem slīpēšanas laikā ir atdalītas gandrīz visas klijas un dīglis. Rīsi var būt apvārīti

ciete

1.6.3.

Iepriekš uzbriedināti rīsi

produkts, ko iegūst no slīpētiem vai šķeltiem rīsiem, tos uzbriedinot

ciete

1.6.4.

Ekstrudēti rīsi

produkts, ko iegūst, ekstrudējot rīsu miltus

ciete

1.6.5.

Rīsu pārslas

produkts, ko iegūst, pārslojot iepriekš uzbriedinātus rīsu kodolus vai šķeltus rīsu kodolus

ciete

1.6.6.

Lobīti rīsi

Nelobīti (Oryza Sativa L.) rīsi, no kuriem atdalīts tikai apvalks. Lobīšanas un apstrādes rezultātā var nedaudz samazināties kliju daudzums

ciete

kokšķiedra

1.6.7.

Malti lopbarības rīsi

produkts, ko iegūst, maļot lopbarības rīsus, kas sastāv vai nu no zaļiem, krītainiem vai negataviem graudiem, kuri atsijāti lobītu rīsu slīpēšanas procesā, vai arī no parastiem lobītiem rīsu graudiem, kuri ir dzelteni vai plankumaini

ciete

1.6.8.

Rīsu milti

Produkts, ko iegūst, maļot slīpētus rīsus. Rīsi var būt apvārīti

ciete

1.6.9.

Lobītu rīsu milti

Produkts, ko iegūst, maļot lobītus rīsus. Rīsi var būt apvārīti

ciete

kokšķiedra

1.6.10.

Rīsu klijas

Produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no kodola ārējām kārtām (augļapvalka, sēklas apvalka, kodola, aleirona) un daļēji no dīgļa. Rīsi var būt apvārīti vai ekstrudēti

kokšķiedra

1.6.11.

Rīsu klijas ar kalcija karbonātu

Produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no kodola ārējām kārtām (augļapvalka, sēklas apvalka, kodola, aleirona) un daļēji no dīgļa. Drīkst saturēt līdz 23 % kalcija karbonāta, ko izmanto par pārstrādes palīglīdzekli. Rīsi var būt apvārīti

kokšķiedra

kalcija karbonāts

1.6.12.

Attaukotas rīsu klijas

eļļas ekstrakcijā iegūtas rīsu klijas

kokšķiedra

1.6.13.

Rīsu kliju eļļa

eļļa, ko iegūst no stabilizētām rīsu klijām

1.6.14.

Rīsu atsijas

Rīsu miltu un cietes ražošanas produkts, ko iegūst sausā vai mitrā slīpēšanā un sijāšanā. Sastāv galvenokārt no cietes, proteīna, taukiem un šķiedrvielām. Rīsi var būt apvārīti. Drīkst saturēt līdz 0,25 % nātrija un līdz 0,25 % sulfāta

ciete, ja attiecīgais saturs > 20 %

kopproteīns, ja tā saturs > 10 %

koptauki, ja to saturs > 5 %

kokšķiedra

1.6.15.

Rīsu atsijas ar kalcija karbonātu

Produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no aleirona slāņa un endospermas daļiņām. Drīkst saturēt līdz 23 % kalcija karbonāta, kas izmantots par pārstrādes palīglīdzekli. Rīsi var būt apvārīti

ciete

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

kalcija karbonāts

1.6.16.

Rīss

Oryza sativa L. graudi

1.6.17.

Rīsu dīgļi

produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no dīgļiem

koptauki

kopproteīns

1.6.18.

Rīsu dīgļu izspaidas5

produkts, kas rodas pēc tam, kad rīsu dīgļi ir eļļas ieguvei sadrupināti

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

1.6.20.

Rīsu proteīns

rīsu cietes ražošanas produkts, ko iegūst mitrās slīpēšanā, sijāšanā, atdalīšanā, koncentrēšanā un žāvēšanā

kopproteīns

1.6.21.

Rīsu šķidrā barība

koncentrēts šķidrs produkts, ko iegūst mitrā rīsu slīpēšanā un sijāšanā

ciete

1.6.22.

Uzpūsti rīsi

produkts, ko iegūst, izplešot rīsu kodolus vai šķeltus rīsu kodolus

ciete

1.6.23.

Raudzēti rīsi

produkts, ko iegūst, raudzējot rīsus

ciete

1.6.24.

Slīpēti nepareizi veidoti rīsi, slīpēti/krītaini rīsi

rīsu slīpēšanā iegūts produkts, kas galvenokārt sastāv no veseliem vai šķeltiem nepareizi veidotiem kodoliem un/vai krītainiem kodoliem, un/vai bojātiem kodoliem, un/vai dabiski iekrāsotiem (zaļiem, sarkaniem, dzelteniem) kodoliem, un/vai parastiem lobītiem rīsu graudiem

ciete

1.6.25.

Slīpēti nenobrieduši rīsi

rīsu slīpēšanā iegūts produkts, kas sastāv galvenokārt no nenobriedušiem rīsiem un/vai krītainiem kodoliem

ciete

1.7.1.

Rudzi

Secale cereale L. graudi

1.7.2.

Rudzu atsijas

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un dažādu grauda daļu piejaukuma

ciete

kokšķiedra

1.7.3.

Rudzu barība

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām atdalīts mazāk endospermas kā no rudzu klijām

ciete

kokšķiedra

1.7.4.

Rudzu klijas

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas

ciete

kokšķiedra

1.8.1.

Sorgo [Milo]

Sorghum bicolor (L.) Moench graudi/sēklas

1.8.2.

Baltais sorgo

īpašu sorgo šķirņu graudi ar baltu sēklapvalku

1.8.3.

Sorgo barība

Žāvēts produkts, ko iegūst, atdalot sorgo cieti. Sastāv galvenokārt no klijām. Produktā var arī būt sausas macerācijas ūdens nogulsnes un tam var būt pievienoti dīgļi

kopproteīns

1.9.1.

Plēkšņu kvieši

plēkšņu kviešu Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank vai Triticum monococcum L. graudi

1.9.2.

Plēkšņu kviešu klijas

Plēkšņu kviešu miltu ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no ārējiem apvalkiem ar plēkšņu kviešu dīgļu daļu un endospermas daļiņu piejaukumu

kokšķiedra

1.9.3.

Plēkšņu kviešu sēnalas

produkts, ko iegūst, lobot plēkšņu kviešu graudus

kokšķiedra

1.9.4.

Plēkšņu kviešu atsijas

Produkts, ko iegūst, sijātus un lobītus plēkšņu kviešu graudus pārstrādājot miltos. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un graudu atsiju piejaukuma

kokšķiedra

ciete

1.10.1.

Tritikāle

Triticum × Secale cereale L. Hybrid graudi

1.11.1.

Kvieši

Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. un citu kviešu šķirņu graudi

1.11.2.

Kviešu asni

produkts, kas iegūts iesala labības dīgšanā un iesala tīrīšanā un sastāv no asniem, labības smalknes, sēnalām un šķeltiem iesalinātiem kviešu graudiem

1.11.3.

Uzbriedināti kvieši

produkts, kas iegūts, mitrumā un siltumā zem spiediena apstrādājot maltus vai šķeltus kviešu graudus

ciete

1.11.4.

Kviešu atsijas

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no sijātiem kviešu graudiem vai lobītiem plēkšņu kviešiem. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un graudu atsiju piejaukuma

kokšķiedra

ciete

1.11.5.

Kviešu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot lobītus kviešus. Var saturēt nedaudz kviešu sēnalu

kokšķiedra

ciete

1.11.6.

Barība no kviešiem

Miltu vai iesala ražošanas produkts, ko iegūst no sijātiem kviešu graudiem vai lobītiem plēkšņu kviešiem. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no kviešu klijām

kokšķiedra

1.11.7.

Kviešu klijas
   (25)

Miltu vai iesala ražošanas produkts, ko iegūst no sijātiem kviešu graudiem vai lobītiem plēkšņu kviešiem. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas

kokšķiedra

1.11.8.

Raudzēta kviešu iesala daļiņas

Produkts, ko iegūst, kombinējot kviešu un kviešu kliju iesalošanu un raudzēšanu. Pēc tam barības produktu izžāvē un samaļ

ciete

kokšķiedra

1.11.10.

Kviešu šķiedra

Šķiedrviela, ko iegūst kviešu apstrādē. Sastāv galvenokārt no šķiedras

mitrums, ja tā saturs < 60 % vai > 80 %

Ja mitruma saturs < 60 %:

| — | kokšķiedra |
| --- | --- |

—

kokšķiedra

1.11.11.

Kviešu dīgļi

miltu malšanā iegūts barības produkts, sastāv galvenokārt no placinātiem vai citādi apstrādātiem kviešu dīgļiem, kuri vēl satur endospermas un ārējo apvalku daļas

kopproteīns

koptauki

1.11.12.

Raudzēti kviešu dīgļi

kviešu dīgļu raudzēšanas produkts

kopproteīns

koptauki

1.11.13.

Kviešu dīgļu izspaidas5

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kviešu (Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. un citu kviešu šķirņu) dīgļus un lobītus plēkšņu kviešus (Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank, Triticum monococcum L.), pie kuriem var būt palikušas endospermas un sēklapvalka daļiņas

kopproteīns

1.11.15.

Kviešu proteīns

kviešu proteīns, ko iegūst cietes vai etanola ražošanā; var būt daļēji hidrolizēts

kopproteīns

1.11.16.

Barība no kviešu glutēna

Kviešu cietes un glutēna ražošanas produkts. Sastāv no klijām, kurām var būt daļēji atdalīti dīgļi. Tam var būt pievienotas kviešu šķīdvielas, šķelti kvieši un citi cietes un cietes rafinēšanas vai raudzēšanas produkti

mitrums, ja tā saturs < 45 % vai > 60 %

Ja mitruma saturs < 45 %:

| — | kopproteīns, |
| --- | --- |

—

kopproteīns,

| — | ciete |
| --- | --- |

—

ciete

1.11.18.

Elastīgais kviešu glutēns

kviešu proteīns, kam raksturīga liela viskoelastība, hidratēts, ar minimālo 80 % proteīna (N × 6,25) saturu un maksimālo pelnu daudzumu sausnā 2 %

kopproteīns

1.11.19.

Šķidrā kviešu ciete

produkts, ko no kviešiem iegūst cietes/glikozes un glutēna ražošanā

mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 85 %

Ja mitruma saturs < 65 %:

| — | ciete |
| --- | --- |

—

ciete

1.11.20.

Daļēji atcukurota kviešu ciete ar proteīnu

produkts, ko iegūst kviešu cietes ražošanā un kas galvenokārt sastāv no daļēji cukurotas cietes, šķīstošajiem proteīniem un citām šķīstošām endospermas daļām

kopproteīns

ciete

kopējie cukuri, aprēķināti kā saharoze

1.11.21.

Kviešu šķīdvielas

Kviešu produkts, ko iegūst pēc mitrā proteīna un cietes ekstrahēšanas. Var būt hidrolizēts

mitrums, ja tā saturs < 55 % vai > 85 %

Ja mitruma saturs < 55 %:

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

1.11.22.

Kviešu rauga koncentrāts

mitrs līdzprodukts, kas rodas, raudzējot kviešu cieti alkohola ražošanai

mitrums, ja tā saturs < 60 % vai > 80 %

Ja mitruma saturs < 60 %:

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

1.11.23.

Kviešu iesala atsijas

mehāniskas sijāšanas (izmēra frakcionēšanas) produkts, kas sastāv no maza izmēra kviešu kodoliem un to daļiņām, kuras atdalītas pirms iesalošanas

kokšķiedra

1.11.24.

Iesala kvieši un iesala daļiņas

produkts, kas sastāv no kviešu kodolu daļām un iesala, kurš atdalīts iesala ražošanā

kokšķiedra

1.11.25.

Kviešu iesala sēnalas

iesala kviešu tīrīšanas produkts, kas sastāv no sēnalu un smalknes daļiņām

kokšķiedra

1.11.26.

Kviešu aleirons

produkts, ko iegūst, no kviešu klijām atdalot aleirona kārtu

kopproteīns

kokšķiedra

1.12.2.

Graudu milti
   (23)

milti, ko iegūst, samaļot graudus

ciete

kokšķiedra

1.12.3.

Graudu proteīna koncentrāts
   (23)

koncentrēts un izžāvēts produkts, kas no graudiem iegūts pēc tam, kad no tiem raudzēšanā atdalīta ciete

kopproteīns

1.12.4.

Labības graudu atsijas
   (23)

Mehāniskas sijāšanas (izmēra frakcionēšanas) produkti, kas sastāv no maziem graudiem un graudu kodolu daļām, kuras var būt atdīgļotas un ir atdalītas pirms graudu turpmākas pārstrādes. Var saturēt vairāk kokšķiedras (piem., apvalku) nekā nefrakcionēti graudaugi

kokšķiedra

1.12.5.

Graudu dīgļi
   (23)

miltu malšanas un cietes ražošanas produkts, sastāv galvenokārt no placinātiem vai citādi apstrādātiem graudu dīgļiem, kuri vēl satur endospermas un ārējo apvalku daļas

kopproteīns

koptauki

1.12.6.

Atliekas no graudu destilēšanas, sīrups
   (23)

graudu produkts, ko iegūst, iztvaicējot graudu spirta ražošanā izmantoto graudu raudzēšanas un destilēšanas ūdeni

mitrums, ja tā saturs < 45 % vai > 70 %

Ja mitruma saturs < 45 %:

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

1.12.7.

Mitri destilatoru graudi
   (23)

mitrs produkts, ko veido cietā masa, kura iegūta, centrifugējot un/vai filtrējot graudu spirta ražošanā izmantoto raudzēšanas un destilācijas ūdeni

mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 88 %

Ja mitruma saturs < 65 %:

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

1.12.8.

Koncentrētas šķīstošas destilatoru daļas
   (23)

Mitrs produkts, ko iegūst alkohola ražošanā, raudzējot un destilējot kviešu misu un cukura sīrupu pēc tam, kad no tā atdalītas klijas un glutēns. Var saturēt nedzīvas raudzēšanā izmantoto mikroorganismu šūnas un/vai to daļas.

Ja mitruma saturs ir 12 %, drīkst saturēt līdz 4 % kālija

mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 88 %

Ja mitruma saturs < 65 %:

kopproteīns, ja tā saturs > 10 %

1.12.9.

Destilatoru graudi un šķīstošās daļas
   (23)

Produkts, ko iegūst alkohola ražošanā, raudzējot un destilējot labības graudu misu un/vai citus cieti un cukuru saturošus produktus. Var saturēt nedzīvas raudzēšanā izmantoto mikroorganismu šūnas un/vai to daļas. Ja mitruma saturs līdz 12 %, drīkst saturēt 2 % sulfāta un/vai līdz 2 % kālija

mitrums, ja tā saturs < 60 % vai > 80 %

Ja mitruma saturs < 60 %:

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

1.12.10.

Žāvēti destilatoru graudi
   (23)

Alkohola destilēšanas produkts, ko iegūst, izžāvējot raudzētu graudu cietos līdzproduktus. Ja mitruma saturs ir 12 %, drīkst saturēt līdz 2 % kālija

kopproteīns

1.12.11.

Tumšie destilatoru graudi
   (23)
  [žāvēti destilatoru graudi un šķīdvielas
   (23)]

Alkohola destilēšanas produkts, ko iegūst, izkaltējot raudzētu graudu cietos līdzproduktus, un kam pievienots šķiedeņa sīrups vai iztvaicēts skalojamais ūdens. Ja mitruma saturs ir 12 %, drīkst saturēt līdz 2 % kālija

kopproteīns

1.12.12.

Alus drabiņas
   (23)

Brūvēšanas produkts, ko iegūst no iesalinātas un neiesalinātas labības līdzproduktiem un citiem cieti saturošiem produktiem un kas var saturēt apiņu daļas. Parasti tirgots mitrā veidā, bet var tikt tirgots arī žāvētā cietā veidā. Drīkst saturēt līdz 0,3 % dimetilpolisiloksāna, līdz 1,5 % enzīmu un līdz 1,8 % bentonīta

mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 88 %

Ja mitruma saturs < 65 %:

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

1.12.13.

Viskija drabiņas
   (23)

Ciets produkts, ko iegūst graudu viskija ražošanā. Sastāv no līdzproduktiem, kas iegūti no iesalinātiem graudiem ekstrakcijā ar karstu ūdeni. Parasti tirgots mitrā veidā pēc ekstrakta notecināšanas

mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 88 %

Ja mitruma saturs < 65 %:

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

1.12.14.

Misas filtrācijas atliekas

Ciets produkts, ko iegūst alus, iesala ekstrakta un viskija spirta ražošanā. Sastāv no malta iesala karsta ūdens ekstrakcijas līdzproduktiem, tajā var būt citas ar cukuru un cieti bagātas palīgvielas. Parasti tirgots mitrā veidā pēc ekstrakta izspiešanas

mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 88 %

Ja mitruma saturs < 65 %:

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

1.12.15.

Šķiedenis

produkts, kas iesala viskija ražošanā paliek pāri destilatorā pēc pirmās destilācijas

kopproteīns, ja tā saturs > 10 %

1.12.16.

Šķiedeņa sīrups

produkts, ko iegūst iesala viskija ražošanā, pēc pirmās destilācijas iztvaicējot destilatorā palikušo šķiedeni

mitrums, ja tā saturs < 45 % vai > 70 %

Ja mitruma saturs < 45 %:

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

2.   Eļļas augu sēklas, eļļas augu augļi un no tiem atvasināti produkti

| Numurs | Nosaukums1 | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1.1. | Babasu izspaidas
   (26) | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot Orbignya šķirņu babasu palmas riekstus | kopproteīns
  koptauki
  kokšķiedra |
| 2.2.1. | Sējas idras sēklas | Camelina sativa L. Crantz sēklas | |
| 2.2.2. | Sējas idra, izspaidas
   (26) | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sējas idras sēklas | kopproteīns
  koptauki
  kokšķiedra |
| 3.2.2. | Sējas idras milti | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot sējas idras sēklu izspaidas | kopproteīns |
| 2.3.1. | Kakao sēnalas | kaltētu un grauzdētu Theobroma cacao L. pupiņu apvalki | kokšķiedra |
| 2.3.2. | Kakao pupiņu pākstis | produkts, ko iegūst, pārstrādājot Theobroma cacao L. pupiņas | kokšķiedra
  kopproteīns |
| 2.3.3. | Daļēji attīrītu kakao pupiņu milti | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kaltētas un grauzdētas Theobroma cacao L. kakao pupiņas, no kurām ir atdalīta daļa sēnalu | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 2.4.1. | Kopras izspaidas
   (26) | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu) | kopproteīns
  koptauki
  kokšķiedra |
| 2.4.2. | Kopra, hidrolizētas izspaidas
   (26) | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot un ar fermentiem hidrolizējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu) | kopproteīns
  koptauki
  kokšķiedra |
| 2.4.3. | Kopras milti | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu) | kopproteīns |
| 2.5.1. | Kokvilnas sēklas | kokvilnas (Gossypium spp.) sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras | |
| 2.5.2. | Daļēji attīrītu kokvilnas sēklu milti | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras un daļa sēnalu (maksimālais kokšķiedras saturs sausnā — 22,5 %) | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 2.5.3. | Kokvilnas sēklu izspaidas
   (26) | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kokvilnas sēklas, no kurām atdalītas šķiedras | kopproteīns
  kokšķiedra
  koptauki |
| 2.6.1. | Daļēji attīrītu zemesriekstu
   (27)
  izspaidas
   (26) | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot daļēji attīrītus Arachis hypogaea L. un citu Arachis sugu zemesriekstus (maksimālais kokšķiedras saturs sausnā — 16 %) | kopproteīns
  koptauki
  kokšķiedra |
| 2.6.2. | Daļēji attīrītu zemesriekstu
   (27)
  milti | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attīrītu zemesriekstu izspaidas (maksimālais kokšķiedras saturs sausnā — 16 %) | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 2.6.3. | Attīrītu zemesriekstu
   (27)
  izspaidas
   (26) | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot attīrītus zemesriekstus | kopproteīns
  koptauki
  kokšķiedra |
| 2.6.4. | Attīrītu zemesriekstu
   (27)
  milti | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot attīrītu zemesriekstu izspaidas | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 2.6.5. | Zemesrieksti
   (27) | Arachis hypogaea un citu Arachis sugu sēklas | |
| 2.7.1. | Kapoki izspaidas
   (26) | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kapoka (Ceiba pentadra L. Gaertn.) sēklas | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 2.8.1. | Linsēklas | nesmalcinātas, placinātas vai maltas sējas linu (Linum usitatissimum L.) sēklas (minimālā botāniskā tīrība — 93 %). | |
| 2.8.2. | Linsēklu izspaidas
   (26) | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot linsēklas | kopproteīns
  koptauki
  kokšķiedra |
| 2.8.3. | Linsēklu milti | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot linsēklu izspaidas | kopproteīns |
| 2.8.4. | Barība no linsēklu
   (26)
  izspaidām | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot linsēklas. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz:






  — | 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), |

Numurs

Nosaukums1

Apraksts

Obligāti jādeklarē

2.1.1.

Babasu izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot Orbignya šķirņu babasu palmas riekstus

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

2.2.1.

Sējas idras sēklas

Camelina sativa L. Crantz sēklas

2.2.2.

Sējas idra, izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sējas idras sēklas

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

3.2.2.

Sējas idras milti

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot sējas idras sēklu izspaidas

kopproteīns

2.3.1.

Kakao sēnalas

kaltētu un grauzdētu Theobroma cacao L. pupiņu apvalki

kokšķiedra

2.3.2.

Kakao pupiņu pākstis

produkts, ko iegūst, pārstrādājot Theobroma cacao L. pupiņas

kokšķiedra

kopproteīns

2.3.3.

Daļēji attīrītu kakao pupiņu milti

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kaltētas un grauzdētas Theobroma cacao L. kakao pupiņas, no kurām ir atdalīta daļa sēnalu

kopproteīns

kokšķiedra

2.4.1.

Kopras izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu)

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

2.4.2.

Kopra, hidrolizētas izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot un ar fermentiem hidrolizējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu)

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

2.4.3.

Kopras milti

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu)

kopproteīns

2.5.1.

Kokvilnas sēklas

kokvilnas (Gossypium spp.) sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras

2.5.2.

Daļēji attīrītu kokvilnas sēklu milti

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras un daļa sēnalu (maksimālais kokšķiedras saturs sausnā — 22,5 %)

kopproteīns

kokšķiedra

2.5.3.

Kokvilnas sēklu izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kokvilnas sēklas, no kurām atdalītas šķiedras

kopproteīns

kokšķiedra

koptauki

2.6.1.

Daļēji attīrītu zemesriekstu
   (27)
  izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot daļēji attīrītus Arachis hypogaea L. un citu Arachis sugu zemesriekstus (maksimālais kokšķiedras saturs sausnā — 16 %)

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

2.6.2.

Daļēji attīrītu zemesriekstu
   (27)
  milti

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attīrītu zemesriekstu izspaidas (maksimālais kokšķiedras saturs sausnā — 16 %)

kopproteīns

kokšķiedra

2.6.3.

Attīrītu zemesriekstu
   (27)
  izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot attīrītus zemesriekstus

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

2.6.4.

Attīrītu zemesriekstu
   (27)
  milti

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot attīrītu zemesriekstu izspaidas

kopproteīns

kokšķiedra

2.6.5.

Zemesrieksti
   (27)

Arachis hypogaea un citu Arachis sugu sēklas

2.7.1.

Kapoki izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kapoka (Ceiba pentadra L. Gaertn.) sēklas

kopproteīns

kokšķiedra

2.8.1.

Linsēklas

nesmalcinātas, placinātas vai maltas sējas linu (Linum usitatissimum L.) sēklas (minimālā botāniskā tīrība — 93 %).

2.8.2.

Linsēklu izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot linsēklas

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

2.8.3.

Linsēklu milti

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot linsēklu izspaidas

kopproteīns

2.8.4.

Barība no linsēklu
   (26)
  izspaidām

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot linsēklas. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz:

—

1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras),

| — | 1,3 % koplecitīna, |
| --- | --- |

—

1,3 % koplecitīna,

| — | 2 % ziepju bāzes |
| --- | --- |

—

2 % ziepju bāzes

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

2.8.5.

Barība no linsēklu miltiem

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot linsēklu izspaidas. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz:

| — | 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), |
| --- | --- |

—

1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras),

| — | 1,3 % koplecitīna, |
| --- | --- |

—

1,3 % koplecitīna,

| — | 2 % ziepju bāzes |
| --- | --- |

—

2 % ziepju bāzes

kopproteīns

2.9.1.

Sinepju klijas

Sinepju (Brassica juncea L.) ražošanas produkts. Sastāv no sēklu ārējiem apvalkiem un daļiņām

kokšķiedra

2.9.2.

Sinepju sēklu milti

produkts, ko iegūst, no sinepju sēklām ekstrahējot ēterisko sinepju eļļu

kopproteīns

2.10.1.

Gizotiju sēklas

gizotiju (Guizotia abyssinica (L. F.) Cass) sēklas

2.10.2.

Gizotiju sēklu izspaidas5

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot gizotiju sēklas (HCl nešķīstošo pelnu maksimālais daudzums — 3,4 %)

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

2.11.1.

Olīvu mīkstums

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot presētas olīvas (Olea europea L.), kuras pēc iespējas atdalītas no kodoliem

kopproteīns

kokšķiedra

koptauki

2.11.2.

Barība no attaukotiem olīvu miltiem

Olīveļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot olīvu mīkstuma izspaidas, un kas pēc iespējas atdalīts no kodolu daļām. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz:

| — | 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), |
| --- | --- |

—

1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras),

| — | 1,3 % koplecitīna, |
| --- | --- |

—

1,3 % koplecitīna,

| — | 2 % ziepju bāzes |
| --- | --- |

—

2 % ziepju bāzes

kopproteīns

kokšķiedra

2.11.3.

Attaukoti olīvu milti

olīveļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot olīvu mīkstuma izspaidas, un kas pēc iespējas atdalīts no kodolu daļām

kopproteīns

kokšķiedra

2.12.1.

Palmu kodolu izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot palmu (Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifra (HBK) L.H. Bailey (Elaeis melanococca auct.)) kodolus, no kuriem pēc iespējas atdalīta čaula

kopproteīns

kokšķiedra

koptauki

2.12.2.

Palmu kodolu milti

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot palmu kodolus, no kuriem pēc iespējas atdalīta čaula

kopproteīns

kokšķiedra

2.13.1.

Ķirbju un kabaču sēklas

Cucurbita pepo L. un Cucurbita ģints augu sēklas

2.13.2.

Ķirbju un kabaču sēklu izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot Cucurbita pepo un Cucurbita ģints augu sēklas

kopproteīns

koptauki

2.14.1.

Rapšu sēklas
   (28)

Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. sēklas. Indijas rapša Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz un rapša Brassica rapa spp. oleifera (Metzg.) Sinsk. sēklas. Minimālā botāniskā tīrība – 94 %

2.14.2.

Rapša sēklu
   (28)
  izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot rapšu sēklas

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

2.14.3.

Rapšu sēklu
   (28)
  milti

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot rapša sēklu izspaidas

kopproteīns

2.14.4.

Ekstrudētas rapšu sēklas
   (28)

produkts, kas iegūts, mitrumā un siltumā zem spiediena apstrādājot nesmalcinātas rapšu sēklas, tādējādi palielinot cietes uzbriešanu

kopproteīns

koptauki

2.14.5.

Rapšu sēklu
   (28)
  proteīna koncentrāts

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, no rapša sēklu izspaidām vai rapša sēklām atdalot proteīna frakciju

kopproteīns

2.14.6.

Barība no rapša sēklu
   (28)
  izspaidām
   (26)

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot rapšu sēklas. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz:

| — | 1 % kopējo izmantoto balinātājmālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātu un celulozes vai koksnes šķiedras), |
| --- | --- |

—

1 % kopējo izmantoto balinātājmālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātu un celulozes vai koksnes šķiedras),

| — | 1,3 % koplecitīna, |
| --- | --- |

—

1,3 % koplecitīna,

| — | 2 % ziepju bāzes |
| --- | --- |

—

2 % ziepju bāzes

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

2.14.7.

Barība no rapšu sēklu
   (28)
  miltiem

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot rapša sēklu izspaidas. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz:

| — | 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), |
| --- | --- |

—

1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras),

| — | 1,3 % koplecitīna, |
| --- | --- |

—

1,3 % koplecitīna,

| — | 2 % ziepju bāzes |
| --- | --- |

—

2 % ziepju bāzes

kopproteīns

2.15.1.

Saflora sēklas

Saflora (Carthamus tinctorius L.) sēklas

2.15.2.

Daļēji attīrītu safloras sēklu milti

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attīrītas saflora sēklas

kopproteīns

kokšķiedra

2.15.3.

Saflora sēnalas

produkts, ko iegūst, lobot saflora sēklas

kokšķiedra

2.16.1.

Sezama sēklas

Sesamum indicum L. sēklas

2.17.1.

Daļēji izlobītas sezama sēklas

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, atdalot daļu sēnalu

kopproteīns

kokšķiedra

2.17.2.

Sezama sēnalas

produkts, ko iegūst, lobot sezama sēklas

kokšķiedra

2.17.3.

Sezama sēklu izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sezama sēklas (HCl nešķīstošo pelnu maksimālais daudzums – 5 %)

kopproteīns

kokšķiedra

koptauki

2.18.1.

Grauzdētas sojas pupiņas

sojas pupiņas (Glycine max L. Merr.), kas pakļautas attiecīgai termiskai apstrādei (maksimālā ureāzes aktivitāte – 0,4 mg N/g x min)

2.18.2.

Sojas pupiņu izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sojas pupiņas

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

2.18.3.

Sojas pupiņu milti

eļļas ražošanas produkts, ko no sojas pupiņām iegūst pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskas apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte – 0,4 mg N/g × min)

kopproteīns

kokšķiedra

ja sausnā > 8 %

2.18.4.

Lobītu sojas pupiņu milti

eļļas ražošanas produkts, ko no lobītām sojas pupiņām iegūst pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskas apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte – 0,5 mg N/g × min)

kopproteīns

2.18.5.

Sojas (pupiņu) pākstis

produkts, ko iegūst, lobot sojas pupiņas

kokšķiedra

2.18.6.

Ekstrudētas sojas pupiņas

produkts, kas iegūts, mitrumā un siltumā zem spiediena apstrādājot sojas pupiņas, tādējādi palielinot cietes uzbriešanu

kopproteīns

koptauki

2.18.7.

Sojas (pupiņu) proteīna koncentrāts

Produkts, ko pēc otrreizējas ekstrahēšanas vai fermentatīvas apstrādes iegūst no lobītām sojas pupiņām, kurām ekstrahētas taukvielas, lai samazinātu slāpekli nesaturoša ekstrakta līmeni. Var saturēt inaktivētus fermentus

kopproteīns

2.18.8.

Sojas pupiņu mīkstums [sojas pupiņu pasta]

produkts, ko iegūst, ekstrahējot sojas pupiņas pārtikas ražošanas vajadzībām

kopproteīns

2.18.9.

