# Uradni list L 168/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 168 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6527. junij 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 168

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6527. junij 2022

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/996 z dne 14. junija 2022 o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč (
  1
  ) | 1 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/997 z dne 7. aprila 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na desetem zasedanju Konference pogodbenic Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih glede predloga za spremembo Priloge A k tej konvenciji | 63 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/998 z dne 17. junija 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika za reševanje sporov | 65 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/999 z dne 21. junija 2022 o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Latvije | 77 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/1000 z dne 21. junija 2022 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije | 78 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/1001 z dne 21. junija 2022 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Kraljevine Nizozemske | 79 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/1002 z dne 21. junija 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na izrednem zasedanju Konference podpisnic energetske listine v okviru Pogodbe o energetski listini, ki bo potekalo 24. junija 2022 | 80 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/1003 z dne 17. junija 2022 o dovoljenju Republiki Poljski, da uporabi posebni ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 81 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/1004 z dne 17. junija 2022 o dovoljenju Finski, da v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES uporablja znižano stopnjo obdavčitve za električno energijo, ki se dobavlja nekaterim toplotnim črpalkam, električnim kotlom in recirkulacijskim vodnim črpalkam | 84 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/1005 z dne 23. junija 2022 o nerešenih ugovorih glede določil in pogojev za izdajo dovoljenja za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Grain, na katere se sklicujeta Francija in Švedska v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 4193)

   (
  1
  ) | 86 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/1006 z dne 24. junija 2022 o nerešenih ugovorih glede določil in pogojev za izdajo dovoljenja za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Pasta, na katere se sklicujeta Francija in Švedska v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 4226)

   (
  1
  ) | 90 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/996 z dne 14. junija 2022 o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč (
  1
  )

1

1

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2022/997 z dne 7. aprila 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na desetem zasedanju Konference pogodbenic Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih glede predloga za spremembo Priloge A k tej konvenciji

63

*

Sklep Sveta (EU) 2022/998 z dne 17. junija 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika za reševanje sporov

65

*

Sklep Sveta (EU) 2022/999 z dne 21. junija 2022 o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Latvije

77

*

Sklep Sveta (EU) 2022/1000 z dne 21. junija 2022 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije

78

*

Sklep Sveta (EU) 2022/1001 z dne 21. junija 2022 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Kraljevine Nizozemske

79

*

Sklep Sveta (EU) 2022/1002 z dne 21. junija 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na izrednem zasedanju Konference podpisnic energetske listine v okviru Pogodbe o energetski listini, ki bo potekalo 24. junija 2022

80

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/1003 z dne 17. junija 2022 o dovoljenju Republiki Poljski, da uporabi posebni ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

81

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/1004 z dne 17. junija 2022 o dovoljenju Finski, da v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES uporablja znižano stopnjo obdavčitve za električno energijo, ki se dobavlja nekaterim toplotnim črpalkam, električnim kotlom in recirkulacijskim vodnim črpalkam

84

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/1005 z dne 23. junija 2022 o nerešenih ugovorih glede določil in pogojev za izdajo dovoljenja za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Grain, na katere se sklicujeta Francija in Švedska v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 4193)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 4193)

1

86

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/1006 z dne 24. junija 2022 o nerešenih ugovorih glede določil in pogojev za izdajo dovoljenja za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Pasta, na katere se sklicujeta Francija in Švedska v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 4226)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 4226)

1

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/996

z dne 14. junija 2022

o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) in zlasti člena 30(8) Direktive,

Ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Direktivo (EU) 2018/2001 se povečuje vloga prostovoljnih sistemov, da bi se vključilo certificiranje skladnosti biomasnih goriv s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov (TGP) in skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z ustreznimi merili za prihranek emisij TGP. Poleg tega se lahko prostovoljni sistemi uporabljajo za certificiranje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. |
| --- | --- |

(1)

Z Direktivo (EU) 2018/2001 se povečuje vloga prostovoljnih sistemov, da bi se vključilo certificiranje skladnosti biomasnih goriv s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov (TGP) in skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z ustreznimi merili za prihranek emisij TGP. Poleg tega se lahko prostovoljni sistemi uporabljajo za certificiranje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč.

| (2) | Za ugotovitev, ali so pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva plinasta in tekoča goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter reciklirana ogljična goriva skladna z zahtevami Direktive (EU) 2018/2001, je bistveno, da prostovoljni sistemi delujejo pravilno in harmonizirano. Zato bi bilo treba določiti usklajena pravila, ki se bodo uporabljala v celotnem sistemu certificiranja, da bi se povečala potrebna pravna varnost v zvezi s pravili, ki se uporabljajo za gospodarske subjekte in prostovoljne sisteme. |
| --- | --- |

(2)

Za ugotovitev, ali so pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva plinasta in tekoča goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter reciklirana ogljična goriva skladna z zahtevami Direktive (EU) 2018/2001, je bistveno, da prostovoljni sistemi delujejo pravilno in harmonizirano. Zato bi bilo treba določiti usklajena pravila, ki se bodo uporabljala v celotnem sistemu certificiranja, da bi se povečala potrebna pravna varnost v zvezi s pravili, ki se uporabljajo za gospodarske subjekte in prostovoljne sisteme.

| (3) | Za zmanjšanje upravnega bremena bi morala biti izvedbena pravila sorazmerna in omejena na tisto, kar je potrebno za zagotovitev, da se skladnost s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij TGP ter drugimi zahtevami preverja na ustrezen in harmoniziran način, ki čim bolj zmanjšuje tveganje goljufij. Izvedbena pravila se zato ne bi smela obravnavati kot celovit standard, ampak kot minimalne zahteve. Prostovoljni sistemi lahko ta pravila po potrebi ustrezno dopolnjujejo. |
| --- | --- |

(3)

Za zmanjšanje upravnega bremena bi morala biti izvedbena pravila sorazmerna in omejena na tisto, kar je potrebno za zagotovitev, da se skladnost s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij TGP ter drugimi zahtevami preverja na ustrezen in harmoniziran način, ki čim bolj zmanjšuje tveganje goljufij. Izvedbena pravila se zato ne bi smela obravnavati kot celovit standard, ampak kot minimalne zahteve. Prostovoljni sistemi lahko ta pravila po potrebi ustrezno dopolnjujejo.

| (4) | Gospodarski subjekti se lahko kadar koli odločijo za sodelovanje v drugem prostovoljnem sistemu. Da pa bi se gospodarskemu subjektu, ki ni opravil revizije v okviru enega sistema, preprečilo, da takoj vloži vlogo za certificiranje v okviru drugega sistema, bi morali vsi sistemi, ki prejmejo vlogo gospodarskega subjekta, od slednjega zahtevati, da priskrbi informacijo, ali v preteklih petih letih ni opravil revizije. To bi moralo veljati tudi v primerih, v katerih ima gospodarski subjekt novo pravno osebnost, ostaja pa v bistvu enak, tako da manjše ali zgolj formalne spremembe, na primer v strukturi upravljanja ali obsegu dejavnosti, ne bi pomenile, da je novi gospodarski subjekt iz takega pravila izvzet. |
| --- | --- |

(4)

Gospodarski subjekti se lahko kadar koli odločijo za sodelovanje v drugem prostovoljnem sistemu. Da pa bi se gospodarskemu subjektu, ki ni opravil revizije v okviru enega sistema, preprečilo, da takoj vloži vlogo za certificiranje v okviru drugega sistema, bi morali vsi sistemi, ki prejmejo vlogo gospodarskega subjekta, od slednjega zahtevati, da priskrbi informacijo, ali v preteklih petih letih ni opravil revizije. To bi moralo veljati tudi v primerih, v katerih ima gospodarski subjekt novo pravno osebnost, ostaja pa v bistvu enak, tako da manjše ali zgolj formalne spremembe, na primer v strukturi upravljanja ali obsegu dejavnosti, ne bi pomenile, da je novi gospodarski subjekt iz takega pravila izvzet.

| (5) | Namen sistema masne bilance je zmanjšanje upravnega bremena pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij TGP tako, da se dovoli mešanje surovin in goriv z različnimi trajnostnimi značilnostmi ter omogoči prožna ponovna dodelitev trajnostnih značilnosti pošiljkam, odstranjenim iz mešanice. Za zagotovitev preglednosti je mogoče mešanje v okviru sistema masne bilance, če na primer surovine spadajo v isto skupino izdelkov. Skupino izdelkov lahko sestavljajo na primer različne vrste neživilske celuloze s podobnimi fizikalnimi in kemijskimi značilnostmi, kurilnostjo in/ali pretvorbenimi faktorji ali vrstami lesne celuloze, zajetih v točki (q) dela A Priloge IX k Direktivi (EU) 2018/2001. Deviška rastlinska olja, ki se uporabljajo za proizvodnjo pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv, lahko spadajo v isto skupino izdelkov. Toda surovine, ki se lahko uporabljajo za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, za katera se v zvezi z njihovim prispevkom k ciljem glede energije iz obnovljivih virov uporabljajo drugačna pravila, se na splošno ne bi smele šteti za del iste skupine izdelkov, saj bi to lahko ogrozilo cilje Direktive (EU) 2018/2001, v kateri se različno obravnavajo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva na podlagi surovine, iz katere so proizvedena. V primeru plinastih goriv se povezano omrežje EU obravnava kot en sam sistem masne bilance. Plinasta goriva, ki se proizvajajo in uporabljajo zunaj omrežja ali preko izoliranih lokalnih distribucijskih omrežij, je treba obravnavati kot ločene sisteme masne bilance. Poleg tega so potrebni previdnostni ukrepi, da bi se zagotovila usklajenost izjav o trajnostnosti, kadar se goriva izvažajo v tretje države, ki ne uporabljajo sistema masne bilance. Zato bi moral sistem masne bilance vključevati tudi informacije o količinah goriv, za katera niso bile določene trajnostne značilnosti, v njem pa bi se morale upoštevati oddaje goriv necertificiranim subjektom na podlagi fizikalnih lastnosti oddanih goriv. |
| --- | --- |

(5)

Namen sistema masne bilance je zmanjšanje upravnega bremena pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij TGP tako, da se dovoli mešanje surovin in goriv z različnimi trajnostnimi značilnostmi ter omogoči prožna ponovna dodelitev trajnostnih značilnosti pošiljkam, odstranjenim iz mešanice. Za zagotovitev preglednosti je mogoče mešanje v okviru sistema masne bilance, če na primer surovine spadajo v isto skupino izdelkov. Skupino izdelkov lahko sestavljajo na primer različne vrste neživilske celuloze s podobnimi fizikalnimi in kemijskimi značilnostmi, kurilnostjo in/ali pretvorbenimi faktorji ali vrstami lesne celuloze, zajetih v točki (q) dela A Priloge IX k Direktivi (EU) 2018/2001. Deviška rastlinska olja, ki se uporabljajo za proizvodnjo pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv, lahko spadajo v isto skupino izdelkov. Toda surovine, ki se lahko uporabljajo za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, za katera se v zvezi z njihovim prispevkom k ciljem glede energije iz obnovljivih virov uporabljajo drugačna pravila, se na splošno ne bi smele šteti za del iste skupine izdelkov, saj bi to lahko ogrozilo cilje Direktive (EU) 2018/2001, v kateri se različno obravnavajo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva na podlagi surovine, iz katere so proizvedena. V primeru plinastih goriv se povezano omrežje EU obravnava kot en sam sistem masne bilance. Plinasta goriva, ki se proizvajajo in uporabljajo zunaj omrežja ali preko izoliranih lokalnih distribucijskih omrežij, je treba obravnavati kot ločene sisteme masne bilance. Poleg tega so potrebni previdnostni ukrepi, da bi se zagotovila usklajenost izjav o trajnostnosti, kadar se goriva izvažajo v tretje države, ki ne uporabljajo sistema masne bilance. Zato bi moral sistem masne bilance vključevati tudi informacije o količinah goriv, za katera niso bile določene trajnostne značilnosti, v njem pa bi se morale upoštevati oddaje goriv necertificiranim subjektom na podlagi fizikalnih lastnosti oddanih goriv.

| (6) | Pri pripravi začetne revizije na kraju samem in tudi med poznejšimi nadzornimi revizijami ali revizijami za ponovno certifikacijo bi moral revizor izvesti ustrezno analizo splošnega profila tveganja gospodarskih subjektov. Na podlagi revizorjevega strokovnega znanja in informacij, ki jih je predložil gospodarski subjekt, bi se morali pri tej analizi poleg stopnje tveganja določenega gospodarskega subjekta upoštevati tudi dobavna veriga (npr. za gospodarske subjekte, ki ravnajo z materiali iz Priloge IX k Direktivi (EU) 2018/2001). Intenzivnost revizije, njen obseg ali oboje bi bilo treba prilagoditi stopnji ugotovljenega splošnega tveganja, da bi se zagotovila ustrezna stopnja zaupanja v verodostojnost informacij, ki jih predložijo gospodarski subjekti, s čimer bi se zmanjšala tveganja bistveno napačnih navedb. |
| --- | --- |

(6)

Pri pripravi začetne revizije na kraju samem in tudi med poznejšimi nadzornimi revizijami ali revizijami za ponovno certifikacijo bi moral revizor izvesti ustrezno analizo splošnega profila tveganja gospodarskih subjektov. Na podlagi revizorjevega strokovnega znanja in informacij, ki jih je predložil gospodarski subjekt, bi se morali pri tej analizi poleg stopnje tveganja določenega gospodarskega subjekta upoštevati tudi dobavna veriga (npr. za gospodarske subjekte, ki ravnajo z materiali iz Priloge IX k Direktivi (EU) 2018/2001). Intenzivnost revizije, njen obseg ali oboje bi bilo treba prilagoditi stopnji ugotovljenega splošnega tveganja, da bi se zagotovila ustrezna stopnja zaupanja v verodostojnost informacij, ki jih predložijo gospodarski subjekti, s čimer bi se zmanjšala tveganja bistveno napačnih navedb.

| (7) | Pri skupinski reviziji, pri katerih revizije na kraju samem nadomeščajo revizije dokumentacije, bi morali prostovoljni sistemi in organi za certificiranje zagotoviti, da se lahko s temi revizijami zagotovi enaka stopnja zagotovila, kot jo zagotavlja revizija na kraju samem (npr. razpoložljivost visokokakovostnih satelitskih posnetkov, podatkov o zaščitenih območjih in šotiščih, ki zagotavljajo informacije o ustreznem časovnem okviru). |
| --- | --- |

(7)

Pri skupinski reviziji, pri katerih revizije na kraju samem nadomeščajo revizije dokumentacije, bi morali prostovoljni sistemi in organi za certificiranje zagotoviti, da se lahko s temi revizijami zagotovi enaka stopnja zagotovila, kot jo zagotavlja revizija na kraju samem (npr. razpoložljivost visokokakovostnih satelitskih posnetkov, podatkov o zaščitenih območjih in šotiščih, ki zagotavljajo informacije o ustreznem časovnem okviru).

| (8) | V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/807 (2) se priznava, da se je v določenih okoliščinah mogoče izogniti učinkom posredne spremembe rabe zemljišč, ki jih povzročajo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, ki se štejejo za goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Da bi se pri izvajanju postopka certificiranja goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč v vseh prostovoljnih sistemih zagotovili enaki konkurenčni pogoji, je treba določiti posebne zahteve, ki bi omogočale certificiranje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Certificirana pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč bi morala biti izvzeta iz omejitve in postopnega zmanjševanja, določenih za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, proizvedena iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, če izpolnjujejo ustrezna trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz člena 29 Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(8)

V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/807 (2) se priznava, da se je v določenih okoliščinah mogoče izogniti učinkom posredne spremembe rabe zemljišč, ki jih povzročajo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, ki se štejejo za goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Da bi se pri izvajanju postopka certificiranja goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč v vseh prostovoljnih sistemih zagotovili enaki konkurenčni pogoji, je treba določiti posebne zahteve, ki bi omogočale certificiranje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Certificirana pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč bi morala biti izvzeta iz omejitve in postopnega zmanjševanja, določenih za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, proizvedena iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, če izpolnjujejo ustrezna trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz člena 29 Direktive (EU) 2018/2001.

| (9) | Gospodarski subjekti, ki vložijo vlogo za certificiranje goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, so že lahko pridobili certifikat v zvezi z drugimi vidiki prostovoljnega sistema, ali pa lahko vlogo za certificiranje goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč vložijo hkrati z vlogo za certificiranje v zvezi z drugimi vidiki, ki jih lahko zajema prostovoljni sistem. Vložnik je lahko kmetijsko gospodarstvo, skupina kmetov ali prva točka zbiranja ali vodja skupine v imenu skupine kmetov. Če se ukrepi uporabljajo za trajnice, se lahko začetek desetletnega obdobja veljavnosti certificiranja goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč preloži zaradi časovnega zamika med izvajanjem ukrepa in opazovanim povečanjem donosa. |
| --- | --- |