Sojas pupiņu melase

produkts, ko iegūst, pārstrādājot sojas pupiņas

kopproteīns

koptauki

2.18.10.

Sojas pupiņu sagatavošanas līdzprodukts

produkts, ko iegūst, pārstrādājot sojas pupiņas, lai no tām ražotu pārtikas izstrādājumus

kopproteīns

2.18.11.

Sojas pupiņas

sojas (Glycine max L. Merr.) pupiņas

ureāzes aktivitāte, ja tās saturs > 0.4 mg N/g × min

2.18.12.

Sojas pupiņu pārslas

produkts, ko iegūst, lobītas sojas pupiņas tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot (maksimālā ureāzes aktivitāte – 0,4 mg N/g × min)

kopproteīns

2.18.13.

Barība no sojas (pupiņu) miltiem

Eļļas ražošanas produkts, ko no sojas pupiņām iegūst pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte – 0,4 mg N/g x min). Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz:

| — | 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), |
| --- | --- |

—

1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras),

| — | 1,3 % koplecitīna, |
| --- | --- |

—

1,3 % koplecitīna,

| — | 1,5 % ziepju bāzes |
| --- | --- |

—

1,5 % ziepju bāzes

kopproteīns

kokšķiedra

ja sausnā > 8 %

2.18.14.

Barība no lobītiem sojas (pupiņu) miltiem

Eļļas ražošanas produkts, ko no lobītām sojas pupiņām iegūst pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskas apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte – 0,5 mg N/g x min). Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz:

| — | 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), |
| --- | --- |

—

1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras),

| — | 1,3 % koplecitīna, |
| --- | --- |

—

1,3 % koplecitīna,

| — | 1,5 % ziepju bāzes |
| --- | --- |

—

1,5 % ziepju bāzes

kopproteīns

2.18.15.

Raudzēts sojas (pupiņu) proteīns (koncentrāts)

Produkts, ko mikrobioloģiskā raudzēšanā iegūst no lobītām sojas pupiņām, no kurām, lai samazinātu slāpekli nesaturoša ekstrakta līmeni, tikušas ekstrahētas taukvielas. Tajā var būt nedzīvas raudzēšanā izmantoto mikroorganismu šūnas un/vai to daļas

kopproteīns

2.18.16.

Grauzdētas vai tvaicētas sojas milti

sojas pupiņas, kas grauzdētas vai tvaicētas un samaltas miltos (maksimālā ureāzes aktivitāte — 0,4 mg N/g x min)

2.19.1.

Saulespuķu sēklas

saulespuķu (Helianthus annuus L.) sēklas

2.19.2.

Saulespuķu sēklu izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot saulespuķu sēklas

kopproteīns

koptauki

kokšķiedra

2.19.3.

Saulespuķu sēklu milti

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot saulespuķu sēklu izspaidas

kopproteīns

kokšķiedra

2.19.4.

Lobītu saulespuķu sēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot tādu saulespuķu sēklu izspaidas, no kurām daļēji vai pilnībā atdalīts apvalks. Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 27,5 %

kopproteīns

kokšķiedra

2.19.5.

Saulespuķu sēklu apvalki

produkts, ko iegūst, lobot saulespuķu sēklas

kokšķiedra

2.19.6.

Barība no saulespuķu sēklu miltiem

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot saulespuķu sēklu izspaidas. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz:

| — | 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), |
| --- | --- |

—

1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras),

| — | 1,3 % koplecitīna, |
| --- | --- |

—

1,3 % koplecitīna,

| — | 2 % ziepju bāzes |
| --- | --- |

—

2 % ziepju bāzes

kopproteīns

2.19.7.

Barība no lobītiem saulespuķu sēklu miltiem

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot tādu saulespuķu sēklu izspaidas, no kurām daļēji vai pilnībā atdalīts apvalks. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz:

| — | 1 % kopējo izmantoto balinātājmālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātu un celulozes vai koksnes šķiedras), |
| --- | --- |

—

1 % kopējo izmantoto balinātājmālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātu un celulozes vai koksnes šķiedras),

| — | 1,3 % koplecitīna, |
| --- | --- |

—

1,3 % koplecitīna,

| — | 2 % ziepju bāzes |
| --- | --- |

—

2 % ziepju bāzes

Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā: 27,5 %

kopproteīns

kokšķiedra

2.19.8.

Augsta proteīnu satura un zema celulozes satura saulespuķu miltu frakcija

Saulespuķu miltu pārstrādes produkts, ko iegūst, maļot un frakcinējot (sijājot un frakcionējot ar gaisa plūsmu) lobītu saulespuķu sēklu miltus.

Minimālais kopproteīna saturs: 45 %, ja mitruma saturs ir 8 %.

Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā: 8 %, ja mitruma saturs ir 8 %

kopproteīns

kokšķiedra

2.19.9.

Augsta celulozes satura saulespuķu miltu frakcija

Saulespuķu miltu pārstrādes produkts, ko iegūst, maļot un frakcinējot (sijājot un frakcionējot ar gaisa plūsmu) lobītu saulespuķu sēklu miltus.

Minimālais kokšķiedras saturs: 38 %, ja mitruma saturs ir 8 %.

Minimālais kopproteīna saturs: 17 %, ja mitruma saturs ir 8 %

kopproteīns

kokšķiedra

2.19.10.

Barība no augsta proteīnu satura un zema celulozes satura saulespuķu miltu frakcijas

Saulespuķu miltu pārstrādes produkts, ko iegūst, maļot un frakcinējot (sijājot un frakcionējot ar gaisa plūsmu) lobītu saulespuķu sēklu miltus. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz 1 %no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras).

Minimālais kopproteīna saturs: 45 %, ja mitruma saturs ir 9,5 %.

Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā: 8 %, ja mitruma saturs ir 10 %

kopproteīns, kokšķiedra

2.19.11.

Barība no augsta celulozes satura saulespuķu miltu frakcijas

Saulespuķu miltu pārstrādes produkts, ko iegūst, maļot un frakcinējot (sijājot un frakcionējot ar gaisa plūsmu) lobītu saulespuķu sēklu miltus. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz 1 %no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras).

Minimālais kokšķiedras saturs: 38 %, ja mitruma saturs ir 10 %.

Minimālais kopproteīna saturs: 17 %, ja mitruma saturs ir 8 %

kopproteīns, kokšķiedra

2.20.1.

Augu eļļa un tauki
   (29)

eļļa un tauki, ko ar presēšanas un/vai ekstrahēšanas palīdzību iegūst no eļļas augu sēklām vai augļiem (izņemot rīcineļļu no rīcinauga)

mitrums, ja tā saturs > 1 %

2.21.1.

Koplecitīni

Produkts, ko iegūst, no eļļas augu sēklām un eļļas augu augļiem atdalot kopeļļu. Šādā kopeļļas atdalīšanā var tikt pievienota citronskābe, fosforskābe, nātrija hidroksīds vai fermenti

2.22.1.

Kaņepju sēklas

šķirnes Cannabis sativa L. sēklas, kuru tetrahidrokanabinola saturs atbilstoši kvantitatīvās noteikšanas metodei, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 639/2014 (30), ir < 0,2 %

2.22.2.

Kaņepju izspaidas
   (26)

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot šķirnes Cannabis sativa L. kaņepju sēklas, kuru tetrahidrokanabinola saturs atbilstoši kvantitatīvās noteikšanas metodei, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 639/2014, ir < 0,2 %

kopproteīns

kokšķiedra

2.22.3.

Kaņepju sēklu eļļa

eļļa, ko iegūst, presējot šķirnes Cannabis sativa L. kaņepju sēklas, kuru tetrahidrokanabinola saturs atbilstoši kvantitatīvās noteikšanas metodei, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 639/2014, ir < 0,2 %

mitrums, ja tā saturs > 1 %

2.23.1.

Magoņu sēklas

Papaver somniferum L. sēklas

2.23.2.

Magoņu sēklu milti

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot magoņu sēklu izspaidas

kopproteīns

2.24.1.

Spānijas salvijas (čia) sēklas

Salvia hispanica L. sēklas

3.   Pākšaugu sēklas un no tām atvasināti produkti

| Numurs | Nosaukums1 | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1. | Grauzdētas pupiņas | Phaseolus spp. vai Vigna ssp. sēklas, kas attiecīgi termiski apstrādātas | |
| 3.1.2. | Pupiņu proteīna koncentrāts | produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā pupiņu ūdens | kopproteīns |
| 3.2.1. | Ceratonijas pākstis | kaltēti ceratonijas koka (Ceratonia siliqua L.) augļi ar sēklām | kokšķiedra |
| 3.2.3. | Drupināti ceratonijas augļi | produkts, ko iegūst, drupinot kaltētus ceratonijas koka augļus (pākstis), no kuriem ir atdalītas sēklas | kokšķiedra |
| 3.2.4. | Ceratonijas pulveris [ceratonijas milti] | produkts, ko iegūst, mikronizējot kaltētus ceratonijas koka augļus (pākstis), no kuriem ir atdalītas sēklas | kokšķiedra
  kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi |
| 3.2.5. | Ceratonijas dīgļi | ceratonijas koka sēklu dīgļi | kopproteīns |
| 3.2.6. | Ceratonijas dīgļu izspaidas5 | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot ceratonijas dīgļus | kopproteīns |
| 3.2.7. | Ceratonijas sēklas | sēklas (kodoli), ko iegūst no ceratoniju pākstīm un kas sastāv no endospermas, miziņas un dīgļiem | kokšķiedra |
| 3.2.8. | Ceratonijas sēklu miziņas | ceratonijas sēklu miziņas, ko iegūst, izlobot ceratonijas koka sēklas | kokšķiedra |
| 3.3.1. | Pundurzirņi | Cicer arietinum L. sēklas | |
| 3.4.1. | Vīķi | Ervum ervilia L. sēklas | |
| 3.5.1. | Sierāboliņa sēklas | sierāboliņa (Trigonella foenum-graecum) sēklas | |
| 3.6.1. | Guāras milti | produkts, ko iegūst, no guāras (Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub.) pupiņām ekstrahējot augu līmi | kopproteīns |
| 3.6.2. | Guāras dīgļu milti | produkts, ko iegūst, no guāras pupiņu dīgļiem ekstrahējot augu līmi | kopproteīns |
| 3.7.1. | Cūku pupas | Vicia faba L. ssp. faba var. Equina Pers. un var. minuta (Alef.) Mansf. sēklas | |
| 3.7.2. | Cūku pupu pārslas | produkts, ko iegūst, lobītas cūku pupas tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot | ciete
  kopproteīns |
| 3.7.3. | Cūku pupu apvalki [cūku pupu pākstis] | produkts, ko iegūst, lobot cūku pupas, un kas sastāv galvenokārt no ārējā apvalka | kokšķiedra
  kopproteīns |
| 3.7.4. | Lobītas cūku pupas | produkts, ko iegūst, lobot cūku pupas, un kas sastāv galvenokārt no cūku pupu kodoliem | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 3.7.5. | Cūku pupu proteīns | produkts, ko iegūst, maļot un ar gaisu frakcionējot cūku pupas | kopproteīns |
| 3.8.1. | Lēcas | Lens culinaris a.o. Medik. sēklas | |
| 3.8.2. | Lēcu pākstis | produkts, ko iegūst pēc lēcu sēklu lobīšanas | kokšķiedra |
| 3.9.1. | Saldās lupīnas | Lupinus ssp. sēklas, kurās rūgto sēklu nav vairāk kā 5 % | kopproteīns |
| 3.9.2. | Lobītas saldās lupīnas | lobītas saldo lupīnu sēklas | kopproteīns |
| 3.9.3. | Lupīnu apvalki; [lupīnu pākstis] | produkts, ko iegūst, lobot saldo lupīnu sēklas, un kas sastāv galvenokārt no ārējā apvalka | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 3.9.4. | Lupīnu mīkstums | produkts, ko iegūst pēc saldo lupīnu sastāvdaļu ekstrahēšanas | kokšķiedra |
| 3.9.5. | Lupīnu atsijas | Produkts, ko iegūst saldo lupīnu miltu ražošanā. Sastāv galvenokārt no dīgļlapu daļiņām ar mizu piejaukumu | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 3.9.6. | Lupīnu proteīns | produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā saldo lupīnu ūdens vai pēc malšanas vai frakcionēšanas ar gaisu | kopproteīns |
| 3.9.7. | Lupīnu proteīna milti | saldo lupīnu pārstrādes produkts, kurā iegūst miltus ar augstu proteīna saturu | kopproteīns |
| 3.10.1. | Pupiņas Vigna radiata | Vigna radiata L. pupiņas | |
| 3.11.1. | Zirņi | Pisum spp. sēklas | |
| 3.11.2. | Zirņu klijas | Zirņu miltu ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no mizām, kas atdalītas, mizojot un tīrot zirņus | kokšķiedra |
| 3.11.3. | Zirņu pārslas | produkts, ko iegūst, lobītas zirņu sēklas tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot | ciete |
| 3.11.4. | Zirņu milti | zirņu malšanas produkts | kopproteīns |
| 3.11.5. | Zirņu apvalki | Zirņu miltu ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no apvalkiem, kas iegūti, mizojot un tīrot zirņus, un mazākā apmērā no endospermas | kokšķiedra |
| 3.11.6. | Lobīti zirņi | lobītu zirņu sēklas | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 3.11.7. | Zirņu atsijas | Zirņu miltu ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no dīgļlapu daļiņām un mazāk — no mizām | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 3.11.8. | Zirņu atbiras | mehāniskas sijāšanas produkts, kas sastāv no zirņu kodolu daļām, kuras atdalītas pirms turpmākas pārstrādes | kokšķiedra |
| 3.11.9. | Zirņu proteīns | produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā zirņu ūdens vai pēc malšanas un frakcionēšanas ar gaisu; var būt daļēji hidrolizēts | kopproteīns |
| 3.11.10. | Zirņu mīkstums [iekšējā zirņu šķiedrviela] | Produkts, ko iegūst zirņu cietes un proteīna slapjā ekstrahēšanā. Sastāv galvenokārt no iekšējām šķiedrvielām un cietes | mitrums, ja tā saturs < 70 % vai > 85 %
  ciete
  kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 3.11.11. | Zirņu šķīdvielas | Produkts, ko iegūst zirņu cietes un proteīna slapjā ekstrahēšanā. Sastāv galvenokārt no šķīstošiem proteīniem un oligosharīdiem | mitrums, ja tā saturs < 60 % vai > 85 %
  kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi
  kopproteīns |
| 3.11.12. | Zirņu šķiedrvielas | ekstrahēšanas produkts, ko iegūst pēc lobītu zirņu malšanas un sijāšanas | kokšķiedra |
| 3.11.13. | Zirņu krēms | Produkts, ko iegūst zirņu cietes un proteīna slapjā ekstrahēšanā. Sastāv galvenokārt no šķīstošiem proteīniem, iekšējām šķiedrvielām, cietes un oligosharīdiem. Drīkst saturēt līdz 1 % organisko skābju | mitrums, ja tā saturs < 50 % vai > 85 %
  kopproteīns
  kokšķiedra
  ciete |
| 3.12.1. | Sējas vīķi | Vicia sativa L. var. sativa un citu šķirņu sēklas | |
| 3.13.1. | Turku pupas | Lathyrus sativus L. sēklas, attiecīgi termiski apstrādātas | termiskās apstrādes metode |
| 3.14.1. | Monantas vīķi | Vicia monanthos Desf. sēklas | |

Numurs

Nosaukums1

Apraksts

Obligāti jādeklarē

3.1.1.

Grauzdētas pupiņas

Phaseolus spp. vai Vigna ssp. sēklas, kas attiecīgi termiski apstrādātas

3.1.2.

Pupiņu proteīna koncentrāts

produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā pupiņu ūdens

kopproteīns

3.2.1.

Ceratonijas pākstis

kaltēti ceratonijas koka (Ceratonia siliqua L.) augļi ar sēklām

kokšķiedra

3.2.3.

Drupināti ceratonijas augļi

produkts, ko iegūst, drupinot kaltētus ceratonijas koka augļus (pākstis), no kuriem ir atdalītas sēklas

kokšķiedra

3.2.4.

Ceratonijas pulveris [ceratonijas milti]

produkts, ko iegūst, mikronizējot kaltētus ceratonijas koka augļus (pākstis), no kuriem ir atdalītas sēklas

kokšķiedra

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

3.2.5.

Ceratonijas dīgļi

ceratonijas koka sēklu dīgļi

kopproteīns

3.2.6.

Ceratonijas dīgļu izspaidas5

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot ceratonijas dīgļus

kopproteīns

3.2.7.

Ceratonijas sēklas

sēklas (kodoli), ko iegūst no ceratoniju pākstīm un kas sastāv no endospermas, miziņas un dīgļiem

kokšķiedra

3.2.8.

Ceratonijas sēklu miziņas

ceratonijas sēklu miziņas, ko iegūst, izlobot ceratonijas koka sēklas

kokšķiedra

3.3.1.

Pundurzirņi

Cicer arietinum L. sēklas

3.4.1.

Vīķi

Ervum ervilia L. sēklas

3.5.1.

Sierāboliņa sēklas

sierāboliņa (Trigonella foenum-graecum) sēklas

3.6.1.

Guāras milti

produkts, ko iegūst, no guāras (Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub.) pupiņām ekstrahējot augu līmi

kopproteīns

3.6.2.

Guāras dīgļu milti

produkts, ko iegūst, no guāras pupiņu dīgļiem ekstrahējot augu līmi

kopproteīns

3.7.1.

Cūku pupas

Vicia faba L. ssp. faba var. Equina Pers. un var. minuta (Alef.) Mansf. sēklas

3.7.2.

Cūku pupu pārslas

produkts, ko iegūst, lobītas cūku pupas tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot

ciete

kopproteīns

3.7.3.

Cūku pupu apvalki [cūku pupu pākstis]

produkts, ko iegūst, lobot cūku pupas, un kas sastāv galvenokārt no ārējā apvalka

kokšķiedra

kopproteīns

3.7.4.

Lobītas cūku pupas

produkts, ko iegūst, lobot cūku pupas, un kas sastāv galvenokārt no cūku pupu kodoliem

kopproteīns

kokšķiedra

3.7.5.

Cūku pupu proteīns

produkts, ko iegūst, maļot un ar gaisu frakcionējot cūku pupas

kopproteīns

3.8.1.

Lēcas

Lens culinaris a.o. Medik. sēklas

3.8.2.

Lēcu pākstis

produkts, ko iegūst pēc lēcu sēklu lobīšanas

kokšķiedra

3.9.1.

Saldās lupīnas

Lupinus ssp. sēklas, kurās rūgto sēklu nav vairāk kā 5 %

kopproteīns

3.9.2.

Lobītas saldās lupīnas

lobītas saldo lupīnu sēklas

kopproteīns

3.9.3.

Lupīnu apvalki; [lupīnu pākstis]

produkts, ko iegūst, lobot saldo lupīnu sēklas, un kas sastāv galvenokārt no ārējā apvalka

kopproteīns

kokšķiedra

3.9.4.

Lupīnu mīkstums

produkts, ko iegūst pēc saldo lupīnu sastāvdaļu ekstrahēšanas

kokšķiedra

3.9.5.

Lupīnu atsijas

Produkts, ko iegūst saldo lupīnu miltu ražošanā. Sastāv galvenokārt no dīgļlapu daļiņām ar mizu piejaukumu

kopproteīns

kokšķiedra

3.9.6.

Lupīnu proteīns

produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā saldo lupīnu ūdens vai pēc malšanas vai frakcionēšanas ar gaisu

kopproteīns

3.9.7.

Lupīnu proteīna milti

saldo lupīnu pārstrādes produkts, kurā iegūst miltus ar augstu proteīna saturu

kopproteīns

3.10.1.

Pupiņas Vigna radiata

Vigna radiata L. pupiņas

3.11.1.

Zirņi

Pisum spp. sēklas

3.11.2.

Zirņu klijas

Zirņu miltu ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no mizām, kas atdalītas, mizojot un tīrot zirņus

kokšķiedra

3.11.3.

Zirņu pārslas

produkts, ko iegūst, lobītas zirņu sēklas tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot

ciete

3.11.4.

Zirņu milti

zirņu malšanas produkts

kopproteīns

3.11.5.

Zirņu apvalki

Zirņu miltu ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no apvalkiem, kas iegūti, mizojot un tīrot zirņus, un mazākā apmērā no endospermas

kokšķiedra

3.11.6.

Lobīti zirņi

lobītu zirņu sēklas

kopproteīns

kokšķiedra

3.11.7.

Zirņu atsijas

Zirņu miltu ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no dīgļlapu daļiņām un mazāk — no mizām

kopproteīns

kokšķiedra

3.11.8.

Zirņu atbiras

mehāniskas sijāšanas produkts, kas sastāv no zirņu kodolu daļām, kuras atdalītas pirms turpmākas pārstrādes

kokšķiedra

3.11.9.

Zirņu proteīns

produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā zirņu ūdens vai pēc malšanas un frakcionēšanas ar gaisu; var būt daļēji hidrolizēts

kopproteīns

3.11.10.

Zirņu mīkstums [iekšējā zirņu šķiedrviela]

Produkts, ko iegūst zirņu cietes un proteīna slapjā ekstrahēšanā. Sastāv galvenokārt no iekšējām šķiedrvielām un cietes

mitrums, ja tā saturs < 70 % vai > 85 %

ciete

kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

3.11.11.

Zirņu šķīdvielas

Produkts, ko iegūst zirņu cietes un proteīna slapjā ekstrahēšanā. Sastāv galvenokārt no šķīstošiem proteīniem un oligosharīdiem

mitrums, ja tā saturs < 60 % vai > 85 %

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

kopproteīns

3.11.12.

Zirņu šķiedrvielas

ekstrahēšanas produkts, ko iegūst pēc lobītu zirņu malšanas un sijāšanas

kokšķiedra

3.11.13.

Zirņu krēms

Produkts, ko iegūst zirņu cietes un proteīna slapjā ekstrahēšanā. Sastāv galvenokārt no šķīstošiem proteīniem, iekšējām šķiedrvielām, cietes un oligosharīdiem. Drīkst saturēt līdz 1 % organisko skābju

mitrums, ja tā saturs < 50 % vai > 85 %

kopproteīns

kokšķiedra

ciete

3.12.1.

Sējas vīķi

Vicia sativa L. var. sativa un citu šķirņu sēklas

3.13.1.

Turku pupas

Lathyrus sativus L. sēklas, attiecīgi termiski apstrādātas

termiskās apstrādes metode

3.14.1.

Monantas vīķi

Vicia monanthos Desf. sēklas

4.   Bumbuļaugi, sakņaugi un no tiem atvasināti produkti

| Numurs | Nosaukums1 | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1. | Cukurbietes | Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. sakne | |
| 4.1.2. | Cukurbiešu stublāji un astes | svaigs cukura ražošanas produkts, kas sastāv galvenokārt no tīrītu cukurbiešu gabaliem ar vai bez biešu lapu daļām | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % sausnas
  mitrums, ja tā saturs < 50 % |
| 4.1.3. | (Biešu) cukurs [saharoze] | cukurs, kas ar ūdeni ekstrahēts no cukurbietēm | |
| 4.1.4. | (Cukur)biešu melase | Sīrupveida produkts, ko iegūst, ražojot vai rafinējot cukurbiešu cukuru. Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu, 0,5 % atkaļķotāju, 2 % sulfāta un 0,25 % sulfīta | kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi
  mitrums, ja tā saturs > 28 % |
| 4.1.5. | (Cukur)biešu melase ar daļēji atdalītu cukuru un/vai betaīnu | Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību no cukurbiešu melases ekstrahējot saharozi un/vai betaīnu. Drīkst saturēt līdz 2 % sulfāta un 0,25 % sulfīta | kopējie cukuri, ko aprēķina
  mitrums, ja tā saturs > 28 % |
| 4.1.6. | Izomaltulozes melase | nekristalizēta frakcija, ko izomaltulozes ražošanā ar fermentatīvu saharozes pārvēršanos iegūst no cukurbietēm | mitrums, ja tā saturs > 40 % |
| 4.1.7. | Slapjais (cukur)biešu mīkstums | Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs. Minimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura saturs ir mazs, un (pienskābajā) rūgšanā samazinās līdz nullei | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % sausnas
  mitrums, ja tā saturs < 82 % vai > 92 % |
| 4.1.8. | Presētu (cukur)biešu mīkstums | Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs un kuras ir mehāniski presētas. Maksimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura saturs ir mazs, un (pienskābajā) rūgšanā samazinās līdz nullei. Drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta | HCl nešķīstoši pelni, ja attiecīgais saturs > 5 % sausnas
  mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 82 % |
| 4.1.9. | Presētu (cukur)biešu mīkstums ar melasi | Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs, kuras ir mehāniski presētas un kurām pievienota melase. Maksimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura saturs pienskābās rūgšanas dēļ samazinās. Drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % sausnas
  mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 82 % |
| 4.1.10. | Kaltētu (cukur)biešu mīkstums | Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs un kuras ir mehāniski presētas un žāvētas. Drīkst saturēt līdz 2 % sulfāta | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas
  kopējie cukuri, aprēķināti kā saharoze, ja to saturs > 10,5 % |
| 4.1.11. | Kaltētu (cukur)biešu mīkstums ar melasi | Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs, kuras ir mehāniski presētas un žāvētas un kurām pievienota melase. Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu un 2 % sulfāta | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas
  kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi |
| 4.1.12. | Cukura sīrups | Produkts, ko iegūst cukura un/vai melases pārstrādē. Drīkst saturēt līdz 0,5 % sulfāta un 0,25 % sulfīta | kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi
  mitrums, ja tā saturs > 35 % |
| 4.1.13. | Vārīti (cukur)biešu gabali | pārtikas cukurbiešu sīrupa ražošanas produkts | ja kaltēts:
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas
  ja presēts:
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % sausnas
  mitrums, ja tā saturs > 50 % |
| 4.1.15. | Ar betaīnu bagātināta, šķidra/žāvēta (cukur)biešu melase
   (31) | Produkts, ko iegūst, ar ūdeni ekstrahējot cukuru un turpinot filtrēt cukurbiešu melasi. Iegūtais produkts satur melases sastāvdaļas un ne vairāk kā 20 % dabiskas izcelsmes betaīna.
  Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu, 0,5 % atkaļķotāju, 2 % sulfāta un 0,25 % sulfīta | betaīna saturs
  kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi
  mitrums, ja tā saturs > 14 % |
| 4.1.16. | Izomaltuloze | Izomaltuloze kā kristālisks monohidrāts (viela). Iegūst no cukurbietēm ar fermentatīvu saharozes pārvēršanos | |
| 4.2.1. | Biešu sula | sula, ko iegūst, sarkanās bietes (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva) presējot un iegūto pēc tam koncentrējot un pasterizējot, lai saglabātu tipisko garšu un aromātu | mitrums, ja tā saturs < 50 % vai > 60 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 4.3.1. | Burkāni | dzelteno un sarkano burkānu (Daucus carota L.) sakne | |
| 4.3.2. | Tvaicētas burkānu mizas | Mitrs burkānu pārstrādes produkts, sastāv no mizām, kuras no burkāna saknes atdalītas ar tvaiku un kurām papildus var būt pievienota želatinizēta burkānu ciete. Maksimālais mitruma saturs: 97 % | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas
  mitrums, ja tā saturs > 97 % |
| 4.3.3. | Burkānu sakasas | Mitrs produkts, ko burkānu un to atlieku pārstrādes procesā iegūst mehāniskā separācijā. Produkts var būt termiski apstrādāts. Maksimālais mitruma saturs: 97 % | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas
  mitrums, ja tā saturs > 97 % |
| 4.3.4. | Burkānu pārslas | produkts, ko iegūst, pārslojot dzelteno un sarkano burkānu saknes, kuras pēc tam tiek kaltētas | |
| 4.3.5. | Kaltēti burkāni | neatkarīgi no sagatavošanas veida — dzelteno un sarkano burkānu saknes, kuras pēc tam tiek kaltētas | kokšķiedra |
| 4.3.6. | Barība no kaltētiem burkāniem | produkts, kas sastāv no iekšējā mīkstuma un ārējām mizām, kuras tiek kaltētas | kokšķiedra |
| 4.3.7. | Burkānu sula | sula, ko iegūst, presējot burkānu saknes, pēc tam koncentrējot un pasterizējot | mitrums, ja tā saturs < 40 % vai > 60 % |
| 4.4.1. | Cigoriņu saknes | Cichorium intybus L. saknes | |
| 4.4.2. | Cigoriņu stublāji un astes | Svaigs cigoriņu pārstrādes produkts. Sastāv galvenokārt no tīrītiem cigoriņu gabaliem un lapu daļām | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas
  mitrums, ja tā saturs < 50 % |
| 4.4.3. | Cigoriņu sēklas | Cichorium intybus L. sēklas | |
| 4.4.4. | Presēts cigoriņu mīkstums | Produkts, ko iegūst inulīna ražošanā no Cichorium intybus L. saknēm un kas sastāv no ekstrahētām un mehāniski presētām cigoriņu šķēlēm. (Šķīstošie) cigoriņu ogļhidrāti un ūdens ir daļēji atdalīti. Drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta un 0,2 % sulfīta | kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas
  mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 82 % |
| 4.4.5. | Kaltēts cigoriņu mīkstums | Produkts, ko iegūst inulīna ražošanā no Cichorium intybus L. saknēm, kas sastāv no ekstrahētām un mehāniski presētām cigoriņu šķēlēm un ko pēc tam kaltē. (Šķīstošie) cigoriņu ogļhidrāti ir daļēji ekstrahēti. Drīkst saturēt līdz 2 % sulfāta un 0,5 % sulfīta | kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 4.4.6. | Cigoriņu sakņu pulveris | Produkts, ko iegūst, sakapājot, izkaltējot un samaļot cigoriņu saknes. Drīkst saturēt līdz 1 % pretsalipes aģentu | kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 4.4.7. | Cigoriņu melase | Cigoriņu pārstrādes produkts, ko iegūst inulīna un oligofruktozes ražošanā. Cigoriņu melase sastāv no organiska augu materiāla un minerālvielām. Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu | kopproteīns
  koppelni
  mitrums, ja tā saturs < 20 % vai > 30 % |
| 4.4.8. | Cigoriņu vināze | cigoriņu pārstrādes līdzprodukts, ko iegūst pēc inulīna un oligofruktozes un jonapmaiņas eluāta atdalīšanas. Cigoriņu vināze sastāv no organiska augu materiāla un minerālvielām. Drīkst saturēt līdz 1 % pretputošanās aģentu | kopproteīns
  koppelni
  mitrums, ja tā saturs < 30 % vai > 40 % |
| 4.4.9. | Inulīns
   (32) | inulīns ir fruktāns, ko ekstrahē no Cichorium intybus L. saknēm, piem., Inula helenium vai Helianthus tuberosus; neapstrādāts inulīns drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta un 0,5 % sulfīta | |
| 4.4.10. | Oligofruktozes sīrups | produkts, ko iegūst inulīna daļējā hidrolīzē no Cichorium intybus L.; neapstrādāts oligofruktozes sīrups drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta un 0,5 % sulfīta | mitrums, ja tā saturs < 20 % vai > 30 % |
| 4.4.11. | Kaltēta oligofruktoze | produkts, ko iegūst inulīna daļējā hidrolīzē no Cichorium intybus L. un vēlākā kaltēšanā | |
| 4.5.1. | Kaltēti ķiploki | balts vai dzeltens pulveris no tīriem, samaltiem ķiplokiem (Allium sativum L.) | |
| 4.6.1. | Manioka [tapioka] [kasava] | Manihot esculenta Crantz saknes neatkarīgi no sagatavošanas veida | mitrums, ja tā saturs < 60 % vai > 70 % |
| 4.6.2. | Kaltēta manioka [kaltēta tapioka] | vēlāk kaltētas maniokas saknes neatkarīgi no sagatavošanas veida | ciete
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 4.7.1. | Sīpolu mīkstums | Mitrs produkts, ko iegūst sīpolu (ģints Allium) pārstrādē un kas sastāv no mizām un veseliem sīpoliem. Ja iegūts sīpolu eļļas ražošanā, galvenā sastāvdaļa ir vārītas sīpolu atliekas | kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 4.7.2. | Cepti sīpoli | Mizoti un drupināti, vēlāk cepti sīpolu gabali | kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas
  koptauki |
| 4.7.3. | Kaltētas sīpolu šķīdvielas | Sauss produkts, ko iegūst svaigu sīpolu pārstrādē. Iegūst ekstrakcijā ar spirtu un/vai ūdeni; ūdens vai spirta frakciju atdala un žāvē izsmidzinot. Galvenokārt sastāv no ogļhidrātiem | kokšķiedra |
| 4.8.1. | Kartupeļi | Solanum tuberosum L. bumbuļi | mitrums, ja tā saturs < 72 % vai > 88 % |
| 4.8.2. | Mizoti kartupeļi | kartupeļi, no kuriem, izmantojot apstrādi ar tvaiku, ir atdalīta miza | ciete
  kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 4.8.3. | Tvaicētas kartupeļu mizas | mitrs kartupeļu pārstrādes produkts, sastāv no mizām, kuras no kartupeļu bumbuļiem atdalītas ar tvaiku, un kam papildus var būt pievienota želatinizēta kartupeļu ciete | mitrums, ja tā saturs > 93 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 4.8.4. | Neapstrādāti kartupeļu atgriezumi | produkts, ko pārtikā lietojamu kartupeļu produktu sagatavošanas laikā iegūst no kartupeļiem, kuri var būt mizoti | mitrums, ja tā saturs > 88 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 4.8.5. | Kartupeļu sakasas | Produkts, ko kartupeļu un kartupeļu atlieku pārstrādē iegūst ar mehānisku separāciju. Produkts var būt termiski apstrādāts | mitrums, ja tā saturs > 93 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 4.8.6. | Mīcīti kartupeļi | blanšēts vai vārīts un pēc tam samīcīts kartupeļu produkts | ciete
  kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 4.8.7. | Kartupeļu pārslas | produkts, ko iegūst, centrifūgā žāvējot mazgātus, mizotus vai nemizotus tvaicētus kartupeļus | ciete
  kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 4.8.8. | Kartupeļu mīkstums | kartupeļu cietes ražošanas produkts, sastāv no ekstrahētiem, maltiem kartupeļiem | mitrums, ja tā saturs < 77 % vai > 88 % |
| 4.8.9. | Kaltēts kartupeļu mīkstums | kaltēts kartupeļu cietes ražošanas produkts, sastāv no ekstrahētiem, maltiem kartupeļiem | |
| 4.8.10. | Kartupeļu proteīns | cietes ražošanas produkts, galvenokārt sastāv no proteīnvielām, kuras iegūtas pēc cietes atdalīšanas | kopproteīns |
| 4.8.11. | Hidrolizēts kartupeļu proteīns | proteīns, ko iegūst kontrolētā fermentatīvā kartupeļu proteīnu hidrolīzē | kopproteīns |
| 4.8.12. | Raudzēts kartupeļu proteīns | produkts, ko iegūst, raudzējot kartupeļu proteīnu un pēc tam žāvējot ar izsmidzināšanu | kopproteīns |
| 4.8.13. | Raudzēts, šķidrs kartupeļu proteīns | šķidrs produkts, ko iegūst kartupeļu proteīna raudzēšanā | kopproteīns |
| 4.8.14. | Koncentrēta kartupeļu sula | koncentrēts kartupeļu cietes ražošanas produkts, sastāv no atlikušās vielas pēc šķiedrvielu, proteīnu un cietes daļējas atdalīšanas no vesela kartupeļu mīkstuma un ūdens daļas iztvaicēšanas | mitrums, ja tā saturs < 50 % vai > 60 %
  Ja mitruma saturs < 50 %:






  — | kopproteīns, |

Numurs

Nosaukums1

Apraksts

Obligāti jādeklarē

4.1.1.