(9)

Gospodarski subjekti, ki vložijo vlogo za certificiranje goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, so že lahko pridobili certifikat v zvezi z drugimi vidiki prostovoljnega sistema, ali pa lahko vlogo za certificiranje goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč vložijo hkrati z vlogo za certificiranje v zvezi z drugimi vidiki, ki jih lahko zajema prostovoljni sistem. Vložnik je lahko kmetijsko gospodarstvo, skupina kmetov ali prva točka zbiranja ali vodja skupine v imenu skupine kmetov. Če se ukrepi uporabljajo za trajnice, se lahko začetek desetletnega obdobja veljavnosti certificiranja goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč preloži zaradi časovnega zamika med izvajanjem ukrepa in opazovanim povečanjem donosa.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za trajnost biogoriv in tekočih biogoriv, ustanovljenega s členom 34(2) Direktive (EU) 2018/2001 – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za trajnost biogoriv in tekočih biogoriv, ustanovljenega s členom 34(2) Direktive (EU) 2018/2001 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

UVOD

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa izvedbena pravila za zagotovitev, da je na učinkovit in harmoniziran način preverjeno, da gospodarski subjekti:

| (a) | izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 29(2) do (7) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 29(2) do (7) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | zagotavljajo točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 25(2) in člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 25(2) in člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | izpolnjujejo merila za certificiranje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, določenih z Delegirano uredbo (EU) 2019/807. |
| --- | --- |

(c)

izpolnjujejo merila za certificiranje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, določenih z Delegirano uredbo (EU) 2019/807.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „prostovoljni sistem“ pomeni organizacijo, ki certificira skladnost z merili in pravili, med drugim tudi trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, določenih v Direktivi (EU) 2018/2001 in Delegirani uredbi (EU) 2019/807, s strani gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

(1)

„prostovoljni sistem“ pomeni organizacijo, ki certificira skladnost z merili in pravili, med drugim tudi trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, določenih v Direktivi (EU) 2018/2001 in Delegirani uredbi (EU) 2019/807, s strani gospodarskih subjektov;

| (2) | „priznani prostovoljni sistem“ pomeni prostovoljni sistem, priznan v skladu s členom 30(4) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(2)

„priznani prostovoljni sistem“ pomeni prostovoljni sistem, priznan v skladu s členom 30(4) Direktive (EU) 2018/2001;

| (3) | „priznani nacionalni sistem“ pomeni nacionalni sistem, priznan v skladu s členom 30(6) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(3)

„priznani nacionalni sistem“ pomeni nacionalni sistem, priznan v skladu s členom 30(6) Direktive (EU) 2018/2001;

| (4) | „certifikat“ pomeni izjavo organa za certificiranje o skladnosti v okviru prostovoljnega sistema, s katero se potrjuje, da gospodarski subjekt izpolnjuje zahteve Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(4)

„certifikat“ pomeni izjavo organa za certificiranje o skladnosti v okviru prostovoljnega sistema, s katero se potrjuje, da gospodarski subjekt izpolnjuje zahteve Direktive (EU) 2018/2001;

| (5) | „začasno odvzeti certifikat“ pomeni začasno neveljaven certifikat zaradi neskladnosti, ki jih je ugotovil organ za certificiranje, ali na podlagi prostovoljne zahteve gospodarskega subjekta; |
| --- | --- |

(5)

„začasno odvzeti certifikat“ pomeni začasno neveljaven certifikat zaradi neskladnosti, ki jih je ugotovil organ za certificiranje, ali na podlagi prostovoljne zahteve gospodarskega subjekta;

| (6) | „ukinjeni certifikat“ pomeni certifikat, ki ga je organ za certificiranje ali prostovoljni sistem trajno razveljavil; |
| --- | --- |

(6)

„ukinjeni certifikat“ pomeni certifikat, ki ga je organ za certificiranje ali prostovoljni sistem trajno razveljavil;

| (7) | „preklicani certifikat“ pomeni certifikat, ki je bil prostovoljno preklican, čeprav je še vedno veljaven; |
| --- | --- |

(7)

„preklicani certifikat“ pomeni certifikat, ki je bil prostovoljno preklican, čeprav je še vedno veljaven;

| (8) | „potekli certifikat“ pomeni certifikat, ki ni več veljaven; |
| --- | --- |

(8)

„potekli certifikat“ pomeni certifikat, ki ni več veljaven;

| (9) | „trajnostne značilnosti in značilnosti glede prihranka emisij toplogrednih plinov“ pomeni sklop informacij, ki opisuje pošiljko surovin ali goriva, potrebnih za dokazovanje skladnosti navedene pošiljke s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, ali z zahtevami glede prihrankov emisij toplogrednih plinov, ki se uporabljajo za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter reciklirana ogljična goriva; |
| --- | --- |

(9)

„trajnostne značilnosti in značilnosti glede prihranka emisij toplogrednih plinov“ pomeni sklop informacij, ki opisuje pošiljko surovin ali goriva, potrebnih za dokazovanje skladnosti navedene pošiljke s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, ali z zahtevami glede prihrankov emisij toplogrednih plinov, ki se uporabljajo za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter reciklirana ogljična goriva;

| (10) | „mešanica surovin, namenjena za nadaljnjo predelavo“ pomeni fizično mešanje surovin izključno za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv; |
| --- | --- |

(10)

„mešanica surovin, namenjena za nadaljnjo predelavo“ pomeni fizično mešanje surovin izključno za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv;

| (11) | „gospodarski subjekt“ pomeni proizvajalca surovin, zbiralca odpadkov in ostankov, operaterja obratov za predelavo surovin v končna goriva ali vmesne proizvode, operaterja obratov za proizvodnjo energije (električna energija, ogrevanje ali hlajenje) ali vsakega drugega operaterja, vključno s skladišči, ali trgovce, ki imajo surovine ali goriva v fizični posesti, če obdelujejo informacije o trajnostnih značilnostih in značilnostih glede prihranka emisij toplogrednih plinov navedenih surovin ali goriv; |
| --- | --- |

(11)

„gospodarski subjekt“ pomeni proizvajalca surovin, zbiralca odpadkov in ostankov, operaterja obratov za predelavo surovin v končna goriva ali vmesne proizvode, operaterja obratov za proizvodnjo energije (električna energija, ogrevanje ali hlajenje) ali vsakega drugega operaterja, vključno s skladišči, ali trgovce, ki imajo surovine ali goriva v fizični posesti, če obdelujejo informacije o trajnostnih značilnostih in značilnostih glede prihranka emisij toplogrednih plinov navedenih surovin ali goriv;

| (12) | „prva točka zbiranja“ pomeni skladišče ali predelovalni obrat, ki ga neposredno upravlja gospodarski subjekt ali druga pogodbena stranka v skladu s pogodbo, ki surovine pridobiva neposredno od proizvajalcev kmetijske biomase, gozdne biomase, odpadkov in ostankov ali v primeru obnovljivih goriv nebiološkega izvora od obrata, ki proizvaja taka goriva; |
| --- | --- |

(12)

„prva točka zbiranja“ pomeni skladišče ali predelovalni obrat, ki ga neposredno upravlja gospodarski subjekt ali druga pogodbena stranka v skladu s pogodbo, ki surovine pridobiva neposredno od proizvajalcev kmetijske biomase, gozdne biomase, odpadkov in ostankov ali v primeru obnovljivih goriv nebiološkega izvora od obrata, ki proizvaja taka goriva;

| (13) | „certifikacijska revizija“ pomeni začetno revizijo pred sodelovanjem v sistemu za izdajo certifikata v okviru prostovoljnega sistema; |
| --- | --- |

(13)

„certifikacijska revizija“ pomeni začetno revizijo pred sodelovanjem v sistemu za izdajo certifikata v okviru prostovoljnega sistema;

| (14) | „organ za certificiranje“ pomeni neodvisen akreditiran ali priznan organ za ocenjevanje skladnosti, ki s prostovoljnim sistemom sklene pogodbo za zagotavljanje storitev certificiranja surovin ali goriv z izvajanjem revizij gospodarskih subjektov in izdajo certifikatov v imenu prostovoljnih sistemov z uporabo sistema certificiranja prostovoljnega sistema; |
| --- | --- |

(14)

„organ za certificiranje“ pomeni neodvisen akreditiran ali priznan organ za ocenjevanje skladnosti, ki s prostovoljnim sistemom sklene pogodbo za zagotavljanje storitev certificiranja surovin ali goriv z izvajanjem revizij gospodarskih subjektov in izdajo certifikatov v imenu prostovoljnih sistemov z uporabo sistema certificiranja prostovoljnega sistema;

| (15) | „neskladnost“ pomeni neupoštevanje pravil in postopkov, ki jih določa prostovoljni sistem, s strani gospodarskega subjekta ali organa za certificiranje, ki so člani sistema ali v njegovem okviru poslujejo; |
| --- | --- |

(15)

„neskladnost“ pomeni neupoštevanje pravil in postopkov, ki jih določa prostovoljni sistem, s strani gospodarskega subjekta ali organa za certificiranje, ki so člani sistema ali v njegovem okviru poslujejo;

| (16) | „nadzorna revizija“ pomeni vsako nadaljnjo revizijo certifikatov, ki jih je izdal organ za certificiranje v okviru prostovoljnega sistema, po certifikaciji in pred revizijo za ponovno certifikacijo, ki se lahko izvaja četrtletno, polletno ali letno; |
| --- | --- |

(16)

„nadzorna revizija“ pomeni vsako nadaljnjo revizijo certifikatov, ki jih je izdal organ za certificiranje v okviru prostovoljnega sistema, po certifikaciji in pred revizijo za ponovno certifikacijo, ki se lahko izvaja četrtletno, polletno ali letno;

| (17) | „revizija za ponovno certifikacijo“ pomeni revizijo za obnovo certifikata, ki ga je izdal organ za certificiranje v okviru prostovoljnega sistema; |
| --- | --- |

(17)

„revizija za ponovno certifikacijo“ pomeni revizijo za obnovo certifikata, ki ga je izdal organ za certificiranje v okviru prostovoljnega sistema;

| (18) | „medsebojno povezana infrastruktura“ pomeni sistem infrastruktur, vključno s cevovodi, terminali za UZP in hranilniki, ki prenaša pline, ki jih sestavlja predvsem metan in vključujejo bioplin in plin iz biomase, zlasti biometan, ali druge vrste plina, ki jih je mogoče tehnično in varno vbrizgati v sistem cevovodov zemeljskega plina in prenašati preko njega, pa tudi z vodikovimi sistemi in cevovodnimi omrežji ter infrastrukturo za prenos in distribucijo tekočih goriv; |
| --- | --- |

(18)

„medsebojno povezana infrastruktura“ pomeni sistem infrastruktur, vključno s cevovodi, terminali za UZP in hranilniki, ki prenaša pline, ki jih sestavlja predvsem metan in vključujejo bioplin in plin iz biomase, zlasti biometan, ali druge vrste plina, ki jih je mogoče tehnično in varno vbrizgati v sistem cevovodov zemeljskega plina in prenašati preko njega, pa tudi z vodikovimi sistemi in cevovodnimi omrežji ter infrastrukturo za prenos in distribucijo tekočih goriv;

| (19) | „vodikov sistem“ pomeni sistem infrastrukture, vključno z vodikovimi omrežji, skladišči vodika in terminali za vodik, ki vsebuje vodik z visoko stopnjo čistosti; |
| --- | --- |

(19)

„vodikov sistem“ pomeni sistem infrastrukture, vključno z vodikovimi omrežji, skladišči vodika in terminali za vodik, ki vsebuje vodik z visoko stopnjo čistosti;

| (20) | „pravni predhodnik“ pomeni gospodarski subjekt, ki ga je pravno nadomestil novi, vendar v zvezi z njegovim lastništvom, vodstveno strukturo, delovnimi metodami ali obsegom dejavnosti niso bile izvedene bistvene spremembe ali pa so bile te spremembe le neznatne; |
| --- | --- |

(20)

„pravni predhodnik“ pomeni gospodarski subjekt, ki ga je pravno nadomestil novi, vendar v zvezi z njegovim lastništvom, vodstveno strukturo, delovnimi metodami ali obsegom dejavnosti niso bile izvedene bistvene spremembe ali pa so bile te spremembe le neznatne;

| (21) | „skupina izdelkov“ pomeni surovine, pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, neplinasta biomasna goriva s podobnimi fizikalnimi in kemijskim značilnostmi in podobno kurilnostjo ali plinasta biomasna goriva ter UZP s podobnimi kemijskimi značilnostmi, za katera veljajo enaka pravila iz členov 7, 26 in 27 Direktive (EU) 2018/2001 za določitev prispevka pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv k doseganju ciljev glede energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(21)

„skupina izdelkov“ pomeni surovine, pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, neplinasta biomasna goriva s podobnimi fizikalnimi in kemijskim značilnostmi in podobno kurilnostjo ali plinasta biomasna goriva ter UZP s podobnimi kemijskimi značilnostmi, za katera veljajo enaka pravila iz členov 7, 26 in 27 Direktive (EU) 2018/2001 za določitev prispevka pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv k doseganju ciljev glede energije iz obnovljivih virov;

| (22) | „mesto“ pomeni geografsko lokacijo, logistične obrate, infrastrukturo za prenos ali distribucijo z natančnimi mejami, v okviru katerih se proizvodi lahko mešajo; |
| --- | --- |

(22)

„mesto“ pomeni geografsko lokacijo, logistične obrate, infrastrukturo za prenos ali distribucijo z natančnimi mejami, v okviru katerih se proizvodi lahko mešajo;

| (23) | „dokazilo o trajnostnosti“ pomeni izjavo gospodarskega subjekta, podano na podlagi certifikata, ki ga je izdal organ za certificiranje v okviru prostovoljnega sistema, ki potrjuje skladnost določene količine surovin ali goriv s trajnostnimi merili in merili za prihranke emisij toplogrednih plinov iz člena 25(2) in člena 29 Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(23)

„dokazilo o trajnostnosti“ pomeni izjavo gospodarskega subjekta, podano na podlagi certifikata, ki ga je izdal organ za certificiranje v okviru prostovoljnega sistema, ki potrjuje skladnost določene količine surovin ali goriv s trajnostnimi merili in merili za prihranke emisij toplogrednih plinov iz člena 25(2) in člena 29 Direktive (EU) 2018/2001;

| (24) | „surovina“ pomeni snovi, ki še niso bile predelane v goriva, vključno z vmesnimi proizvodi; |
| --- | --- |

(24)

„surovina“ pomeni snovi, ki še niso bile predelane v goriva, vključno z vmesnimi proizvodi;

| (25) | „goriva“ pomeni goriva, pripravljena za dobavo za porabo, vključno s pogonskimi biogorivi, drugimi tekočimi gorivi, biomasnimi gorivi, obnovljivimi tekočimi in plinastimi gorivi nebiološkega izvora, namenjenimi uporabi v prometu, ter recikliranimi ogljičnimi gorivi; |
| --- | --- |

(25)

„goriva“ pomeni goriva, pripravljena za dobavo za porabo, vključno s pogonskimi biogorivi, drugimi tekočimi gorivi, biomasnimi gorivi, obnovljivimi tekočimi in plinastimi gorivi nebiološkega izvora, namenjenimi uporabi v prometu, ter recikliranimi ogljičnimi gorivi;

| (26) | „preizkus finančne privlačnosti“ pomeni izračun neto sedanje vrednosti naložbe na podlagi ukrepov v zvezi z dodatnostjo v okviru certificiranja biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč; |
| --- | --- |

(26)

„preizkus finančne privlačnosti“ pomeni izračun neto sedanje vrednosti naložbe na podlagi ukrepov v zvezi z dodatnostjo v okviru certificiranja biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč;

| (27) | „preizkus nefinančnih ovir“ pomeni oceno morebitnih drugih ovir, ki bodo gospodarskemu subjektu predvidoma preprečile izvajanje ukrepov v zvezi z dodatnostjo v okviru certificiranja biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč; |
| --- | --- |

(27)

„preizkus nefinančnih ovir“ pomeni oceno morebitnih drugih ovir, ki bodo gospodarskemu subjektu predvidoma preprečile izvajanje ukrepov v zvezi z dodatnostjo v okviru certificiranja biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč;

| (28) | „podatkovna zbirka Unije“ pomeni podatkov zbirko, določeno v členu 28, točka 2, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(28)

„podatkovna zbirka Unije“ pomeni podatkov zbirko, določeno v členu 28, točka 2, Direktive (EU) 2018/2001;

| (29) | „travinje“ ima pomen, kot ga ima v členu 1, točka 1, Uredbe Komisije (EU) št. 1307/2014 (3). |
| --- | --- |

(29)

„travinje“ ima pomen, kot ga ima v členu 1, točka 1, Uredbe Komisije (EU) št. 1307/2014 (3).

3

POGLAVJE II

SPLOŠNA PRAVILA O UPRAVLJANJU, NOTRANJEM SPREMLJANJU, PRITOŽBENIH POSTOPKIH IN PREGLEDNOSTI PROSTOVOLJNIH SISTEMOV

Člen 3

Struktura upravljanja prostovoljnega sistema

1.   Prostovoljni sistemi določajo strukturo upravljanja za zagotovitev, da ima sistem potrebno pravno sposobnost in tehnično zmogljivost, je nepristranski in neodvisen pri opravljanju svojih nalog. Glede na področje uporabe prostovoljnega sistema slednji ustanovi tehnični odbor ali vzpostavi enakovreden sistem tehnične strokovne podpore, ki lahko v posebnih primerih dovoli vključitev neodvisnih zunanjih strokovnjakov za svetovanje o tehničnih vprašanjih.

2.   Prostovoljni sistemi v strukturo upravljanja in odločanje, kolikor je to mogoče, vključujejo številne predstavnike iz različnih ustreznih skupin deležnikov, kot so združenja kmetov ali združenja gozdarjev, okoljske nevladne organizacije, domorodne in lokalne skupnosti, na katere sistem morebiti vpliva, visokošolske strokovnjake in proizvajalce goriv. Noben posamezni deležnik ali skupina deležnikov nima prevladujočega položaja v postopku odločanja. Odločitve se sprejemajo le, kadar je dosežena sklepčnost večine deležnikov.

3.   Prostovoljni sistemi določajo pravila in postopke za preprečevanje navzkrižij interesov pri odločanju. Kot minimalni standard izvajajo sistem zavor in ravnovesij za zagotovitev, da noben posamezni deležnik, ki ima osebni interes do izida odločitve, nima odločilnega vpliva na navedeno konkretno odločitev.

4.   Organi za certificiranje določijo celovita pravila in postopke, da bi zagotovili popolno neodvisnost od gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v sistemu. Prostovoljni sistemi zahtevajo, da so organi za certificiranje, ki delujejo v imenu sistema, akreditirani v skladu s standardom 17065 Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO).

5.   Sistem upravljanja organa za certificiranje je namenjen zagotavljanju čim višje stopnje neodvisnosti presoje revizorjev z uporabo načel o menjavi revizorjev ali drugih obstoječih najboljših praks na tem področju.

6.   Osebe, ki so morebiti v navzkrižju interesov, so izključene iz odločanja v prostovoljnem sistemu in organu za certificiranje. Prostovoljni sistemi vzpostavijo ustrezne postopke in revizijsko sled za ugotavljanje ter dokumentiranje takih primerov in jih redno pregledujejo v okviru svojih notranjih sistemov spremljanja.

Člen 4

Neskladnosti gospodarskih subjektov v okviru sistema

1.   Prostovoljni sistemi vzpostavijo celovit sistem za obravnavanje neskladnosti gospodarskih subjektov. Kot minimalni standard navedeni sistem vključuje jasno razvrstitev neskladnosti na podlagi njihove stopnje resnosti v skladu z zahtevami člena 10. Za vsako vrsto neskladnosti obstaja pregleden sklop pravil in postopkov za zagotavljanje pravočasnega izvajanja popravnih ukrepov in sankcij, po potrebi vključno z začasnimi odvzemi. Take izvršilne postopke je treba glede na resnost neskladnosti in nujnost popravnih ukrepov sprožiti nemudoma.

2.   Gospodarski subjekti, katerih certifikati so začasno odvzeti, ne morejo podajati izjav o trajnostnosti, dokler odvzem ni odpravljen. Suspendirani subjekti se v navedenem obdobju ne smejo pridružiti drugemu prostovoljnemu sistemu. Kadar so gospodarski subjekti ali njegovi pravni predhodniki začasno izključeni iz sodelovanja v prostovoljnem sistemu ali jim je bilo slednje odpovedano, ker je bil njihov certifikat po reviziji, pri kateri je bila potrjena kritična neskladnost, ukinjen, lahko drugi prostovoljni sistemi zavrnejo sodelovanje tega subjekta za najmanj dve leti od začasne izključitve iz sodelovanja ali njegove odpovedi.

3.   Kadar gospodarski subjekt, v zvezi s katerim je bila prej ugotovljena kritična ali večja neskladnost, vloži vlogo za ponovno certificiranje, revizor na navedeno dejstvo opozori vse prostovoljne sisteme, v katerih gospodarski subjekt trenutno sodeluje ali pri katerih je vložil vlogo za ponovno certificiranje.

Člen 5

Notranje spremljanje, pritožbeni postopek in sistem upravljanja dokumentacije

1.   Prostovoljni sistemi vzpostavijo sistem notranjega spremljanja za preverjanje izpolnjevanja pravil in postopkov s strani gospodarskih subjektov, ki jih uporablja sistem, ter za zagotavljanje kakovosti dela, ki ga opravljajo revizorji organov za certificiranje. Notranje spremljanje se izvede najmanj enkrat letno ter odraža geografsko pokritost prostovoljnega sistema in surovine, ki jih zajema, pa tudi stopnjo tveganja dejavnosti, ki jih opravljajo gospodarski subjekti. V okviru postopka spremljanja prostovoljni sistemi zahtevajo, da organi za certificiranje predložijo vsa revizijska poročila in po potrebi izračune dejanskih vrednosti emisij toplogrednih plinov. Dejavnosti spremljanja zajemajo naključni in na tveganju temelječ vzorec navedenih revizijskih poročil vsakega organa za certificiranje.

2.   Prostovoljni sistemi določijo pravila in postopke za zagotavljanje učinkovitega spremljanja rezultatov notranjega spremljanja in po potrebi za uporabo sankcij. Na podlagi rezultatov notranjega spremljanja se na ravni strukture upravljanja prostovoljnega sistema ali njegovega postopka notranjega spremljanja sprejmejo popravni ukrepi za izboljšanje njegovega delovanja v prihodnosti. Rezultati letnih dejavnosti spremljanja prostovoljnega sistema se povzamejo v letnem poročilu o dejavnostih, ki se predloži Komisiji.

3.   Prostovoljni sistemi določijo postopke za vložitev pritožb zoper gospodarske subjekte ali organe za certificiranje. Pritožbeni postopek je dostopen na spletnem mestu prostovoljnega sistema in omogoča pošiljanje pritožb po elektronski poti ali po pošti. Pritožbeni postopek zagotavlja tudi zaščito oseb, ki prijavijo kršitve ali vložijo pritožbe v dobri veri v skladu z Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Na spletnem mestu so navedene vsaj naslednje informacije:

| (a) | informacije in dokazila, ki jih je treba predložiti ob vložitvi pritožbe, pa tudi poštni naslov ali e-poštni naslov, na katerega jo je treba poslati; |
| --- | --- |

(a)

informacije in dokazila, ki jih je treba predložiti ob vložitvi pritožbe, pa tudi poštni naslov ali e-poštni naslov, na katerega jo je treba poslati;

| (b) | navodilo o tem, katere pritožbe spadajo na področje uporabe postopka; |
| --- | --- |

(b)

navodilo o tem, katere pritožbe spadajo na področje uporabe postopka;

| (c) | postopni pregled načina obravnavanja pritožb, od prejema prvotne pritožbe do odločitve in z njim povezani časovni okvir za vsak korak; |
| --- | --- |

(c)

postopni pregled načina obravnavanja pritožb, od prejema prvotne pritožbe do odločitve in z njim povezani časovni okvir za vsak korak;

| (d) | postopek odločanja o pritožbah in postopek za pritožbo zoper odločbe; |
| --- | --- |

(d)

postopek odločanja o pritožbah in postopek za pritožbo zoper odločbe;

| (e) | posledice, ki nastopijo, če prostovoljni sistem na podlagi pritožbe ugotovi neskladnost. |
| --- | --- |

(e)

posledice, ki nastopijo, če prostovoljni sistem na podlagi pritožbe ugotovi neskladnost.

4.   Prostovoljni sistemi vodijo evidenco vseh pritožb, Komisiji pa povzetek navedenih pritožb predložijo v letnem poročilu o dejavnostih. Na zahtevo Komisije ali države članice predložijo vse dokumente, povezane s pritožbo in njenim obravnavanjem.

5.   Prostovoljni sistemi in organi za certificiranje določijo sistem upravljanja dokumentacije, v katerem so rešitve za vsakega od naslednjih elementov:

| (a) | splošni sistem upravljanja dokumentacije (npr. priročniki, politike, opredelitev odgovornosti); |
| --- | --- |

(a)

splošni sistem upravljanja dokumentacije (npr. priročniki, politike, opredelitev odgovornosti);

| (b) | nadzor nad dokumenti in evidencami; |
| --- | --- |

(b)

nadzor nad dokumenti in evidencami;

| (c) | vodstveni pregled sistema upravljanja; |
| --- | --- |

(c)

vodstveni pregled sistema upravljanja;

| (d) | notranja revizija / notranje spremljanje; |
| --- | --- |

(d)

notranja revizija / notranje spremljanje;

| (e) | postopki za ugotavljanje in obvladovanje neskladnosti ter |
| --- | --- |

(e)

postopki za ugotavljanje in obvladovanje neskladnosti ter

| (f) | postopki za sprejemanje zaščitnih ukrepov za odpravo vzrokov morebitnih neskladnosti. |
| --- | --- |

(f)

postopki za sprejemanje zaščitnih ukrepov za odpravo vzrokov morebitnih neskladnosti.

Dokumentacija se hrani najmanj pet let ali dlje, če to zahteva ustrezen nacionalni organ.

Člen 6

Objava informacij s strani prostovoljnih sistemov

Prostovoljni sistemi objavijo in dajo na svojem spletnem mestu brezplačno na voljo naslednje informacije:

| (a) | struktura upravljanja, ki opisuje vlogo vseh ustreznih organov, podrobnosti o lastniški strukturi, sestavi in izkušnjah upravnega odbora, tajništva in tehničnega ali enakovrednega odbora, pa tudi seznam članov z glasovalnimi pravicami ali udeležencev v sistemu, kakor je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

struktura upravljanja, ki opisuje vlogo vseh ustreznih organov, podrobnosti o lastniški strukturi, sestavi in izkušnjah upravnega odbora, tajništva in tehničnega ali enakovrednega odbora, pa tudi seznam članov z glasovalnimi pravicami ali udeležencev v sistemu, kakor je ustrezno;

| (b) | seznam gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v sistemu, njihov certifikacijski status z ustreznim datumom izdaje, odvzema, ukinitve, preklica ali izteka veljavnosti njihovega certifikata, pa tudi certifikati ali povzetek revizijskih poročil, pripravljeni v skladu s Prilogo II. Če so pri revizijah ugotovljene kritične ali večje neskladnosti, prostovoljni sistemi objavijo združen seznam teh neskladnosti skupaj z ustreznim akcijskim in časovnim načrtom za njihovo odpravo skladno z dogovorom z zadevnimi gospodarskimi subjekti. Določene informacije na certifikatih ali v povzetih revizijskih poročilih se lahko redigirajo za doseganje skladnosti z zakonodajo o varstvu podatkov. Gospodarski subjekti, katerih certifikati so ukinjeni, preklicani ali potekli, so na spletnem mestu navedeni najmanj 24 mesecev po datumu ukinitve, preklica ali izteka veljavnosti. Spremembe certifikacijskega statusa gospodarskega subjekta se objavijo nemudoma; |
| --- | --- |

(b)

seznam gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v sistemu, njihov certifikacijski status z ustreznim datumom izdaje, odvzema, ukinitve, preklica ali izteka veljavnosti njihovega certifikata, pa tudi certifikati ali povzetek revizijskih poročil, pripravljeni v skladu s Prilogo II. Če so pri revizijah ugotovljene kritične ali večje neskladnosti, prostovoljni sistemi objavijo združen seznam teh neskladnosti skupaj z ustreznim akcijskim in časovnim načrtom za njihovo odpravo skladno z dogovorom z zadevnimi gospodarskimi subjekti. Določene informacije na certifikatih ali v povzetih revizijskih poročilih se lahko redigirajo za doseganje skladnosti z zakonodajo o varstvu podatkov. Gospodarski subjekti, katerih certifikati so ukinjeni, preklicani ali potekli, so na spletnem mestu navedeni najmanj 24 mesecev po datumu ukinitve, preklica ali izteka veljavnosti. Spremembe certifikacijskega statusa gospodarskega subjekta se objavijo nemudoma;

| (c) | zadnja različica dokumentacije o njihovem sistemu in navodila za revizijo. Dokumenti vključujejo datum in številko različice in, kadar je ustrezno, povzemajo vse spremembe, narejene v primerjavi s predhodnimi različicami dokumenta; |
| --- | --- |

(c)

zadnja različica dokumentacije o njihovem sistemu in navodila za revizijo. Dokumenti vključujejo datum in številko različice in, kadar je ustrezno, povzemajo vse spremembe, narejene v primerjavi s predhodnimi različicami dokumenta;

| (d) | kontaktni podatki sistema, vključno s telefonsko številko, e-poštnim naslovom in naslovom za korespondenco; |
| --- | --- |

(d)

kontaktni podatki sistema, vključno s telefonsko številko, e-poštnim naslovom in naslovom za korespondenco;

| (e) | seznam organov za certificiranje, ki izvajajo neodvisno revizijo v okviru sistema, na katerem je vsak organ za certificiranje, ki ga je akreditiral ali priznal nacionalni javni organ ali subjekt in ki ga nadzoruje subjekt ali nacionalni javni organ države članice, naveden v skladu s členom 30(9), drugi pododstavek, Direktive (EU) 2018/2001. Organi za certificiranje, ki nimajo več pravice izvajati neodvisne revizije v okviru sistema, so na seznamu najmanj 12 mesecev po zadnji reviziji z ustrezno navedbo; |
| --- | --- |

(e)

seznam organov za certificiranje, ki izvajajo neodvisno revizijo v okviru sistema, na katerem je vsak organ za certificiranje, ki ga je akreditiral ali priznal nacionalni javni organ ali subjekt in ki ga nadzoruje subjekt ali nacionalni javni organ države članice, naveden v skladu s členom 30(9), drugi pododstavek, Direktive (EU) 2018/2001. Organi za certificiranje, ki nimajo več pravice izvajati neodvisne revizije v okviru sistema, so na seznamu najmanj 12 mesecev po zadnji reviziji z ustrezno navedbo;

| (f) | rezultati letnih dejavnosti spremljanja prostovoljnega sistema, kot so povzeti v letnem poročilu o dejavnostih. |
| --- | --- |

(f)

rezultati letnih dejavnosti spremljanja prostovoljnega sistema, kot so povzeti v letnem poročilu o dejavnostih.

Člen 7

Menjava sistema s strani gospodarskega subjekta

1.   Prostovoljni sistemi od gospodarskih subjektov zahtevajo, da v svojih vlogah za certificiranje razkrijejo naslednje informacije:

| (a) | ali oni sami ali njihovi pravni predhodniki trenutno sodelujejo v drugem prostovoljnem sistemu ali so v zadnjih petih letih sodelovali v drugem prostovoljnem sistemu; |
| --- | --- |

(a)

ali oni sami ali njihovi pravni predhodniki trenutno sodelujejo v drugem prostovoljnem sistemu ali so v zadnjih petih letih sodelovali v drugem prostovoljnem sistemu;

| (b) | vse ustrezne informacije, vključno s podatki o masni bilanci in revizijskimi poročili ter po potrebi vsemi odločbami o začasnem odvzemu ali ukinitvi njihovih certifikatov v zadnjih petih letih: |
| --- | --- |

(b)

vse ustrezne informacije, vključno s podatki o masni bilanci in revizijskimi poročili ter po potrebi vsemi odločbami o začasnem odvzemu ali ukinitvi njihovih certifikatov v zadnjih petih letih:

| (c) | ali so izstopili iz sistema pred prvo nadzorno revizijo. |
| --- | --- |

(c)

ali so izstopili iz sistema pred prvo nadzorno revizijo.