Cukurbietes

Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. sakne

4.1.2.

Cukurbiešu stublāji un astes

svaigs cukura ražošanas produkts, kas sastāv galvenokārt no tīrītu cukurbiešu gabaliem ar vai bez biešu lapu daļām

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % sausnas

mitrums, ja tā saturs < 50 %

4.1.3.

(Biešu) cukurs [saharoze]

cukurs, kas ar ūdeni ekstrahēts no cukurbietēm

4.1.4.

(Cukur)biešu melase

Sīrupveida produkts, ko iegūst, ražojot vai rafinējot cukurbiešu cukuru. Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu, 0,5 % atkaļķotāju, 2 % sulfāta un 0,25 % sulfīta

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

mitrums, ja tā saturs > 28 %

4.1.5.

(Cukur)biešu melase ar daļēji atdalītu cukuru un/vai betaīnu

Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību no cukurbiešu melases ekstrahējot saharozi un/vai betaīnu. Drīkst saturēt līdz 2 % sulfāta un 0,25 % sulfīta

kopējie cukuri, ko aprēķina

mitrums, ja tā saturs > 28 %

4.1.6.

Izomaltulozes melase

nekristalizēta frakcija, ko izomaltulozes ražošanā ar fermentatīvu saharozes pārvēršanos iegūst no cukurbietēm

mitrums, ja tā saturs > 40 %

4.1.7.

Slapjais (cukur)biešu mīkstums

Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs. Minimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura saturs ir mazs, un (pienskābajā) rūgšanā samazinās līdz nullei

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % sausnas

mitrums, ja tā saturs < 82 % vai > 92 %

4.1.8.

Presētu (cukur)biešu mīkstums

Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs un kuras ir mehāniski presētas. Maksimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura saturs ir mazs, un (pienskābajā) rūgšanā samazinās līdz nullei. Drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta

HCl nešķīstoši pelni, ja attiecīgais saturs > 5 % sausnas

mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 82 %

4.1.9.

Presētu (cukur)biešu mīkstums ar melasi

Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs, kuras ir mehāniski presētas un kurām pievienota melase. Maksimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura saturs pienskābās rūgšanas dēļ samazinās. Drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % sausnas

mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 82 %

4.1.10.

Kaltētu (cukur)biešu mīkstums

Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs un kuras ir mehāniski presētas un žāvētas. Drīkst saturēt līdz 2 % sulfāta

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

kopējie cukuri, aprēķināti kā saharoze, ja to saturs > 10,5 %

4.1.11.

Kaltētu (cukur)biešu mīkstums ar melasi

Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs, kuras ir mehāniski presētas un žāvētas un kurām pievienota melase. Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu un 2 % sulfāta

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

4.1.12.

Cukura sīrups

Produkts, ko iegūst cukura un/vai melases pārstrādē. Drīkst saturēt līdz 0,5 % sulfāta un 0,25 % sulfīta

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

mitrums, ja tā saturs > 35 %

4.1.13.

Vārīti (cukur)biešu gabali

pārtikas cukurbiešu sīrupa ražošanas produkts

ja kaltēts:

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

ja presēts:

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % sausnas

mitrums, ja tā saturs > 50 %

4.1.15.

Ar betaīnu bagātināta, šķidra/žāvēta (cukur)biešu melase
   (31)

Produkts, ko iegūst, ar ūdeni ekstrahējot cukuru un turpinot filtrēt cukurbiešu melasi. Iegūtais produkts satur melases sastāvdaļas un ne vairāk kā 20 % dabiskas izcelsmes betaīna.

Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu, 0,5 % atkaļķotāju, 2 % sulfāta un 0,25 % sulfīta

betaīna saturs

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

mitrums, ja tā saturs > 14 %

4.1.16.

Izomaltuloze

Izomaltuloze kā kristālisks monohidrāts (viela). Iegūst no cukurbietēm ar fermentatīvu saharozes pārvēršanos

4.2.1.

Biešu sula

sula, ko iegūst, sarkanās bietes (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva) presējot un iegūto pēc tam koncentrējot un pasterizējot, lai saglabātu tipisko garšu un aromātu

mitrums, ja tā saturs < 50 % vai > 60 %

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

4.3.1.

Burkāni

dzelteno un sarkano burkānu (Daucus carota L.) sakne

4.3.2.

Tvaicētas burkānu mizas

Mitrs burkānu pārstrādes produkts, sastāv no mizām, kuras no burkāna saknes atdalītas ar tvaiku un kurām papildus var būt pievienota želatinizēta burkānu ciete. Maksimālais mitruma saturs: 97 %

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

mitrums, ja tā saturs > 97 %

4.3.3.

Burkānu sakasas

Mitrs produkts, ko burkānu un to atlieku pārstrādes procesā iegūst mehāniskā separācijā. Produkts var būt termiski apstrādāts. Maksimālais mitruma saturs: 97 %

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

mitrums, ja tā saturs > 97 %

4.3.4.

Burkānu pārslas

produkts, ko iegūst, pārslojot dzelteno un sarkano burkānu saknes, kuras pēc tam tiek kaltētas

4.3.5.

Kaltēti burkāni

neatkarīgi no sagatavošanas veida — dzelteno un sarkano burkānu saknes, kuras pēc tam tiek kaltētas

kokšķiedra

4.3.6.

Barība no kaltētiem burkāniem

produkts, kas sastāv no iekšējā mīkstuma un ārējām mizām, kuras tiek kaltētas

kokšķiedra

4.3.7.

Burkānu sula

sula, ko iegūst, presējot burkānu saknes, pēc tam koncentrējot un pasterizējot

mitrums, ja tā saturs < 40 % vai > 60 %

4.4.1.

Cigoriņu saknes

Cichorium intybus L. saknes

4.4.2.

Cigoriņu stublāji un astes

Svaigs cigoriņu pārstrādes produkts. Sastāv galvenokārt no tīrītiem cigoriņu gabaliem un lapu daļām

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

mitrums, ja tā saturs < 50 %

4.4.3.

Cigoriņu sēklas

Cichorium intybus L. sēklas

4.4.4.

Presēts cigoriņu mīkstums

Produkts, ko iegūst inulīna ražošanā no Cichorium intybus L. saknēm un kas sastāv no ekstrahētām un mehāniski presētām cigoriņu šķēlēm. (Šķīstošie) cigoriņu ogļhidrāti un ūdens ir daļēji atdalīti. Drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta un 0,2 % sulfīta

kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 82 %

4.4.5.

Kaltēts cigoriņu mīkstums

Produkts, ko iegūst inulīna ražošanā no Cichorium intybus L. saknēm, kas sastāv no ekstrahētām un mehāniski presētām cigoriņu šķēlēm un ko pēc tam kaltē. (Šķīstošie) cigoriņu ogļhidrāti ir daļēji ekstrahēti. Drīkst saturēt līdz 2 % sulfāta un 0,5 % sulfīta

kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

4.4.6.

Cigoriņu sakņu pulveris

Produkts, ko iegūst, sakapājot, izkaltējot un samaļot cigoriņu saknes. Drīkst saturēt līdz 1 % pretsalipes aģentu

kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

4.4.7.

Cigoriņu melase

Cigoriņu pārstrādes produkts, ko iegūst inulīna un oligofruktozes ražošanā. Cigoriņu melase sastāv no organiska augu materiāla un minerālvielām. Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu

kopproteīns

koppelni

mitrums, ja tā saturs < 20 % vai > 30 %

4.4.8.

Cigoriņu vināze

cigoriņu pārstrādes līdzprodukts, ko iegūst pēc inulīna un oligofruktozes un jonapmaiņas eluāta atdalīšanas. Cigoriņu vināze sastāv no organiska augu materiāla un minerālvielām. Drīkst saturēt līdz 1 % pretputošanās aģentu

kopproteīns

koppelni

mitrums, ja tā saturs < 30 % vai > 40 %

4.4.9.

Inulīns
   (32)

inulīns ir fruktāns, ko ekstrahē no Cichorium intybus L. saknēm, piem., Inula helenium vai Helianthus tuberosus; neapstrādāts inulīns drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta un 0,5 % sulfīta

4.4.10.

Oligofruktozes sīrups

produkts, ko iegūst inulīna daļējā hidrolīzē no Cichorium intybus L.; neapstrādāts oligofruktozes sīrups drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta un 0,5 % sulfīta

mitrums, ja tā saturs < 20 % vai > 30 %

4.4.11.

Kaltēta oligofruktoze

produkts, ko iegūst inulīna daļējā hidrolīzē no Cichorium intybus L. un vēlākā kaltēšanā

4.5.1.

Kaltēti ķiploki

balts vai dzeltens pulveris no tīriem, samaltiem ķiplokiem (Allium sativum L.)

4.6.1.

Manioka [tapioka] [kasava]

Manihot esculenta Crantz saknes neatkarīgi no sagatavošanas veida

mitrums, ja tā saturs < 60 % vai > 70 %

4.6.2.

Kaltēta manioka [kaltēta tapioka]

vēlāk kaltētas maniokas saknes neatkarīgi no sagatavošanas veida

ciete

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

4.7.1.

Sīpolu mīkstums

Mitrs produkts, ko iegūst sīpolu (ģints Allium) pārstrādē un kas sastāv no mizām un veseliem sīpoliem. Ja iegūts sīpolu eļļas ražošanā, galvenā sastāvdaļa ir vārītas sīpolu atliekas

kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

4.7.2.

Cepti sīpoli

Mizoti un drupināti, vēlāk cepti sīpolu gabali

kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

koptauki

4.7.3.

Kaltētas sīpolu šķīdvielas

Sauss produkts, ko iegūst svaigu sīpolu pārstrādē. Iegūst ekstrakcijā ar spirtu un/vai ūdeni; ūdens vai spirta frakciju atdala un žāvē izsmidzinot. Galvenokārt sastāv no ogļhidrātiem

kokšķiedra

4.8.1.

Kartupeļi

Solanum tuberosum L. bumbuļi

mitrums, ja tā saturs < 72 % vai > 88 %

4.8.2.

Mizoti kartupeļi

kartupeļi, no kuriem, izmantojot apstrādi ar tvaiku, ir atdalīta miza

ciete

kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

4.8.3.

Tvaicētas kartupeļu mizas

mitrs kartupeļu pārstrādes produkts, sastāv no mizām, kuras no kartupeļu bumbuļiem atdalītas ar tvaiku, un kam papildus var būt pievienota želatinizēta kartupeļu ciete

mitrums, ja tā saturs > 93 %

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

4.8.4.

Neapstrādāti kartupeļu atgriezumi

produkts, ko pārtikā lietojamu kartupeļu produktu sagatavošanas laikā iegūst no kartupeļiem, kuri var būt mizoti

mitrums, ja tā saturs > 88 %

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

4.8.5.

Kartupeļu sakasas

Produkts, ko kartupeļu un kartupeļu atlieku pārstrādē iegūst ar mehānisku separāciju. Produkts var būt termiski apstrādāts

mitrums, ja tā saturs > 93 %

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

4.8.6.

Mīcīti kartupeļi

blanšēts vai vārīts un pēc tam samīcīts kartupeļu produkts

ciete

kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

4.8.7.

Kartupeļu pārslas

produkts, ko iegūst, centrifūgā žāvējot mazgātus, mizotus vai nemizotus tvaicētus kartupeļus

ciete

kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

4.8.8.

Kartupeļu mīkstums

kartupeļu cietes ražošanas produkts, sastāv no ekstrahētiem, maltiem kartupeļiem

mitrums, ja tā saturs < 77 % vai > 88 %

4.8.9.

Kaltēts kartupeļu mīkstums

kaltēts kartupeļu cietes ražošanas produkts, sastāv no ekstrahētiem, maltiem kartupeļiem

4.8.10.

Kartupeļu proteīns

cietes ražošanas produkts, galvenokārt sastāv no proteīnvielām, kuras iegūtas pēc cietes atdalīšanas

kopproteīns

4.8.11.

Hidrolizēts kartupeļu proteīns

proteīns, ko iegūst kontrolētā fermentatīvā kartupeļu proteīnu hidrolīzē

kopproteīns

4.8.12.

Raudzēts kartupeļu proteīns

produkts, ko iegūst, raudzējot kartupeļu proteīnu un pēc tam žāvējot ar izsmidzināšanu

kopproteīns

4.8.13.

Raudzēts, šķidrs kartupeļu proteīns

šķidrs produkts, ko iegūst kartupeļu proteīna raudzēšanā

kopproteīns

4.8.14.

Koncentrēta kartupeļu sula

koncentrēts kartupeļu cietes ražošanas produkts, sastāv no atlikušās vielas pēc šķiedrvielu, proteīnu un cietes daļējas atdalīšanas no vesela kartupeļu mīkstuma un ūdens daļas iztvaicēšanas

mitrums, ja tā saturs < 50 % vai > 60 %

Ja mitruma saturs < 50 %:

—

kopproteīns,

| — | koppelni |
| --- | --- |

—

koppelni

4.8.15.

Kartupeļu granulas

kartupeļi pēc mazgāšanas, mizošanas, smalcināšanas (griešanas, pārslošanas utt.) un žāvēšanas

4.9.1.

Batātes

Ipomoea batatas L. gumi neatkarīgi no sagatavošanas veida

mitrums, ja tā saturs < 57 % vai > 78 %

4.10.1.

Jeruzalemes artišoks [topinambūrs]

Helianthus tuberosus L. gumi neatkarīgi no sagatavošanas veida

mitrums, ja tā saturs < 75 % vai > 80 %

4.11.1.

Sarkano redīsu sula

sula, ko iegūst, presējot sarkano redīsu (Raphanus sativus L.) saknes, pēc tam koncentrējot un pasterizējot

mitrums, ja tā saturs < 30 % vai > 50 %

5.   Citas sēklas un augļi un no tiem atvasināti produkti

| Numurs | Nosaukums1 | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.1.1. | Zīles | veseli parastā ozola (Quercus robur L.), klinšu ozola (Quercus petraea (Matt.) Liebl.), korķozola (Quercus suber L.) vai citu ozola sugu augļi | |
| 5.1.2. | Lobītas zīles | produkts, ko iegūst pēc zīļu lobīšanas | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 5.2.1. | Mandeles | veseli vai smalcināti Prunus dulcis augļi ar apvalku vai bez tā | |
| 5.2.2. | Mandeļu apvalki | mandeļu apvalki, ko iegūst no lobītām mandeļu sēklām, tās atdalot no kodoliem un samaļot | kokšķiedra |
| 5.2.3. | Mandeļu kodolu izspaidas5 | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot mandeļu kodolus | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 5.3.1. | Anīsa sēklas | Pimpinella anisum sēklas | |
| 5.4.1. | Žāvēts ābolu mīkstums [žāvētas ābolu čagas] | Produkts, ko iegūst Malus domestica sulas vai sidra ražošanā. Galvenokārt sastāv no žāvēta augļu mīkstuma un mizām | kokšķiedra |
| 5.4.2. | Presēts ābolu mīkstums [presētas ābolu čagas] | Mitrs produkts, ko iegūst ābolu sulas vai sidra ražošā. Galvenokārt sastāv no presēta augļu mīkstuma un mizām | kokšķiedra |
| 5.4.3. | Ābolu melase | produkts, ko iegūst pektīna ražošanā no ābolu mīkstuma | kopproteīns
  kokšķiedra
  Kopeļļas un tauki, ja attiecīgais saturs > 10 % |
| 5.5.1. | Cukurbiešu sēklas | sēklas, ko iegūst no cukurbietēm | |
| 5.6.1. | Griķi | Fagopyrum esculentum sēklas | |
| 5.6.2. | Griķu sēnalas un klijas | produkts, ko iegūst griķu graudu malšanā | kokšķiedra |
| 5.6.3. | Griķu atsijas | Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem griķiem. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un dažādu grauda daļu piejaukuma. Produkts nedrīkst saturēt vairāk kā 10 % kokšķiedras | kokšķiedra
  ciete |
| 5.7.1. | Sarkano galviņkāpostu sēklas | Brassica oleracea var. capitata f. Rubra sēklas | |
| 5.8.1. | Kanāriju spulgzāles sēklas | Phalaris canariensis sēklas | |
| 5.9.1. | Ķimeņu sēklas | Carum carvi L. sēklas | |
| 5.12.1. | Veseli vai smalcināti kastaņi | produkts, ko iegūst kastaņu miltu ražošanā un kas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un kastaņu (Castanea spp.) atlieku piejaukuma | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 5.13.1. | Citrusaugļu mīkstums
   (33) | Produkts, ko iegūst citrusaugļu Citrus (L.) spp. presēšanā vai citrusaugļu sulas ražošanā. Bezūdens viela, kurā drīkst būt kopā ne vairāk kā 1 % metanola, etanola un propān-2-ola bezūdens vielā | kokšķiedra |
| 5.13.2. | Žāvēts citrusaugļu mīkstums
   (33) | Produkts, ko iegūst citrusaugļu presēšanā vai citrusaugļu sulas ražošanā un kas pēc tam tiek žāvēts. Bezūdens viela, kurā drīkst būt kopā ne vairāk kā 1 % metanola, etanola un propān-2-ola bezūdens vielā | kokšķiedra |
| 5.14.1. | Sarkanā āboliņa sēklas | Trifolium pratense L. sēklas | |
| 5.14.2. | Baltā āboliņa sēklas | Trifolium repens L. sēklas | |
| 5.15.1. | Kafijas pupiņu apvalki | produkts, ko iegūst no lobītām Coffea auga sēklām | kokšķiedra |
| 5.16.1. | Rudzupuķu sēklas | Centaurea cyanus L. sēklas | |
| 5.17.1. | Gurķu sēklas | Cucumis sativus L. sēklas | |
| 5.18.1. | Ciprešu sēklas | Cupressus L. sēklas | |
| 5.19.1. | Dateles | Phoenix dactylifera L. augļi | |
| 5.19.2. | Dateļpalmu sēklas | veselas Phoenix dactylifera L. sēklas | kokšķiedra |
| 5.20.1. | Fenheļa sēklas | Foeniculum vulgare Mill. sēklas | |
| 5.21.1. | Vīģes | Ficus carica L. augļi | |
| 5.22.1. | Augļu kauliņi (34) | produkts, kas sastāv no riekstu vai kauleņu iekšējām ēdamajām sēklām | |
| 5.22.2. | Augļu mīkstums
   (34) | produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanā | kokšķiedra |
| 5.22.3. | Žāvēts augļu mīkstums
   (34) | produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanā un kas pēc tam tiek žāvēts | kokšķiedra |
| 5.23.1. | Kressalāti | Lepidium sativum L. sēklas | kokšķiedra |
| 5.24.1. | Graudzāļu sēklas | Poaceae, Cyperaceae un Juncaceae dzimtas graudzāļu sēklas | |
| 5.25.1. | Vīnogu sēklas | no vīnogu mīkstuma atdalītas Vitis L. sēklas, no kurām nav atdalīta eļļa | koptauki
  kokšķiedra |
| 5.25.2. | Ekstrahētas vīnogu sēklas | produkts, ko iegūst, no vīnogu sēklām ekstrahējot eļļu | kokšķiedra |
| 5.25.3. | Vīnogu mīkstums [vīnogu čagas] | vīnogu mīkstums, kurš ātri izžāvēts pēc alkohola ekstrahēšanas un no kura pēc iespējas ir atdalīti kātiņi un sēklas | kokšķiedra |
| 5.25.4. | Vīnogu sēklu šķīdvielas | Produkts, ko iegūst no vīnogu sēklām pēc vīnogu sulas ražošanas. Satur galvenokārt ogļhidrātus | kokšķiedra |
| 5.26.1. | Lazdu rieksti | veseli vai smalcināti Corylus (L.) spp. augļi ar čaulu vai bez tās | |
| 5.26.2. | Lazdu riekstu izspaidas5 | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot lazdu riekstu kodolus | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 5.27.1. | Pektīns | Pektīnu iegūst, ar ūdeni ekstrahējot attiecīgu augu (dabīgu šķirņu) materiālu, parasti citrusaugļus vai ābolus. Izgulsnēšanai drīkst lietot tikai metanolu, etanolu un propān-2-olu. Bezūdens viela, kurā drīkst būt kopā ne vairāk kā 1 % metanola, etanola un propān-2-ola. Pektīns sastāv galvenokārt no daļēji metilesterificētas poligalakturonskābes un tās amonija, nātrija, kālija un kalcija sāļiem | |
| 5.28.1. | Perillas sēklas | Perilla frutescens L. sēklas un to malšanas produkti | |
| 5.29.1. | Priežu sēklas | Pinus (L.) spp. sēklas | |
| 5.30.1. | Pistācijas | Pistacia vera L. augļi | |
| 5.31.1. | Ceļmallapu sēklas | Plantago (L.) spp. sēklas | |
| 5.32.1. | Redīsu sēklas | Raphanus sativus L. sēklas | |
| 5.33.1. | Spinātu sēklas | Spinacia oleracea L. sēklas | |
| 5.34.1. | Mārdadžu sēklas | Carduus marianus L. sēklas | |
| 5.35.1. | Tomātu mīkstums [tomātu čagas] | Produkts, ko iegūst tomātu sulas ražošanā, presējot tomātus Solanum lycopersicum L. Sastāv galvenokārt no tomātu mizām un sēklām | kokšķiedra |
| 5.36.1. | Pelašķu sēklas | Achillea millefolium L. sēklas | |
| 5.37.1. | Aprikožu kodolu izspaidas5 | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot aprikožu (Prunus armeniaca L.) kodolus. Var saturēt ciānūdeņražskābi | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 5.38.1. | Melnā kumīna izspaidas5 | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot melnā kumīna (Bunium persicum L.) sēklas | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 5.39.1. | Gurķenes sēklu izspaidas5 | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot gurķenes (Borago officinalis L.) sēklas | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 5.40.1. | Naktssveces izspaidas5 | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot naktssveces (Oenothera L.) sēklas | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 5.41.1. | Granātābolu izspaidas5 | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot granātābolu (Punica granatum L.) sēklas | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 5.42.1. | Valriekstu kodolu izspaidas5 | eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot valriekstu (Juglans regia L.) kodolus | kopproteīns
  kokšķiedra |

Numurs

Nosaukums1

Apraksts

Obligāti jādeklarē

5.1.1.

Zīles

veseli parastā ozola (Quercus robur L.), klinšu ozola (Quercus petraea (Matt.) Liebl.), korķozola (Quercus suber L.) vai citu ozola sugu augļi

5.1.2.

Lobītas zīles

produkts, ko iegūst pēc zīļu lobīšanas

kopproteīns

kokšķiedra

5.2.1.

Mandeles

veseli vai smalcināti Prunus dulcis augļi ar apvalku vai bez tā

5.2.2.

Mandeļu apvalki

mandeļu apvalki, ko iegūst no lobītām mandeļu sēklām, tās atdalot no kodoliem un samaļot

kokšķiedra

5.2.3.

Mandeļu kodolu izspaidas5

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot mandeļu kodolus

kopproteīns

kokšķiedra

5.3.1.

Anīsa sēklas

Pimpinella anisum sēklas

5.4.1.

Žāvēts ābolu mīkstums [žāvētas ābolu čagas]

Produkts, ko iegūst Malus domestica sulas vai sidra ražošanā. Galvenokārt sastāv no žāvēta augļu mīkstuma un mizām

kokšķiedra

5.4.2.

Presēts ābolu mīkstums [presētas ābolu čagas]

Mitrs produkts, ko iegūst ābolu sulas vai sidra ražošā. Galvenokārt sastāv no presēta augļu mīkstuma un mizām

kokšķiedra

5.4.3.

Ābolu melase

produkts, ko iegūst pektīna ražošanā no ābolu mīkstuma

kopproteīns

kokšķiedra

Kopeļļas un tauki, ja attiecīgais saturs > 10 %

5.5.1.

Cukurbiešu sēklas

sēklas, ko iegūst no cukurbietēm

5.6.1.

Griķi

Fagopyrum esculentum sēklas

5.6.2.

Griķu sēnalas un klijas

produkts, ko iegūst griķu graudu malšanā

kokšķiedra

5.6.3.

Griķu atsijas

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem griķiem. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un dažādu grauda daļu piejaukuma. Produkts nedrīkst saturēt vairāk kā 10 % kokšķiedras

kokšķiedra

ciete

5.7.1.

Sarkano galviņkāpostu sēklas

Brassica oleracea var. capitata f. Rubra sēklas

5.8.1.

Kanāriju spulgzāles sēklas

Phalaris canariensis sēklas

5.9.1.

Ķimeņu sēklas

Carum carvi L. sēklas

5.12.1.

Veseli vai smalcināti kastaņi

produkts, ko iegūst kastaņu miltu ražošanā un kas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un kastaņu (Castanea spp.) atlieku piejaukuma

kopproteīns

kokšķiedra

5.13.1.

Citrusaugļu mīkstums
   (33)

Produkts, ko iegūst citrusaugļu Citrus (L.) spp. presēšanā vai citrusaugļu sulas ražošanā. Bezūdens viela, kurā drīkst būt kopā ne vairāk kā 1 % metanola, etanola un propān-2-ola bezūdens vielā

kokšķiedra

5.13.2.

Žāvēts citrusaugļu mīkstums
   (33)

Produkts, ko iegūst citrusaugļu presēšanā vai citrusaugļu sulas ražošanā un kas pēc tam tiek žāvēts. Bezūdens viela, kurā drīkst būt kopā ne vairāk kā 1 % metanola, etanola un propān-2-ola bezūdens vielā

kokšķiedra

5.14.1.

Sarkanā āboliņa sēklas

Trifolium pratense L. sēklas

5.14.2.

Baltā āboliņa sēklas

Trifolium repens L. sēklas

5.15.1.

Kafijas pupiņu apvalki

produkts, ko iegūst no lobītām Coffea auga sēklām

kokšķiedra

5.16.1.

Rudzupuķu sēklas

Centaurea cyanus L. sēklas

5.17.1.

Gurķu sēklas

Cucumis sativus L. sēklas

5.18.1.

Ciprešu sēklas

Cupressus L. sēklas

5.19.1.

Dateles

Phoenix dactylifera L. augļi

5.19.2.

Dateļpalmu sēklas

veselas Phoenix dactylifera L. sēklas

kokšķiedra

5.20.1.

Fenheļa sēklas

Foeniculum vulgare Mill. sēklas

5.21.1.

Vīģes

Ficus carica L. augļi

5.22.1.

Augļu kauliņi (34)

produkts, kas sastāv no riekstu vai kauleņu iekšējām ēdamajām sēklām

5.22.2.

Augļu mīkstums
   (34)

produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanā

kokšķiedra

5.22.3.

Žāvēts augļu mīkstums
   (34)

produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanā un kas pēc tam tiek žāvēts

kokšķiedra

5.23.1.

Kressalāti

Lepidium sativum L. sēklas

kokšķiedra

5.24.1.