2.   Prostovoljni sistemi gospodarske subjekte izključijo iz sistema v naslednjih primerih:

| (a) | ne razkrijejo informacij iz odstavka 1, točki (a) in (b); |
| --- | --- |

(a)

ne razkrijejo informacij iz odstavka 1, točki (a) in (b);

| (b) | sami ali njihovi pravni predhodniki niso opravili začetne revizije v okviru drugega sistema, razen če je taka začetna revizija potekala več kot tri leta pred vložitvijo vloge ali če je medtem drug sistem prenehal opravljati svoje certifikacijske dejavnosti, zaradi česar gospodarski subjekt ni mogel ponovno vložiti vloge. Če prostovoljni sistem sprejme utemeljitev gospodarskih subjektov in se odloči za preučitev njihove vloge, se obseg začetne revizije prilagodi tako, da zajema vsa ustrezna vprašanja in je posebej osredotočen na pomanjkljivosti, ugotovljene pri začetni reviziji, ki je niso opravili v okviru drugega sistema; |
| --- | --- |

(b)

sami ali njihovi pravni predhodniki niso opravili začetne revizije v okviru drugega sistema, razen če je taka začetna revizija potekala več kot tri leta pred vložitvijo vloge ali če je medtem drug sistem prenehal opravljati svoje certifikacijske dejavnosti, zaradi česar gospodarski subjekt ni mogel ponovno vložiti vloge. Če prostovoljni sistem sprejme utemeljitev gospodarskih subjektov in se odloči za preučitev njihove vloge, se obseg začetne revizije prilagodi tako, da zajema vsa ustrezna vprašanja in je posebej osredotočen na pomanjkljivosti, ugotovljene pri začetni reviziji, ki je niso opravili v okviru drugega sistema;

| (c) | sami ali njihovi pravni predhodniki so izstopili iz drugega sistema, preden je potekala prva nadzorna revizija, razen če lahko subjekt dokaže, da je imel utemeljene razloge za to. Če prostovoljni sistem sprejme utemeljitev, ki jo poda gospodarski subjekt, se obseg začetne revizije prilagodi tako, da zajema vsa ustrezna vprašanja nadzorne revizije. |
| --- | --- |

(c)

sami ali njihovi pravni predhodniki so izstopili iz drugega sistema, preden je potekala prva nadzorna revizija, razen če lahko subjekt dokaže, da je imel utemeljene razloge za to. Če prostovoljni sistem sprejme utemeljitev, ki jo poda gospodarski subjekt, se obseg začetne revizije prilagodi tako, da zajema vsa ustrezna vprašanja nadzorne revizije.

Člen 8

Priznavanje drugih prostovoljnih sistemov

Če je del dobavne verige odvisen od drugih prostovoljnih sistemov, ti sprejmejo dokazila prostovoljnih sistemov, priznanih v skladu s členom 30(4) Direktive (EU) 2018/2001, le v obsegu njihovega priznanja.

Člen 9

Priznavanje nacionalnih sistemov

Prostovoljni sistemi ne zavrnejo priznanja priznanih nacionalnih sistemov v zvezi s preverjanjem skladnosti s trajnostnimi merili ter merili za prihranek emisij TGP iz člena 29(2)–(7) in (10) Direktive (EU) 2018/2001, s pragovi za prihranke emisij TGP iz člena 25(2) navedene direktive in z merili za certificiranje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč iz Delegirane uredbe (EU) 2019/807.

POGLAVJE III

POSTOPEK IN OBSEG REVIZIJE, KVALIFIKACIJE REVIZORJEV IN NADZOR NAD REVIZIJO

Člen 10

Postopek revizije in stopnje zagotovila

1.   Prostovoljni sistemi zahtevajo, da gospodarski subjekti uspešno opravijo začetno revizijo, preden jim dovolijo sodelovanje v sistemu. Začetna revizija novega udeleženca v sistemu ali ponovno certificiranje obstoječega udeleženca v sistemu na podlagi revidiranega regulativnega okvira vedno poteka na kraju samem in mora dati najmanj razumno zagotovilo glede učinkovitosti njegovih notranjih postopkov. Glede na profil tveganja gospodarskega subjekta se lahko za verodostojnost njegovih izjav uporablja stopnja omejenega zagotovila. Na podlagi rezultatov začetne revizije se lahko za tiste gospodarske subjekte, za katere se šteje, da predstavljajo nizko tveganje, opravljajo poznejše revizije z omejenim zagotovilom.

2.   Prostovoljni sistemi lahko organ za certificiranje pooblastijo za izvajanje preverjanja skladnosti z različnimi certifikacijskimi okviri med istim revizijskim postopkom, dokler organ za certificiranje potrjuje, da gospodarski subjekti izpolnjujejo zahteve v skladu s členom 1. Prostovoljni sistemi, ki dovolijo, da je veljavnost certifikata daljša od enega leta, zagotovijo izvajanje letne nadzorne revizije vseh gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v sistemu. Vendar lahko v primeru skupinskih revizij letna revizija vključuje vzorec članov skupine v skladu s členom 12. Pogostost nadzornih revizij se poveča na podlagi stopnje splošnega tveganja, povezanega s profilom gospodarskega subjekta, dobavno verigo in rezultati prejšnjih revizij. Za potrjevanje rezultatov nadzornih revizij je odgovoren tehnični pregledovalec.

Prostovoljni sistemi vzpostavijo podrobne postopke, ki določajo način, kako se revizije načrtujejo in izvajajo ter kako se pripravljajo revizijska poročila. Prostovoljni sistemi zagotovijo, da organi za certificiranje revizije izvajajo v skladu s standardom ISO 19011 ali enakovrednim standardom. Prostovoljni sistemi zagotovijo tudi učinkovito in pravočasno medsebojno izmenjavo informacij o reviziji v podporo učinkoviti pripravi in izvedbi revizije. Revizija vključuje vsaj naslednje elemente:

| (a) | določitev dejavnosti, ki jih opravlja gospodarski subjekt in so pomembne za merila sistema; |
| --- | --- |

(a)

določitev dejavnosti, ki jih opravlja gospodarski subjekt in so pomembne za merila sistema;

| (b) | določitev ustreznih sistemov gospodarskega subjekta in njegove celotne organizacije v zvezi z merili sistema ter preverjanji učinkovitega izvajanja ustreznih sistemov nadzora; |
| --- | --- |

(b)

določitev ustreznih sistemov gospodarskega subjekta in njegove celotne organizacije v zvezi z merili sistema ter preverjanji učinkovitega izvajanja ustreznih sistemov nadzora;

| (c) | analizo tveganj, ki bi lahko povzročila bistveno napačno navedbo, na podlagi strokovnega znanja revizorja in informacij, ki jih predloži gospodarski subjekt. Pri navedeni analizi se upošteva splošni profil tveganja dejavnosti glede na stopnjo tveganja gospodarskega subjekta in dobavne verige predvsem v fazah neposredno višje in nižje v verigi, na primer za gospodarske subjekte, ki obdelujejo material iz Priloge IX. Intenzivnost revizije ali obseg ali oboje se prilagodi stopnji ugotovljenega splošnega tveganja, tudi na podlagi preverjanj verodostojnosti proizvodne zmogljivosti obrata in navedenih količin proizvedenih goriv; |
| --- | --- |

(c)

analizo tveganj, ki bi lahko povzročila bistveno napačno navedbo, na podlagi strokovnega znanja revizorja in informacij, ki jih predloži gospodarski subjekt. Pri navedeni analizi se upošteva splošni profil tveganja dejavnosti glede na stopnjo tveganja gospodarskega subjekta in dobavne verige predvsem v fazah neposredno višje in nižje v verigi, na primer za gospodarske subjekte, ki obdelujejo material iz Priloge IX. Intenzivnost revizije ali obseg ali oboje se prilagodi stopnji ugotovljenega splošnega tveganja, tudi na podlagi preverjanj verodostojnosti proizvodne zmogljivosti obrata in navedenih količin proizvedenih goriv;

| (d) | načrt preverjanja, ki ustreza analizi tveganja ter obsegu in kompleksnosti dejavnosti gospodarskega subjekta in v katerem so opredeljene metode vzorčenja, ki jih je treba uporabiti v zvezi z navedenimi dejavnostmi subjekta; |
| --- | --- |

(d)

načrt preverjanja, ki ustreza analizi tveganja ter obsegu in kompleksnosti dejavnosti gospodarskega subjekta in v katerem so opredeljene metode vzorčenja, ki jih je treba uporabiti v zvezi z navedenimi dejavnostmi subjekta;

| (e) | izvajanje načrta preverjanja z zbiranjem dokazov v skladu z opredeljenimi metodami vzorčenja, poleg tega pa tudi vsi dodatni dokazi, na katerih bo temeljila sklepna ugotovitev preveritelja; |
| --- | --- |

(e)

izvajanje načrta preverjanja z zbiranjem dokazov v skladu z opredeljenimi metodami vzorčenja, poleg tega pa tudi vsi dodatni dokazi, na katerih bo temeljila sklepna ugotovitev preveritelja;

| (f) | zahteva, da subjekt predloži vse morebitne manjkajoče elemente revizijskih sledi, pojasnitev nihanj ali pregled zahtevkov ali izračunov, preden se sprejme dokončna sklepna ugotovitev na podlagi preverjanja; |
| --- | --- |

(f)

zahteva, da subjekt predloži vse morebitne manjkajoče elemente revizijskih sledi, pojasnitev nihanj ali pregled zahtevkov ali izračunov, preden se sprejme dokončna sklepna ugotovitev na podlagi preverjanja;

| (g) | preverjanje točnosti podatkov, ki jih gospodarski subjekti ali njihovi zastopniki evidentirajo v podatkovni zbirki Unije. |
| --- | --- |

(g)

preverjanje točnosti podatkov, ki jih gospodarski subjekti ali njihovi zastopniki evidentirajo v podatkovni zbirki Unije.

3.   Neskladnosti, ugotovljene med revizijo, se opredelijo kot kritične, večje in manjše v skladu z drugim, tretjim in četrtim pododstavkom,

Namerna kršitev standardov prostovoljnega sistema, kot so goljufija, neodpravljiva neskladnost ali kršitev, ki ogroža celovitost prostovoljnega sistema, se šteje za kritično neskladnost. Kritične neskladnosti med drugim vključujejo:

| (a) | neskladnost z obvezno zahtevo Direktive (EU) 2018/2001, kot je sprememba namembnosti zemljišča, ki je v nasprotju s členom 29(3), (4) in (5) navedene direktive; |
| --- | --- |

(a)

neskladnost z obvezno zahtevo Direktive (EU) 2018/2001, kot je sprememba namembnosti zemljišča, ki je v nasprotju s členom 29(3), (4) in (5) navedene direktive;

| (b) | izdaja lažnega dokazila o trajnostnosti ali lažne lastne izjave, na primer naklepno podvajanje dokazila o trajnostnosti za pridobitev finančne koristi; |
| --- | --- |

(b)

izdaja lažnega dokazila o trajnostnosti ali lažne lastne izjave, na primer naklepno podvajanje dokazila o trajnostnosti za pridobitev finančne koristi;

| (c) | namerna napačna navedba opisa surovin, ponarejanje vrednosti TGP ali vhodnih podatkov, pa tudi namerna proizvodnja odpadkov ali ostankov, na primer namerna sprememba proizvodnega postopka za proizvodnjo dodatnih ostankov materiala ali namerno onesnaženje materiala z namenom, da bi bil opredeljen kot odpadek. |
| --- | --- |

(c)

namerna napačna navedba opisa surovin, ponarejanje vrednosti TGP ali vhodnih podatkov, pa tudi namerna proizvodnja odpadkov ali ostankov, na primer namerna sprememba proizvodnega postopka za proizvodnjo dodatnih ostankov materiala ali namerno onesnaženje materiala z namenom, da bi bil opredeljen kot odpadek.

Neizpolnjevanje obvezne zahteve Direktive (EU) 2018/2001, kadar je neskladnost morebiti odpravljiva, se ponavlja in razkriva sistematične težave, ali vidiki, ki lahko sami ali skupaj z nadaljnjimi neskladnostmi povzročijo temeljno odpoved sistema, se štejejo za večjo neskladnost. Večje neskladnosti med drugim vključujejo:

| (a) | sistematične težave s sporočenimi podatki o masni bilanci ali TGP, na primer nepravilno dokumentiranje je ugotovljeno v več kot 10 % zahtevkov, vključenih v reprezentativni vzorec; |
| --- | --- |

(a)

sistematične težave s sporočenimi podatki o masni bilanci ali TGP, na primer nepravilno dokumentiranje je ugotovljeno v več kot 10 % zahtevkov, vključenih v reprezentativni vzorec;

| (b) | opustitev izjave gospodarskega subjekta, da bo med postopkom certificiranja sodeloval v drugih prostovoljnih sistemih; |
| --- | --- |

(b)

opustitev izjave gospodarskega subjekta, da bo med postopkom certificiranja sodeloval v drugih prostovoljnih sistemih;

| (c) | nepredložitev ustreznih informacij revizorjem, na primer podatkov o masni bilanci in revizijskih poročil. |
| --- | --- |

(c)

nepredložitev ustreznih informacij revizorjem, na primer podatkov o masni bilanci in revizijskih poročil.

Neskladnost, ki ima omejen učinek, pomeni posamičen ali začasen spodrsljaj, ni sistemska in ne povzroči temeljne odpovedi, če ni odpravljena, se šteje za manjšo neskladnost.

4.   Posledice neskladnosti za gospodarske subjekte so:

| (a) | v primeru kritičnih neskladnosti se gospodarskim subjektom, ki vložijo vlogo za certificiranje, certifikat ne izda. Gospodarski subjekti lahko vlogo za certificiranje ponovno vložijo po preteku določenega obdobja, ki ga določi prostovoljni sistem. Rezultat kritične neskladnosti, ugotovljene med nadzorno revizijo ali revizijo za ponovno certifikacijo ali s postopkom notranjega spremljanja ali pritožbenim postopkom prostovoljnega sistema, je takojšnja ukinitev certifikata gospodarskega subjekta; |
| --- | --- |

(a)

v primeru kritičnih neskladnosti se gospodarskim subjektom, ki vložijo vlogo za certificiranje, certifikat ne izda. Gospodarski subjekti lahko vlogo za certificiranje ponovno vložijo po preteku določenega obdobja, ki ga določi prostovoljni sistem. Rezultat kritične neskladnosti, ugotovljene med nadzorno revizijo ali revizijo za ponovno certifikacijo ali s postopkom notranjega spremljanja ali pritožbenim postopkom prostovoljnega sistema, je takojšnja ukinitev certifikata gospodarskega subjekta;

| (b) | v primeru večjih neskladnosti se gospodarskim subjektom, ki vložijo vlogo za certificiranje, certifikat ne izda. Rezultat večje neskladnosti, ugotovljene med nadzorno revizijo ali revizijo za ponovno certifikacijo ali s postopkom notranjega spremljanja ali pritožbenim postopkom prostovoljnega sistema, je takojšnji začasen odvzem certifikata gospodarskega subjekta. Če gospodarski subjekti katere koli večje neskladnosti ne odpravijo v 90 dneh od obvestila, se certifikat ukine; |
| --- | --- |

(b)

v primeru večjih neskladnosti se gospodarskim subjektom, ki vložijo vlogo za certificiranje, certifikat ne izda. Rezultat večje neskladnosti, ugotovljene med nadzorno revizijo ali revizijo za ponovno certifikacijo ali s postopkom notranjega spremljanja ali pritožbenim postopkom prostovoljnega sistema, je takojšnji začasen odvzem certifikata gospodarskega subjekta. Če gospodarski subjekti katere koli večje neskladnosti ne odpravijo v 90 dneh od obvestila, se certifikat ukine;

| (c) | v primeru manjših neskladnosti lahko prostovoljni sistemi opredelijo obdobje za njihovo odpravo, ki ne presega 12 mesecev od njihovega obvestila, in datum naslednje nadzorne revizije ali revizije za ponovno certifikacijo. |
| --- | --- |

(c)

v primeru manjših neskladnosti lahko prostovoljni sistemi opredelijo obdobje za njihovo odpravo, ki ne presega 12 mesecev od njihovega obvestila, in datum naslednje nadzorne revizije ali revizije za ponovno certifikacijo.

5.   Prostovoljni sistemi gospodarske subjekte certificirajo le, kadar ti izpolnjujejo vse naslednje zahteve:

| (a) | imajo sistem upravljanja dokumentacije, |
| --- | --- |

(a)

imajo sistem upravljanja dokumentacije,

| (b) | imajo sistem hrambe in pregleda vseh dokazil, povezanih z zahtevki, ki jih podajajo ali se sklicujejo nanje, ki ga je mogoče revidirati; |
| --- | --- |

(b)

imajo sistem hrambe in pregleda vseh dokazil, povezanih z zahtevki, ki jih podajajo ali se sklicujejo nanje, ki ga je mogoče revidirati;

| (c) | hranijo vse dokaze, potrebne za zagotavljanje skladnosti s to uredbo in Direktivo (EU) 2018/2001, najmanj pet let ali dlje, če to zahteva ustrezni nacionalni organ; |
| --- | --- |

(c)

hranijo vse dokaze, potrebne za zagotavljanje skladnosti s to uredbo in Direktivo (EU) 2018/2001, najmanj pet let ali dlje, če to zahteva ustrezni nacionalni organ;

| (d) | sprejmejo odgovornost za pripravo vseh informacij, povezanih z revizijo takih dokazov. |
| --- | --- |

(d)

sprejmejo odgovornost za pripravo vseh informacij, povezanih z revizijo takih dokazov.

6.   Revizijska poročila in povzetek revizijskih poročil ali certifikatov, ki jih pripravi ali izda organ za certificiranje v okviru prostovoljnega sistema, vključuje vsaj elemente iz Priloge II.

Člen 11

Pristojnost revizorja

1.   Organ za certificiranje, ki izvaja revizije v imenu prostovoljnega sistema, je akreditiran v skladu s standardom ISO 17065 in ISO 14065, kadar izvaja revizije dejanskih vrednosti TGP.

Organe za certificiranje akreditira tudi nacionalni akreditacijski organ in so akreditirani v skladu z Uredbo (ES) 765/2008 ali pa jih pristojni organ prizna tako, da zajemajo področje uporabe Direktive (EU) 2018/2001 ali določeno področje prostovoljnega sistema. Če se taka akreditacija ali priznavanje ne uporablja, lahko države članice prostovoljnemu sistemu dovolijo, da za ozemlje te države članice uporablja sistem neodvisnega nadzora, ki zajema področje uporabe Direktive (EU) 2018/2001 ali določeno področje prostovoljnega sistema. Komisija pregleda učinkovitost sistemov, opisanih v tem odstavku, glede na njihovo primernost, da zagotovi ustrezen nadzor in po potrebi izda navodilo.

Organ za certificiranje izbere in imenuje revizijsko skupino v skladu s standardom ISO 19011, ob upoštevanju pristojnosti, potrebne za doseganje ciljev revizije.

2.   Revizijska skupina je pristojna, ima izkušnje ter potrebne splošne in specifične spretnosti in znanja za izvajanje revizije, ob upoštevanju obsega revizije. Če je revizor samo eden, je ta pristojen za opravljanje nalog vodje revizijske skupine, ki veljajo za navedeno revizijo. Organ za certificiranje zagotovi, da odločitev o certificiranju sprejme tehnični pregledovalec, ki ni bil del revizijske skupine.

3.   Revizorji:

| (a) | so neodvisni od dejavnosti, ki se revidira, razen v primeru revizij, ki zadevajo člen 29(6), točka (a), in člen 29(7), točka (a), Direktive (EU) 2018/2001, pri katerih se lahko do prve točke zbiranja izvaja revizija prve ali druge stranke; |
| --- | --- |

(a)

so neodvisni od dejavnosti, ki se revidira, razen v primeru revizij, ki zadevajo člen 29(6), točka (a), in člen 29(7), točka (a), Direktive (EU) 2018/2001, pri katerih se lahko do prve točke zbiranja izvaja revizija prve ali druge stranke;

| (b) | niso v navzkrižju interesov; |
| --- | --- |

(b)

niso v navzkrižju interesov;

| (c) | imajo specifične spretnosti in znanja, potrebne za izvajanje revizije v zvezi z merili sistema, vključno:






  (i) | za merila rabe zemljišč iz člena 29(2)–(9) Direktive (EU) 2018/2001, pa tudi metodologijo certificiranja goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč iz poglavja V in Priloge VIII k tej izvedbeni uredbi: z izkušnjami na področju kmetijstva, agronomije, ekologije, naravoslovja, gozdarstva, silvikulture ali na sorodnem področju, vključno s specifičnimi tehničnimi spretnostmi in znanji, potrebnimi za potrjevanje skladnosti z merili za travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo in merili za gozd z veliko biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- | --- |

(c)

imajo specifične spretnosti in znanja, potrebne za izvajanje revizije v zvezi z merili sistema, vključno:

(i)

za merila rabe zemljišč iz člena 29(2)–(9) Direktive (EU) 2018/2001, pa tudi metodologijo certificiranja goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč iz poglavja V in Priloge VIII k tej izvedbeni uredbi: z izkušnjami na področju kmetijstva, agronomije, ekologije, naravoslovja, gozdarstva, silvikulture ali na sorodnem področju, vključno s specifičnimi tehničnimi spretnostmi in znanji, potrebnimi za potrjevanje skladnosti z merili za travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo in merili za gozd z veliko biotsko raznovrstnostjo;

| (ii) | za merila za prihranek emisij TGP iz člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 ali pri določanju emisij TPG recikliranih ogljičnih goriv in obnovljivih goriv nebiološkega izvora v skladu z metodologijo iz člena 28(5) Direktive (EU) 2018/2001: z najmanj dvoletnimi izkušnjami na področju ocenjevanja življenjskega cikla goriva in s specifičnimi izkušnjami na področju revizije izračunov emisij TGP v skladu z metodologijo iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001, ki so pomembne za vrsto revizij, ki jih bo izvajal posamezni revizor. Glede na konkretno področje uporabe revizije se navedene izkušnje dopolnjujejo z izkušnjami na področju kmetijstva, agronomije, ekologije, gozdarstva, naravoslovja, silvikulture, projektiranja, upravljanja energije ali na povezanem področju. Če obseg revizije vključuje preverjanje ravni organskega ogljika v tleh, se za namene uporabe dobropisa za prihranek emisij zaradi akumulacije ogljika v tleh zahteva tudi tehnično znanje s področja pedologije; |
| --- | --- |

(ii)

za merila za prihranek emisij TGP iz člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 ali pri določanju emisij TPG recikliranih ogljičnih goriv in obnovljivih goriv nebiološkega izvora v skladu z metodologijo iz člena 28(5) Direktive (EU) 2018/2001: z najmanj dvoletnimi izkušnjami na področju ocenjevanja življenjskega cikla goriva in s specifičnimi izkušnjami na področju revizije izračunov emisij TGP v skladu z metodologijo iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001, ki so pomembne za vrsto revizij, ki jih bo izvajal posamezni revizor. Glede na konkretno področje uporabe revizije se navedene izkušnje dopolnjujejo z izkušnjami na področju kmetijstva, agronomije, ekologije, gozdarstva, naravoslovja, silvikulture, projektiranja, upravljanja energije ali na povezanem področju. Če obseg revizije vključuje preverjanje ravni organskega ogljika v tleh, se za namene uporabe dobropisa za prihranek emisij zaradi akumulacije ogljika v tleh zahteva tudi tehnično znanje s področja pedologije;

| (iii) | za merila nadzorne verige iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001: izkušnje s sistemi masne bilance, logistiko dobavne verige, knjigovodstvom, sledljivostjo in obdelavo podatkov ali na sorodnem področju; |
| --- | --- |

(iii)

za merila nadzorne verige iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001: izkušnje s sistemi masne bilance, logistiko dobavne verige, knjigovodstvom, sledljivostjo in obdelavo podatkov ali na sorodnem področju;

| (iv) | za skupinsko revizijo: izkušnje z vodenjem skupinskih revizij. |
| --- | --- |

(iv)

za skupinsko revizijo: izkušnje z vodenjem skupinskih revizij.

4.   Prostovoljni sistemi pripravijo tečaje usposabljanja za revizorje, ki zajemajo vse vidike, pomembne za področje uporabe sistema. Tečaji vključujejo pregled, s katerim se dokaže, da udeleženci izpolnjujejo zahteve glede usposabljanja na tehničnem področju ali tehničnih področjih, na katerem oziroma katerih so dejavni. Revizorji se tečajev usposabljanja udeležijo pred izvajanjem revizij v imenu prostovoljnega sistema.

5.   Revizorji se redno udeležujejo osvežitvenih tečajev usposabljanja. Prostovoljni sistemi izvajajo sistem za spremljanje statusa usposabljanja dejavnih revizorjev sistema. Po potrebi prostovoljni sistemi organom za certificiranje zagotovijo tudi navodila v zvezi z vidiki, pomembnimi za postopek certificiranja. Ta navodila lahko vključujejo posodobitve regulativnega okvira ali pomembnih ugotovitev postopka prostovoljnega sistema za notranje spremljanje.

Člen 12

Skupinska revizija

1.   Prostovoljni sistemi lahko skupinsko revizijo izvajajo le v naslednjih primerih:

| (a) | za proizvajalce surovin, zlasti male kmete, organizacije in zadruge proizvajalcev, pa tudi zbiralce odpadkov; |
| --- | --- |

(a)

za proizvajalce surovin, zlasti male kmete, organizacije in zadruge proizvajalcev, pa tudi zbiralce odpadkov;

| (b) | za skladnost z merili sistema, povezanimi z zemljišči, kadar so zadevna območja blizu in imajo podobne značilnosti, kot so podnebne ali talne razmere; |
| --- | --- |

(b)

za skladnost z merili sistema, povezanimi z zemljišči, kadar so zadevna območja blizu in imajo podobne značilnosti, kot so podnebne ali talne razmere;

| (c) | za namene izračuna prihrankov emisij TGP, kadar imajo enote podobne proizvodne sisteme in vrste poljščin. |
| --- | --- |

(c)

za namene izračuna prihrankov emisij TGP, kadar imajo enote podobne proizvodne sisteme in vrste poljščin.

Gospodarski subjekti, vključeni v skupinsko revizijo, imenujejo vodjo skupine. Prve točke zbiranja, organizacije ali zadruge proizvajalcev lahko prav tako delujejo kot vodje skupine, ki zastopa gospodarske subjekte, vključene v skupinsko revizijo.

2.   V okviru skupinske revizije se lahko izvaja preverjanje vseh zadevnih enot na podlagi vzorca enot. Prostovoljni sistemi določijo navodila za izvajanje skupinskega revizijskega pristopa, vključno z vsaj naslednjimi elementi:

| (a) | vloga vodje skupine, ki zajema specifikacije za notranji sistem upravljanja in notranje postopke skupinskega pregleda; |
| --- | --- |

(a)

vloga vodje skupine, ki zajema specifikacije za notranji sistem upravljanja in notranje postopke skupinskega pregleda;

| (b) | določitev velikosti vzorca. |
| --- | --- |

(b)

določitev velikosti vzorca.

3.   Vzorec, ki ga sestavlja določeno število članov skupine, enakovreden kvadratnemu korenu skupnega števila članov skupine, se revidira posamično najmanj enkrat letno. Navedeno število se poveča v primeru večje stopnje tveganja. Prostovoljni sistemi oblikujejo merila za določitev splošne stopnje tveganja na območjih in posledic navedene stopnje tveganja za revizijski pristop. Vzorec je reprezentativen za celotno skupino ter določen z uporabo kombinacije izbire na podlagi tveganja in naključne izbire. Naključna izbira predstavlja najmanj 25 % vzorca. Proizvajalec surovine, izbran za revizijo, se vsako leto spreminja.

4.   Skupinska revizija se izvaja na kraju samem, razen če se šteje, da lahko revizije dokumentacije zagotovijo enako stopnjo zagotovila kot revizija na kraju samem. Prostovoljni sistemi določijo dokazila, ki so potrebna, da se omogoči revizije dokumentacije. Lastne izjave gospodarskih subjektov se ne štejejo za zadostne dokaze. Revizije vodje skupine se vedno izvajajo na kraju samem.

5.   Kritična ali večja neskladnost posameznih članov skupine, ugotovljena med revizijo, se obravnava v skladu s postopkom iz člena 10(4), točki (a) in (b), kot je ustrezno. Če se prisotnost kritične ali večje neskladnosti ugotovi v celotnem začetnem skupinskem vzorcu, se revidira še enako velik dodatni vzorec članov skupine. Posledica sistemske neskladnosti večine članov skupine v celotnem vzorcu je začasni odvzem ali ukinitev certifikata celotne skupine.

Člen 13

Revizija odpadkov in ostankov

1.   Prostovoljni sistemi in organi za certificiranje, ki delujejo v njihovem imenu, uporabljajo zahteve za preverjanje dobavne verige pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv, pridobljenih iz odpadkov in ostankov iz odstavkov 2 do 7, za biomasna goriva pa zahteve iz odstavkov 2 do 5.

2.   Zajeta je celotna dobavna veriga od njenega izvora, tj. gospodarskega subjekta, pri katerem nastajajo odpadni material ali ostanki materiala.

3.   Vsi gospodarski subjekti se revidirajo posamično. Skupinski revizijski pristopi se lahko izvajajo na izvoru dobavne verige, na primer pri restavracijah in proizvajalcih odpadkov ali ostankov.

4.   Pogostost in intenzivnost revizijskega postopka odražata splošno stopnjo tveganja. Prostovoljni sistemi opredelijo jasna pravila, ki so skladna s stopnjo določenega tveganja, povezanega z vrsto ostankov ali odpadkov. Za pogonska biogoriva in druga tekoča goriva so mesta izvora, ki dobavljajo pet ali več ton odpadkov ali ostankov iz delov A in B Priloge IX k Direktivi (EU) 2018/2001 na mesec, predmet revizije na kraju samem. Revizija na kraju samem lahko temelji na vzorcu, pri katerem se uporablja skupinski revizijski pristop.

5.   Od zbirnih mest se zahteva, da predložijo seznam vseh mest izvora, ki so revizorju podpisala lastno izjavo pred revizijo zbirnega mesta. Na lastni izjavi je jasno navedena količina odpadkov, proizvedena na mesec ali leto. Na zbirnem mestu so na voljo dokazila ali dokumenti v zvezi z vsemi posameznimi oddajami, vključno s sporazumom o odstranjevanju odpadkov, dobavnicami in lastno izjavo, revizor pa jih preveri.

6.   Revizor preveri obstoj določenega števila mest izvora, ki je enakovredno najmanj kvadratnemu korenu vseh mest izvora na seznamu. Preverjanje se lahko izvaja na daljavo, razen če obstaja dvom o obstoju mesta izvora ali če izpolnjuje merila za revizijo na kraju samem v skladu s točko 4. Revizorji preverijo dobave trajnostnega materiala prejemnikom nižje v verigi, tako da preverijo kopije izjave o trajnostnosti, ki jih je izdalo zbirno mesto prejemnikom navedenih oddaj, na podlagi naključnega vzorca, ki temelji na tveganju;

7.   Organ za certificiranje izvede obvezno nadzorno revizijo v šestih mesecih po prvem certificiranju. Za zbirna mesta in trgovce, ki se ukvarjajo z odpadki in ostanki ter neobdelanimi materiali, kot so rastlinska olja, se dodatna nadzorna revizija izvede tri mesece po prvi certifikacijski reviziji, ki zajema prvo obdobje masne bilance. Če ima zbirno mesto več območij shranjevanja, revizor revidira masno bilanco vsakega območja shranjevanja.

8.   Če se upravičeno dvomi o naravi prijavljenih odpadkov in ostankov, je revizor pooblaščen, da odvzame vzorce in jih posreduje neodvisnemu laboratoriju v analizo.

Člen 14

Revizija izračunov dejanskih emisij TGP

1.   Prostovoljni sistemi od gospodarskih subjektov zahtevajo, da revizorjem pred načrtovano revizijo predložijo ustrezne in najnovejše informacije v zvezi z izračunom dejanskih emisij TGP. Informacije vključujejo vhodne podatke in vsa druga ustrezna dokazila, informacije o emisijah in uporabljenih pretvorbenih faktorjih ter standardnih vrednostih in njihovih referenčnih virih, izračune emisij TGP in dokazila v zvezi z uporabo dobropisov za prihranek emisij TGP.

2.   Revizor evidentira emisije, ki nastajajo na revidiranem mestu, v revizijskem poročilu. Za obdelavo končnih pogonskih biogoriv revizor po dodelitvi evidentira emisije in dosežene prihranke. Kadar emisije močno odstopajo od tipičnih vrednosti ali so izračunane dejanske vrednosti prihrankov emisij neobičajno visoke, je treba v poročilu navesti razloge za odstopanja. Prostovoljni sistemi določijo postopke, s katerimi od organov za certificiranje zahtevajo, da jih nemudoma obvestijo o takih odstopanjih.

3.   Revizorji preverijo, da je ocena prihranka emisij zaradi zajemanja in nadomeščanja CO2 omejena na emisije, ki se preprečijo z zajemom CO2, katerega ogljik izvira iz biomase in ki se uporabi za nadomestitev CO2, pridobljenega iz fosilnih goriv. Za navedeno preverjanje je potreben dostop do naslednjih informacij:

| (a) | namen, za katerega se uporablja zajeti CO2; |
| --- | --- |

(a)

namen, za katerega se uporablja zajeti CO2;

| (b) | izvor CO2, ki se nadomešča; |
| --- | --- |

(b)

izvor CO2, ki se nadomešča;

| (c) | izvor CO2, ki se zajema; |
| --- | --- |

(c)

izvor CO2, ki se zajema;

| (d) | informacije o emisijah zaradi zajemanja in predelave CO2. |
| --- | --- |

(d)

informacije o emisijah zaradi zajemanja in predelave CO2.