Graudzāļu sēklas

Poaceae, Cyperaceae un Juncaceae dzimtas graudzāļu sēklas

5.25.1.

Vīnogu sēklas

no vīnogu mīkstuma atdalītas Vitis L. sēklas, no kurām nav atdalīta eļļa

koptauki

kokšķiedra

5.25.2.

Ekstrahētas vīnogu sēklas

produkts, ko iegūst, no vīnogu sēklām ekstrahējot eļļu

kokšķiedra

5.25.3.

Vīnogu mīkstums [vīnogu čagas]

vīnogu mīkstums, kurš ātri izžāvēts pēc alkohola ekstrahēšanas un no kura pēc iespējas ir atdalīti kātiņi un sēklas

kokšķiedra

5.25.4.

Vīnogu sēklu šķīdvielas

Produkts, ko iegūst no vīnogu sēklām pēc vīnogu sulas ražošanas. Satur galvenokārt ogļhidrātus

kokšķiedra

5.26.1.

Lazdu rieksti

veseli vai smalcināti Corylus (L.) spp. augļi ar čaulu vai bez tās

5.26.2.

Lazdu riekstu izspaidas5

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot lazdu riekstu kodolus

kopproteīns

kokšķiedra

5.27.1.

Pektīns

Pektīnu iegūst, ar ūdeni ekstrahējot attiecīgu augu (dabīgu šķirņu) materiālu, parasti citrusaugļus vai ābolus. Izgulsnēšanai drīkst lietot tikai metanolu, etanolu un propān-2-olu. Bezūdens viela, kurā drīkst būt kopā ne vairāk kā 1 % metanola, etanola un propān-2-ola. Pektīns sastāv galvenokārt no daļēji metilesterificētas poligalakturonskābes un tās amonija, nātrija, kālija un kalcija sāļiem

5.28.1.

Perillas sēklas

Perilla frutescens L. sēklas un to malšanas produkti

5.29.1.

Priežu sēklas

Pinus (L.) spp. sēklas

5.30.1.

Pistācijas

Pistacia vera L. augļi

5.31.1.

Ceļmallapu sēklas

Plantago (L.) spp. sēklas

5.32.1.

Redīsu sēklas

Raphanus sativus L. sēklas

5.33.1.

Spinātu sēklas

Spinacia oleracea L. sēklas

5.34.1.

Mārdadžu sēklas

Carduus marianus L. sēklas

5.35.1.

Tomātu mīkstums [tomātu čagas]

Produkts, ko iegūst tomātu sulas ražošanā, presējot tomātus Solanum lycopersicum L. Sastāv galvenokārt no tomātu mizām un sēklām

kokšķiedra

5.36.1.

Pelašķu sēklas

Achillea millefolium L. sēklas

5.37.1.

Aprikožu kodolu izspaidas5

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot aprikožu (Prunus armeniaca L.) kodolus. Var saturēt ciānūdeņražskābi

kopproteīns

kokšķiedra

5.38.1.

Melnā kumīna izspaidas5

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot melnā kumīna (Bunium persicum L.) sēklas

kopproteīns

kokšķiedra

5.39.1.

Gurķenes sēklu izspaidas5

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot gurķenes (Borago officinalis L.) sēklas

kopproteīns

kokšķiedra

5.40.1.

Naktssveces izspaidas5

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot naktssveces (Oenothera L.) sēklas

kopproteīns

kokšķiedra

5.41.1.

Granātābolu izspaidas5

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot granātābolu (Punica granatum L.) sēklas

kopproteīns

kokšķiedra

5.42.1.

Valriekstu kodolu izspaidas5

eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot valriekstu (Juglans regia L.) kodolus

kopproteīns

kokšķiedra

6.   Zāles lopbarība un rupjā lopbarība un no tām atvasināti produkti

| Numurs | Nosaukums1 | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 6.1.1. | Biešu lapas | Beta spp. lapas | |
| 6.2.1. | Graudaugi11 | veseli graudaugi vai to daļas | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 6.3.1. | Salmi11 | labības salmi | |
| 6.3.2. | Apstrādāti salmi11 | produkts, ko iegūst, attiecīgi apstrādājot labības salmus | ja apstrādē lietots NaOH, nātrijs |
| 6.4.1. | Āboliņa milti | Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot āboliņu Trifolium ssp. Drīkst saturēt līdz 20 % lucernas (Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn) vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta tajā pašā reizē kā āboliņš | kopproteīns
  kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 6.5.1. | Zāles lopbarības milti
   (35)
  [zāles milti
   (35)
  ] [zaļie milti
   (35)] | produkts, ko iegūst, sakaltējot, samaļot un dažos gadījumos sapresējot zāles lopbarības augus (36) | kopproteīns
  kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 6.6.1. | Siens | jebkuras sugas zāle, pākšaugi vai garšaugi, kaltēti uz lauka vai mākslīgi | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 6.6.2. | Zāle, garšaugi, pākšaugi (kaltēti) | produkts, ko iegūst no zāles, garšaugiem vai pākšaugiem, kuri (jebkādā veidā) ir mākslīgi dehidratizēti | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 6.6.3. | Zāle, garšaugi, pākšaugi [zaļbarība] | Svaiga biomasa, kas sastāv no zāles, pākšaugiem vai garšaugiem | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 6.6.4. | Zaļā skābbarība | silosā uzglabāta biomasa, kas iegūta no aramzemes un zālājiem un sastāv no jebkuras zāles, pākšaugiem vai garšaugiem | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 6.6.5. | Skābsiens | silosā uzglabāti vai sakaltēti laukaugi, kuru sastāvā ir zāle, pākšaugi vai garšaugi ar vismaz 50 % sausnas saturu un kuri ir iesaiņoti ķīpās vai uzglabāti silosos | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 6.7.1. | Kaņepju milti | milti, kurus iegūst, maļot šķirnes Cannabis sativa L. kaņepju stublājus, un, kuru tetrahidrokanabinola saturs atbilstoši kvantitatīvās noteikšanas metodei, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 639/2014, ir < 0,2 % | kopproteīns |
| 6.7.2. | Kaņepju šķiedras | produkts, kuru iegūst, mehāniski apstrādājot šķirnes Cannabis sativa L. kaņepju stublājus, un kura tetrahidrokanabinola saturs atbilstoši kvantitatīvās noteikšanas metodei, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 639/2014, ir < 0,2 % | kokšķiedra |
| 6.8.1. | Cūku pupu salmi | salmi, ko iegūst no Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. un var. minuta (Alef.) Mansf. cūku pupām | |
| 6.9.1. | Eļļas linu salmi | eļļas linu (Linum usitatissimum L.) salmi | |
| 6.10.1. | Lucerna [sējas lucerna] | Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn augi un to daļas | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 6.10.2. | Laukā kaltēta lucerna [laukā kaltēta sējas lucerna] | lucerna, kas sakaltēta uz lauka | HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 6.10.3. | Augstā temperatūrā kaltēta lucerna [augstā temperatūrā kaltēta sējas lucerna] [dehidratizēta lucerna] | mākslīgi dehidratizēta lucerna jebkurā veidā | kopproteīns
  kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 6.10.4. | Ekstrudēta lucerna [ekstrudēta sējas lucerna] | ekstrudētas sējas lucernas granulas | |
| 6.10.5. | Lucernas milti
   (37)
  [sējas lucernas milti16] | Produkts, ko iegūst, lucernu kaltējot un maļot. Var saturēt līdz 20 % āboliņa vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta tajā pašā reizē kā lucerna | kopproteīns
  kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas |
| 6.10.6. | Lucernas atspiedas [sējas lucernas atspiedas] | kaltēts produkts, ko iegūst, no lucernas izspiežot sulu | kopproteīns
  kokšķiedra |
| 6.10.7. | Lucernas proteīna koncentrāts [sējas lucernas proteīna koncentrāts] | produkts, ko iegūst, izspiestās lucernas sulas daļas mākslīgi izkaltējot, un kas ir centrifugēts un termiski apstrādāts, lai nogulsnētu proteīnu | kopproteīns
  karotīns |
| 6.10.8. | Lucernas šķīdvielas | produkts, ko iegūst, no lucernas sulas ekstrahējot proteīnus | kopproteīns |
| 6.11.1. | Kukurūzas skābbarība | Zea mays L. ssp. Mays augi vai to daļas, kas uzglabāti silosā | |
| 6.12.1. | Zirņu salmi | Pisum spp. salmi | |
| 6.13.1. | Rapšu7 salmi | Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., Indijas rapša Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz un rapša Brassica rapa spp. oleifera (Metzg.) salmi | |

Numurs

Nosaukums1

Apraksts

Obligāti jādeklarē

6.1.1.

Biešu lapas

Beta spp. lapas

6.2.1.

Graudaugi11

veseli graudaugi vai to daļas

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

6.3.1.

Salmi11

labības salmi

6.3.2.

Apstrādāti salmi11

produkts, ko iegūst, attiecīgi apstrādājot labības salmus

ja apstrādē lietots NaOH, nātrijs

6.4.1.

Āboliņa milti

Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot āboliņu Trifolium ssp. Drīkst saturēt līdz 20 % lucernas (Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn) vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta tajā pašā reizē kā āboliņš

kopproteīns

kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

6.5.1.

Zāles lopbarības milti
   (35)
  [zāles milti
   (35)
  ] [zaļie milti
   (35)]

produkts, ko iegūst, sakaltējot, samaļot un dažos gadījumos sapresējot zāles lopbarības augus (36)

kopproteīns

kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

6.6.1.

Siens

jebkuras sugas zāle, pākšaugi vai garšaugi, kaltēti uz lauka vai mākslīgi

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

6.6.2.

Zāle, garšaugi, pākšaugi (kaltēti)

produkts, ko iegūst no zāles, garšaugiem vai pākšaugiem, kuri (jebkādā veidā) ir mākslīgi dehidratizēti

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

6.6.3.

Zāle, garšaugi, pākšaugi [zaļbarība]

Svaiga biomasa, kas sastāv no zāles, pākšaugiem vai garšaugiem

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

6.6.4.

Zaļā skābbarība

silosā uzglabāta biomasa, kas iegūta no aramzemes un zālājiem un sastāv no jebkuras zāles, pākšaugiem vai garšaugiem

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

6.6.5.

Skābsiens

silosā uzglabāti vai sakaltēti laukaugi, kuru sastāvā ir zāle, pākšaugi vai garšaugi ar vismaz 50 % sausnas saturu un kuri ir iesaiņoti ķīpās vai uzglabāti silosos

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

6.7.1.

Kaņepju milti

milti, kurus iegūst, maļot šķirnes Cannabis sativa L. kaņepju stublājus, un, kuru tetrahidrokanabinola saturs atbilstoši kvantitatīvās noteikšanas metodei, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 639/2014, ir < 0,2 %

kopproteīns

6.7.2.

Kaņepju šķiedras

produkts, kuru iegūst, mehāniski apstrādājot šķirnes Cannabis sativa L. kaņepju stublājus, un kura tetrahidrokanabinola saturs atbilstoši kvantitatīvās noteikšanas metodei, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 639/2014, ir < 0,2 %

kokšķiedra

6.8.1.

Cūku pupu salmi

salmi, ko iegūst no Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. un var. minuta (Alef.) Mansf. cūku pupām

6.9.1.

Eļļas linu salmi

eļļas linu (Linum usitatissimum L.) salmi

6.10.1.

Lucerna [sējas lucerna]

Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn augi un to daļas

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

6.10.2.

Laukā kaltēta lucerna [laukā kaltēta sējas lucerna]

lucerna, kas sakaltēta uz lauka

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

6.10.3.

Augstā temperatūrā kaltēta lucerna [augstā temperatūrā kaltēta sējas lucerna] [dehidratizēta lucerna]

mākslīgi dehidratizēta lucerna jebkurā veidā

kopproteīns

kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

6.10.4.

Ekstrudēta lucerna [ekstrudēta sējas lucerna]

ekstrudētas sējas lucernas granulas

6.10.5.

Lucernas milti
   (37)
  [sējas lucernas milti16]

Produkts, ko iegūst, lucernu kaltējot un maļot. Var saturēt līdz 20 % āboliņa vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta tajā pašā reizē kā lucerna

kopproteīns

kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas

6.10.6.

Lucernas atspiedas [sējas lucernas atspiedas]

kaltēts produkts, ko iegūst, no lucernas izspiežot sulu

kopproteīns

kokšķiedra

6.10.7.

Lucernas proteīna koncentrāts [sējas lucernas proteīna koncentrāts]

produkts, ko iegūst, izspiestās lucernas sulas daļas mākslīgi izkaltējot, un kas ir centrifugēts un termiski apstrādāts, lai nogulsnētu proteīnu

kopproteīns

karotīns

6.10.8.

Lucernas šķīdvielas

produkts, ko iegūst, no lucernas sulas ekstrahējot proteīnus

kopproteīns

6.11.1.

Kukurūzas skābbarība

Zea mays L. ssp. Mays augi vai to daļas, kas uzglabāti silosā

6.12.1.

Zirņu salmi

Pisum spp. salmi

6.13.1.

Rapšu7 salmi

Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., Indijas rapša Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz un rapša Brassica rapa spp. oleifera (Metzg.) salmi

7.   Citi augi, aļģes un no tiem atvasināti produkti

| Numurs | Nosaukums1 | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1. | Aļģes
   (38) | Dzīvas vai pārstrādātas aļģes, arī svaigas, atdzesētas vai saldētas aļģes. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu | kopproteīns
  koptauki
  koppelni
  jods, ja tā saturs > 100 ppm |
| 7.1.2. | Žāvētas aļģes
   (38) | Produkts, ko iegūst, žāvējot aļģes. Lai mazinātu joda saturu un aļģes dezaktivētu, var būt mazgāts. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu | kopproteīns
  koptauki
  koppelni
  jods, ja tā saturs > 100 ppm |
| 7.1.3. | Aļģu
   (38)
  milti | Aļģu eļļas ražošanas produkts, ko no aļģēm iegūst ar ekstrahēšanu. Aļģes ir dezaktivētas. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu | kopproteīns
  koptauki
  koppelni
  jods, ja tā saturs > 100 ppm |
| 7.1.4. | Aļģu
   (38)
  eļļa | Eļļa, ko no aļģēm iegūst ar ekstrahēšanu. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu | Koptauki
  mitrums, ja tā saturs > 1 % |
| 7.1.6. | Jūraszāļu
   (38)
  milti | Produkts, ko iegūst, žāvējot un smalcinot lielaļģes, jo īpaši sarkanās, brūnās vai zaļās aļģes. Var būt mazgāts, lai mazinātu joda saturu. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu | kopproteīns
  koptauki
  koppelni
  jods, ja tā saturs > 100 ppm |
| 7.1.7. | Asparagopsis aļģu milti | Produkts, ko iegūst, žāvējot un smalcinot Asparagopsis ģints lielaļģes. Var būt mazgāts, lai mazinātu joda un broma saturu | kopproteīns
  koptauki
  koppelni
  jods, ja tā saturs > 100 ppm |
| 7.2.1. | Kaltētas sēnes
   (38) | šķiedrvielām, aminoskābēm un polisaharīdiem bagātas kaltētas sēnes un/vai no ēdamām sēnēm iegūts micēlijs | kokšķiedra
  kopproteīns |
| 7.3.1. | Mizas
   (38) | tīrītas un žāvētas koku vai krūmu mizas | kokšķiedra |
| 7.4.1. | Kaltēti ziedi15,

   (38) | visas kaltētu uzturā lietojamu augu ziedu daļas un to sastāvdaļas | kokšķiedra |
| 7.5.1. | Kaltēti brokoļi | produkts, ko iegūst, kaltējot Brassica oleracea L. augus, kuri pirms tam ir nomazgāti, smalcināti (sagriezti, pārsloti utt.) un no kuriem atdalīts ūdens | |
| 7.6.1. | (Cukur)niedru melase | Sīrupveida produkts, ko iegūst, ražojot vai rafinējot cukuru no Saccharum L. Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu, 0,5 % atkaļķotāju, 3,5 % sulfāta un 0,25 % sulfīta | kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi
  mitrums, ja tā saturs > 30 % |
| 7.6.2. | Daļēji atcukurota (cukur)niedru melase | produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību no cukurniedru melases ekstrahējot saharozi | kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi
  mitrums, ja tā saturs > 28 % |
| 7.6.3. | (Niedru)cukurs [saharoze] | cukurs, kas ar ūdens palīdzību ekstrahēts no cukurniedrēm | |
| 7.6.4. | Cukurniedru rauši | Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību no cukurniedrēm ekstrahējot cukuru. Galvenokārt sastāv no šķiedras | kokšķiedra |
| 7.7.1. | Kaltētas lapas15,

   (38) | žāvētas uzturā lietojamu augu lapas un to daļas | kokšķiedra |
| 7.8.1. | Lignoceluloze | produkts, ko iegūst, mehāniski pārstrādājot neapstrādātu, dabiski kaltētu koksni, un kas sastāv galvenokārt no lignocelulozes | |
| 7.8.2. | Pulverveida celuloze | Produkts, ko iegūst, neapstrādātas koksnes augu šķiedru15 sadalot, atdalot lignīnu un tālāk attīrot kā celulozi, un ko modificē tikai mehāniskā pārstrādē. Neitrāla deterģenta šķiedra (NDF) — vismaz 87 % | |
| 7.9.1. | Lakricas sakne | Glycyrrhiza L. sakne | |
| 7.10.1. | Piparmētras | neatkarīgi no galīgā veida — produkts, ko iegūst, sakaltējot augu Mentha apicata, Mentha piperita vai Mentha viridis (L.) virszemes daļas | |
| 7.11.1. | Kaltēti spināti | neatkarīgi no galīgā veida — produkts, ko iegūst, sakaltējot augu Spinacia oleracea L. | |
| 7.12.1. | Mohaves juka | pulverveida produkts, ko iegūst no Yucca schidigera Roezl stublājiem | kokšķiedra |
| 7.12.2. | [Šidigera] jukas sula | produkts, ko iegūst, sagriežot un presējot Šidigera jukas stublājus, un kas sastāv galvenokārt no ogļhidrātiem | |
| 7.13.1. | Augogles [kokogles] | produkts, ko iegūst, karbonizējot organisku augu materiālus | |
| 7.14.1. | Koksne
   (38) | ķīmiski neapstrādāta koksne vai tās šķiedras | kokšķiedra |
| 7.14.2. | Koksnes melase
   (38) | produkts, ko iegūst, karsējot un presējot neapstrādātu koksni, un kas sastāv galvenokārt no ksilozes | kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi |
| 7.15.1. | Vasklapainās naktenes milti | produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot Solanum glaucophyllum lapas | kokšķiedra
  D3 vitamīns |

Numurs

Nosaukums1

Apraksts

Obligāti jādeklarē

7.1.1.

Aļģes
   (38)

Dzīvas vai pārstrādātas aļģes, arī svaigas, atdzesētas vai saldētas aļģes. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu

kopproteīns

koptauki

koppelni

jods, ja tā saturs > 100 ppm

7.1.2.

Žāvētas aļģes
   (38)

Produkts, ko iegūst, žāvējot aļģes. Lai mazinātu joda saturu un aļģes dezaktivētu, var būt mazgāts. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu

kopproteīns

koptauki

koppelni

jods, ja tā saturs > 100 ppm

7.1.3.

Aļģu
   (38)
  milti

Aļģu eļļas ražošanas produkts, ko no aļģēm iegūst ar ekstrahēšanu. Aļģes ir dezaktivētas. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu

kopproteīns

koptauki

koppelni

jods, ja tā saturs > 100 ppm

7.1.4.

Aļģu
   (38)
  eļļa

Eļļa, ko no aļģēm iegūst ar ekstrahēšanu. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu

Koptauki

mitrums, ja tā saturs > 1 %

7.1.6.

Jūraszāļu
   (38)
  milti

Produkts, ko iegūst, žāvējot un smalcinot lielaļģes, jo īpaši sarkanās, brūnās vai zaļās aļģes. Var būt mazgāts, lai mazinātu joda saturu. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu

kopproteīns

koptauki

koppelni

jods, ja tā saturs > 100 ppm

7.1.7.

Asparagopsis aļģu milti

Produkts, ko iegūst, žāvējot un smalcinot Asparagopsis ģints lielaļģes. Var būt mazgāts, lai mazinātu joda un broma saturu

kopproteīns

koptauki

koppelni

jods, ja tā saturs > 100 ppm

7.2.1.

Kaltētas sēnes
   (38)

šķiedrvielām, aminoskābēm un polisaharīdiem bagātas kaltētas sēnes un/vai no ēdamām sēnēm iegūts micēlijs

kokšķiedra

kopproteīns

7.3.1.

Mizas
   (38)

tīrītas un žāvētas koku vai krūmu mizas

kokšķiedra

7.4.1.

Kaltēti ziedi15,

   (38)

visas kaltētu uzturā lietojamu augu ziedu daļas un to sastāvdaļas

kokšķiedra

7.5.1.

Kaltēti brokoļi

produkts, ko iegūst, kaltējot Brassica oleracea L. augus, kuri pirms tam ir nomazgāti, smalcināti (sagriezti, pārsloti utt.) un no kuriem atdalīts ūdens

7.6.1.

(Cukur)niedru melase

Sīrupveida produkts, ko iegūst, ražojot vai rafinējot cukuru no Saccharum L. Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu, 0,5 % atkaļķotāju, 3,5 % sulfāta un 0,25 % sulfīta

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

mitrums, ja tā saturs > 30 %

7.6.2.

Daļēji atcukurota (cukur)niedru melase

produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību no cukurniedru melases ekstrahējot saharozi

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

mitrums, ja tā saturs > 28 %

7.6.3.

(Niedru)cukurs [saharoze]

cukurs, kas ar ūdens palīdzību ekstrahēts no cukurniedrēm

7.6.4.

Cukurniedru rauši

Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību no cukurniedrēm ekstrahējot cukuru. Galvenokārt sastāv no šķiedras

kokšķiedra

7.7.1.

Kaltētas lapas15,

   (38)

žāvētas uzturā lietojamu augu lapas un to daļas

kokšķiedra

7.8.1.

Lignoceluloze

produkts, ko iegūst, mehāniski pārstrādājot neapstrādātu, dabiski kaltētu koksni, un kas sastāv galvenokārt no lignocelulozes

7.8.2.

Pulverveida celuloze

Produkts, ko iegūst, neapstrādātas koksnes augu šķiedru15 sadalot, atdalot lignīnu un tālāk attīrot kā celulozi, un ko modificē tikai mehāniskā pārstrādē. Neitrāla deterģenta šķiedra (NDF) — vismaz 87 %

7.9.1.

Lakricas sakne

Glycyrrhiza L. sakne

7.10.1.

Piparmētras

neatkarīgi no galīgā veida — produkts, ko iegūst, sakaltējot augu Mentha apicata, Mentha piperita vai Mentha viridis (L.) virszemes daļas

7.11.1.

Kaltēti spināti

neatkarīgi no galīgā veida — produkts, ko iegūst, sakaltējot augu Spinacia oleracea L.

7.12.1.

Mohaves juka

pulverveida produkts, ko iegūst no Yucca schidigera Roezl stublājiem

kokšķiedra

7.12.2.

[Šidigera] jukas sula

produkts, ko iegūst, sagriežot un presējot Šidigera jukas stublājus, un kas sastāv galvenokārt no ogļhidrātiem

7.13.1.

Augogles [kokogles]

produkts, ko iegūst, karbonizējot organisku augu materiālus

7.14.1.

Koksne
   (38)

ķīmiski neapstrādāta koksne vai tās šķiedras

kokšķiedra

7.14.2.

Koksnes melase
   (38)

produkts, ko iegūst, karsējot un presējot neapstrādātu koksni, un kas sastāv galvenokārt no ksilozes

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

7.15.1.

Vasklapainās naktenes milti

produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot Solanum glaucophyllum lapas

kokšķiedra

D3 vitamīns

8.   Piena produkti un no tiem atvasināti produkti

Šajā nodaļā norādītās barības sastāvdaļas atbilst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 prasībām un īpašajām prasībām, kas pienam, jaunpienam un dažiem citiem no piena atvasinātiem produktiem izvirzītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikumu.

| Numurs | Nosaukums1 | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 8.1.1. | Sviests un sviesta produkti | sviests un produkti, ko iegūst sviesta ražošanā vai pārstrādē (piem., sviesta serums), ja nav sarakstā norādīti atsevišķi | kopproteīns
  koptauki
  laktoze
  mitrums, ja tā saturs > 6 % |
| 8.2.1. | Paniņas, paniņu pulveris
   (39) | Produkts, ko iegūst, kuļot sviestu no krējuma, vai līdzīgos procesos.
  Kā īpaši pagatavota barības sastāvdaļa drīkst saturēt:






  — | līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā; |

Numurs

Nosaukums1

Apraksts

Obligāti jādeklarē

8.1.1.

Sviests un sviesta produkti

sviests un produkti, ko iegūst sviesta ražošanā vai pārstrādē (piem., sviesta serums), ja nav sarakstā norādīti atsevišķi

kopproteīns

koptauki

laktoze

mitrums, ja tā saturs > 6 %

8.2.1.

Paniņas, paniņu pulveris
   (39)

Produkts, ko iegūst, kuļot sviestu no krējuma, vai līdzīgos procesos.

Kā īpaši pagatavota barības sastāvdaļa drīkst saturēt:

—

līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā;

| — | līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābi, sālsskābi, fosforskābi, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābi, sālsskābi, fosforskābi, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai;

| — | līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai;

| — | līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai

kopproteīns

koptauki

laktoze

mitrums, ja tā saturs > 6 %

8.3.1.

Kazeīns

produkts, ko iegūst no vājpiena vai paniņām, izžāvējot kazeīnu, kurš nogulsnēts ar skābēm vai siera fermentu

kopproteīns

mitrums, ja tā saturs > 10 %

8.4.1.

Kazeināts

produkts, ko iegūst no biezpiena vai kazeīna, izmantojot neitralizējošas vielas un žāvēšanu

kopproteīns

mitrums, ja tā saturs > 10 %

8.5.1.

Siers un siera produkti

siers un produkti, kas iegūti no siera un no produktiem uz piena bāzes

kopproteīns

koptauki

8.6.1.

Pirmpiens / pirmpiena pulveris
   (39)

zīdītājdzīvnieku piena dziedzeru sekrēts laikā līdz piecām dienām pēc atnešanās

kopproteīns

8.7.1.

Piena pārstrādes blakusprodukti

Produkti, ko iegūst, ražojot piena produktus, arī centrifūgu vai separatoru nogulas, pienu saturoši ūdeņi, piena minerālvielas.

Kā īpaši pagatavota barības sastāvdaļa drīkst saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā; |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā;

| — | līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābes, sālsskābes, fosforskābes, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābes, sālsskābes, fosforskābes, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai;

| — | līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai;

| — | līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai

mitrums

kopproteīns

koptauki

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

8.8.1.

Raudzēta piena produkti

produkti, ko iegūst piena raudzēšanā (piem., jogurts u. c.)

kopproteīns

koptauki

8.9.1.

Laktoze

cukurs, kas no piena vai sūkalām ir atdalīts attīrot un žāvējot

mitrums, ja tā saturs > 5 %

8.10.1.

Piens / piena pulveris18

normālas piena dziedzeru darbības sekrēts no vienas vai vairākām slaukšanas reizēm

kopproteīns

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 5 %

8.11.1.

Vājpiens / vājpiena pulveris
   (39)

piens, kura tauku saturs samazināts ar separēšanu

kopproteīns

mitrums, ja tā saturs > 5 %

8.12.1.

Piena tauki

produkts, ko iegūst, pienu krejojot

koptauki

8.13.1.

Piena proteīnu pulveris
   (39)

produkts, ko iegūst, izžāvējot proteīnu savienojumus, kuri ar ķīmisku vai fizikālu apstrādi ekstrahēti no piena

kopproteīns

mitrums, ja tā saturs > 8 %

8.14.1.

Kondensēts un ietvaicēts piens un tā produkti

kondensēts un ietvaicēts piens un produkti, ko iegūst šo produktu ražošanas vai pārstrādes procesā

kopproteīns

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 5 %

8.15.1.

Piena permeāts / piena permeāta pulveris
   (39)

Produkts, kuru iegūst no piena filtrācijas (ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas) šķidrās fāzes un no kura var būt daļēji izdalīta laktoze.

Var būt izmantota apgrieztā osmoze

koppelni

kopproteīns

laktoze

mitrums, ja tā saturs > 8 %

8.16.1.

Piena retentāts / piena retentāta pulveris
   (39)

produkts, kas piena filtrācijas (ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas) rezultātā rodas uz membrānas

kopproteīns

koppelni

laktoze

mitrums, ja tā saturs > 8 %

8.17.1.

Sūkalas / sūkalu pulveris
   (39)

Siera, biezpiena vai kazeīna ražošanas vai tiem līdzīgu procesu produkts.

Kā īpaši pagatavota barības sastāvdaļa drīkst saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā; |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā;

| — | līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābes, sālsskābes, fosforskābes, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābes, sālsskābes, fosforskābes, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai;

| — | līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai;

| — | līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai

kopproteīns

laktoze

mitrums, ja tā saturs > 8 %

koppelni

8.18.1.

Bezlaktozes sūkalas / bezlaktozes sūkalu pulveris
   (39)

Sūkalas, no kurām daļēji izdalīta laktoze.

Kā īpaši pagatavota barības sastāvdaļa drīkst saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā; |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā;

| — | līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābes, sālsskābes, fosforskābes, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābes, sālsskābes, fosforskābes, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai;

| — | līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai;

| — | līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai

kopproteīns

laktoze

mitrums, ja tā saturs > 8 %

koppelni

8.19.1.

Sūkalu proteīns / sūkalu proteīna pulveris
   (39)

Produkts, ko iegūst, izžāvējot sūkalu proteīna savienojumus, kuri ar ķīmisku vai fizikālu apstrādi ekstrahēti no sūkalām.

Kā īpaši pagatavota barības sastāvdaļa drīkst saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā; |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā;

| — | līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābes, sālsskābes, fosforskābes, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābes, sālsskābes, fosforskābes, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai;

| — | līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai;

| — | līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai

kopproteīns

mitrums, ja tā saturs > 8 %

8.20.1.

Demineralizētas bezlaktozes sūkalas / demineralizētu bezlaktozes sūkalu pulveris
   (39)

Sūkalas, no kurām daļēji izdalīta laktoze un minerālvielas.

Kā īpaši pagatavota barības sastāvdaļa drīkst saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā,

| — | līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābes, sālsskābes, fosforskābes, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābes, sālsskābes, fosforskābes, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai

kopproteīns

laktoze

koppelni

mitrums, ja tā saturs > 8 %

8.21.1.

Sūkalu permeāts / sūkalu permeāta pulveris
   (39)

Produkts, kuru iegūst no sūkalu filtrācijas (ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas) šķidrās fāzes un no kura var būt daļēji izdalīta laktoze. Var būt izmantota apgrieztā osmoze.

Kā īpaši pagatavota barības sastāvdaļa drīkst saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā; |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā;

| — | līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābes, sālsskābes, fosforskābes, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābes, sālsskābes, fosforskābes, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai;

| — | līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai;

| — | līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai

koppelni

kopproteīns

laktoze

mitrums, ja tā saturs > 8 %

8.22.1.