Za namene točke (b) lahko gospodarski subjekti, ki uporabljajo zajeti CO2, navedejo, kako je bil CO2, ki se nadomešča, prej proizveden, ter dajo pisno izjavo o tem, da se emisije, enakovredne navedeni količini, preprečujejo zaradi nadomeščanja. Dokazilo se šteje za zadostno za preverjanje skladnosti z zahtevami Direktive (EU) 2018/2001 in preprečevanje emisij.

4.   Gospodarski subjekti lahko uveljavljajo dejanske vrednosti TGP le, potem ko je bila njihova sposobnost opravljanja izračunov dejanskih vrednosti preverjena z revizijo.

5.   Prostovoljni sistemi na zahtevo Komisiji in nacionalnim organom, odgovornim za nadzor organov za certificiranje, zagotovijo dostop do izračunov dejanskih vrednosti TGP, certificiranih v okviru njihovega prostovoljnega sistema, skupaj z ustreznimi revizijskimi poročili.

Člen 15

Revizija sistema masne bilance

Prostovoljni sistemi zagotovijo, da gospodarski subjekti revizorjem pred revizijo predložijo vse podatke o masni bilanci.

Med začetno revizijo, ki se izvede, preden se gospodarskemu subjektu dovoli, da sodeluje v sistemu, revizor preveri obstoj in delovanje sistema masne bilance.

Med poznejšimi letnimi revizijami revizor preveri najmanj naslednje elemente:

| (a) | seznam vseh mest, ki spadajo na področje uporabe certificiranja. Vsako mesto ima evidence o lastni masni bilanci; |
| --- | --- |

(a)

seznam vseh mest, ki spadajo na področje uporabe certificiranja. Vsako mesto ima evidence o lastni masni bilanci;

| (b) | seznam vseh vsebnosti na posamezno mesto in opis materiala, s katerim se ravna, ter podrobnosti o vseh dobaviteljih; |
| --- | --- |

(b)

seznam vseh vsebnosti na posamezno mesto in opis materiala, s katerim se ravna, ter podrobnosti o vseh dobaviteljih;

| (c) | seznam vseh produktov na posamezno mesto in opis materiala, s katerim se ravna, ter podrobnosti o vseh strankah; |
| --- | --- |

(c)

seznam vseh produktov na posamezno mesto in opis materiala, s katerim se ravna, ter podrobnosti o vseh strankah;

| (d) | pretvorbene faktorje, ki se uporabljajo, zlasti v primeru obratov za predelavo odpadkov in ostankov, da bi se zagotovilo, da postopek ni spremenjen z namenom proizvodnje večje količine odpadnega materiala ali ostankov materiala; |
| --- | --- |

(d)

pretvorbene faktorje, ki se uporabljajo, zlasti v primeru obratov za predelavo odpadkov in ostankov, da bi se zagotovilo, da postopek ni spremenjen z namenom proizvodnje večje količine odpadnega materiala ali ostankov materiala;

| (e) | kakršna koli neskladja med knjigovodskim sistemom ter dovodi, produkti in bilancami; |
| --- | --- |

(e)

kakršna koli neskladja med knjigovodskim sistemom ter dovodi, produkti in bilancami;

| (f) | dodelitev trajnostnih značilnosti; |
| --- | --- |

(f)

dodelitev trajnostnih značilnosti;

| (g) | enakovrednost podatkov o trajnostnosti s fizično zalogo ob koncu obdobja masne bilance. |
| --- | --- |

(g)

enakovrednost podatkov o trajnostnosti s fizično zalogo ob koncu obdobja masne bilance.

Člen 16

Revizija naravnega in nenaravnega travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo

1.   Revizorji, ki preverijo, ali je zemljišče travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo, kot je navedeno v členu 29(3), točka (d), Direktive (EU) 2018/2001, preverijo, ali je oziroma je bilo zemljišče travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo kadar koli od januarja 2008. V svojih sistemskih dokumentih prostovoljni sistemi gospodarske subjekte obvestijo o vrsti dokazil, ki jih lahko sprejmejo njihovi organi za certificiranje kot dokazilo o statusu zgodovinskega območja od januarja 2008.

2.   Če zemljišče ostaja travinje ali bi ostalo travinje brez človekovega posega in se nahaja v katerih koli geografskih obsegih, navedenih v Uredbi (EU) št. 1307/2014, se šteje za naravno travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo.

3.   Pri zemljišču, ki se nahaja zunaj območij iz odstavka 2, revizor oceni, ali travinje ohranja ali bi brez človekovega posega ohranjalo naravno sestavo vrst ter ekološke značilnosti in procese. Kadar to velja, se za zemljišče šteje, da je oziroma je bilo naravno travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo. Če je travinje že bilo spremenjeno v orno zemljišče in ni mogoče oceniti značilnosti samega zemljišča z razpoložljivimi informacijami nacionalnih pristojnih organov ali satelitskih posnetkov, revizor za tako zemljišče šteje, da v trenutku spremembe ni bilo travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo.

4.   Če zemljišče ni oziroma brez človekovega posega ne bi bilo več travinje, ima veliko število vrst in ni degradirano ter je pri njem ustrezni pristojni organ ugotovil veliko biotsko raznovrstnost, se zemljišče šteje za nenaravno travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo.

5.   Vsako zemljišče, ki je oziroma je bilo po januarju 2008 nenaravno travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo, se lahko uporablja za proizvodnjo goriv pod pogojem, da je pridelovanje surovine potrebno za ohranjanje statusa travinja kot travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo in da trenutne prakse gospodarjenja ne pomenijo tveganja za upad biotske raznovrstnosti travinja.

Gospodarski subjekti predložijo dokazila, da je pridelovanje surovine potrebno za ohranjanje statusa travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo in da prakse gospodarjenja ne pomenijo tveganja za upad biotske raznovrstnosti travinja.

Če gospodarski subjekti ne morejo predložiti dokazil iz drugega pododstavka, predložijo dokazilo, da jim je ustrezni pristojni organ ali imenovana agencija izdala dovoljenje za pridobivanje surovine zaradi ohranjanja statusa travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo.

Tehnično ocenjevanje zemljišča izvede zunanji usposobljeni strokovnjak, ki je neodvisen od dejavnosti, ki se revidira, in ni v navzkrižju interesov ter ki je lahko del revizijske skupine. Ocenjevanje in njegov rezultat se pregledata v okviru revizije.

Člen 17

Nadzor držav članic in Komisije

1.   Prostovoljni sistemi od gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v sistemu, ter od organov za certificiranje, ki izvajajo revizije v okviru sistema, zahtevajo, da sodelujejo s Komisijo in pristojnimi organi držav članic, tudi tako. da odobrijo dostop do prostorov gospodarskih subjektov, kadar se to zahteva, in dajo na voljo Komisiji in pristojnim organom držav članic vse informacije, potrebne za opravljanje njihovih nalog v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001. Za te namene se od organov za certificiranje zahteva tudi, da:

| (a) | predložijo informacije, ki jih države članice potrebujejo za nadzor dejavnosti organov za certificiranje v skladu s členom 30(9) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

predložijo informacije, ki jih države članice potrebujejo za nadzor dejavnosti organov za certificiranje v skladu s členom 30(9) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | predložijo informacije, ki jih Komisija zahteva za izpolnjevanje člena 30(10) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

predložijo informacije, ki jih Komisija zahteva za izpolnjevanje člena 30(10) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | preverijo točnost informacij, vnesenih v podatkovno zbirko Unije ali ustrezno nacionalno podatkovno zbirko v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(c)

preverijo točnost informacij, vnesenih v podatkovno zbirko Unije ali ustrezno nacionalno podatkovno zbirko v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001.

2.   V okviru nadzora iz člena 30(9) Direktive (EU) 2018/2001 države članice določijo postopke, ki organom za certificiranje ne glede na to, ali je njihov sedež v državi članici ali tretji državi, omogočijo, da se registrirajo za nadzor in njegovo izvajanje.

3.   Države članice izmenjujejo informacije in dobre prakse o načinu nadzorovanja dejavnosti organov za certificiranje v okviru formalnega sodelovanja. Če organi za certificiranje izvajajo certificiranje surovin, pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, biomase ali drugih goriv v več kot eni državi članici, zadevne države članice vzpostavijo skupni okvir za nadzor takih organov za certificiranje, tudi z imenovanjem ene države članice za vodilnega nadzornika revizij.

4.   Vodilni nadzornik revizij je v sodelovanju z zadevnimi državami članicami odgovoren za združevanje in izmenjavo informacij o izidu nadzora organov za certificiranje.

5.   Države članice vzpostavijo okvire sodelovanja s tretjimi državami, kolikor je to mogoče, za nadzor organov za certificiranje, ki izvajajo revizijo na njihovih ozemljih, kadar je to ustrezno, da bi zagotovile enako raven pretoka informacij in uporabo standardov za nadzor revizij za organe za certificiranje, ki delujejo v tretjih državah.

6.   Če država članica upravičeno dvomi o sposobnosti določenega organa za certificiranje, ki ima sedež v Uniji ali tretji državi, da opravlja svoje revizijsko delo, navedene informacije posreduje drugim državam članicam, Komisiji in prostovoljnemu sistemu, v okviru katerega deluje organ za certificiranje. Zadevni prostovoljni sistem začne zadevo nemudoma preiskovati. Po zaključku svoje preiskave prostovoljni sistem države članice in Komisijo obvesti o izidu preiskave in morebitnih sprejetih popravnih ukrepih.

7.   Gospodarski subjekti in organi za certificiranje, ki ne izpolnjujejo ali nočejo izpolniti zahtev iz odstavkov 1 do 6 tega člena, so izključeni iz sodelovanja v prostovoljnih sistemih oziroma iz izvajanja revizij v okviru prostovoljnih sistemov. Prostovoljni sistemi predložijo Komisiji letna poročila o dejavnostih v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001. V zvezi s strukturo in vsebino letnih poročil o dejavnosti, določenima v členu 30(5) Direktive (EU) 2018/2001, je treba upoštevati minimalne zahteve iz Priloge III k tej uredbi. Glavno poročilo ne vsebuje zaupnih informacij in se objavi v celoti. Podatki se zagotovijo ločeno v formatu, ki ga določi Komisija.

8.   Prostovoljni sistemi Komisijo nemudoma uradno obvestijo o vseh bistvenih spremembah vsebine sistema, ki bi lahko vplivale na podlago za priznavanje sistema. Take spremembe lahko vključujejo kar koli od naslednjega:

| (a) | spremembe obveznih trajnostnih meril, ki jih sistem zajema; |
| --- | --- |

(a)

spremembe obveznih trajnostnih meril, ki jih sistem zajema;

| (b) | razširitev področja uporabe sistema onkraj tistega, kar je opisano v izvedbenem aktu, s katerim se priznava sistem; |
| --- | --- |

(b)

razširitev področja uporabe sistema onkraj tistega, kar je opisano v izvedbenem aktu, s katerim se priznava sistem;

| (c) | razširitev področja uporabe surovin ali pogonskih biogoriv, navedenih v izvirnikih dokumentov sistema, kadar je profil tveganja dodanih surovin različen, na primer z vključitvijo odpadkov ali ostankov, ali kadar se uporabljajo posebni postopki; |
| --- | --- |

(c)

razširitev področja uporabe surovin ali pogonskih biogoriv, navedenih v izvirnikih dokumentov sistema, kadar je profil tveganja dodanih surovin različen, na primer z vključitvijo odpadkov ali ostankov, ali kadar se uporabljajo posebni postopki;

| (d) | spremembe pravil o masni bilanci; |
| --- | --- |

(d)

spremembe pravil o masni bilanci;

| (e) | spremembe revizijskih postopkov ali zahtev za revizorje; |
| --- | --- |

(e)

spremembe revizijskih postopkov ali zahtev za revizorje;

| (f) | spremembe v metodologiji izračuna TGP ali njena razširitev; |
| --- | --- |

(f)

spremembe v metodologiji izračuna TGP ali njena razširitev;

| (g) | vse druge spremembe, za katere bi se lahko štelo, da vplivajo na podlago za priznavanje sistema. |
| --- | --- |

(g)

vse druge spremembe, za katere bi se lahko štelo, da vplivajo na podlago za priznavanje sistema.

POGLAVJE IV

POSEBNA PRAVILA O IZVAJANJU SISTEMA MASNE BILANCE, PODATKOVNI ZBIRKI UNIJE IN DOLOČITVI EMISIJ TGP TER BIOLOŠKEM DELEŽU GORIV

Člen 18

Sledljivost in podatkovna zbirka Unije

1.   Trajnostne značilnosti in značilnosti glede prihranka emisij TGP ter druge informacije, ki opisujejo surovine ali gorivo, potrebne za namene Direktive (EU) 2018/2001, se skupaj s podatki o transakciji natančno dokumentirajo in prenašajo od gospodarskega subjekta do gospodarskega subjekta po vsej dobavni verigi. Take informacije vključujejo podatke, ki se prenašajo po vsej dobavni verigi, in posebne podatke posamezne transakcije, kot je opisano v Prilogi I.

2.   Informacije, ki se prenašajo po vsej dobavni verigi, se vključijo v dokumentacijo, priloženo fizičnim pošiljkam surovin ali goriv. V primeru tekočih in plinastih goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki se lahko upoštevajo pri izračunu števca iz člena 27(1), točka (b), Direktive (EU) 2018/2001 ali se upoštevajo za namene iz člena 29(1), točke (a), (b) in (c), prvi pododstavek, navedene direktive, se vključijo tudi v podatkovno zbirko Unije, takoj ko ta začne delovati.

3.   Za namene sledenja pošiljk tekočih ali plinastih goriv v medsebojno povezani infrastrukturi ter za katere se uporablja enak sistem masne bilance, se trajnostne značilnosti in značilnosti glede prihranka emisij TGP, kot so opisane v odstavku 1, vnesejo v podatkovno zbirko Unije na prvi vstopni točki in izpišejo kot porabljene na točki končne porabe. Če se plinasta goriva odstranijo iz medsebojno povezane infrastrukture in nadalje pretvorijo v plinasta ali tekoča goriva, se točka končne porabe šteje za točko končne porabe končnih plinastih ali tekočih goriv. V takem primeru morajo biti v podatkovno zbirko Unije vnesene vse vmesne faze od odstranitve plinastih goriv iz medsebojno povezane infrastrukture do točke končne porabe končnih plinastih ali tekočih goriv.

Člen 19

Izvajanje sistema masne bilance

1.   Prostovoljni sistemi od gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v sistemu, zahtevajo, da v skladu s členom 30(1) Direktive (EU) 2018/2001 uporabljajo sistem masne bilance, ki omogoča mešanje surovin ali goriv z različnimi trajnostnimi značilnostmi in značilnostmi glede prihranka emisij TGP.

2.   Prostovoljni sistemi uporabljajo pri izvajanju sistema masne bilance naslednja pravila:

| (a) | surovina in goriva se štejejo za del mešanice, če se mešajo v zabojniku, predelovalnem ali logističnem obratu, infrastrukturi ali mestu za prenos in distribucijo; |
| --- | --- |

(a)

surovina in goriva se štejejo za del mešanice, če se mešajo v zabojniku, predelovalnem ali logističnem obratu, infrastrukturi ali mestu za prenos in distribucijo;

| (b) | različne surovine se štejejo za del mešanice le, če spadajo v isto skupino izdelkov, razen kadar se surovina meša za namene nadaljnje predelave; |
| --- | --- |

(b)

različne surovine se štejejo za del mešanice le, če spadajo v isto skupino izdelkov, razen kadar se surovina meša za namene nadaljnje predelave;

| (c) | surovine ali goriva se za del mešanice štejejo le, če se fizično mešajo, razen če so fizikalno enaka ali spadajo v isto skupino izdelkov. Kadar so surovine ali goriva fizikalno enaka ali spadajo v isto skupino izdelkov, jih je treba shranjevati v isti medsebojno povezani infrastrukturi, predelovalnem ali logističnem obratu, infrastrukturi ali mestu za prenos in distribucijo; |
| --- | --- |

(c)

surovine ali goriva se za del mešanice štejejo le, če se fizično mešajo, razen če so fizikalno enaka ali spadajo v isto skupino izdelkov. Kadar so surovine ali goriva fizikalno enaka ali spadajo v isto skupino izdelkov, jih je treba shranjevati v isti medsebojno povezani infrastrukturi, predelovalnem ali logističnem obratu, infrastrukturi ali mestu za prenos in distribucijo;

| (d) | goriva, vnesena v logistični obrat ali infrastrukturo za prenos in distribucijo, kot sta plinsko omrežje ali cevovodno omrežje za tekoča goriva, ki se shranjujejo v skladiščih za UZP ali drugih skladiščih, se za del mešanice v skladu s točko (c) štejejo le, kadar je navedena infrastruktura medsebojno povezana; |
| --- | --- |

(d)

goriva, vnesena v logistični obrat ali infrastrukturo za prenos in distribucijo, kot sta plinsko omrežje ali cevovodno omrežje za tekoča goriva, ki se shranjujejo v skladiščih za UZP ali drugih skladiščih, se za del mešanice v skladu s točko (c) štejejo le, kadar je navedena infrastruktura medsebojno povezana;

| (e) | od gospodarskih subjektov se zahteva, da vodijo ločene masne bilance za surovine in goriva, ki jih ni mogoče šteti za del mešanice. Prenos informacij o trajnostnih značilnostih in značilnostih glede prihranka emisij TGP ter velikostih med različnimi masnimi bilancami ni dovoljen. V skladu s pododstavki (a) do (c) se surovine znotraj obratov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva štejejo za del mešanice. Zato se zahteva po vodenju ločenih masnih bilanc za take obrate ne uporablja in se lahko vodi ena sama masna bilanca; |
| --- | --- |

(e)

od gospodarskih subjektov se zahteva, da vodijo ločene masne bilance za surovine in goriva, ki jih ni mogoče šteti za del mešanice. Prenos informacij o trajnostnih značilnostih in značilnostih glede prihranka emisij TGP ter velikostih med različnimi masnimi bilancami ni dovoljen. V skladu s pododstavki (a) do (c) se surovine znotraj obratov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva štejejo za del mešanice. Zato se zahteva po vodenju ločenih masnih bilanc za take obrate ne uporablja in se lahko vodi ena sama masna bilanca;

| (f) | sistem masne bilance vključuje informacije o trajnostnih značilnostih in značilnostih glede emisij TGP ter količinah surovin in goriv, vključno z informacijami o količinah surovin in goriv, za katere trajnostne značilnosti ali značilnosti glede TGP niso bile določene; |
| --- | --- |

(f)

sistem masne bilance vključuje informacije o trajnostnih značilnostih in značilnostih glede emisij TGP ter količinah surovin in goriv, vključno z informacijami o količinah surovin in goriv, za katere trajnostne značilnosti ali značilnosti glede TGP niso bile določene;

| (g) | kadar se pošiljka surovin ali goriv odda gospodarskemu subjektu, ki ne sodeluje v prostovoljnem ali nacionalnem sistemu, se oddaja izrazi v masni bilanci z odštetjem enakovredne količine surovine ali goriva. Vrsta izknjiženega goriva ustreza fizikalnim lastnostim oddane surovine ali oddanega goriva; |
| --- | --- |

(g)

kadar se pošiljka surovin ali goriv odda gospodarskemu subjektu, ki ne sodeluje v prostovoljnem ali nacionalnem sistemu, se oddaja izrazi v masni bilanci z odštetjem enakovredne količine surovine ali goriva. Vrsta izknjiženega goriva ustreza fizikalnim lastnostim oddane surovine ali oddanega goriva;

| (h) | kadar se pošiljka goriva uporablja skladno z obveznostjo, ki jo dobavitelju goriva naloži država članica, se zanjo šteje, da je bila odstranjena iz mešanice masne bilance; |
| --- | --- |

(h)

kadar se pošiljka goriva uporablja skladno z obveznostjo, ki jo dobavitelju goriva naloži država članica, se zanjo šteje, da je bila odstranjena iz mešanice masne bilance;

| (i) | kadar se pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva mešajo s fosilnimi gorivi, informacije o trajnostnih značilnostih in značilnostih glede prihranka emisij TGP, dodeljenih mešanici, ustrezajo fizičnemu deležu pogonskega biogoriva, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv v mešanici. Pri pogonskih biogorivih in drugih tekočih biogorivih lahko države članice v skladu s členom 23 dodatno preverijo verodostojnost teh informacij; |
| --- | --- |

(i)

kadar se pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva mešajo s fosilnimi gorivi, informacije o trajnostnih značilnostih in značilnostih glede prihranka emisij TGP, dodeljenih mešanici, ustrezajo fizičnemu deležu pogonskega biogoriva, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv v mešanici. Pri pogonskih biogorivih in drugih tekočih biogorivih lahko države članice v skladu s členom 23 dodatno preverijo verodostojnost teh informacij;

| (j) | trajnostne značilnosti pošiljke surovine ali goriva in njene oziroma njegove značilnosti glede prihranka emisij TGP se štejejo za sklop. Če so pošiljke odstranjene iz mešanice, se jim lahko dodeli kateri koli sklop trajnostnih značilnosti, če sklopi trajnostnih značilnosti in značilnosti glede prihranka emisij TGP niso razdeljeni, masna bilanca pa je dosežena v ustreznem časovnem obdobju; |
| --- | --- |

(j)

trajnostne značilnosti pošiljke surovine ali goriva in njene oziroma njegove značilnosti glede prihranka emisij TGP se štejejo za sklop. Če so pošiljke odstranjene iz mešanice, se jim lahko dodeli kateri koli sklop trajnostnih značilnosti, če sklopi trajnostnih značilnosti in značilnosti glede prihranka emisij TGP niso razdeljeni, masna bilanca pa je dosežena v ustreznem časovnem obdobju;

| (k) | kadar je zaradi preglednosti ustrezno, sistem masne bilance vključuje informacije o tem, ali je bila zagotovljena podpora za proizvodnjo goriva ali predhodne sestavine goriva, in, če je bila zagotovljena, vrsto podpore; |
| --- | --- |

(k)

kadar je zaradi preglednosti ustrezno, sistem masne bilance vključuje informacije o tem, ali je bila zagotovljena podpora za proizvodnjo goriva ali predhodne sestavine goriva, in, če je bila zagotovljena, vrsto podpore;

| (l) | ustrezno časovno obdobje za doseganje masne bilance je 12 mesecev za proizvajalce kmetijske in gozdne biomase in prve točke zbiranja, ki pridobivajo le kmetijsko biomaso in gozdno biomaso, ter tri mesece za vse druge gospodarske subjekte. Začetek in konec obdobja sta usklajena s koledarskim letom ali po potrebi s štirimi četrtletji koledarskega leta. Kot drugo možnost namesto koledarskega leta lahko gospodarski subjekti uporabijo bodisi poslovno leto, ki ga uporabljajo za knjigovodske namene, bodisi drugo začetno točko za obdobje masne bilance, če je izbira jasno navedena in se dosledno uporablja. Ob koncu obdobja masne bilance bi morali biti preneseni podatki o trajnostnosti enakovredni fizični zalogi v vsebniku, predelovalnem ali logističnem obratu, infrastrukturi ali na mestu za prenos in distribucijo; |
| --- | --- |

(l)

ustrezno časovno obdobje za doseganje masne bilance je 12 mesecev za proizvajalce kmetijske in gozdne biomase in prve točke zbiranja, ki pridobivajo le kmetijsko biomaso in gozdno biomaso, ter tri mesece za vse druge gospodarske subjekte. Začetek in konec obdobja sta usklajena s koledarskim letom ali po potrebi s štirimi četrtletji koledarskega leta. Kot drugo možnost namesto koledarskega leta lahko gospodarski subjekti uporabijo bodisi poslovno leto, ki ga uporabljajo za knjigovodske namene, bodisi drugo začetno točko za obdobje masne bilance, če je izbira jasno navedena in se dosledno uporablja. Ob koncu obdobja masne bilance bi morali biti preneseni podatki o trajnostnosti enakovredni fizični zalogi v vsebniku, predelovalnem ali logističnem obratu, infrastrukturi ali na mestu za prenos in distribucijo;

| (m) | prostovoljni sistemi navedejo minimalni sklop trajnostnih značilnosti in značilnosti glede prihranka emisij TGP v skladu s Prilogo I, ki jih je treba prenesti navzdol po dobavni verigi, ter druge informacije, potrebne za sledenje pošiljk. V primeru tekočih ali plinastih goriv, ki so vnesena v medsebojno povezano infrastrukturo in za katera velja isti sistem masne bilance, se ustrezne trajnostne značilnosti in značilnosti glede prihranka emisij TGP dodelijo pošiljkam, ki vstopajo v medsebojno povezano infrastrukturo in izstopajo iz nje. Prostovoljni sistemi prav tako zagotovijo, da gospodarski subjekti vse ustrezne informacije pravilno vnašajo v podatkovno zbirko Unije. |
| --- | --- |

(m)

prostovoljni sistemi navedejo minimalni sklop trajnostnih značilnosti in značilnosti glede prihranka emisij TGP v skladu s Prilogo I, ki jih je treba prenesti navzdol po dobavni verigi, ter druge informacije, potrebne za sledenje pošiljk. V primeru tekočih ali plinastih goriv, ki so vnesena v medsebojno povezano infrastrukturo in za katera velja isti sistem masne bilance, se ustrezne trajnostne značilnosti in značilnosti glede prihranka emisij TGP dodelijo pošiljkam, ki vstopajo v medsebojno povezano infrastrukturo in izstopajo iz nje. Prostovoljni sistemi prav tako zagotovijo, da gospodarski subjekti vse ustrezne informacije pravilno vnašajo v podatkovno zbirko Unije.

Člen 20

Določanje emisij TGP za pogonska biogoriva, biomasna goriva in druga tekoča biogoriva

1.   Prostovoljni sistemi od gospodarskih subjektov zahtevajo, da pri določanju emisij TGP za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva uporabljajo metodologijo iz člena 31 Direktive (EU) 2018/2001.

2.   Za namene določanja emisij TGP za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz odstavka 1 se uporabljajo naslednja posebna pravila:

| (a) | pri upoštevanju emisij TGP za vnose se, kadar se uporabljajo standardne vrednosti emisijskih faktorjev, uporabljajo tista, ki so določena v Prilogi IX; |
| --- | --- |

(a)

pri upoštevanju emisij TGP za vnose se, kadar se uporabljajo standardne vrednosti emisijskih faktorjev, uporabljajo tista, ki so določena v Prilogi IX;

| (b) | pri določanju emisij zaradi ekstrakcije ali pridelave surovin se uporablja metodologija, določena v Prilogi VII; |
| --- | --- |

(b)

pri določanju emisij zaradi ekstrakcije ali pridelave surovin se uporablja metodologija, določena v Prilogi VII;

| (c) | pri določanju prihrankov emisij zaradi akumulacije ogljika v tleh zaradi izboljšanega kmetijstva (esca) se uporablja metodologija, določena v Prilogi V. |
| --- | --- |

(c)

pri določanju prihrankov emisij zaradi akumulacije ogljika v tleh zaradi izboljšanega kmetijstva (esca) se uporablja metodologija, določena v Prilogi V.

3.   Države članice EU lahko predložijo najnovejše vrednosti emisijskih faktorjev svoje nacionalne mešanice virov električne energije, ki jo Komisija upošteva pri posodabljanju ustreznih emisijskih faktorjev v Prilogi IX. Komisija lahko po oceni teh najnovejših vrednosti slednje sprejme ali alternativno zadevni državi članici predloži utemeljene razloge, zaradi katerih jih ni sprejela. Sprejete posodobljene vrednosti bodo na voljo v oddelku, namenjenem prostovoljnim sistemom in certificiranju na spletišču Komisije EUROPA.

4.   Prihranki emisij, ki nastanejo zaradi zajema in geološkega shranjevanja CO2 (Eccs), se lahko upoštevajo le, kadar obstaja veljaven dokaz za to, da je bil CO2 dejansko zajet in varno shranjen v skladu z Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida (5). Kadar se CO2 geološko shranjuje, prostovoljni sistemi preverijo predložene dokaze o neoporečnosti območja shranjevanja in količini shranjenega CO2. Kadar transport ali geološko shranjevanje izvaja tretja oseba, se lahko shranjevanje dokazuje z ustreznimi pogodbami z navedeno tretjo osebo in z njenimi računi.

Člen 21

Posebna pravila za odpadke in ostanke

1.   Prostovoljni sistemi uporabljajo posebna pravila in izvzetja za odpadke in ostanke iz Direktive (EU) 2018/2001 le, če taka surovina spada na področje uporabe ustreznih opredelitev v členu 2 navedene direktive.

2.   To, ali je treba surovino šteti za odpadek ali ostanek, se določi na tisti točki v dobavni verigi, iz katere izvira material. Surovine se ne štejejo za odpadek ali ostanek, kadar sta bila sama ali postopek za njuno proizvodnjo namerno spremenjena za namene prijave navedenih materialov kot odpadkov ali ostankov.

3.   Odpadki in ostanki iz Priloge IV se ne štejejo za odpadke ali ostanke, kadar so bili namerno spremenjeni, da bi bili prijavljeni kot odpadek ali ostanek.

4.   Prostovoljni sistemi gospodarskim subjektom zagotavljajo navodila in podporo glede načina njihovega ocenjevanja, ali se surovine štejejo za odpadke ali ostanke. Gospodarski subjekti hranijo dokazila, na katerih temeljijo njihove ocene, in jih predložijo revizorjem. Prostovoljni sistemi določijo posebna pravila za revizijo takih dokazil.

5.   Za namene izpolnjevanja zahtev člena 29(2) Direktive (EU) 2018/2001 prostovoljni sistemi preverijo, ali proizvodnja kmetijskih odpadkov in ostankov nima negativnega vpliva na kakovost tal in zalogo ogljika v tleh. Tako preverjanje zagotavlja, da se za zemljišče uporablja ustrezen sklop osnovnih praks upravljanja tal ali praks spremljanja tal za spodbujanje sekvestracije ogljika v tla in kakovosti tal v skladu s Prilogo VI.

6.   Uporaba praks iz odstavka 5 se lahko zahteva in spremlja na nacionalni ravni ali na ravni gospodarskih subjektov. Na nacionalni ravni prostovoljni sistemi preverijo, ali država izvora, bodisi država članica bodisi tretja država, zahteva uporabo osnovnih praks upravljanja tal za obravnavanje morebitnega učinka proizvajanja takih ostankov na kakovost tal in ogljik v tleh, ter ali ima vzpostavljene mehanizme za spremljanje in izvrševanje izvajanja navedenih praks. Na ravni gospodarskih subjektov prostovoljni sistemi preverijo, ali se take prakse upravljanja učinkovito uporabljajo in spremljajo na ravni kmetijskih gospodarstev, ki dobavljajo biomaso. Kadar se uporablja skupinska revizija, prostovoljni sistemi preverijo, ali navedene prakse uporabljajo vsi gospodarski subjekti, ki jih zajema skupinska revizija.

Člen 22

Posebna pravila za reciklirana ogljična goriva in obnovljiva goriva nebiološkega izvora

Prostovoljni sistemi od gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v sistemu, zahtevajo, da pri določanju emisij TGP za reciklirana ogljična goriva in obnovljiva goriva nebiološkega izvora uporabljajo metodologijo iz člena 28(5) Direktive (EU) 2018/2001.

Člen 23

Posebna pravila za sopredelavo

1.   Prostovoljni sistemi od gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v sistemu, zahtevajo, da pri določanju deleža pogonskega biogoriva in bioplina za uporabo v prometu, pridobljenega v enotnem postopku s predelavo biomase s fosilnimi gorivi, uporabljajo metodologijo iz člena 28(5) Direktive (EU) 2018/2001.

2.   Od gospodarskih subjektov se zahteva, da natančno dokumentirajo količine in vrste biomase, ki vstopa v postopek, pa tudi količine pogonskega biogoriva in bioplina, ki se proizvajata iz te biomase. Zahtevki so podkrepljeni z dokazili, tudi z rezultati kontrolnih preskusov.

3.   Pogostost izvajanja kontrolnih preskusov iz odstavka 2 se določi z upoštevanjem kompleksnosti in spremenljivosti ključnih kazalnikov sopredelave tako, da se zagotovi, da uveljavljani delež pogonskih biogoriv in bioplina vselej odraža njun dejanski delež.

4.   Pri izvajanju revizij se posebna pozornost nameni preverjanju skladnosti med količinami biomase, ki vstopa v postopek, ter količinami pogonskega biogoriva in bioplina, ki sta evidentirana kot proizvoda iz biomase. V ta namen se dokazila, ki jih predložijo gospodarski subjekti, temeljito preverijo, verodostojnost zahtevkov pa se preveri in primerja s standardi industrije. Pri izvajanju takega ocenjevanja se posebna pozornost nameni preskusni metodi, ki jo uporablja gospodarski subjekt, vzpostavljenemu sistemu dodatnih kontrol ter metodi izračuna, ki se uporablja za vključevanje rezultatov vseh preskusov v izračun končnega deleža pogonskih biogoriv in bioplina. Revizorji obravnavajo kot večjo neskladnost vsako ugotovljeno odstopanje v preskusni metodi ali netočnost pri vključevanju rezultatov takih preskusov v končni izračun s strani gospodarskega subjekta.