Sūkalu retentāts / sūkalu retentāta pulveris
   (39)

Produkts, kas sūkalu filtrācijas (ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas) rezultātā saglabājas uz membrānas.

Kā īpaši pagatavota barības sastāvdaļa drīkst saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā; |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā;

| — | līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābi, sālsskābi, fosforskābi, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābi, sālsskābi, fosforskābi, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai;

| — | līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai

kopproteīns

koppelni

laktoze

mitrums, ja tā saturs > 8 %

9.   Sauszemes dzīvnieku produkti un no tiem atvasināti produkti

Šajā nodaļā norādītās barības sastāvdaļas atbilst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 prasībām. Barības sastāvdaļu nosaukumu papildina ar norādi, kas ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 X vai XIII pielikumu vai Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumu, lai precizētu speciālās prasības un skaidri identificētu Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzētos lietošanas ierobežojumus.

| Numurs | Nosaukums1 | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 9.1.1. | Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti
   (40) | svaigi, saldēti, vārīti, ar skābi apstrādāti vai kaltēti sauszemes siltasiņu dzīvnieki vai to daļas | kopproteīns
  koptauki
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 9.2.1. | Dzīvnieku tauki
   (41) | Produkts, kas sastāv no sauszemes dzīvnieku, arī bezmugurkaulnieku, taukiem, izņemot sugas, kas jebkurā savas dzīves posmā ir cilvēkam un dzīvniekiem patogēniskas. Ja ekstrahēts ar šķīdinātājiem, drīkst saturēt līdz 0,1 % heksāna | koptauki
  mitrums, ja tā saturs > 1 % |
| 9.3.1. | Biškopības blakusprodukti
   (42) | pārstrādāts vai nepārstrādāts medus, bišu vasks, peru pieniņš, propoliss, ziedputekšņi | kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi |
| 9.4.1. | Pārstrādāts dzīvnieku proteīns
   (41) | Produkts, kuru iegūst, karsējot, kaltējot un smalcinot sauszemes dzīvniekus, arī jebkurā attīstības stadijā esošus bezmugurkaulniekus, vai to daļas, un no kura var būt daļēji ekstrahēti vai fizikāli atdalīti tauki. Ja ekstrahēts ar šķīdinātājiem, drīkst saturēt līdz 0,1 % heksāna | kopproteīns
  koptauki
  koppelni
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 9.5.1. | Želatīna ražošanas procesa atvasinātie proteīni
   (41) | sausi dzīvnieku izcelsmes proteīni, kas atvasināti tāda želatīna ražošanā, kurš iegūts no Regulā (EK) Nr. 853/2004 minētajām izejvielām | kopproteīns
  koptauki
  koppelni
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 9.6.1. | Dzīvnieku proteīnu hidrolizāts
   (41) | polipeptīdi, peptīdi un aminoskābes un to maisījumi, ko iegūst dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu hidrolīzē un ko var koncentrēt ar žāvēšanu | kopproteīns
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 9.7.1. | Asins milti
   (41) | produkts, kas atvasināts, termiski apstrādājot kautu siltasiņu dzīvnieku asinis | kopproteīns
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 9.8.1. | Asins produkti
   (40) | produkti, kas atvasināti, termiski apstrādājot kautu siltasiņu dzīvnieku asinis vai asiņu frakcijas; tajos ietilpst žāvēta/sasaldēta/šķidra plazma, žāvētas nesadalītas asinis, žāvēti/sasaldēti/šķidri sarkanie asinsķermenīši vai to frakcijas un maisījumi | kopproteīns
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 9.9.1. | Ēdināšanas atkritumi [ēdināšanai izmantojamie pārtikas atkritumi] | jebkādi pārtikas atkritumi, kas satur dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, arī restorānos, sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumos un virtuvēs, arī centrālajās virtuvēs un mājsaimniecību virtuvēs vārīšanai lietotu eļļu | kopproteīns
  koptauki
  koppelni
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 9.10.1. | Kolagēns
   (41) | proteīna produkts, kas atvasināts no dzīvnieku kauliem, ādām un cīpslām | kopproteīns
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 9.11.1. | Spalvu milti | produkts, ko iegūst, žāvējot un maļot kautu dzīvnieku spalvas | kopproteīns
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 9.12.1. | Želatīns
   (41) | dabīgs, šķīstošs proteīns, kas sarec vai nesarec un ko iegūst, daļēji hidrolizējot no dzīvnieku kauliem, ādām un cīpslām ražotu kolagēnu | kopproteīns
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 9.13.1. | Dradži
   (41) | Svaigs, saldēts vai kaltēts produkts, ko iegūst speķa, taukaudu un citu ar ekstrakciju iegūtu vai fiziski izņemtu dzīvnieku izcelsmes tauku ražošanā.
  Ja ekstrahēts ar šķīdinātājiem, drīkst saturēt līdz 0,1 % heksāna | kopproteīns
  koptauki
  koppelni
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 9.14.1. | Dzīvnieku izcelsmes produkti
   (40) | agrākie pārtikas produkti, kas satur dzīvnieku izcelsmes produktus un kas ir apstrādāti vai neapstrādāti, piem., svaigi, saldēti, kaltēti | kopproteīns
  koptauki
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 9.15.1. | Olas | veselas Gallus gallus L. olas ar čaumalu vai bez tās | |
| 9.15.2. | Olas baltums | pasterizēts vai denaturēts produkts, ko iegūst pēc olas čaumalas un olas dzeltenuma atdalīšanas | kopproteīns
  attiecīgā gadījumā: denaturācijas metode |
| 9.15.3. | Kaltēti olu produkti | produkti, kas sastāv no pasterizētām kaltētām olām bez čaumalas vai kaltēta olas baltuma un kaltēta olu dzeltenuma maisījuma dažādās attiecībās | kopproteīns
  koptauki
  mitrums, ja tā saturs > 5 % |
| 9.15.4. | Cukurots olu pulveris | cukurotas kaltētas veselas vai atdalītas olas | kopproteīns
  koptauki
  mitrums, ja tā saturs > 5 %
  kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi |
| 9.15.5. | Kaltētas olu čaumalas | Produkts, ko iegūst no mājputnu olām pēc satura (olas dzeltenuma un baltuma) izņemšanas. Čaumalas ir kaltētas | koppelni |
| 9.16.1. | Dzīvi sauszemes bezmugurkaulnieki
   (40) | dzīvi sauszemes bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos, izņemot sugas, kuras negatīvi ietekmē augu, dzīvnieku un cilvēku veselību | |
| 9.16.2. | Nedzīvi sauszemes bezmugurkaulnieki
   (40) | Regulā (EK) Nr. 1069/2009 minētie nedzīvie sauszemes bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos, izņemot sugas, kuras negatīvi ietekmē augu, dzīvnieku un cilvēku veselību, apstrādāti vai neapstrādāti, bet nepārstrādāti | kopproteīns
  koptauki
  koppelni |
| 9.17.1. | Vilnas tauku holesterīns | Produkts, ko pārziepošanā, atdalīšanā un kristalizēšanā iegūst no vilnas taukiem (lanolīna). Minimālais (3β)-holest-5-en-3-ola, C27H46O saturs: 90 % | |

Numurs

Nosaukums1

Apraksts

Obligāti jādeklarē

9.1.1.

Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti
   (40)

svaigi, saldēti, vārīti, ar skābi apstrādāti vai kaltēti sauszemes siltasiņu dzīvnieki vai to daļas

kopproteīns

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 8 %

9.2.1.

Dzīvnieku tauki
   (41)

Produkts, kas sastāv no sauszemes dzīvnieku, arī bezmugurkaulnieku, taukiem, izņemot sugas, kas jebkurā savas dzīves posmā ir cilvēkam un dzīvniekiem patogēniskas. Ja ekstrahēts ar šķīdinātājiem, drīkst saturēt līdz 0,1 % heksāna

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 1 %

9.3.1.

Biškopības blakusprodukti
   (42)

pārstrādāts vai nepārstrādāts medus, bišu vasks, peru pieniņš, propoliss, ziedputekšņi

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

9.4.1.

Pārstrādāts dzīvnieku proteīns
   (41)

Produkts, kuru iegūst, karsējot, kaltējot un smalcinot sauszemes dzīvniekus, arī jebkurā attīstības stadijā esošus bezmugurkaulniekus, vai to daļas, un no kura var būt daļēji ekstrahēti vai fizikāli atdalīti tauki. Ja ekstrahēts ar šķīdinātājiem, drīkst saturēt līdz 0,1 % heksāna

kopproteīns

koptauki

koppelni

mitrums, ja tā saturs > 8 %

9.5.1.

Želatīna ražošanas procesa atvasinātie proteīni
   (41)

sausi dzīvnieku izcelsmes proteīni, kas atvasināti tāda želatīna ražošanā, kurš iegūts no Regulā (EK) Nr. 853/2004 minētajām izejvielām

kopproteīns

koptauki

koppelni

mitrums, ja tā saturs > 8 %

9.6.1.

Dzīvnieku proteīnu hidrolizāts
   (41)

polipeptīdi, peptīdi un aminoskābes un to maisījumi, ko iegūst dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu hidrolīzē un ko var koncentrēt ar žāvēšanu

kopproteīns

mitrums, ja tā saturs > 8 %

9.7.1.

Asins milti
   (41)

produkts, kas atvasināts, termiski apstrādājot kautu siltasiņu dzīvnieku asinis

kopproteīns

mitrums, ja tā saturs > 8 %

9.8.1.

Asins produkti
   (40)

produkti, kas atvasināti, termiski apstrādājot kautu siltasiņu dzīvnieku asinis vai asiņu frakcijas; tajos ietilpst žāvēta/sasaldēta/šķidra plazma, žāvētas nesadalītas asinis, žāvēti/sasaldēti/šķidri sarkanie asinsķermenīši vai to frakcijas un maisījumi

kopproteīns

mitrums, ja tā saturs > 8 %

9.9.1.

Ēdināšanas atkritumi [ēdināšanai izmantojamie pārtikas atkritumi]

jebkādi pārtikas atkritumi, kas satur dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, arī restorānos, sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumos un virtuvēs, arī centrālajās virtuvēs un mājsaimniecību virtuvēs vārīšanai lietotu eļļu

kopproteīns

koptauki

koppelni

mitrums, ja tā saturs > 8 %

9.10.1.

Kolagēns
   (41)

proteīna produkts, kas atvasināts no dzīvnieku kauliem, ādām un cīpslām

kopproteīns

mitrums, ja tā saturs > 8 %

9.11.1.

Spalvu milti

produkts, ko iegūst, žāvējot un maļot kautu dzīvnieku spalvas

kopproteīns

mitrums, ja tā saturs > 8 %

9.12.1.

Želatīns
   (41)

dabīgs, šķīstošs proteīns, kas sarec vai nesarec un ko iegūst, daļēji hidrolizējot no dzīvnieku kauliem, ādām un cīpslām ražotu kolagēnu

kopproteīns

mitrums, ja tā saturs > 8 %

9.13.1.

Dradži
   (41)

Svaigs, saldēts vai kaltēts produkts, ko iegūst speķa, taukaudu un citu ar ekstrakciju iegūtu vai fiziski izņemtu dzīvnieku izcelsmes tauku ražošanā.

Ja ekstrahēts ar šķīdinātājiem, drīkst saturēt līdz 0,1 % heksāna

kopproteīns

koptauki

koppelni

mitrums, ja tā saturs > 8 %

9.14.1.

Dzīvnieku izcelsmes produkti
   (40)

agrākie pārtikas produkti, kas satur dzīvnieku izcelsmes produktus un kas ir apstrādāti vai neapstrādāti, piem., svaigi, saldēti, kaltēti

kopproteīns

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 8 %

9.15.1.

Olas

veselas Gallus gallus L. olas ar čaumalu vai bez tās

9.15.2.

Olas baltums

pasterizēts vai denaturēts produkts, ko iegūst pēc olas čaumalas un olas dzeltenuma atdalīšanas

kopproteīns

attiecīgā gadījumā: denaturācijas metode

9.15.3.

Kaltēti olu produkti

produkti, kas sastāv no pasterizētām kaltētām olām bez čaumalas vai kaltēta olas baltuma un kaltēta olu dzeltenuma maisījuma dažādās attiecībās

kopproteīns

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 5 %

9.15.4.

Cukurots olu pulveris

cukurotas kaltētas veselas vai atdalītas olas

kopproteīns

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 5 %

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

9.15.5.

Kaltētas olu čaumalas

Produkts, ko iegūst no mājputnu olām pēc satura (olas dzeltenuma un baltuma) izņemšanas. Čaumalas ir kaltētas

koppelni

9.16.1.

Dzīvi sauszemes bezmugurkaulnieki
   (40)

dzīvi sauszemes bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos, izņemot sugas, kuras negatīvi ietekmē augu, dzīvnieku un cilvēku veselību

9.16.2.

Nedzīvi sauszemes bezmugurkaulnieki
   (40)

Regulā (EK) Nr. 1069/2009 minētie nedzīvie sauszemes bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos, izņemot sugas, kuras negatīvi ietekmē augu, dzīvnieku un cilvēku veselību, apstrādāti vai neapstrādāti, bet nepārstrādāti

kopproteīns

koptauki

koppelni

9.17.1.

Vilnas tauku holesterīns

Produkts, ko pārziepošanā, atdalīšanā un kristalizēšanā iegūst no vilnas taukiem (lanolīna). Minimālais (3β)-holest-5-en-3-ola, C27H46O saturs: 90 %

10.   Zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem atvasināti produkti

Šajā nodaļā norādītās barības sastāvdaļas atbilst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un Regulas (ES) Nr. 142/2011 prasībām, un tām var būt piemērojami Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzētie lietošanas ierobežojumi.

| Numurs | Nosaukums1 | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 10.1.1. | Ūdens bezmugurkaulnieki
   (43) | jūras vai saldūdens bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos vai to daļas, izņemot cilvēkiem un dzīvniekiem patogēnas sugas | kopproteīns
  koptauki
  koppelni |
| 10.2.1. | Ūdensdzīvnieku blakusprodukti
   (43) | blakusprodukti, kas nāk no saimniecībām vai ražotnēm, kurās sagatavo vai ražo produktus cilvēku uzturam | kopproteīns
  koptauki
  koppelni |
| 10.3.1. | Vēžveidīgo milti
   (44) | produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot vēžveidīgos vai to daļas, arī savvaļas un akvakultūrā audzētās garneles | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 10.4.1. | Zivis
   (44) | zivis vai to daļas: svaigas, saldētas, vārītas, apstrādātas ar skābi vai kaltētas | kopproteīns
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 10.4.2. | Zivju milti
   (44) | produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot zivis vai to daļas, un kam pirms kaltēšanas pievienotas šķīstošas zivju atliekas | kopproteīns
  koptauki
  koppelni, ja to saturs > 20 %
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 10.4.3. | Šķīstošas zivju atliekas | kondensēts produkts, ko iegūst, ražojot zivju miltus, un kas ir atdalīts un stabilizēts paskābinot vai kaltējot | kopproteīns
  koptauki
  mitrums, ja tā saturs > 5 % |
| 10.4.4. | Hidrolizēts zivju proteīns | produkts, ko iegūst zivju vai to daļu hidrolīzē ar skābi, var būt koncentrēts kaltējot | kopproteīns
  koptauki
  koppelni, ja to saturs > 20 %
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 10.4.5. | Zivju asaku milti | Produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot zivju daļas. Galvenā sastāvdaļa ir zivju asaka | koppelni |
| 10.4.6. | Zivju eļļa | Eļļa, ko iegūst no zivīm vai zivju daļām un atdala no ūdens ar centrifugēšanu (var norādīt ziņas par sugu, piem., mencu aknu eļļa) | koptauki
  mitrums, ja tā saturs > 1 % |
| 10.4.7. | Hidrogenēta zivju eļļa | eļļa, ko iegūst, hidrogenējot zivju eļļu | mitrums, ja tā saturs > 1 % |
| 10.4.8. | Zivju eļļas stearīns [ziemas apstākļiem piemērota zivju eļļa] | zivju eļļas frakcija ar augstu piesātināto taukvielu saturu, ko iegūst, rafinējot neapstrādātu zivju eļļu rafinētā zivju eļļā, izmantojot ieziemošanas procesu, kurā piesātinātie tauki sacietē un pēc tam tiek savākti | koptauki
  mitrums, ja tā saturs > 1 % |
| 10.5.1. | Krila eļļa | eļļa, ko iegūst no vārīta un presēta jūras planktona krila un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu | mitrums, ja tā saturs > 1 % |
| 10.5.2. | Krila proteīna koncentrāta hidrolizāts | produkts, ko iegūst fermentatīvā krilu vai to daļu hidrolīzē, parasti koncentrēts kaltējot | kopproteīns
  koptauki
  koppelni, ja to saturs > 20 %
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 10.6.1. | Jūras annelīdu milti | produkts, ko iegūst, karsējot un kaltējot jūras annelīdus, arī Nereis virens. M. Sars, vai to daļas | koptauki
  pelni, ja to saturs > 20 %
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 10.7.1. | Jūras zooplanktona milti | produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot jūras zooplanktonu, piem., krilu | kopproteīns
  koptauki
  koppelni, ja to saturs > 20 %
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 10.7.2. | Jūras zooplanktona eļļa | eļļa, ko iegūst no vārīta un presēta jūras zooplanktona un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu | mitrums, ja tā saturs > 1 % |
| 10.8.1. | Molusku milti | produkts, ko iegūst, karsējot un kaltējot moluskus, arī kalmārus un gliemenes, vai to daļas | kopproteīns
  koptauki
  koppelni, ja to saturs > 20 %
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 10.9.1. | Kalmāru milti | produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot veselus kalmārus vai to daļas | kopproteīns
  koptauki
  koppelni, ja to saturs > 20 %
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 10.10.1. | Jūraszvaigžņu milti | produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot jūraszvaigznes (Asteroidea) vai to daļas | kopproteīns
  koptauki
  koppelni, ja to saturs > 20 %
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |
| 10.11.1. | Jūras bezmugurkaulnieku
   (43)
  milti | produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot jūras bezmugurkaulniekus vai to daļas | kopproteīns
  koptauki
  koppelni, ja to saturs > 20 %
  mitrums, ja tā saturs > 8 % |

Numurs

Nosaukums1

Apraksts

Obligāti jādeklarē

10.1.1.

Ūdens bezmugurkaulnieki
   (43)

jūras vai saldūdens bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos vai to daļas, izņemot cilvēkiem un dzīvniekiem patogēnas sugas

kopproteīns

koptauki

koppelni

10.2.1.

Ūdensdzīvnieku blakusprodukti
   (43)

blakusprodukti, kas nāk no saimniecībām vai ražotnēm, kurās sagatavo vai ražo produktus cilvēku uzturam

kopproteīns

koptauki

koppelni

10.3.1.

Vēžveidīgo milti
   (44)

produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot vēžveidīgos vai to daļas, arī savvaļas un akvakultūrā audzētās garneles

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

10.4.1.

Zivis
   (44)

zivis vai to daļas: svaigas, saldētas, vārītas, apstrādātas ar skābi vai kaltētas

kopproteīns

mitrums, ja tā saturs > 8 %

10.4.2.

Zivju milti
   (44)

produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot zivis vai to daļas, un kam pirms kaltēšanas pievienotas šķīstošas zivju atliekas

kopproteīns

koptauki

koppelni, ja to saturs > 20 %

mitrums, ja tā saturs > 8 %

10.4.3.

Šķīstošas zivju atliekas

kondensēts produkts, ko iegūst, ražojot zivju miltus, un kas ir atdalīts un stabilizēts paskābinot vai kaltējot

kopproteīns

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 5 %

10.4.4.

Hidrolizēts zivju proteīns

produkts, ko iegūst zivju vai to daļu hidrolīzē ar skābi, var būt koncentrēts kaltējot

kopproteīns

koptauki

koppelni, ja to saturs > 20 %

mitrums, ja tā saturs > 8 %

10.4.5.

Zivju asaku milti

Produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot zivju daļas. Galvenā sastāvdaļa ir zivju asaka

koppelni

10.4.6.

Zivju eļļa

Eļļa, ko iegūst no zivīm vai zivju daļām un atdala no ūdens ar centrifugēšanu (var norādīt ziņas par sugu, piem., mencu aknu eļļa)

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 1 %

10.4.7.

Hidrogenēta zivju eļļa

eļļa, ko iegūst, hidrogenējot zivju eļļu

mitrums, ja tā saturs > 1 %

10.4.8.

Zivju eļļas stearīns [ziemas apstākļiem piemērota zivju eļļa]

zivju eļļas frakcija ar augstu piesātināto taukvielu saturu, ko iegūst, rafinējot neapstrādātu zivju eļļu rafinētā zivju eļļā, izmantojot ieziemošanas procesu, kurā piesātinātie tauki sacietē un pēc tam tiek savākti

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 1 %

10.5.1.

Krila eļļa

eļļa, ko iegūst no vārīta un presēta jūras planktona krila un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu

mitrums, ja tā saturs > 1 %

10.5.2.

Krila proteīna koncentrāta hidrolizāts

produkts, ko iegūst fermentatīvā krilu vai to daļu hidrolīzē, parasti koncentrēts kaltējot

kopproteīns

koptauki

koppelni, ja to saturs > 20 %

mitrums, ja tā saturs > 8 %

10.6.1.

Jūras annelīdu milti

produkts, ko iegūst, karsējot un kaltējot jūras annelīdus, arī Nereis virens. M. Sars, vai to daļas

koptauki

pelni, ja to saturs > 20 %

mitrums, ja tā saturs > 8 %

10.7.1.

Jūras zooplanktona milti

produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot jūras zooplanktonu, piem., krilu

kopproteīns

koptauki

koppelni, ja to saturs > 20 %

mitrums, ja tā saturs > 8 %

10.7.2.

Jūras zooplanktona eļļa

eļļa, ko iegūst no vārīta un presēta jūras zooplanktona un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu

mitrums, ja tā saturs > 1 %

10.8.1.

Molusku milti

produkts, ko iegūst, karsējot un kaltējot moluskus, arī kalmārus un gliemenes, vai to daļas

kopproteīns

koptauki

koppelni, ja to saturs > 20 %

mitrums, ja tā saturs > 8 %

10.9.1.

Kalmāru milti

produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot veselus kalmārus vai to daļas

kopproteīns

koptauki

koppelni, ja to saturs > 20 %

mitrums, ja tā saturs > 8 %

10.10.1.

Jūraszvaigžņu milti

produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot jūraszvaigznes (Asteroidea) vai to daļas

kopproteīns

koptauki

koppelni, ja to saturs > 20 %

mitrums, ja tā saturs > 8 %

10.11.1.

Jūras bezmugurkaulnieku
   (43)
  milti

produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot jūras bezmugurkaulniekus vai to daļas

kopproteīns

koptauki

koppelni, ja to saturs > 20 %

mitrums, ja tā saturs > 8 %

11.   Minerālvielas un no tām atvasināti produkti

Šajā nodaļā norādītās barības sastāvdaļas, kas satur dzīvnieku izcelsmes produktus, atbilst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un Regulas (ES) Nr. 142/2011 prasībām, un tām var būt piemērojami Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzētie lietošanas ierobežojumi.

| Numurs | Nosaukums1 | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 11.1.1. | Kalcija karbonāts
   (45)
  [kaļķakmens] | Produkts, ko iegūst, maļot kalcija karbonāta (CaCO3) avotus (iežus) (piem., kaļķakmeni) vai izgulsnēšanā no skāba šķīduma.
  Drīkst saturēt līdz 0,25 % propilēnglikola. Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.2. | Kaļķi saturošas ūdensdzīvnieku čaulas | smalcināts vai granulēts dabīgs produkts, ko iegūst no ūdensdzīvnieku čaulām, piem., austeru gliemežvākiem vai jūras gliemežvākiem | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.3. | Kalcijs un magnija karbonāts | Kalcija karbonāta (CaCO3) un magnija karbonāta (MgCO3) dabīgs maisījums. Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu | kalcijs
  magnijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.4. | Kaļķainās jūras aļģes | smalcināts vai granulēts dabīgs produkts, ko iegūst no jūras kaļķakmens aļģēm | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.5. | Litotamns | smalcināts vai granulēts dabīgs produkts, ko iegūst no jūras kaļķakmens aļģēm (Phymatolithon calcareum (Pall.)) | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.6. | Kalcija hlorīds | Kalcija hlorīds (CaCl2) un tā hidrāti. Drīkst saturēt līdz 0,2 % bārija sulfāta | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.7. | Kalcija hidroksīds
   (46) | Kalcija hidroksīds (Ca(OH)2).
  Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.8. | Bezūdens kalcija sulfāts | bezūdens kalcija sulfāts (CaSO4), ko iegūst, maļot bezūdens kalcija sulfātu vai dehidratējot kalcija sulfāta dihidrātu | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.9. | Kalcija sulfāta pushidrāts | kalcija sulfāta pushidrāts (CaSO4 × 1⁄2 H2O), ko iegūst, daļēji dehidratējot kalcija sulfāta dihidrātu | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.10. | Kalcija sulfāta dihidrāts | kalcija sulfāta dihidrāts (CaSO4 × 2H2O), ko iegūst, maļot kalcija sulfāta dihidrātu vai hidratējot kalcija sulfāta pushidrātu | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.11. | Organisko skābju kalcija sāļi
   (47) | tādu pārtikā lietojamu organisko skābju kalcija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi (48) | kalcijs
  organiskās skābes |
| 11.1.12. | Kalcija oksīds | Kalcija oksīds (CaO), ko iegūst, apdedzinot dabīgo kaļķakmeni. Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.13. | Kalcija glikonāts | glikonskābes kalcija sāls, ko parasti izsaka kā Ca(C6H11O7)2, un tā hidrāti | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.14. | Kalcija helāti
   (49) | Ca(x)1-3 x nH2O
  (x) = aminoskābju anjons no sojas proteīna hidrolizāta vai sintētiskām aminoskābēm, kas atļautas kā barības piedeva. Katjona helātu veidošanos pierāda ar ne vairāk kā 10 % molekulu, kas pārsniedz 1 500  daltonus, un atbilstošu analītisko metodi, kas pierāda barības sastāvdaļas helatēto struktūru.
  Drīkst saturēt līdz 40 % hlorīda | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5% |
| 11.1.15. | Kalcija sulfāts/karbonāts | produkts, ko iegūst nātrija karbonāta ražošanā | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.16. | Kalcija pidolāts | Kalcija L-pidolāts (C10H12CaN2O6). Drīkst saturēt līdz 5 % glutamīnskābes | kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.1.17. | Kalcija karbonāta un magnija oksīds | Produkts, ko iegūst, karsējot dabīgo kalciju un magniju, kurus satur tādas vielas kā dolomīts. Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu | kalcijs
  magnijs |
| 11.1.18. | Kalcija nitrāta dubultsāls | 5 Ca(NO3)2 x NH4NO3x10 H2O. Rodas kalcija karbonāta iežu un slāpekļskābes ķīmiskajā sintēzē | kalcijs
  slāpeklis |
| 11.2.1. | Magnija oksīds | kalcinēts magnija oksīds (MgO), MgO saturs ne mazāks par 70 % | magnijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 15 %
  dzelzs saturs kā Fe2O3, ja attiecīgais saturs > 5 % |
| 11.2.2. | Magnija sulfāta heptahidrāts | magnija sulfāts (MgSO4 × 7 H2O) | magnijs
  sērs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 15 % |
| 11.2.3. | Magnija sulfāta monohidrāts | magnija sulfāts (MgSO4 × H2O) | magnijs
  sērs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 15 % |
| 11.2.4. | Bezūdens magnija sulfāts | bezūdens magnija sulfāts (MgSO4) | magnijs
  sērs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.2.5. | Magnija propionāts | magnija propionāts (C6H10MgO4) | magnijs |
| 11.2.6. | Magnija hlorīds | magnija hlorīds (MgCl2) vai šķīdums, ko iegūst, dabīgi koncentrējot jūras ūdeni, no kura izgulsnēts nātrija hlorīds | magnijs
  hlors
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.2.7. | Magnija karbonāts | dabīgais magnija karbonāts (MgCO3) | magnijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.2.8. | Magnija hidroksīds | magnija hidroksīds (Mg(OH)2) | magnijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.2.9. | Magnija un kālija sulfāts | magnija un kālija sulfāts (K2Mg(SO4)2 x nH2O, n = 4,6) | magnijs
  kālijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.2.10. | Organisko skābju magnija sāļi
   (47) | tādu pārtikā lietojamu organisko skābju magnija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi (48) | magnijs
  organiskās skābes |
| 11.2.11. | Magnija glikonāts | glikonskābes magnija sāls, ko parasti izsaka kā Mg(C6H11O7)2, un tā hidrāti | magnijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.2.12. | Magnija helāti
   (49) | Formula Mg(x)1-3 x nH2O.
  (x) = aminoskābju anjons no sojas proteīna hidrolizāta vai sintētiskām aminoskābēm, kas atļautas kā barības piedeva.
  Katjona helātu veidošanos pierāda ar ne vairāk kā 10 % molekulu, kas pārsniedz 1 500  daltonus, un attiecīgu analītisku metodi, kas pierāda barības sastāvdaļas helatēto struktūru.
  Drīkst saturēt līdz 55 % hlorīda un/vai sulfāta | magnijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5% |
| 11.2.13. | Magnija pidolāts | Magnija L-pidolāts (C10H12MgN2O6). Drīkst saturēt līdz 5 % glutamīnskābes | magnijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.3.1. | Dikalcija fosfāts
   (50)

  ,

   (51)
  [kalcija hidrogēnortofosfāts] | Kalcija monohidrogēnfosfāts, ko iegūst no kauliem vai neorganiskiem avotiem (CaHPO4 × nH2O, n = 0 vai 2).
  Ca/P > 1,2
  Drīkst saturēt līdz 3 % hlorīda, kas izteikts kā NaCl | kalcijs
  kopējais fosfors
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.3.2. | Mono-dikalcija fosfāts | produkts, kas sastāv no dikalcija fosfāta un monokalcija fosfāta (CaHPO4 × Ca(H2PO4)2 × nH2O, n = 0 vai 1)
  0,8 < Ca/P < 1,3 | kopējais fosfors
  kalcijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.3. | Monokalcija fosfāts [kalcija tetrahidrogēndiortofosfāts] | kalcija bisdihidrogēnfosfāts (Ca(H2PO4)2 × nH2O, n = 0 vai 1)
  Ca/P < 0,9 | kopējais fosfors
  kalcijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.4. | Trikalcija fosfāts
   (51)
  [trikalcija ortofosfāts] | trikalcija fosfāts no kauliem vai neorganiskiem avotiem (Ca3(PO4)2 × H2O) vai hidroksilapatīts (Ca5(PO4)3OH)
  Ca/P > 1,3 | kalcijs
  kopējais fosfors
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.3.5. | Kalcija magnija fosfāts | kalcija magnija fosfāts (Ca3Mg3(PO4)4). | kalcijs
  magnijs
  kopējais fosfors
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.6. | Defluorēts fosfāts | produkts, ko iegūst no neorganiskiem avotiem, apdedzināts un pēc tam termiski apstrādāts | kopējais fosfors
  kalcijs
  nātrijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.3.7. | Dikalcija pirofosfāts [dikalcija difosfāts] | Dikalcija pirofosfāts (Ca2P2O7) no kauliem vai neorganiskiem avotiem | kopējais fosfors
  kalcijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.8. | Magnija fosfāts | produkts, kas sastāv no vienaizvietotā un/vai divaizvietotā, un/vai trīsaizvietotā magnija fosfāta | kopējais fosfors
  magnijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.3.9. | Nātrija kalcija magnija fosfāts | produkts, kas sastāv no nātrija kalcija magnija fosfāta | kopējais fosfors
  magnijs
  kalcijs
  nātrijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.10. | Mononātrija fosfāts; [nātrija dihidrogēnortofosfāts] | Mononātrija fosfāts
  (NaH2PO4 × nH2O ; n = 0, 1 vai 2) | kopējais fosfors
  nātrijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.11. | Dinātrija fosfāts [dinātrija hidrogēnortofosfāts] | Dinātrija fosfāts (Na2HPO4 × nH2O ; n = 0, 2, 7 vai 12) | kopējais fosfors
  nātrijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.12. | Trinātrija fosfāts [trinātrija ortofosfāts] | Trinātrija fosfāts (Na3PO4 × nH2O ; n = 0, 1/2, 1, 6, 8 vai 12) | kopējais fosfors
  nātrijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.13. | Nātrija pirofosfāts [tetranātrija difosfāts] | Nātrija pirofosfāts (Na4P2O7× nH2O ; n = 0 vai 10) | kopējais fosfors
  nātrijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.14. | Monokālija fosfāts [kālija dihidrogēnortofosfāts] | Monokālija fosfāts (KH2PO4) | kopējais fosfors
  kālijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.15. | Dikālija fosfāts [dikālija hidrogēnortofosfāts] | Dikālija fosfāts (K2HPO4 × nH2O; n = 0, 3 vai 6) | kopējais fosfors
  kālijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.16. | Kalcija nātrija fosfāts | Kalcija nātrija fosfāts (CaNaPO4) | kopējais fosfors
  kalcijs
  nātrijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.17. | Monoamonija fosfāts [amonija dihidrogēnortofosfāts] | Monoamonija fosfāts (NH4H2PO4) | kopējais slāpeklis
  kopējais fosfors
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.18. | Diamonija fosfāts [diamonija hidrogēnortofosfāts] | Diamonija fosfāts ((NH4)2HPO4) | kopējais slāpeklis
  kopējais fosfors
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.19. | Nātrija tripolifosfāts, [pentanātrija trifosfāts] | Nātrija tripolifosfāts (Na5P3O10 × nH2O ; n = 0 vai 6) | kopējais fosfors
  nātrijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.20. | Nātrija magnija fosfāts | Nātrija magnija fosfāts (MgNaPO4) | kopējais fosfors
  magnijs
  nātrijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.21. | Magnija hipofosfīts | Magnija hipofosfīts (Mg(H2PO2)2 × 6H2O) | magnijs
  kopējais fosfors
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.22. | Deželatinēti kaulu milti | Deželatinēti, sterilizēti un samalti kauli, no kuriem ir atdalīti tauki | kopējais fosfors
  kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.3.23. | Kaulu pelni | Dzīvnieku blakusproduktu kremācijas, dedzināšanas vai gazifikācijas minerāli atlikumi | kopējais fosfors
  kalcijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.3.24. | Kalcija polifosfāts | Tādu kondensētu polifosforskābju kalcija sāļu heterogēns maisījums, kam vispārīgā formula ir H(n+2)PnO(3n+1), kur n nav mazāks par 2 | kopējais fosfors
  kalcijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.25. | Kalcija dihidrogēndifosfāts | Monokalcija dihidrogēnpirofosfāts (CaH2P2O7) | kopējais fosfors
  kalcijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.26. | Magnija skābais pirofosfāts | Magnija skābais pirofosfāts (MgH2P2O7). Iegūts no attīrītas fosforskābes un attīrīta magnija hidroksīda vai magnija oksīda ūdens iztvaicēšanā un ortofosfāta kondensēšanā līdz difosfātam. | kopējais fosfors
  magnijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.27. | Dinātrija dihidrogēndifosfāts | Dinātrija dihidrogēndifosfāts (Na2H2P2O7) | kopējais fosfors
  nātrijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.28. | Trinātrija difosfāts | Trinātrija monohidrogēndifosfāts (bezūdens: Na3HP2O7; monohidrāts: Na3HP2O7 × nH2O; n = 0, 1 vai 9) | kopējais fosfors
  nātrijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.29. | Nātrija polifosfāts [nātrija heksametafosfāts] | tādu lineāri kondensētu polifosforskābju nātrija sāļu heterogēns maisījums, kam vispārīgā formula ir H(n + 2)PnO(3n + 1), kur n nav mazāks par 2 | kopējais fosfors
  nātrijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.30. | Trikālija fosfāts | trikālija monofosfāts ( K3PO4 × nH2O; n = 0, 1, 3, 7 vai 9) | kopējais fosfors
  kālijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.31. | Tetrakālija difosfāts | tetrakālija pirofosfāts (K4P2O7 × nH2O; n = 0, 1 vai 3) | kopējais fosfors
  kālijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.32. | Pentakālija trifosfāts | pentakālija tripolifosfāts (K5P3O10) | kopējais fosfors
  kālijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.33. | Kālija polifosfāts | tādu lineāri kondensētu polifosforskābju kālija sāļu heterogēns maisījums, kam vispārīgā formula ir H(n + 2)PnO(3n + 1), kur n nav mazāks par 2 | kopējais fosfors
  kālijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.3.34. | Kalcija nātrija polifosfāts | kalcija nātrija polifosfāts | kopējais fosfors
  nātrijs
  kalcijs
  2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 % |
| 11.4.1. | Nātrija hlorīds
   (45) | nātrija hlorīds (NaCl) vai produkts, ko ar kristalizāciju ietvaicējot, iegūst no sāls šķīduma (piesātinot vai izsmeļot kādā citā procesā) (vakuuma sāls), iztvaicējot jūras ūdeni (jūras sāls un solārais sāls) vai smalcinot akmeņsāli | nātrijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.4.2. | Nātrija bikarbonāts [nātrija hidrogēnkarbonāts] | nātrija bikarbonāts (NaHCO3) | nātrijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.4.3. | Nātrija amonija (bi)karbonāts [nātrija amonija (hidrogēn)karbonāts] | produkts, kas rodas nātrija karbonāta un nātrija bikarbonāta ražošanā, mikroatlieku veidā satur amonija bikarbonātu (amonija bikarbonāts — maks. 5 %) | nātrijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.4.4. | Nātrija karbonāts | nātrija karbonāts (Na2CO3) | nātrijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.4.5. | Nātrija seskvikarbonāts [trinātrija hidrogēnkarbonāts] | nātrija seskvikarbonāts (Na3H(CO3)2) | nātrijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.4.6. | Nātrija sulfāts | Nātrija sulfāts (Na2SO4).
  Drīkst saturēt līdz 0,3 % metionīna | nātrijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.4.7. | Organisko skābju nātrija sāļi
   (47)

  ,

   (52) | tādu pārtikā lietojamu organisko skābju nātrija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi27 | nātrijs
  organiskās skābes |
| 11.4.8. | Nātrija glikonāts | glikonskābes nātrija sāls, ko parasti izsaka kā Na(C6H11O7), un tā hidrāti | nātrijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.5.1. | Kālija hlorīds | kālija hlorīds (KCl) vai produkts, ko iegūst, iztvaicējot jūras ūdeni vai smalcinot dabīgas izcelsmes kālija hlorīdu | kālijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.5.2. | Kālija sulfāts | kālija sulfāts (K2SO4) | kālijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.5.3. | Kālija karbonāts | kālija karbonāts (K2CO3) | kālijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.5.4. | Kālija bikarbonāts [kālija hidrogēnkarbonāts] | kālija bikarbonāts (KHCO3) | kālijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 % |
| 11.5.5. | Organisko skābju kālija sāļi
   (47)

  ,

   (53) | tādu pārtikā lietojamu organisko skābju kālija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi (48) | kālijs
  organiskās skābes |
| 11.5.6. | Kālija pidolāts | Kālija L-pidolāts (C5H6KNO3). Drīkst saturēt līdz 5 % glutamīnskābes | kālijs
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % |
| 11.6.1. | Sēra ziedi | Pulverveida sērs, ko iegūst no dabīgajām minerāla iegulām. Arī produkts, ko iegūst naftas pārstrādes procesos, kurus izmanto sēra ražotāji | sērs |
| 11.7.1. | Atapulgīts | dabīgs magnija alumīnija silīcija minerāls | magnijs |
| 11.7.2. | Kvarcs | Dabīgs minerāls, ko iegūst, smalcinot kvarca avotus.
  Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu | |
| 11.7.3. | Kristobalīts | Silīcija dioksīds (SiO2), ko iegūst kvarca pārkristalizācijā.
  Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu | |
| 11.8.1. | Amonija sulfāts | Amonija sulfāts ((NH4)2SO4), ko iegūst ķīmiskajā sintēzē. Var būt ūdens šķīduma veidā | slāpeklis
  sērs |
| 11.8.3. | Organisko skābju amonija sāļi
   (47) | tādu pārtikā lietojamu organisko skābju amonija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi (48) | slāpeklis
  organiskās skābes |
| 11.8.4. | Amonija laktāts
   (46) | Amonija laktāts (CH3CHOHCOONH4). Ietver amonija laktātu, kas radies raudzēšanā ar Lactobacillus delbrueckii ssp. Bulgaricus, Lactococcus lactis ssp., Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophilus, Lactobacillus spp, or Bifidobacterium spp., slāpekļa saturs ne mazāk par 7 %.
  Drīkst saturēt līdz 2 % fosfora, 2 % kālija, 0,7 % magnija, 2 % nātrija, 2 % sulfātu, 0,5 % hlorīdu, 5 % cukuru un 0,1 % silikona pretpuošanās līdzekļa | slāpeklis
  koppelni
  kālijs, ja tā saturs > 1,5 %
  magnijs, ja tā saturs > 1,5%
  nātrijs, ja tā saturs > 1,5 % |
| 11.8.5. | Amonija acetāts
   (46) | amonija acetāta (CH3COONH4) ūdens šķīdumi ar amonija acetāta saturu vismaz 55 % | slāpeklis |
| 11.9.1. | Krama grants | produkts, ko iegūst, smalcinot grants veidā esošu dabīgas izcelsmes minerālu | daļiņu lielums |
| 11.9.2. | Māls | produkts, ko iegūst, smalcinot un maļot māla sadedzināšanas produktus | daļiņu lielums
  mitrums, ja tā saturs > 2 % |

Numurs

Nosaukums1

Apraksts

Obligāti jādeklarē

11.1.1.

Kalcija karbonāts
   (45)
  [kaļķakmens]

Produkts, ko iegūst, maļot kalcija karbonāta (CaCO3) avotus (iežus) (piem., kaļķakmeni) vai izgulsnēšanā no skāba šķīduma.

Drīkst saturēt līdz 0,25 % propilēnglikola. Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.2.

Kaļķi saturošas ūdensdzīvnieku čaulas

smalcināts vai granulēts dabīgs produkts, ko iegūst no ūdensdzīvnieku čaulām, piem., austeru gliemežvākiem vai jūras gliemežvākiem

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.3.

Kalcijs un magnija karbonāts

Kalcija karbonāta (CaCO3) un magnija karbonāta (MgCO3) dabīgs maisījums. Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu

kalcijs

magnijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.4.

Kaļķainās jūras aļģes

smalcināts vai granulēts dabīgs produkts, ko iegūst no jūras kaļķakmens aļģēm

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.5.

Litotamns

smalcināts vai granulēts dabīgs produkts, ko iegūst no jūras kaļķakmens aļģēm (Phymatolithon calcareum (Pall.))

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.6.

Kalcija hlorīds

Kalcija hlorīds (CaCl2) un tā hidrāti. Drīkst saturēt līdz 0,2 % bārija sulfāta

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.7.

Kalcija hidroksīds
   (46)

Kalcija hidroksīds (Ca(OH)2).

Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.8.

Bezūdens kalcija sulfāts

bezūdens kalcija sulfāts (CaSO4), ko iegūst, maļot bezūdens kalcija sulfātu vai dehidratējot kalcija sulfāta dihidrātu

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.9.

Kalcija sulfāta pushidrāts

kalcija sulfāta pushidrāts (CaSO4 × 1⁄2 H2O), ko iegūst, daļēji dehidratējot kalcija sulfāta dihidrātu

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.10.

Kalcija sulfāta dihidrāts

kalcija sulfāta dihidrāts (CaSO4 × 2H2O), ko iegūst, maļot kalcija sulfāta dihidrātu vai hidratējot kalcija sulfāta pushidrātu

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.11.

Organisko skābju kalcija sāļi
   (47)

tādu pārtikā lietojamu organisko skābju kalcija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi (48)

kalcijs

organiskās skābes

11.1.12.

Kalcija oksīds

Kalcija oksīds (CaO), ko iegūst, apdedzinot dabīgo kaļķakmeni. Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.13.

Kalcija glikonāts

glikonskābes kalcija sāls, ko parasti izsaka kā Ca(C6H11O7)2, un tā hidrāti

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.14.

Kalcija helāti
   (49)

Ca(x)1-3 x nH2O

(x) = aminoskābju anjons no sojas proteīna hidrolizāta vai sintētiskām aminoskābēm, kas atļautas kā barības piedeva. Katjona helātu veidošanos pierāda ar ne vairāk kā 10 % molekulu, kas pārsniedz 1 500  daltonus, un atbilstošu analītisko metodi, kas pierāda barības sastāvdaļas helatēto struktūru.

Drīkst saturēt līdz 40 % hlorīda

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5%

11.1.15.

Kalcija sulfāts/karbonāts

produkts, ko iegūst nātrija karbonāta ražošanā

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.16.

Kalcija pidolāts

Kalcija L-pidolāts (C10H12CaN2O6). Drīkst saturēt līdz 5 % glutamīnskābes

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.1.17.

Kalcija karbonāta un magnija oksīds

Produkts, ko iegūst, karsējot dabīgo kalciju un magniju, kurus satur tādas vielas kā dolomīts. Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu

kalcijs

magnijs

11.1.18.

Kalcija nitrāta dubultsāls

5 Ca(NO3)2 x NH4NO3x10 H2O. Rodas kalcija karbonāta iežu un slāpekļskābes ķīmiskajā sintēzē

kalcijs

slāpeklis

11.2.1.

Magnija oksīds

kalcinēts magnija oksīds (MgO), MgO saturs ne mazāks par 70 %

magnijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 15 %

dzelzs saturs kā Fe2O3, ja attiecīgais saturs > 5 %

11.2.2.

Magnija sulfāta heptahidrāts

magnija sulfāts (MgSO4 × 7 H2O)

magnijs

sērs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 15 %

11.2.3.

Magnija sulfāta monohidrāts

magnija sulfāts (MgSO4 × H2O)

magnijs

sērs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 15 %

11.2.4.

Bezūdens magnija sulfāts

bezūdens magnija sulfāts (MgSO4)

magnijs

sērs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.2.5.

Magnija propionāts

magnija propionāts (C6H10MgO4)

magnijs

11.2.6.

Magnija hlorīds

magnija hlorīds (MgCl2) vai šķīdums, ko iegūst, dabīgi koncentrējot jūras ūdeni, no kura izgulsnēts nātrija hlorīds

magnijs

hlors

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.2.7.

Magnija karbonāts

dabīgais magnija karbonāts (MgCO3)

magnijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.2.8.

Magnija hidroksīds

magnija hidroksīds (Mg(OH)2)

magnijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.2.9.

Magnija un kālija sulfāts

magnija un kālija sulfāts (K2Mg(SO4)2 x nH2O, n = 4,6)

magnijs

kālijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.2.10.

Organisko skābju magnija sāļi
   (47)

tādu pārtikā lietojamu organisko skābju magnija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi (48)

magnijs

organiskās skābes

11.2.11.

Magnija glikonāts

glikonskābes magnija sāls, ko parasti izsaka kā Mg(C6H11O7)2, un tā hidrāti

magnijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.2.12.

Magnija helāti
   (49)

Formula Mg(x)1-3 x nH2O.

(x) = aminoskābju anjons no sojas proteīna hidrolizāta vai sintētiskām aminoskābēm, kas atļautas kā barības piedeva.

Katjona helātu veidošanos pierāda ar ne vairāk kā 10 % molekulu, kas pārsniedz 1 500  daltonus, un attiecīgu analītisku metodi, kas pierāda barības sastāvdaļas helatēto struktūru.

Drīkst saturēt līdz 55 % hlorīda un/vai sulfāta

magnijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5%

11.2.13.

Magnija pidolāts

Magnija L-pidolāts (C10H12MgN2O6). Drīkst saturēt līdz 5 % glutamīnskābes

magnijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.3.1.

Dikalcija fosfāts
   (50)

  ,

   (51)
  [kalcija hidrogēnortofosfāts]

Kalcija monohidrogēnfosfāts, ko iegūst no kauliem vai neorganiskiem avotiem (CaHPO4 × nH2O, n = 0 vai 2).

Ca/P > 1,2

Drīkst saturēt līdz 3 % hlorīda, kas izteikts kā NaCl

kalcijs

kopējais fosfors

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.3.2.

Mono-dikalcija fosfāts

produkts, kas sastāv no dikalcija fosfāta un monokalcija fosfāta (CaHPO4 × Ca(H2PO4)2 × nH2O, n = 0 vai 1)

0,8 < Ca/P < 1,3

kopējais fosfors

kalcijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.3.

Monokalcija fosfāts [kalcija tetrahidrogēndiortofosfāts]

kalcija bisdihidrogēnfosfāts (Ca(H2PO4)2 × nH2O, n = 0 vai 1)

Ca/P < 0,9

kopējais fosfors

kalcijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.4.

Trikalcija fosfāts
   (51)
  [trikalcija ortofosfāts]

trikalcija fosfāts no kauliem vai neorganiskiem avotiem (Ca3(PO4)2 × H2O) vai hidroksilapatīts (Ca5(PO4)3OH)

Ca/P > 1,3

kalcijs

kopējais fosfors

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.3.5.

Kalcija magnija fosfāts

kalcija magnija fosfāts (Ca3Mg3(PO4)4).

kalcijs

magnijs

kopējais fosfors

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.6.

Defluorēts fosfāts

produkts, ko iegūst no neorganiskiem avotiem, apdedzināts un pēc tam termiski apstrādāts

kopējais fosfors

kalcijs

nātrijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.3.7.

Dikalcija pirofosfāts [dikalcija difosfāts]

Dikalcija pirofosfāts (Ca2P2O7) no kauliem vai neorganiskiem avotiem

kopējais fosfors

kalcijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.8.

Magnija fosfāts

produkts, kas sastāv no vienaizvietotā un/vai divaizvietotā, un/vai trīsaizvietotā magnija fosfāta

kopējais fosfors

magnijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.3.9.

Nātrija kalcija magnija fosfāts

produkts, kas sastāv no nātrija kalcija magnija fosfāta

kopējais fosfors

magnijs

kalcijs

nātrijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.10.

Mononātrija fosfāts; [nātrija dihidrogēnortofosfāts]

Mononātrija fosfāts

(NaH2PO4 × nH2O ; n = 0, 1 vai 2)

kopējais fosfors

nātrijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.11.

Dinātrija fosfāts [dinātrija hidrogēnortofosfāts]

Dinātrija fosfāts (Na2HPO4 × nH2O ; n = 0, 2, 7 vai 12)

kopējais fosfors

nātrijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.12.

Trinātrija fosfāts [trinātrija ortofosfāts]

Trinātrija fosfāts (Na3PO4 × nH2O ; n = 0, 1/2, 1, 6, 8 vai 12)

kopējais fosfors

nātrijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.13.

Nātrija pirofosfāts [tetranātrija difosfāts]

Nātrija pirofosfāts (Na4P2O7× nH2O ; n = 0 vai 10)

kopējais fosfors

nātrijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.14.

Monokālija fosfāts [kālija dihidrogēnortofosfāts]

Monokālija fosfāts (KH2PO4)

kopējais fosfors

kālijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.15.

Dikālija fosfāts [dikālija hidrogēnortofosfāts]

Dikālija fosfāts (K2HPO4 × nH2O; n = 0, 3 vai 6)

kopējais fosfors

kālijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.16.

Kalcija nātrija fosfāts

Kalcija nātrija fosfāts (CaNaPO4)

kopējais fosfors

kalcijs

nātrijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.17.

Monoamonija fosfāts [amonija dihidrogēnortofosfāts]

Monoamonija fosfāts (NH4H2PO4)

kopējais slāpeklis

kopējais fosfors

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.18.

Diamonija fosfāts [diamonija hidrogēnortofosfāts]

Diamonija fosfāts ((NH4)2HPO4)

kopējais slāpeklis

kopējais fosfors

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.19.

Nātrija tripolifosfāts, [pentanātrija trifosfāts]

Nātrija tripolifosfāts (Na5P3O10 × nH2O ; n = 0 vai 6)

kopējais fosfors

nātrijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.20.

Nātrija magnija fosfāts

Nātrija magnija fosfāts (MgNaPO4)

kopējais fosfors

magnijs

nātrijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.21.

Magnija hipofosfīts

Magnija hipofosfīts (Mg(H2PO2)2 × 6H2O)

magnijs

kopējais fosfors

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.22.

Deželatinēti kaulu milti

Deželatinēti, sterilizēti un samalti kauli, no kuriem ir atdalīti tauki

kopējais fosfors

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.3.23.

Kaulu pelni

Dzīvnieku blakusproduktu kremācijas, dedzināšanas vai gazifikācijas minerāli atlikumi

kopējais fosfors

kalcijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.3.24.

Kalcija polifosfāts

Tādu kondensētu polifosforskābju kalcija sāļu heterogēns maisījums, kam vispārīgā formula ir H(n+2)PnO(3n+1), kur n nav mazāks par 2

kopējais fosfors

kalcijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.25.

Kalcija dihidrogēndifosfāts

Monokalcija dihidrogēnpirofosfāts (CaH2P2O7)

kopējais fosfors

kalcijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.26.

Magnija skābais pirofosfāts

Magnija skābais pirofosfāts (MgH2P2O7). Iegūts no attīrītas fosforskābes un attīrīta magnija hidroksīda vai magnija oksīda ūdens iztvaicēšanā un ortofosfāta kondensēšanā līdz difosfātam.

kopējais fosfors

magnijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.27.

Dinātrija dihidrogēndifosfāts

Dinātrija dihidrogēndifosfāts (Na2H2P2O7)

kopējais fosfors

nātrijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.28.

Trinātrija difosfāts

Trinātrija monohidrogēndifosfāts (bezūdens: Na3HP2O7; monohidrāts: Na3HP2O7 × nH2O; n = 0, 1 vai 9)

kopējais fosfors

nātrijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.29.

Nātrija polifosfāts [nātrija heksametafosfāts]

tādu lineāri kondensētu polifosforskābju nātrija sāļu heterogēns maisījums, kam vispārīgā formula ir H(n + 2)PnO(3n + 1), kur n nav mazāks par 2

kopējais fosfors

nātrijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.30.

Trikālija fosfāts

trikālija monofosfāts ( K3PO4 × nH2O; n = 0, 1, 3, 7 vai 9)

kopējais fosfors

kālijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.31.

Tetrakālija difosfāts

tetrakālija pirofosfāts (K4P2O7 × nH2O; n = 0, 1 vai 3)

kopējais fosfors

kālijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.32.

Pentakālija trifosfāts

pentakālija tripolifosfāts (K5P3O10)

kopējais fosfors

kālijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.33.

Kālija polifosfāts

tādu lineāri kondensētu polifosforskābju kālija sāļu heterogēns maisījums, kam vispārīgā formula ir H(n + 2)PnO(3n + 1), kur n nav mazāks par 2

kopējais fosfors

kālijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.3.34.

Kalcija nātrija polifosfāts

kalcija nātrija polifosfāts

kopējais fosfors

nātrijs

kalcijs

2 % citronskābes šķīdumā nešķīstošais P, ja tā saturs > 10 %

11.4.1.

Nātrija hlorīds
   (45)

nātrija hlorīds (NaCl) vai produkts, ko ar kristalizāciju ietvaicējot, iegūst no sāls šķīduma (piesātinot vai izsmeļot kādā citā procesā) (vakuuma sāls), iztvaicējot jūras ūdeni (jūras sāls un solārais sāls) vai smalcinot akmeņsāli

nātrijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.4.2.

Nātrija bikarbonāts [nātrija hidrogēnkarbonāts]

nātrija bikarbonāts (NaHCO3)

nātrijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.4.3.

Nātrija amonija (bi)karbonāts [nātrija amonija (hidrogēn)karbonāts]

produkts, kas rodas nātrija karbonāta un nātrija bikarbonāta ražošanā, mikroatlieku veidā satur amonija bikarbonātu (amonija bikarbonāts — maks. 5 %)

nātrijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.4.4.

Nātrija karbonāts

nātrija karbonāts (Na2CO3)

nātrijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.4.5.

Nātrija seskvikarbonāts [trinātrija hidrogēnkarbonāts]

nātrija seskvikarbonāts (Na3H(CO3)2)

nātrijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.4.6.

Nātrija sulfāts

Nātrija sulfāts (Na2SO4).

Drīkst saturēt līdz 0,3 % metionīna

nātrijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.4.7.

Organisko skābju nātrija sāļi
   (47)

  ,

   (52)

tādu pārtikā lietojamu organisko skābju nātrija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi27

nātrijs

organiskās skābes

11.4.8.

Nātrija glikonāts

glikonskābes nātrija sāls, ko parasti izsaka kā Na(C6H11O7), un tā hidrāti

nātrijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.5.1.

Kālija hlorīds

kālija hlorīds (KCl) vai produkts, ko iegūst, iztvaicējot jūras ūdeni vai smalcinot dabīgas izcelsmes kālija hlorīdu

kālijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.5.2.

Kālija sulfāts

kālija sulfāts (K2SO4)

kālijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.5.3.

Kālija karbonāts

kālija karbonāts (K2CO3)

kālijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.5.4.

Kālija bikarbonāts [kālija hidrogēnkarbonāts]

kālija bikarbonāts (KHCO3)

kālijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 10 %

11.5.5.

Organisko skābju kālija sāļi
   (47)

  ,

   (53)

tādu pārtikā lietojamu organisko skābju kālija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi (48)

kālijs

organiskās skābes

11.5.6.

Kālija pidolāts

Kālija L-pidolāts (C5H6KNO3). Drīkst saturēt līdz 5 % glutamīnskābes

kālijs

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 %

11.6.1.

Sēra ziedi

Pulverveida sērs, ko iegūst no dabīgajām minerāla iegulām. Arī produkts, ko iegūst naftas pārstrādes procesos, kurus izmanto sēra ražotāji

sērs

11.7.1.

Atapulgīts

dabīgs magnija alumīnija silīcija minerāls

magnijs

11.7.2.

Kvarcs

Dabīgs minerāls, ko iegūst, smalcinot kvarca avotus.

Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu

11.7.3.

Kristobalīts

Silīcija dioksīds (SiO2), ko iegūst kvarca pārkristalizācijā.

Drīkst saturēt līdz 0,1 % malšanas palīgvielu

11.8.1.

Amonija sulfāts

Amonija sulfāts ((NH4)2SO4), ko iegūst ķīmiskajā sintēzē. Var būt ūdens šķīduma veidā

slāpeklis

sērs

11.8.3.

Organisko skābju amonija sāļi
   (47)

tādu pārtikā lietojamu organisko skābju amonija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi (48)

slāpeklis

organiskās skābes

11.8.4.

Amonija laktāts
   (46)

Amonija laktāts (CH3CHOHCOONH4). Ietver amonija laktātu, kas radies raudzēšanā ar Lactobacillus delbrueckii ssp. Bulgaricus, Lactococcus lactis ssp., Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophilus, Lactobacillus spp, or Bifidobacterium spp., slāpekļa saturs ne mazāk par 7 %.

Drīkst saturēt līdz 2 % fosfora, 2 % kālija, 0,7 % magnija, 2 % nātrija, 2 % sulfātu, 0,5 % hlorīdu, 5 % cukuru un 0,1 % silikona pretpuošanās līdzekļa

slāpeklis

koppelni

kālijs, ja tā saturs > 1,5 %

magnijs, ja tā saturs > 1,5%

nātrijs, ja tā saturs > 1,5 %

11.8.5.

Amonija acetāts
   (46)

amonija acetāta (CH3COONH4) ūdens šķīdumi ar amonija acetāta saturu vismaz 55 %

slāpeklis

11.9.1.

Krama grants

produkts, ko iegūst, smalcinot grants veidā esošu dabīgas izcelsmes minerālu

daļiņu lielums

11.9.2.

Māls

produkts, ko iegūst, smalcinot un maļot māla sadedzināšanas produktus

daļiņu lielums

mitrums, ja tā saturs > 2 %

12.   Produkti un līdzprodukti, ko iegūst rūgšanā, kurā izmantoti mikroorganismi

Barības sastāvdaļas, kuru numurs sākas ar “12.1.”, ir no mikroorganismiem vai to daļām iegūti raudzēšanas produkti. Barības sastāvdaļas, kuru numurs sākas ar “12.2.”, ir raudzēšanas līdzprodukti, kas sastāv galvenokārt no mikrobu biomasas, bet tās, kuru numurs sākas ar “12.3.”, ir citi raudzēšanas līdzprodukti.

Barības sastāvdaļas, kuru numurs sākas ar “12.1.” vai “12.2.”, var saturēt līdz 0,3 % pretputošanās aģentu, 1,5 % filtrācijas līdzekļu /dzidrinātāju un 2,9 % propionskābes. Barības sastāvdaļas, kuru numurs sākas ar “12.3”, var saturēt līdz 0,6 % pretputošanās aģentu, 0,5 % atkaļķotāju un 0,2 % sulfītu.

Visus raudzēšanā izmantotos mikroorganismus (arī dīgtspējīgas sporas) inaktivē, kā rezultātā barības sastāvdaļās nav dzīvotspējīgu mikroorganismu.

Šajā nodaļā norādītās barības sastāvdaļas, kas ražotas no ģenētiski modificētiem mikroorganismiem, atbilst prasībām, kas izvirzītas Regulā (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu barību un pārtiku.

| Numurs | Nosaukums1 | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 12.1.5. | Inaktivēti raugi [attiecīgi inaktivēts alus raugs] | Raugi (54) un to daļas (55), kurus iegūst no Saccharomyces bayanus, Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces pastorianus, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces marxianus, Metschnikowia pulcherrima, Metschnikowia fructicola, Torulaspora delbrueckii, Cyberlindnera jadinii
   (56), Saccharomycodes ludwigii, Wickerhamomyces anomalus, Debaryomyces hansenii, Pichia guilliermondii, Yarrowia lypolitica vai Brettanomyces ssp. uz substrāta/barotnes, kas sastāv galvenokārt no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām | mitrums, ja tā saturs < 75 % vai > 97 %
  Ja mitruma saturs < 75 %:
  kopproteīns
  propionskābe, ja tās saturs > 0,5 % |
| 12.1.9. | No sēnēm iegūti vienšūnu proteīni
   (57) | raudzēšanas produkts, ko iegūst no Aspergillus oryzae, Paecilomyces varioti vai Trichoderma viride kultūras tādos lielākoties augu valsts izcelsmes substrātos kā melase, cukura sīrups, spirts, destilācijas atlikumi, labības produkti un cieti saturoši produkti, augļu sula, sūkalas, pienskābe, cukurs, augu šķiedru hidrolizāti, izmantojot tādus rūgšanas veicinātājus kā amonjaks vai minerālsāļi | kopproteīns
  koppelni
  propionskābe, ja tās saturs > 0,5 % |
| 12.1.10. | No Bacillus subtilis iegūts proteīniem bagāts produkts | raudzēšanas produkts, ko iegūst no Bacillus subtilis kultūras tādos lielākoties augu valsts izcelsmes substrātos kā melase, cukura sīrups, spirts, destilācijas atlikumi, labības produkti un cieti saturoši produkti, augļu sula, sūkalas, pienskābe, cukurs, augu šķiedru hidrolizāti, izmantojot tādus rūgšanas veicinātājus kā amonjaks vai minerālsāļi | kopproteīns
  koppelni
  propionskābe, ja tās saturs > 0,5 % |
| 12.1.12. | Raugu produkti | visi raugi32 un to daļas (54), ko iegūst, sašķeļot un/vai frakcionējot rauga šūnas no Saccharomyces bayanus, Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces pastorianus, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces marxianus, Metschnikowia pulcherrima, Metschnikowia fructicola, Torulaspora delbrueckii, Cyberlindnera jadinii
   (55), Saccharomycodes ludwigii, Wickerhamomyces anomalus, Debaryomyces hansenii, Pichia guilliermondii, Yarrowia lypolitica vai Brettanomyces ssp. uz substrāta/barotnes, kas sastāv galvenokārt no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām | mitrums, ja tā saturs < 75 % vai > 97 % |
| 12.1.13. | No baktērijām iegūti vienšūnu proteīni
   (57) | proteīnu produkti, ko iegūst,raudzējot ar baktērijām substrātā/barotnē, kurās ir tāds oglekļa avots kā metanols (raudzēts ar Methylophilus methylotrophus) vai dabasgāzes (raudzēta ar Methylococcus capsulatus, Alcaligenes acidovorans, Aneurinibacillus danicus (agrākais nosaukums — Bacillus brevis) un/vai Bacillus firmus), kā arī augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avots, vitamīni un minerālvielas | kopproteīns
  koppelni |
| 12.1.14. | Inaktivētas baktērijas un to daļas
   (57) | baktērijas vai to daļas (54), ko iegūst no Bifidobacterium spp., Lactobacillus acidophilus, Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, Lacticaseibacillus casei, Limosilactobacillus fermentum (agrākais nosaukums – Lactobacillus fermentum), Lacticaseibacillus paracasei (agrākais nosaukums – Lactobacillus paracasei), Lactiplantibacillus plantarum (agrākais nosaukums – Lactobacillus plantarum), Limosilactobacillus reuteri (agrākais nosaukums – Lactobacillus reuteri), Lacticaseibacillus rhamnosus (agrākais nosaukums – Lactobacillus rhamnosus), Lactobacillus helveticus, Streptococcus thermophiles vai citām baktēriju sugām, kuras atļautas kā barības piedevas un raudzētas substrātā/barotnē, kas sastāv galvenokārt no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām | koppelni |
| 12.2.8. | Proteīniem bagāta baktēriju biomasa
   (57) | Proteīniem bagāti līdzprodukti, ko iegūst, ražojot aminoskābes, vitamīnus, organiskās skābes, fermentus un/vai to sāļus, kurus iegūst raudzēšanā ar Bacillus coagulans, Bacillus subtilis, Bacillus velezensis, Bacillus licheniformis, Bacillus smithii, Corynebacterium casei, Corynebacterium glutamicum, Corynebacterium melassecola, Ensifer adhaerens, Enterococcus faecium, Escherichia coli K12 vai Lactobacillaceae substrātā/barotnē, kas galvenokārt sastāv no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām. Produkts var būt hidrolizēts | kopproteīns
  koppelni |
| 12.2.9. | Sēņu biomasa
   (57) | proteīniem bagāti līdzprodukti, ko iegūst, ražojot tādus produktus kā fermenti, vitamīni un/vai organiskās skābes, kuri iegūti raudzēšanā ar Ashbya gossypii, Aspergillus niger, Aspergillus tubingensis, Aspergillus sojae, Neurospora intermedia, Neurospora tetrasperma, Trichoderma viride, Trichoderma longibrachiatum vai Trichoderma reesei substrātā/barotnē, kas galvenokārt sastāv no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām | kopproteīns
  koppelni |
| 12.3.1. | Vināzes [kondensētas šķīstošas melases] | Mikrobioloģiskā rūgšanā — piem., spirta, organisko skābju vai rauga ražošanā — iegūtu nenorūgušu vīnu / alus misas rūpnieciskas pārstrādes līdzprodukti. Tie sastāv no šķidrās/pastveida frakcijas, ko iegūst, separējot nenorūgušu vīnu / alus misas. Tajos var būt nedzīvas raudzēšanā izmantoto mikroorganismu šūnas un/vai to daļas (54) | kopproteīns
  substrāts un norāde par attiecīgo ražošanas procesu |
| 12.3.2. | Aminoskābju (to sāļu) ražošanas līdzprodukti
   (57) | līdzprodukti, ko iegūst aminoskābju un to sāļu ražošanā, ar Escherichia coli K12, Corynebacterium casei, Corynebacterium glutamicum vai Corynebacterium melassecola raudzējot substrātā/barotnē, kas sastāv galvenokārt no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām | kopproteīns
  koppelni |
| 12.3.3. | Fermentu ražošanas līdzprodukti
   (57) | līdzprodukti, ko iegūst fermentu ražošanā, ar Aspergillus niger, Aspergillus tubingensis, Aspergillus oryzae, Aspergillus sojae, Neurospora intermedia, Trichoderma longibrachiatum, Trichoderma viride vai Trichoderma reesei raudzējot substrātā/barotnē, kas sastāv no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām | kopproteīns
  koppelni |
| 12.3.4. | Polihidroksibutirātiem bagāts bakteriāls produkts | produkts, kas satur 3-hidroksibutirātu un 3-hidroksivalerātu, kurus iegūst raudzēšanā ar Cupriavidus necator, un dzīvotnespējīgo baktēriju proteīnu miltus, kas paliek pāri pēc baktēriju un rūgšanas šķidruma ražošanas | butirāts |
| 12.3.5. | Ar amonija laktātu bagāts baktēriju produkts
   (57) | ar amonija laktātu (CH3CHOHCOONH4) bagāts produkts, ko iegūst raudzēšanā ar Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus un citāmLactobacillaceae, Lactococcus lactis, Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophiles vai Bifidobacterium spp. un kas satur vismaz 5,6 % slāpekļa | slāpeklis
  koppelni
  kālijs, ja tā saturs > 1,5 %
  magnijs, ja tā saturs > 1,5%
  nātrijs, ja tā saturs > 1,5 % |
| 12.3.6. | Ar glikonskābi bagāts glikonskābes delta-laktona ražošanas līdzprodukts
   (57) | Šķidrs līdzprodukts, ko pārtikas glikonskābes delta-laktona kristalizācijā iegūst raudzēšanā ar Gluconobacter oxydans vai Aspergillus niger. Satur vismaz 50 % glikonskābes | glikonskābe |

Numurs

Nosaukums1

Apraksts

Obligāti jādeklarē

12.1.5.

Inaktivēti raugi [attiecīgi inaktivēts alus raugs]

Raugi (54) un to daļas (55), kurus iegūst no Saccharomyces bayanus, Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces pastorianus, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces marxianus, Metschnikowia pulcherrima, Metschnikowia fructicola, Torulaspora delbrueckii, Cyberlindnera jadinii
   (56), Saccharomycodes ludwigii, Wickerhamomyces anomalus, Debaryomyces hansenii, Pichia guilliermondii, Yarrowia lypolitica vai Brettanomyces ssp. uz substrāta/barotnes, kas sastāv galvenokārt no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām

mitrums, ja tā saturs < 75 % vai > 97 %

Ja mitruma saturs < 75 %:

kopproteīns

propionskābe, ja tās saturs > 0,5 %

12.1.9.

No sēnēm iegūti vienšūnu proteīni
   (57)

raudzēšanas produkts, ko iegūst no Aspergillus oryzae, Paecilomyces varioti vai Trichoderma viride kultūras tādos lielākoties augu valsts izcelsmes substrātos kā melase, cukura sīrups, spirts, destilācijas atlikumi, labības produkti un cieti saturoši produkti, augļu sula, sūkalas, pienskābe, cukurs, augu šķiedru hidrolizāti, izmantojot tādus rūgšanas veicinātājus kā amonjaks vai minerālsāļi

kopproteīns

koppelni

propionskābe, ja tās saturs > 0,5 %

12.1.10.

No Bacillus subtilis iegūts proteīniem bagāts produkts

raudzēšanas produkts, ko iegūst no Bacillus subtilis kultūras tādos lielākoties augu valsts izcelsmes substrātos kā melase, cukura sīrups, spirts, destilācijas atlikumi, labības produkti un cieti saturoši produkti, augļu sula, sūkalas, pienskābe, cukurs, augu šķiedru hidrolizāti, izmantojot tādus rūgšanas veicinātājus kā amonjaks vai minerālsāļi

kopproteīns

koppelni

propionskābe, ja tās saturs > 0,5 %

12.1.12.

Raugu produkti

visi raugi32 un to daļas (54), ko iegūst, sašķeļot un/vai frakcionējot rauga šūnas no Saccharomyces bayanus, Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces pastorianus, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces marxianus, Metschnikowia pulcherrima, Metschnikowia fructicola, Torulaspora delbrueckii, Cyberlindnera jadinii
   (55), Saccharomycodes ludwigii, Wickerhamomyces anomalus, Debaryomyces hansenii, Pichia guilliermondii, Yarrowia lypolitica vai Brettanomyces ssp. uz substrāta/barotnes, kas sastāv galvenokārt no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām

mitrums, ja tā saturs < 75 % vai > 97 %

12.1.13.

No baktērijām iegūti vienšūnu proteīni
   (57)

proteīnu produkti, ko iegūst,raudzējot ar baktērijām substrātā/barotnē, kurās ir tāds oglekļa avots kā metanols (raudzēts ar Methylophilus methylotrophus) vai dabasgāzes (raudzēta ar Methylococcus capsulatus, Alcaligenes acidovorans, Aneurinibacillus danicus (agrākais nosaukums — Bacillus brevis) un/vai Bacillus firmus), kā arī augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avots, vitamīni un minerālvielas

kopproteīns

koppelni

12.1.14.

Inaktivētas baktērijas un to daļas
   (57)

baktērijas vai to daļas (54), ko iegūst no Bifidobacterium spp., Lactobacillus acidophilus, Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, Lacticaseibacillus casei, Limosilactobacillus fermentum (agrākais nosaukums – Lactobacillus fermentum), Lacticaseibacillus paracasei (agrākais nosaukums – Lactobacillus paracasei), Lactiplantibacillus plantarum (agrākais nosaukums – Lactobacillus plantarum), Limosilactobacillus reuteri (agrākais nosaukums – Lactobacillus reuteri), Lacticaseibacillus rhamnosus (agrākais nosaukums – Lactobacillus rhamnosus), Lactobacillus helveticus, Streptococcus thermophiles vai citām baktēriju sugām, kuras atļautas kā barības piedevas un raudzētas substrātā/barotnē, kas sastāv galvenokārt no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām

koppelni

12.2.8.

Proteīniem bagāta baktēriju biomasa
   (57)

Proteīniem bagāti līdzprodukti, ko iegūst, ražojot aminoskābes, vitamīnus, organiskās skābes, fermentus un/vai to sāļus, kurus iegūst raudzēšanā ar Bacillus coagulans, Bacillus subtilis, Bacillus velezensis, Bacillus licheniformis, Bacillus smithii, Corynebacterium casei, Corynebacterium glutamicum, Corynebacterium melassecola, Ensifer adhaerens, Enterococcus faecium, Escherichia coli K12 vai Lactobacillaceae substrātā/barotnē, kas galvenokārt sastāv no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām. Produkts var būt hidrolizēts

kopproteīns

koppelni

12.2.9.

Sēņu biomasa
   (57)

proteīniem bagāti līdzprodukti, ko iegūst, ražojot tādus produktus kā fermenti, vitamīni un/vai organiskās skābes, kuri iegūti raudzēšanā ar Ashbya gossypii, Aspergillus niger, Aspergillus tubingensis, Aspergillus sojae, Neurospora intermedia, Neurospora tetrasperma, Trichoderma viride, Trichoderma longibrachiatum vai Trichoderma reesei substrātā/barotnē, kas galvenokārt sastāv no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām

kopproteīns

koppelni

12.3.1.

Vināzes [kondensētas šķīstošas melases]

Mikrobioloģiskā rūgšanā — piem., spirta, organisko skābju vai rauga ražošanā — iegūtu nenorūgušu vīnu / alus misas rūpnieciskas pārstrādes līdzprodukti. Tie sastāv no šķidrās/pastveida frakcijas, ko iegūst, separējot nenorūgušu vīnu / alus misas. Tajos var būt nedzīvas raudzēšanā izmantoto mikroorganismu šūnas un/vai to daļas (54)

kopproteīns

substrāts un norāde par attiecīgo ražošanas procesu

12.3.2.

Aminoskābju (to sāļu) ražošanas līdzprodukti
   (57)

līdzprodukti, ko iegūst aminoskābju un to sāļu ražošanā, ar Escherichia coli K12, Corynebacterium casei, Corynebacterium glutamicum vai Corynebacterium melassecola raudzējot substrātā/barotnē, kas sastāv galvenokārt no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām

kopproteīns

koppelni

12.3.3.

Fermentu ražošanas līdzprodukti
   (57)

līdzprodukti, ko iegūst fermentu ražošanā, ar Aspergillus niger, Aspergillus tubingensis, Aspergillus oryzae, Aspergillus sojae, Neurospora intermedia, Trichoderma longibrachiatum, Trichoderma viride vai Trichoderma reesei raudzējot substrātā/barotnē, kas sastāv no augu izcelsmes oglekļa avota, augu vai ķīmiskas izcelsmes slāpekļa avota, vitamīniem un minerālvielām

kopproteīns

koppelni

12.3.4.

Polihidroksibutirātiem bagāts bakteriāls produkts

produkts, kas satur 3-hidroksibutirātu un 3-hidroksivalerātu, kurus iegūst raudzēšanā ar Cupriavidus necator, un dzīvotnespējīgo baktēriju proteīnu miltus, kas paliek pāri pēc baktēriju un rūgšanas šķidruma ražošanas

butirāts

12.3.5.

Ar amonija laktātu bagāts baktēriju produkts
   (57)

ar amonija laktātu (CH3CHOHCOONH4) bagāts produkts, ko iegūst raudzēšanā ar Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus un citāmLactobacillaceae, Lactococcus lactis, Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophiles vai Bifidobacterium spp. un kas satur vismaz 5,6 % slāpekļa

slāpeklis

koppelni

kālijs, ja tā saturs > 1,5 %

magnijs, ja tā saturs > 1,5%

nātrijs, ja tā saturs > 1,5 %

12.3.6.

Ar glikonskābi bagāts glikonskābes delta-laktona ražošanas līdzprodukts
   (57)

Šķidrs līdzprodukts, ko pārtikas glikonskābes delta-laktona kristalizācijā iegūst raudzēšanā ar Gluconobacter oxydans vai Aspergillus niger. Satur vismaz 50 % glikonskābes

glikonskābe

13.   Dažādi

Šajā nodaļā norādītās barības sastāvdaļas, kas satur dzīvnieku izcelsmes produktus, atbilst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un Regulas (ES) Nr. 142/2011 prasībām, un tām var būt piemērojami Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzētie lietošanas ierobežojumi.

| Numurs | Nosaukums1 | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 13.1.1. | Maizes un makaronu ražošanā iegūti produkti | produkti, ko iegūst, ražojot maizi, cepumus, vafeles vai makaronus | ciete
  kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi
  koptauki, ja attiecīgais saturs > 5 % |
| 13.1.2. | Konditorejas izstrādājumu ražošanā iegūti produkti | produkti, ko iegūst, ražojot konditorejas izstrādājumus un kūkas | ciete
  kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi
  koptauki, ja attiecīgais saturs > 5 % |
| 13.1.3. | Brokastu pārslu ražošanā iegūti produkti | vielas vai produkti, kas paredzēti izmantošanai cilvēku uzturā (vai ir pamats uzskatīt, ka tos var izmantot cilvēku uzturā) pārstrādātā, daļēji pārstrādātā vai nepārstrādātā veidā | kopproteīns, ja tā saturs > 10 %
  kokšķiedra
  kopeļļas/tauki, ja to saturs > 10 %
  ciete, ja tās saturs > 30 %
  kopējie cukuri, aprēķināti kā saharoze, ja to saturs > 10 % |
| 13.1.4. | Saldumu ražošanā iegūti produkti | produkti, ko iegūst, ražojot saldumus, arī šokolādi | ciete
  koptauki, ja to saturs > 5 %
  kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi |
| 13.1.5. | Saldējuma ražošanā iegūti produkti | produkti, ko iegūst, ražojot saldējumu | ciete
  kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi
  koptauki |
| 13.1.6. | Svaigu augļu un dārzeņu pārstrādes produkti un līdzprodukti17 | Produkti, ko iegūst, pārstrādājot svaigus augļus un dārzeņus (arī mizu, veselus augļu/dārzeņu gabalus un to maisījumus). Var būt saldēti | ciete
  kokšķiedra
  koptauki, ja attiecīgais saturs > 5 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % |
| 13.1.7. | Augu pārstrādes produkti17 | produkti, ko iegūst, sasaldējot vai sakaltējot veselus augus15 vai to daļas | kokšķiedra |
| 13.1.8. | Garšvielu un garšas piedevu pārstrādes produkti17 | produkti, ko iegūst, sasaldējot vai sakaltējot garšvielas un garšas piedevas vai to daļas | kopproteīns, ja tā saturs > 10 %
  kokšķiedra
  kopeļļas/tauki, ja to saturs > 10 %
  ciete, ja attiecīgais saturs > 30 %
  kopējais cukurs, aprēķināti kā saharoze, ja to saturs > 10 % |
| 13.1.9. | Garšaugu pārstrādes produkti17 | produkti, ko iegūst, smalcinot, maļot, sasaldējot vai kaltējot garšaugus vai to daļas | kokšķiedra |
| 13.1.10. | Kartupeļu pārstrādes produkti | Produkti, ko iegūst, pārstrādājot kartupeļus. Var būt saldēti | ciete
  kokšķiedra
  koptauki, ja attiecīgais saturs > 5 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % |
| 13.1.11. | Mērču ražošanā iegūti produkti un līdzprodukti | Vielas, ko iegūst mērču ražošanā un kas ir paredzētas izmantošanai cilvēku uzturā (vai ir pamats uzskatīt, ka tās var izmantot cilvēku uzturā) pārstrādātā, daļēji pārstrādātā vai nepārstrādātā veidā | koptauki |
| 13.1.12. | Uzkodu ražošanā iegūti produkti un līdzprodukti | produkti un līdzprodukti, ko iegūst, ražojot uzkodas — kartupeļu čipsus, kartupeļu un/vai graudaugu uzkodas (tieši ekstrudētas uzkodas, kuru pamatā ir mīkla un kuras ir granulētas) un riekstus | koptauki |
| 13.1.13. | Gatavas pārtikas ražošanā iegūti produkti | produkti, ko iegūst, ražojot ēšanai gatavu pārtiku (58) | koptauki, ja to saturs > 5 % |
| 13.1.14. | Alkoholisko dzērienu ražošanā iegūti augu līdzprodukti | Cieti augu produkti (arī ogas un sēklas, piem., anīsa sēklas), ko iegūst pēc šo augu macerācijas spirta šķīdumā vai pēc alkohola iztvaicēšanas/destilēšanas, vai pēc abiem šiem procesiem, kurus veic alkoholisko dzērienu ražošanai paredzētu aromatizētāju izstrādē. Šie produkti jādestilē, lai izvadītu atlikušo alkoholu | kopproteīns, ja tā saturs > 10 %
  kokšķiedra
  kopeļļas/tauki, ja to saturs > 10 % |
| 13.1.15. | Barības alus | produkts, ko iegūst alus brūvēšanā un ko nedrīkst pārdot kā cilvēku uzturā lietojamu dzērienu | alkohola saturs
  mitrums, ja tā saturs < 75 % |
| 13.1.16. | Saldi aromatizēti dzērieni | bezalkoholisko dzērienu nozares produkti, ko iegūst no saldu aromatizētu bezalkoholisko dzērienu vai neiepakotu netirgojamu saldu aromatizētu bezalkoholisko dzērienu ražošanā | kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi
  mitrums, ja tā saturs > 30 % |
| 13.1.17. | Augļu sīrups | augļu sīrupa sektora produkti, ko iegūst pārtikas augļu sīrupa ražošanā | lopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi
  mitrums, ja tā saturs > 30 % |
| 13.1.18. | Salds aromatizēts sīrups | salda aromatizēta sīrupa sektora produkti, ko iegūst sīrupa vai neiepakota netirgojama sīrupa ražošanā | kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi
  mitrums, ja tā saturs > 30 % |
| 13.1.19. | Pārtikas pārstrādē izmantotas augu eļļas | augu eļļas, ko pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji ir izmantojuši vārīšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 852/2004 un kas nav bijušas saskarē ar gaļu, dzīvnieku taukiem, zivīm vai ūdensdzīvniekiem | mitrums, ja tā saturs > 1 % |
| 13.2.1. | Karamelizēts cukurs | produkts, ko iegūst, kontrolēti karsējot jebkura veida cukuru | kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi |
| 13.2.2. | Dekstroze | dekstrozi iegūst cietes hidrolīzē, un tās sastāvā ir attīrīta un kristalizēta glikoze ar kristālisko ūdeni vai bez tā | |
| 13.2.3. | Fruktoze | Fruktoze kā attīrīts kristālisks pulveris. To iegūst no glikozes sīrupā esošās glikozes, izmantojot glikozes izomerāzi un saharozes inversiju | |
| 13.2.4. | Glikozes sīrups | glikozes sīrups ir attīrīts un koncentrēts barojošu saharīdu šķīdums ūdenī, ko iegūst cietes hidrolīzē | mitrums, ja tā saturs > 30 % |
| 13.2.5. | Glikozes melase | produkts, ko iegūst glikozes sīrupu rafinēšanas procesā | kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi |
| 13.2.6. | Ksiloze | no koksnes iegūts cukurs | |
| 13.2.7. | Laktuloze | Pussintētisks disaharīds (4-O-D-galaktopiranozil-D-fruktoze), ko iegūst no laktozes, izomerizējot glikozi par fruktozi. Sastopams termiski apstrādātā pienā un piena produktos | |
| 13.2.8. | Glikozamīns (hitozamīns)
   (59) | Aminocukurs (monosaharīds), kas ir polisaharīdu hitozāna un hitīna struktūras sastāvdaļa. To iegūst vēžveidīgo vai citu posmkāju ārskeleta hidrolīzē vai graudu — piem., kukurūzas vai kviešu — raudzēšanā | attiecīgi nātrijs vai kālijs |
| 13.2.9. | Ksilooligosaharīds | tādu ksilozes molekulu ķēdes, kas saistītas ar β1–4 saitēm ar polimerizācijas pakāpi no 2 līdz 10 un tiek ražotas dažādu ar hemicelulozi bagātu izejvielu fermentatīvā hidrolīzē | mitrums, ja tā saturs > 5 % |
| 13.2.10. | Gliko-oligosaharīds | produkts, ko iegūst glikozes polimēru, glikozes, saharozes un maltozes raudzēšanā vai hidrolīzē un/vai fizikāli termiskā apstrādē | mitrums, ja tā saturs > 28 % |
| 13.2.11. | Fruktooligosaharīdi | produkts, ko fermentācijā iegūst no cukurbiešu vai cukurniedru cukura vai fizikālā apstrādē no svaigas kultivētas ganību zāles | mitrums, ja tā saturs > 28 % |
| 13.2.12. | Trehaloze | Nereducējošs disaharīds, kas sastāv no divām glikozes grupām, kuras saista α-1,1-glikozīdu saite. Ražots no šķidrinātas cietes tālākā daudzpakāpju fermentatācijā. | trehaloze, ja tās saturs < 98,0 % (bezūdens vielā)
  mitrums, ja tā saturs > 11,0 % |
| 13.3.1. | Ciete
   (60) | ciete | ciete |
| 13.3.2. | Uzbriedināta ciete
   (60) | produkts, kas sastāv no cietes, kura termiskas apstrādes ietekmē uzbriest | ciete |
| 13.3.3. | Cietes
   (60)
  maisījums | produkts, kas sastāv no dabīgas un/vai modificētas pārtikas cietes, kura iegūta no dažādiem botāniskiem avotiem | ciete |
| 13.3.4. | Cietes
   (60)
  hidrolizātu rauši | produkts, ko iegūst cietes hidrolīzes šķidruma filtrēšanā un kas sastāv no proteīna, cietes, polisaharīdiem, taukiem, eļļas un filtrēšanas palīgvielām (piem., diatomīta, kokšķiedras) | mitrums, ja tā saturs < 25 % vai > 45 %
  Ja mitruma saturs < 25 %:






  — | koptauki, |

Numurs

Nosaukums1

Apraksts

Obligāti jādeklarē

13.1.1.

Maizes un makaronu ražošanā iegūti produkti

produkti, ko iegūst, ražojot maizi, cepumus, vafeles vai makaronus

ciete

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

koptauki, ja attiecīgais saturs > 5 %

13.1.2.

Konditorejas izstrādājumu ražošanā iegūti produkti

produkti, ko iegūst, ražojot konditorejas izstrādājumus un kūkas

ciete

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

koptauki, ja attiecīgais saturs > 5 %

13.1.3.

Brokastu pārslu ražošanā iegūti produkti

vielas vai produkti, kas paredzēti izmantošanai cilvēku uzturā (vai ir pamats uzskatīt, ka tos var izmantot cilvēku uzturā) pārstrādātā, daļēji pārstrādātā vai nepārstrādātā veidā

kopproteīns, ja tā saturs > 10 %

kokšķiedra

kopeļļas/tauki, ja to saturs > 10 %

ciete, ja tās saturs > 30 %

kopējie cukuri, aprēķināti kā saharoze, ja to saturs > 10 %

13.1.4.

Saldumu ražošanā iegūti produkti

produkti, ko iegūst, ražojot saldumus, arī šokolādi

ciete

koptauki, ja to saturs > 5 %

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

13.1.5.

Saldējuma ražošanā iegūti produkti

produkti, ko iegūst, ražojot saldējumu

ciete

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

koptauki

13.1.6.

Svaigu augļu un dārzeņu pārstrādes produkti un līdzprodukti17

Produkti, ko iegūst, pārstrādājot svaigus augļus un dārzeņus (arī mizu, veselus augļu/dārzeņu gabalus un to maisījumus). Var būt saldēti

ciete

kokšķiedra

koptauki, ja attiecīgais saturs > 5 %

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 %

13.1.7.

Augu pārstrādes produkti17

produkti, ko iegūst, sasaldējot vai sakaltējot veselus augus15 vai to daļas

kokšķiedra

13.1.8.

Garšvielu un garšas piedevu pārstrādes produkti17

produkti, ko iegūst, sasaldējot vai sakaltējot garšvielas un garšas piedevas vai to daļas

kopproteīns, ja tā saturs > 10 %

kokšķiedra

kopeļļas/tauki, ja to saturs > 10 %

ciete, ja attiecīgais saturs > 30 %

kopējais cukurs, aprēķināti kā saharoze, ja to saturs > 10 %

13.1.9.

Garšaugu pārstrādes produkti17

produkti, ko iegūst, smalcinot, maļot, sasaldējot vai kaltējot garšaugus vai to daļas

kokšķiedra

13.1.10.

Kartupeļu pārstrādes produkti

Produkti, ko iegūst, pārstrādājot kartupeļus. Var būt saldēti

ciete

kokšķiedra

koptauki, ja attiecīgais saturs > 5 %

HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 %

13.1.11.

Mērču ražošanā iegūti produkti un līdzprodukti

Vielas, ko iegūst mērču ražošanā un kas ir paredzētas izmantošanai cilvēku uzturā (vai ir pamats uzskatīt, ka tās var izmantot cilvēku uzturā) pārstrādātā, daļēji pārstrādātā vai nepārstrādātā veidā

koptauki

13.1.12.

Uzkodu ražošanā iegūti produkti un līdzprodukti

produkti un līdzprodukti, ko iegūst, ražojot uzkodas — kartupeļu čipsus, kartupeļu un/vai graudaugu uzkodas (tieši ekstrudētas uzkodas, kuru pamatā ir mīkla un kuras ir granulētas) un riekstus

koptauki

13.1.13.

Gatavas pārtikas ražošanā iegūti produkti

produkti, ko iegūst, ražojot ēšanai gatavu pārtiku (58)

koptauki, ja to saturs > 5 %

13.1.14.

Alkoholisko dzērienu ražošanā iegūti augu līdzprodukti

Cieti augu produkti (arī ogas un sēklas, piem., anīsa sēklas), ko iegūst pēc šo augu macerācijas spirta šķīdumā vai pēc alkohola iztvaicēšanas/destilēšanas, vai pēc abiem šiem procesiem, kurus veic alkoholisko dzērienu ražošanai paredzētu aromatizētāju izstrādē. Šie produkti jādestilē, lai izvadītu atlikušo alkoholu

kopproteīns, ja tā saturs > 10 %

kokšķiedra

kopeļļas/tauki, ja to saturs > 10 %

13.1.15.

Barības alus

produkts, ko iegūst alus brūvēšanā un ko nedrīkst pārdot kā cilvēku uzturā lietojamu dzērienu

alkohola saturs

mitrums, ja tā saturs < 75 %

13.1.16.

Saldi aromatizēti dzērieni

bezalkoholisko dzērienu nozares produkti, ko iegūst no saldu aromatizētu bezalkoholisko dzērienu vai neiepakotu netirgojamu saldu aromatizētu bezalkoholisko dzērienu ražošanā

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

mitrums, ja tā saturs > 30 %

13.1.17.

Augļu sīrups

augļu sīrupa sektora produkti, ko iegūst pārtikas augļu sīrupa ražošanā

lopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

mitrums, ja tā saturs > 30 %

13.1.18.

Salds aromatizēts sīrups

salda aromatizēta sīrupa sektora produkti, ko iegūst sīrupa vai neiepakota netirgojama sīrupa ražošanā

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

mitrums, ja tā saturs > 30 %

13.1.19.

Pārtikas pārstrādē izmantotas augu eļļas

augu eļļas, ko pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji ir izmantojuši vārīšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 852/2004 un kas nav bijušas saskarē ar gaļu, dzīvnieku taukiem, zivīm vai ūdensdzīvniekiem

mitrums, ja tā saturs > 1 %

13.2.1.

Karamelizēts cukurs

produkts, ko iegūst, kontrolēti karsējot jebkura veida cukuru

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

13.2.2.

Dekstroze

dekstrozi iegūst cietes hidrolīzē, un tās sastāvā ir attīrīta un kristalizēta glikoze ar kristālisko ūdeni vai bez tā

13.2.3.

Fruktoze

Fruktoze kā attīrīts kristālisks pulveris. To iegūst no glikozes sīrupā esošās glikozes, izmantojot glikozes izomerāzi un saharozes inversiju

13.2.4.

Glikozes sīrups

glikozes sīrups ir attīrīts un koncentrēts barojošu saharīdu šķīdums ūdenī, ko iegūst cietes hidrolīzē

mitrums, ja tā saturs > 30 %

13.2.5.

Glikozes melase

produkts, ko iegūst glikozes sīrupu rafinēšanas procesā

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

13.2.6.

Ksiloze

no koksnes iegūts cukurs

13.2.7.

Laktuloze

Pussintētisks disaharīds (4-O-D-galaktopiranozil-D-fruktoze), ko iegūst no laktozes, izomerizējot glikozi par fruktozi. Sastopams termiski apstrādātā pienā un piena produktos

13.2.8.

Glikozamīns (hitozamīns)
   (59)

Aminocukurs (monosaharīds), kas ir polisaharīdu hitozāna un hitīna struktūras sastāvdaļa. To iegūst vēžveidīgo vai citu posmkāju ārskeleta hidrolīzē vai graudu — piem., kukurūzas vai kviešu — raudzēšanā

attiecīgi nātrijs vai kālijs

13.2.9.

Ksilooligosaharīds

tādu ksilozes molekulu ķēdes, kas saistītas ar β1–4 saitēm ar polimerizācijas pakāpi no 2 līdz 10 un tiek ražotas dažādu ar hemicelulozi bagātu izejvielu fermentatīvā hidrolīzē

mitrums, ja tā saturs > 5 %

13.2.10.

Gliko-oligosaharīds

produkts, ko iegūst glikozes polimēru, glikozes, saharozes un maltozes raudzēšanā vai hidrolīzē un/vai fizikāli termiskā apstrādē

mitrums, ja tā saturs > 28 %

13.2.11.

Fruktooligosaharīdi

produkts, ko fermentācijā iegūst no cukurbiešu vai cukurniedru cukura vai fizikālā apstrādē no svaigas kultivētas ganību zāles

mitrums, ja tā saturs > 28 %

13.2.12.

Trehaloze

Nereducējošs disaharīds, kas sastāv no divām glikozes grupām, kuras saista α-1,1-glikozīdu saite. Ražots no šķidrinātas cietes tālākā daudzpakāpju fermentatācijā.

trehaloze, ja tās saturs < 98,0 % (bezūdens vielā)

mitrums, ja tā saturs > 11,0 %

13.3.1.

Ciete
   (60)

ciete

ciete

13.3.2.

Uzbriedināta ciete
   (60)

produkts, kas sastāv no cietes, kura termiskas apstrādes ietekmē uzbriest

ciete

13.3.3.

Cietes
   (60)
  maisījums

produkts, kas sastāv no dabīgas un/vai modificētas pārtikas cietes, kura iegūta no dažādiem botāniskiem avotiem

ciete

13.3.4.

Cietes
   (60)
  hidrolizātu rauši

produkts, ko iegūst cietes hidrolīzes šķidruma filtrēšanā un kas sastāv no proteīna, cietes, polisaharīdiem, taukiem, eļļas un filtrēšanas palīgvielām (piem., diatomīta, kokšķiedras)

mitrums, ja tā saturs < 25 % vai > 45 %

Ja mitruma saturs < 25 %:

—

koptauki,

| — | kopproteīns |
| --- | --- |

—

kopproteīns

13.3.5.

Dekstrīns

dekstrīns ir ar skābi daļēji hidrolizēta ciete

13.3.6.

Maltodekstrīns

maltodekstrīns ir daļēji hidrolizēta ciete

13.4.1.

Polidekstroze

neregulāri savienoti glikozes polimēri, ko iegūst, termiski polimerizējot D-glikozi

13.5.1.

Polioli
   (61)

produkts, kuru iegūst hidrogenēšanā vai raudzēšanā un kura sastāvā ir reducēti monosaharīdi, disaharīdi, oligosaharīdi vai polisaharīdi

13.5.2.

Izomalts

cukura alkohols, ko iegūst fermentatīvā saharozes pārvēršanā un hidrogenēšanā

13.5.3.

Mannīts25

produkts, kuru iegūst hidrogenēšanā vai raudzēšanā un kura sastāvā ir reducēta glikoze un/vai fruktoze

13.5.4.

Ksilīts25

produkts, ko iegūst ksilozes hidrogenēšanā un raudzēšanā

13.5.5.

Sorbīts25

produkts, ko iegūst glikozes hidrogenēšanā

13.6.1.

Ķīmiskajā rafinēšanā iegūtas skābās eļļas
   (62)

produkts, ko iegūst augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļu un tauku atskābināšanā ar sārmiem, tad skābina un atdala no ūdens fāzes un kas satur brīvas taukskābes, eļļas vai taukus un dabīgas sēklu, augļu vai dzīvnieku audu sastāvdaļas, piem., monoglicerīdus un diglicerīdus, koplecitīnu un šķiedras

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 1 %

13.6.2.

Ar glicerīnu esterificētas taukskābes26

Glicerīdi, ko iegūst, esterificējot taukskābes ar glicerīnu. Drīkst saturēt līdz 50 ppm niķeļa no hidrogenēšanas

mitrums, ja tā saturs > 1 %

koptauki

niķelis, ja tā saturs > 20 ppm

13.6.3.

Taukskābju monoglicerīdi, diglicerīdi un triglicerīdi26

Produkts, kas sastāv no glicerīna monoesteru, diesteru un triesteru reakcijas masas; reakcija ar taukskābēm.

Drīkst saturēt nedaudz brīvo taukskābju un līdz 7 % glicerīna.

Drīkst saturēt līdz 50 ppm niķeļa no hidrogenēšanas

koptauki

niķelis, ja tā saturs > 20 ppm

13.6.4.

Taukskābju sāļi26

Produkts, ko iegūst, taukskābēm, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi, reaģējot ar kalcija, magnija, nātrija vai kālija hidroksīdiem, oksīdiem vai sāļiem.

Drīkst saturēt līdz 50 ppm niķeļa no hidrogenēšanas

koptauki (pēc hidrolīzes)

mitrums

Ca, Na, K vai Mg (attiecīgā gadījuma)

niķelis, ja tā saturs > 20 ppm

13.6.5.

Fizikālā rafinēšanā iegūti taukskābju destilāti
   (60)

produkts, ko iegūst augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļu un tauku atskābināšanā ar destilēšanas palīdzību un kas satur brīvas taukskābes, eļļas vai taukus un dabīgas sēklu, augļu vai dzīvnieku audu sastāvdaļas, piem., monoglicerīdus un diglicerīdus, sterolus un tokoferolus

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 1 %

13.6.6.

Neattīrītas taukskābes
   (60)
   (63)

Produkts, ko iegūst organisko vielu raudzēšanā, eļļas fermentu pāresterifikācijā vai eļļas/tauku šķelšanā. Parasti sastāv no neattīrītām taukskābēm C4-C24, kas ir alifātiskas, lineāras, vienvērtīgas, piesātinātas un nepiesātinātas. Ja hidrogenētas, drīkst saturēt līdz 50 ppm niķeļa

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 1 %

niķelis, ja tā saturs > 20 ppm

13.6.7.

Attīrītas destilētas taukskābes (60)
  ,
   (61)

Produkts, ko iegūst, destilējot neattīrītas taukskābes, kuras iegūtas organisku vielu raudzēšanā, eļļas fermentu pāresterifikācijā vai eļļas/tauku šķelšanā un, iespējams, hidrogenēšanā. Parasti sastāv no attīrītām destilētām taukskābēm C4-C24, kas ir alifātiskas, lineāras, vienvērtīgas, piesātinātas un nepiesātinātas.

Ja hidrogenēts, drīkst saturēt līdz 50 ppm niķeļa

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 1 %

niķelis, ja tā saturs > 20 ppm

13.6.8.

Ziepju bāze
   (60)

produkts, ko iegūst augu eļļu un tauku atskābināšanā ar kalcija, magnija, nātrija vai kālija hidroksīda šķīdumu palīdzību un kas satur taukskābju, eļļu vai tauku sāļus un dabīgas sēklu, augļu vai dzīvnieku audu sastāvdaļas, piem., monoglicerīdus, diglicerīdus, lecitīnu un šķiedrvielas

mitrums, ja tā saturs < 40 un > 50 %

attiecīgi Ca, Na, K vai Mg

13.6.9.

Ar organiskām skābēm esterificēti taukskābju monoglicerīdi un diglicerīdi26

ar organiskām skābēm esterificēti taukskābju monoglicerīdi un diglicerīdi ar vismaz četriem oglekļa atomiem

koptauki

13.6.10.

Taukskābju saharozes esteri26

saharozes un taukskābju esteri

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

koptauki

13.6.11.

Taukskābju saharozes glicerīdi26

saharozes esteru un taukskābju monoglicerīdu un diglicerīdu maisījums

kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

koptauki

13.6.12.

Palmitoilglikozamīns

Organisks lipīdu savienojums, kas atrodas daudzu augu un jo īpaši pākšaugu saknēs. Palmitoilglikozamīnu (C22H43NO6) ražo, D-glikozamīnu acilējot ar palmitīnskābi. Drīkst saturēt līdz 0,5 % acetona

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 2 %

13.6.13.

Taukskābju laktilātu sāls

Taukskābju esteris no taukiem, kas nepieder pie glicerīdiem. Produkts var būt ar pienskābi esterificētu taukskābju kalcija, magnija, nātrija vai kālija sāls. Var saturēt brīvo taukskābju un pienskābes sāļus

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 1 %

niķelis, ja tā saturs > 20 ppm

attiecīgi Ca, Na, K vai Mg

13.6.14.

Palmitoiletanolamīds

Organisks lipīdu savienojums, kas atrodas sojas lecitīnā, olās un citos barības avotos. Palmitoiletanolamīdu (C18H37NO2) iegūst sintēzes procesā, palmitīnskābei reaģējot ar etanolamīnu

koptauki

mitrums, ja tā saturs > 2 %

13.8.1.

Neattīrīts glicerīns

[neattīrīts glicerīns]

Līdzprodukts, ko iegūst:

| — | tauku pārstrādē, eļļas/taukus sašķeļot taukskābēs un saldūdenī, kam seko saldūdens koncentrēšana, kurā iegūst neattīrītu glicerīnu, vai dabīgo eļļu/tauku pāresterificēšana (var saturēt līdz 0,5 % metanola), kurā iegūst taukskābju metilesterus un saldūdeni, kam seko saldūdens koncentrēšana, kurā iegūst neattīrītu glicerīnu; |
| --- | --- |

—

tauku pārstrādē, eļļas/taukus sašķeļot taukskābēs un saldūdenī, kam seko saldūdens koncentrēšana, kurā iegūst neattīrītu glicerīnu, vai dabīgo eļļu/tauku pāresterificēšana (var saturēt līdz 0,5 % metanola), kurā iegūst taukskābju metilesterus un saldūdeni, kam seko saldūdens koncentrēšana, kurā iegūst neattīrītu glicerīnu;

| — | biodīzeļdegvielas ražošanā (taukskābju metilesteri vai etilesteri), pāresterificējot nenoteiktas augu un dzīvnieku izcelsmes eļļas un taukus. Glicerīns drīkst saturēt minerālsāļus un organiskos sāļus (līdz 7,5 %). Drīkst saturēt līdz 0,5 % metanola un līdz 4 % MONG (Matter Organic Non Glycerol), ko veido taukskābju metilesteri, taukskābju etilesteri, brīvas taukskābes un glicerīdi; |
| --- | --- |

—

biodīzeļdegvielas ražošanā (taukskābju metilesteri vai etilesteri), pāresterificējot nenoteiktas augu un dzīvnieku izcelsmes eļļas un taukus. Glicerīns drīkst saturēt minerālsāļus un organiskos sāļus (līdz 7,5 %). Drīkst saturēt līdz 0,5 % metanola un līdz 4 % MONG (Matter Organic Non Glycerol), ko veido taukskābju metilesteri, taukskābju etilesteri, brīvas taukskābes un glicerīdi;

| — | augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļu/tauku pārziepošanā, ko parasti īsteno ar sārmiem/sārmzemēm, lai iegūtu ziepes. |
| --- | --- |

—

augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļu/tauku pārziepošanā, ko parasti īsteno ar sārmiem/sārmzemēm, lai iegūtu ziepes.

Drīkst saturēt līdz 50 ppm hidrogenēšanā radušās niķeļa

glicerīns

kālijs, ja tā saturs > 1,5 %

nātrijs, ja tā saturs > 1,5 %

niķelis, ja tā saturs > 20 ppm

13.8.2.

Glicerīns

[glicerīns]

Produkts, ko iegūst:

| — | tauku pārstrādē, a) kurā sašķeļ eļļu/taukus, kam seko saldūdens koncentrēšana un rafinēšana ar destilēšanas (skatīt B daļā procesu glosārija 20. ierakstu) vai jonapmaiņas palīdzību; b) pāresterificējot dabīgās eļļas/taukus, lai iegūtu taukskābju metilesterus un neattīrītu saldūdeni, kam seko saldūdens koncentrēšana, kurā iegūst neattīrītu glicerīnu, un rafinēšana ar destilēšanas vai jonapmaiņas palīdzību; |
| --- | --- |

—

tauku pārstrādē, a) kurā sašķeļ eļļu/taukus, kam seko saldūdens koncentrēšana un rafinēšana ar destilēšanas (skatīt B daļā procesu glosārija 20. ierakstu) vai jonapmaiņas palīdzību; b) pāresterificējot dabīgās eļļas/taukus, lai iegūtu taukskābju metilesterus un neattīrītu saldūdeni, kam seko saldūdens koncentrēšana, kurā iegūst neattīrītu glicerīnu, un rafinēšana ar destilēšanas vai jonapmaiņas palīdzību;

| — | biodīzeļdegvielas ražošanā (taukskābju metilesteri vai etilesteri), pāresterificējot nerādītas augu un dzīvnieku izcelsmes eļļas un taukus un pēc tam šo glicerīnu rafinējot. Minimālais glicerīna saturs — 99 % sausnas; |
| --- | --- |

—

biodīzeļdegvielas ražošanā (taukskābju metilesteri vai etilesteri), pāresterificējot nerādītas augu un dzīvnieku izcelsmes eļļas un taukus un pēc tam šo glicerīnu rafinējot. Minimālais glicerīna saturs — 99 % sausnas;

| — | augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļu/tauku pārziepošanā, parasti ar sārmiem/sārmzemēm, lai iegūtu ziepes, kam seko neattīrīta glicerīna rafinēšana un destilēšana.
  Drīkst saturēt līdz 50 ppm hidrogenēšanā radušās niķeļa |
| --- | --- |

—

augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļu/tauku pārziepošanā, parasti ar sārmiem/sārmzemēm, lai iegūtu ziepes, kam seko neattīrīta glicerīna rafinēšana un destilēšana.

Drīkst saturēt līdz 50 ppm hidrogenēšanā radušās niķeļa

glicerīns, ja tā saturs < 99 % sausnas

nātrijs, ja tā saturs > 0,1 %

kālijs, ja tā saturs > 0,1 %

niķelis, ja tā saturs > 20 ppm

13.9.1.

Metilsulfonilmetāns

organisks sēra savienojums ((CH3)2SO2), ko iegūst ķīmiskajā sintēzē un kas ir identisks dabiskajam savienojumam augos

sērs

13.10.1.

Kūdra

produkts, kas rodas augiem (galvenokārt sfagniem) dabiski sadaloties anaerobā un oligotrofā vidē

kokšķiedra

13.10.2.

Leonardīts

produkts, kas ir dabā sastopams fenola ogļūdeņražu minerālu komplekss, zināms arī kā humāts, un rodas, miljonu gadu laikā sadaloties organiskām vielām

kokšķiedra

13.11.1.

Propilēnglikols [1,2-propāndiols] [propān-1,2-diols]

Organisks savienojums (diolalkohols vai dubultalkohols), kura formula ir C3H8O2. Viskozs, nedaudz salds šķidrums, higroskopisks un viegli sajaucas ar ūdeni, acetonu un hloroformu. Drīkst saturēt līdz 0,3 % dipropilēnglikola

13.11.2.

Propilēnglikola un taukskābju monoesteri26

propilēnglikola un taukskābju monoesteri, atsevišķi vai maisījumos ar diesteriem

propilēnglikols

koptauki

13.12.1.

Hialuronskābe36

glikozamīnglikāns (polisaharīds) ar atkārtotām grupām, kas sastāv no aminocukura (N-acetil-D-glikozamīna) un D-glikuronskābes, kura ir ādā, sinoviālajā šķidrumā un nabas saitē, un ko iegūst, piem., no dzīvnieku audiem vai bakteriālā raudzēšanā

attiecīgi nātrijs vai kālijs

13.12.2.

Hondroitīna sulfāts36

produkts, ko iegūst, veicot ekstrahēšanu no cīpslām, kauliem un citiem dzīvnieku audiem, kas satur skrimšļus un mīkstos saistaudus, vai sulfatējot mikrobioloģiskā rūgšanā izolētu hondroitīnu

nātrijs

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

(3)  Komisijas Regula (ES) Nr. 142/2011 (2011. gada 25. februāris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 183/2005 (2005. gada 12. janvāris), ar ko paredz barības higiēnas prasības (OV L 35, 8.2.2005., 1. lpp.).

(6)  Zemākā saprātīgi panākamā līmeņa princips.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/32/EK (2002. gada 7. maijs) par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā — Padomes paziņojums (OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.).

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (OV L 268, 18.10.2003, p. 29).

(10)  Noteikumus par šajā punktā paredzētajiem ķīmiskajiem piemaisījumiem un pārstrādes palīglīdzekļiem nepiemēro tajā barības sastāvdaļu reģistrā norādītajām barības sastāvdaļām, kas minēts Regulas (EK) Nr. 767/2009 24. panta 6. punktā.

(11)  Atkāpjoties no šā pienākuma, procesam “žāvēšana/kaltēšana” var pievienot parasto nosaukumu/apzīmētāju.

(12)  Vācu valodā “Konzentrieren” vajadzības gadījumā drīkst aizstāt ar “Eindicken”, un tādā gadījumā parastajam apzīmētājam vajadzētu būt “eingedickt”.

(13)  Iegūto barības sastāvdaļu galvenais mērķis ir nodrošināt proteīnus, ogļhidrātus, taukus, enerģiju, minerālvielas vai šķiedrvielas.

(14)  Attiecīgā gadījumā vārdu “attīrīšana” drīkst aizstāt ar vārdu “izlobīšana” vai “nolobīšana”, un tādā gadījumā parastajam apzīmētājam būtu jābūt “izlobīts” vai “nolobīts”.

(15)  Attiecībā uz rīsiem šo procesu sauc “lobīšana”, un parastais apzīmētājs ir “lobīts”.

(16)  Ekstrakts ir šķidrums, kurā ir šķīstošas vielas (piem., tauki/eļļa, cukurs vai citas šķīstošas sastāvdaļas). Šo ekstraktu kā barības sastāvdaļu galvenais mērķis ir nodrošināt proteīnus, ogļhidrātus, taukus, enerģiju, minerālvielas vai šķiedrvielas. Tas, ka ekstrahēšana kā process ir norādīta attiecībā uz barības sastāvdaļām, neizslēdz, ka ekstraktus var klasificēt par barības piedevām.

(17)  Ekstrahēšanas līdzprodukts ir ekstrahēšanā atlikusī daļa — piem., milti vai mīkstums —, nevis ekstrakts. Šo ekstrahēšanas līdzproduktu galvenais uzdevums barības sastāvdaļās ir nodrošināt proteīnus, ogļhidrātus, taukus, enerģiju, minerālvielas vai šķiedrvielas.

(18)  Franču valodā drīkst lietot vārdu “issues”.

(19)  Vācu valodā drīkst lietot apzīmētāju “aufgeschlossen” un nosaukumu “Quellwasser” (attiecībā uz cieti). Dāņu valodā drīkst lietot apzīmētāju “Kvældning” un nosaukumu “Kvældet” (attiecībā uz cieti).

(20)  Franču valodā vārdu “Pressage” vajadzības gadījumā drīkst aizstāt ar “Extraction mécanique”.

(21)  Jāievēro norādījumi par pareizu un drošu lietošanu.

(22)  Attiecīgā gadījumā nosaukumu var aizstāt ar nosaukumu [...]

(23)  Nosaukumu drīkst papildināt ar labības sugu.

(24)  
  “Kukurūza” var attiekties gan uz kukurūzu kā tādu, gan uz “graudiem”.

(25)  Ja šis barības produkts malts smalkāk, nosaukumam drīkst pievienot vārdu “smalkas” vai arī nosaukumu drīkst aizstāt ar atbilstošu apzīmējumu.

(26)  Terminu “izspaidas” drīkst aizstāt ar terminu “rauši”

(27)  
  Arachis hypogaea gadījumā vārdu “zemesrieksts” var aizstāt ar “arahiss”.

(28)  Attiecīgā gadījumā var iekļaut norādi “Zems glikozinolāta saturs”, kā definēts Savienības tiesību aktos.

(29)  Nosaukumu “augu eļļa un tauki” pēc vajadzības var aizstāt ar terminu “augu eļļa” vai “augu tauki”. To papildina ar augu sugu un attiecīgi auga daļu. Norāda, vai eļļa(-s) un/vai tauki ir nerafinēti vai rafinēti.

(30)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 639/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar kuru groza minētās regulas X pielikumu (OV L 181, 20.6.2014. p. 1).

(31)  Nosaukumi galvenokārt atšķiras sakarā ar mitruma satura atšķirībām, un jālieto attiecīgais nosaukums.

(32)  Nosaukumu papildina ar auga sugu.

(33)  Vārdu “citrusaugļi” aizstāj ar citrusaugļu sugu.

(34)  Vārdu “augļi” attiecīgi aizstāj ar augu sugas augļu nosaukumu.

(35)  Nosaukumā drīkst norādīt augu sugu.

(36)  Izņemot Cannabis sativa L.

(37)  Terminu “rupjie milti” drīkst aizstāt ar terminu “granulas”. Nosaukumā drīkst norādīt kaltēšanas veidu.

(38)  Nosaukumu attiecīgi papildina ar augu, sēņu vai aļģu sugu. Ja iegūtā barības sastāvdaļa satur vairāk nekā 5 % citu sugu, norāda arī šīs sugas.

(39)  Nosaukumi nav sinonīmi un galvenokārt atšķiras sakarā ar mitruma satura atšķirībām; jālieto attiecīgais nosaukums. Termins “pulveris” nozīmē, ka mitruma saturs nepārsniedz 12 %, ar to drīkst aizstāt terminus “sauss” vai “koncentrēts un sauss”.

(40)  Lai sniegtā informācija būtu adekvāta, neskarot obligātās prasības par marķēšanu un ja marķēšanai tiek izmantots šis reģistrs, Komisijas Regulā (ES) Nr. 142/2011 (VIII pielikuma III nodaļā) noteikto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu tirdzniecības dokumentu un veterināro (veselības) sertifikātu nosaukumu attiecīgā gadījumā aizstāj ar šādiem elementiem:

| — | dzīvnieku sugas nosaukumu un |
| --- | --- |

—

dzīvnieku sugas nosaukumu un

| — | dzīvnieku izcelsmes produkta daļu (piem., aknas, gaļa (tikai tad, ja tas ir skeleta muskulis)), un/vai |
| --- | --- |

—

dzīvnieku izcelsmes produkta daļu (piem., aknas, gaļa (tikai tad, ja tas ir skeleta muskulis)), un/vai

| — | dzīves posmu (piem., cirmeņi), un/vai |
| --- | --- |

—

dzīves posmu (piem., cirmeņi), un/vai

| — | dzīvnieku sugu nosaukumu, kas nav izmantots attiecībā uz aizliegumu par pārstrādi vienas sugas ietvaros (piem., mājputnu audus nesaturošs), |
| --- | --- |

—

dzīvnieku sugu nosaukumu, kas nav izmantots attiecībā uz aizliegumu par pārstrādi vienas sugas ietvaros (piem., mājputnu audus nesaturošs),

vai, lai sniegtu pietiekamu informāciju, nosaukumu pēc vajadzības papildina ar

| — | dzīvnieku sugas nosaukumu un/vai |
| --- | --- |

—

dzīvnieku sugas nosaukumu un/vai

| — | dzīvnieku izcelsmes produkta daļu (piem., aknas, gaļa (tikai tad, ja tas ir skeleta muskulis)), un/vai |
| --- | --- |

—

dzīvnieku izcelsmes produkta daļu (piem., aknas, gaļa (tikai tad, ja tas ir skeleta muskulis)), un/vai

| — | dzīves posmu (piem., cirmeņi), un/vai |
| --- | --- |

—

dzīves posmu (piem., cirmeņi), un/vai

| — | dzīvnieku sugu nosaukumu, kas nav izmantots attiecībā uz aizliegumu par pārstrādi vienas sugas ietvaros. |
| --- | --- |

—

dzīvnieku sugu nosaukumu, kas nav izmantots attiecībā uz aizliegumu par pārstrādi vienas sugas ietvaros.

(41)  Lai sniegtā informācija būtu adekvāta, neskarot obligātās prasības par marķēšanu un ja marķēšanai tiek izmantots šis reģistrs, Komisijas Regulā (ES) Nr. 142/2011 (VIII pielikuma III nodaļā) un Regulas (EK) Nr. 999/2001 (IV pielikumā) noteikto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu tirdzniecības dokumentu un veterināro (veselības) sertifikātu nosaukumu attiecīgā gadījumā papildina ar šādiem elementiem:

| — | pārstrādāto dzīvnieku sugas (piem., cūku, atgremotāju, putnu, kukaiņu) nosaukums un/vai |
| --- | --- |

—

pārstrādāto dzīvnieku sugas (piem., cūku, atgremotāju, putnu, kukaiņu) nosaukums un/vai

| — | dzīves posmu (piem., cirmeņi), un/vai |
| --- | --- |

—

dzīves posmu (piem., cirmeņi), un/vai

| — | pārstrādātais materiāls (piem., kauli), un/vai |
| --- | --- |

—

pārstrādātais materiāls (piem., kauli), un/vai

| — | izmantotais processs (piem., attaukots, rafinēts), un/vai |
| --- | --- |

—

izmantotais processs (piem., attaukots, rafinēts), un/vai

| — | tādu dzīvnieku sugas nosaukums, kas nav izmantoti sakarā ar aizliegumu par pārstrādi vienas sugas ietvaros (piem., nesatur mājputnus). |
| --- | --- |

—

tādu dzīvnieku sugas nosaukums, kas nav izmantoti sakarā ar aizliegumu par pārstrādi vienas sugas ietvaros (piem., nesatur mājputnus).

(42)  Attiecīgā gadījumā nosaukumu aizstāj ar konkrētā produkta nosaukumu.

(43)  Nosaukumu papildina ar dzīvnieka sugu.

(44)  Ja produkts attiecīgi ražots no zivaudzētavā audzētām zivīm/vēžveidīgajiem, nosaukumu papildina ar dzīvnieku sugu.

(45)  Nosaukumam papildus vai tā vietā var norādīt avota raksturu.

(46)  Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/1104 3. pantu tirgū laist un izmantot var līdz 2028. gada 30. maijam.

(47)  Nosaukumu groza vai papildina, attiecīgi norādot taukskābi un/vai organisku skābi.

(48)  Tas neizslēdz konkrētu organisko skābju sāļu klasificēšanu par barības piedevām.

(49)  Nosaukumu papildina ar aminoskābi vai izmantoto aminoskābju avotu.

(50)  Nosaukumā var iekļaut norādi par ražošanas procesu.

(51)  Nosaukumu papildina, attiecīgā gadījumā pievienojot norādi “no kauliem”.

(52)  Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/1104 3. pantu nātrija citrātus tirgū laist un izmantot var līdz 2028. gada 30. maijam.

(53)  Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/1104 3. pantu kālija citrātus var tirgū laist un izmantot var līdz 2028. gada 30. maijam.

(54)  Izmantotie rauga celmu nosaukumi var atšķirties no zinātniskās taksonomijas, tāpēc var lietot arī norādīto rauga celmu sinonīmus.

(55)  Daļas ir jebkuras šķīstošas un nešķīstošas mikroorganismu frakcijas, arī tādas, kas radušās no membrānas vai iekšējām šūnas daļām.

(56)  Nekultivē uz n-alkāniem (Regulas (ES) Nr. 767/2009 III pielikums ar grozījumiem).

(57)  Kopā ar barības sastāvdaļas nosaukumu norāda mikroorganisma(-u) sugu un var pievienot terminu “inaktivēts” (t. i., “reģistrā izmantotais nosaukums” + “sugas nosaukums”, piem., i) “no Methylococcus capsulatus iegūti vienšūnu proteīni”, ii) “inaktivēts Lactobacillus acidophilus
  ”).

(58)  Definēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 2073/2005 (2005. gada 15. novembris) par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem 2. panta g) punktā (OV L 338, 22.12.2005., 1.–26. lpp.).

(59)  Nosaukumu attiecīgi papildina ar vārdiem “no dzīvnieku audiem” vai “iegūts raudzēšanā”.

(60)  Nosaukumu papildina, norādot botānisko izcelsmi.

(61)  Izņemot mannītu, sorbītu un ksilītu.

(62)  Nosaukumu papildina, attiecīgi norādot izcelsmi no augiem vai dzīvniekiem.

(63)  Barības sastāvdaļu nosaukumu attiecīgi papildina ar vārdiem “ iegūts šķelšanā”, “ iegūts raudzēšanā” vai “iegūts fermentu pāresterifikācijā”.

---

LĒMUMI

| 4.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/75 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/75

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2022/1105

(2022. gada 15. jūnijs)

par to, lai pieņemtu Vjetnamas Sociālistiskās Republikas palīdzību Eiropas Savienības KDAP militārai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2022)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/610 (2016. gada 19. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP militāru apmācības misiju Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (1) un jo īpaši tā 8. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2016/610 8. panta 2. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju pieņemt attiecīgos lēmumus par to, lai pieņemtu trešo valstu piedāvāto palīdzību EUTM RCA. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2016/610 8. panta 2. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju pieņemt attiecīgos lēmumus par to, lai pieņemtu trešo valstu piedāvāto palīdzību EUTM RCA.

| (2) | Ņemot vērā ES misijas komandiera un Eiropas Savienības Militārās komitejas ieteikumus par Vjetnamas Sociālistiskās Republikas palīdzību, minētās trešās valsts palīdzība būtu jāpieņem un jāuzskata par būtisku. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā ES misijas komandiera un Eiropas Savienības Militārās komitejas ieteikumus par Vjetnamas Sociālistiskās Republikas palīdzību, minētās trešās valsts palīdzība būtu jāpieņem un jāuzskata par būtisku.

| (3) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Vjetnamas Sociālistiskās Republikas palīdzība Eiropas Savienības KDAP militārai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) tiek pieņemta un uzskatīta par būtisku.

2.   Vjetnamas Sociālistiskā Republika ir atbrīvota no finanšu ieguldījumiem EUTM RCA budžetā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 15. jūnijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētāja

D. PRONK

---

(1)  
  OV L 104, 20.4.2016., 21. lpp.

1

---