POGLAVJE V

POSEBNA PRAVILA O SKLADNOSTI Z ZAHTEVAMI GLEDE CERTIFICIRANJA GORIV Z NIZKIM TVEGANJEM ZA POSREDNO SPREMEMBO RABE ZEMLJIŠČ

Člen 24

Posebne zahteve glede certificiranja goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč

1.   Prostovoljni sistemi od gospodarskih subjektov, ki želijo pridobiti certificiranje goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, zahtevajo, da vložijo vlogo pri organu za certificiranje, pristojnem za izvedbo takega certificiranja. Po sprejetju vloge gospodarski subjekt predloži načrt upravljanja, ki vsebuje minimalne informacije iz Priloge VIII. Kadar se uporablja več kot en ukrep v zvezi z dodatnostjo, se vsi ukrepi v zvezi z dodatnostjo dokumentirajo v načrtu upravljanja.

2.   Organ za certificiranje izvede revizijo osnovnega scenarija na kraju samem za preverjanje vsebine načrta upravljanja, pa tudi za določitev in dokumentiranje osnovnega deleža dinamičnega donosa.

3.   V okviru revizije osnovnega scenarija organ za certificiranje oceni, ali bo ukrep v zvezi z dodatnostjo oziroma ali bodo ukrepi v zvezi z dodatnostjo predvidoma povzročili povečanje donosov v skladu s členom 2(5) Delegirane uredbe (EU) 2019/807 in trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001.

4.   Revizorji, ki izvajajo revizijo osnovnega scenarija v imenu organa za certificiranje, v revizijskem poročilu o reviziji scenarija navedejo vsa vprašanja glede trajnostnosti, ki izhajajo iz izvajanja ukrepov v zvezi z dodatnostjo, ki lahko morebiti pomenijo kršitev nacionalnega ali regionalnega pravnega okvira ali niso skladni s posebnimi lokalnimi pogoji. Vsa vprašanja glede trajnostnosti se vključijo v letne revizije.

5.   Prostovoljni sistemi izdajo certifikate za goriva z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč v skladu z zahtevami o minimalni vsebini iz točke 4 Priloge VIII, seznam navedenih certifikatov pa objavijo na svojem spletnem mestu.

6.   V primeru vlog, ki vključujejo ukrepe v zvezi z dodatnostjo, ki jih je treba uporabljati po certificiranju, revizija osnovnega scenarija, rezultati preskusa dodatnosti in osnovni scenarij dinamičnega donosa veljajo 10 let. V primeru trajnic se lahko gospodarski subjekt odloči, da bo odložil začetek desetletnega obdobja veljavnosti za največ dve leti v primeru operativnih ukrepov v zvezi z dodatnostjo ali za največ pet let v primeru ponovne zasaditve.

7.   Če so se ukrepi v zvezi z dodatnostjo uporabljali že pred certificiranjem, revizija osnovnega scenarija, rezultati preskusa dodatnosti in scenarij dinamičnega donosa veljajo 10 let od leta, v katerem se je začelo izvajanje ukrepa v zvezi z dodatnostjo. V takem primeru se lahko osnovni scenarij sprejme za ukrepe v zvezi z dodatnostjo, ki so bili sprejeti pred največ 10 leti, če je na voljo dovolj podatkov in dokazil, ki zagotavljajo enako stopnjo zagotovil kot v primeru, v katerem je bila revizija scenarija izvedena pred izvajanjem ukrepa oziroma ukrepov v zvezi z dodatnostjo.

8.   Le dodatna biomasa, proizvedena po odobritvi certificiranja goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, se lahko upošteva za izjavo o majhnem tveganju za posredno spremembo rabe zemljišč. Dejanska količina dodatne letne biomase, ki jo je prijavil gospodarski subjekt, je predmet letnih revizij.

9.   Izvajanje načrta upravljanja je predmet letnih revizij, pri katerih se preverja pravilno izvajanje vsebine načrta upravljanja in pravilnost uveljavljanih količin dodatno proizvedene biomase za namene certificiranja goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč glede na osnovni scenarij dinamičnega donosa.

10.   Gospodarski subjekt lahko z leti uporabi več kot en ukrep v zvezi z dodatnostjo. Kadar se dva ali več ukrepov v zvezi z dodatnostjo uporabljata skupaj v istem letu na isti razmejeni parceli, se posledično proizvedena dodatna biomasa vrednoti glede na isti osnovni scenarij dinamičnega donosa. Dodatna biomasa se lahko v okviru istega certifikata certificira kot biomasa z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč.

11.   Kadar se dva ali več ukrepov v zvezi z dodatnostjo uporabljata v različnih obdobjih na isti razmejeni parceli, lahko gospodarski subjekt izbere katero koli od naslednjih možnosti:

| (a) | posodobitev osnovnega scenarija dinamičnega donosa in preskusa dodatnosti za oblikovanje novega osnovnega scenarija, ki velja naslednjih 10 let; |
| --- | --- |

(a)

posodobitev osnovnega scenarija dinamičnega donosa in preskusa dodatnosti za oblikovanje novega osnovnega scenarija, ki velja naslednjih 10 let;

| (b) | ohranitev prvotnega desetletnega obdobja veljavnosti za osnovni scenarij dinamičnega donosa in preskusa dodatnosti po začetnem certifikacijskem letu. |
| --- | --- |

(b)

ohranitev prvotnega desetletnega obdobja veljavnosti za osnovni scenarij dinamičnega donosa in preskusa dodatnosti po začetnem certifikacijskem letu.

Člen 25

Posebne zahteve za dokazovanje dodatnosti

1.   Za namene certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv kot goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč prostovoljni sistemi in organi za certificiranje, ki delujejo v njihovem imenu, preverijo, ali so gospodarski subjekti uporabljali ukrepe za dejansko povečanje produktivnosti, ki je večje od povečanj, ki bi jih dosegli v običajnem scenariju. Kadar se taki ukrepi uporabljajo na opuščenih ali močno degradiranih zemljiščih ali jih uporabljajo lastniki malih kmetijskih gospodarstev, se pri reviziji osnovnega scenarija preveri, ali gospodarski subjekti izpolnjujejo ustrezne zahteve Delegirane uredbe (EU) 2019/807. V vseh drugih primerih se dokaz o dodatnosti zagotovi z izvedbo ocenjevanja analize finančne privlačnosti ali nefinančnih ovir.

2.   Za izpolnjevanje zahtev iz člena 5(1), točka (a), Delegirane uredbe (EU) 2019/807 glede ukrepov v zvezi z dodatnostjo predlagane naložbe bodisi prestanejo preizkus finančne privlačnosti ali preskus nefinančnih ovir v skladu s Prilogo VIII.

3.   Ukrepi se za namene certificiranja goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč upoštevajo le, kadar je preizkus njihove finančne privlačnosti bodisi negativen, tj. negativna neto sedanja vrednost naložbe brez vključitve tržne premije, bodisi dokažejo prisotnost nefinančnih ovir, ki jih je mogoče odpraviti le, ker se lahko pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, proizvedena iz dodatne surovine, upoštevajo pri izračunu ciljev glede energije iz obnovljivih virov iz Direktive (EU) 2018/2001.

Člen 26

Proizvodnja na neizkoriščenih, opuščenih ali močno degradiranih zemljiščih

1.   Za namene izpolnjevanja zahtev za proizvodnjo na neizkoriščenih ali opuščenih zemljiščih, kot so opredeljena v členu 2, točki (2) in (3), Delegirane uredbe (EU) 2019/807, gospodarski subjekti predložijo dokazilo o tem, da se razmejena območja vsaj pet zaporednih let pred začetkom gojenja surovin, uporabljenih za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, niso uporabljala niti za gojenje poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, niti drugih energijskih poljščin niti kakršnih koli večjih količin krmnih rastlin za pašno živino.

2.   Da se zemljišče šteje za opuščeno zemljišče, gospodarski subjekt predloži dodatna dokazila o tem, da so se nekoč, pred petimi zaporednimi leti iz odstavka 1, na razmejenem območju gojile poljščine, ki se uporabljajo za živila ali krmo. Z navedenimi dokazili se dokazuje tudi, da se je proizvodnja ustavila iz biofizikalnih ali socialno-ekonomskih razlogov.

Biofizikalne spremembe, ki negativno vplivajo na gojenje poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, lahko med drugim vključujejo naslednje dogodke:

| (a) | večjo pogostost skrajnih vremenskih dogodkov, kot so suše, nevihte ali poplave; |
| --- | --- |

(a)

večjo pogostost skrajnih vremenskih dogodkov, kot so suše, nevihte ali poplave;

| (b) | spremembe sezonskih temperaturnih vzorcev, ki vplivajo na fenologijo rastlinskih vrst: |
| --- | --- |

(b)

spremembe sezonskih temperaturnih vzorcev, ki vplivajo na fenologijo rastlinskih vrst:

| (c) | večje število škodljivih organizmov in bolezni; |
| --- | --- |

(c)

večje število škodljivih organizmov in bolezni;

| (d) | škoda na namakalnih sistemih; |
| --- | --- |

(d)

škoda na namakalnih sistemih;

| (e) | škoda, povzročena tlom, kot so hudo zaslanjevanje, izčrpanost organske snovi in erozija, zaradi česar so „močno degradirana“. |
| --- | --- |

(e)

škoda, povzročena tlom, kot so hudo zaslanjevanje, izčrpanost organske snovi in erozija, zaradi česar so „močno degradirana“.

3.   Socialno-ekonomski dejavniki, ki negativno vplivajo na gospodarsko uspešnost proizvodnje in vodijo v opustitev zemljišč, lahko med drugim vključujejo naslednje dogodke:

| (a) | spremembe tržnih cen: (na primer višji stroški vnosov ali stroški dela ali oboje ali pa znižanje cene, iztržene za končne pridelke); |
| --- | --- |

(a)

spremembe tržnih cen: (na primer višji stroški vnosov ali stroški dela ali oboje ali pa znižanje cene, iztržene za končne pridelke);

| (b) | delovna sila ni več na voljo (na primer zaradi migracij); |
| --- | --- |

(b)

delovna sila ni več na voljo (na primer zaradi migracij);

| (c) | nedelovanje dobavne verige (na primer zaradi zaprtja lokalnega trga ali ukinitve prometne povezave); |
| --- | --- |

(c)

nedelovanje dobavne verige (na primer zaradi zaprtja lokalnega trga ali ukinitve prometne povezave);

| (d) | spori glede lastništva (na primer v okviru zapuščine); |
| --- | --- |

(d)

spori glede lastništva (na primer v okviru zapuščine);

| (e) | politična nestabilnost (na primer zaplemba ali nacionalizacija zemljišč). |
| --- | --- |

(e)

politična nestabilnost (na primer zaplemba ali nacionalizacija zemljišč).

4.   Vlogo za certificiranje surovine kot surovine, proizvedene na močno degradiranem zemljišču, kot je opredeljeno v delu C, točka (9), Priloge V k Direktivi (EU) 2018/2001, spremljajo naslednji rezultati preskusa tal, kot je ustrezno:

| (a) | v primeru zaslanjevanja rezultati preskusa električne prevodnosti tal z uporabo metode nasičene paste, ki ga opravi usposobljen agronom; |
| --- | --- |

(a)

v primeru zaslanjevanja rezultati preskusa električne prevodnosti tal z uporabo metode nasičene paste, ki ga opravi usposobljen agronom;

| (b) | v primeru majhne vsebnosti organske snovi v tleh rezultati ustreznega števila vzorcev tal z razmejene parcele, ki jo določi usposobljen agronom z uporabo metode suhega sežiga; |
| --- | --- |

(b)

v primeru majhne vsebnosti organske snovi v tleh rezultati ustreznega števila vzorcev tal z razmejene parcele, ki jo določi usposobljen agronom z uporabo metode suhega sežiga;

| (c) | v primeru močne erozije je bilo po ugotovitvah usposobljenega agronoma najmanj 25 % razmejene parcele erodirane, kar potrjujejo fotografije. |
| --- | --- |

(c)

v primeru močne erozije je bilo po ugotovitvah usposobljenega agronoma najmanj 25 % razmejene parcele erodirane, kar potrjujejo fotografije.

5.   Kadar se razmejeno območje šteje za neizkoriščeno zemljišče, mora prestati preskus dodatnosti, kot je določeno v točki (4) Priloge VIII, da se upošteva pri certificiranju goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Za razmejena območja, ki se štejejo za opuščena ali močno degradirana zemljišča, se ne zahteva, da prestanejo preskus dodatnosti, da se upoštevajo pri certificiranju goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. V primeru proizvodnje na neizkoriščenih, opuščenih ali degradiranih zemljiščih je scenarij dinamičnega donosa enak nič ob neupoštevanju linije trenda.

Člen 27

Določanje dodatne biomase za ukrepe povečanja donosa

1.   „Dodatna biomasa“, ki se lahko upošteva pri certificiranju goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, je dodatna količina surovine, proizvedene na jasno razmejenem območju, v primerjavi s scenarijem dinamičnega donosa, kot neposredni rezultat uporabe ukrepa v zvezi z dodatnostjo.

2.   Scenarij dinamičnega donosa se določi z določitvijo izhodiščne točke, ki temelji na preteklem donosu razmejene parcele, in linije trenda na podlagi globalnih trendov donosa za surovino, ki se določi po načelih iz Priloge VIII.

3.   Dejanski donos za razmejeno parcelo po izvedbi ukrepa v zvezi z dodatnostjo se primerja z osnovnim scenarijem iz odstavka 2. Razlika med scenarijem dejanskega donosa in scenarijem dinamičnega donosa je dodatna surovina, ki se lahko uveljavlja kot surovina z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 28

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporabljati se začne 18 mesecev po začetku veljavnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. junija 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 1307/2014 z dne 8. decembra 2014 o opredelitvi meril in geografskega obsega travinj z veliko biotsko raznovrstnostjo za namene člena 7b(3)(c) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter člena 17(3)(c) Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 351, 9.12.2014, str. 3).

3

(4)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17)

4

(5)  Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (UL L 140, 5.6.2009, str. 114).

5

---

PRILOGA I

PODATKI, KI JIH JE TREBA POSREDOVATI PO VSEJ DOBAVNI VERIGI IN TRANSAKCIJSKI PODATKI

1.

| (a) | ime prostovoljnega ali nacionalnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

ime prostovoljnega ali nacionalnega sistema;

| (b) | številka dokazila o trajnostnosti; |
| --- | --- |

(b)

številka dokazila o trajnostnosti;

| (c) | trajnostne značilnosti in značilnosti glede prihrankov emisij TGP, vključno:






  (i) | z izjavo o tem, ali je surovina ali gorivo skladno z merili iz člena 29(2) do (7) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

(c)

trajnostne značilnosti in značilnosti glede prihrankov emisij TGP, vključno:

(i)

z izjavo o tem, ali je surovina ali gorivo skladno z merili iz člena 29(2) do (7) Direktive (EU) 2018/2001;

| (ii) | s podatki o emisijah TGP v skladu z metodologijo iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001 ali Delegirane uredbe (EU) 2019/807; |
| --- | --- |

(ii)

s podatki o emisijah TGP v skladu z metodologijo iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001 ali Delegirane uredbe (EU) 2019/807;

| (iii) | z opisom, kdaj je obrat začel obratovati (le za goriva); |
| --- | --- |

(iii)

z opisom, kdaj je obrat začel obratovati (le za goriva);

| (d) | z imenom surovine ali imenom surovine, iz katere se proizvaja gorivo; |
| --- | --- |

(d)

z imenom surovine ali imenom surovine, iz katere se proizvaja gorivo;

| (e) | s številko dovoljenja za odpadke ali živalske stranske proizvode (če je ustrezno); |
| --- | --- |

(e)

s številko dovoljenja za odpadke ali živalske stranske proizvode (če je ustrezno);

| (f) | z vrsto goriva (le za goriva); |
| --- | --- |

(f)

z vrsto goriva (le za goriva);

| (g) | z državo izvora surovine; |
| --- | --- |

(g)

z državo izvora surovine;

| (h) | z državo proizvodnje goriva; |
| --- | --- |

(h)

z državo proizvodnje goriva;

| (i) | z izjavo o tem, ali je surovina ali gorivo skladno z merili, določenimi za pogonska goriva z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč; |
| --- | --- |

(i)

z izjavo o tem, ali je surovina ali gorivo skladno z merili, določenimi za pogonska goriva z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč;

| (j) | z informacijami o tem, ali je bila podpora zagotovljena za proizvodnjo navedene pošiljke, in če je tako, o vrsti programa podpore. |
| --- | --- |

(j)

z informacijami o tem, ali je bila podpora zagotovljena za proizvodnjo navedene pošiljke, in če je tako, o vrsti programa podpore.

2.

| (a) | ime in naslov podjetja dobavitelja; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov podjetja dobavitelja;

| (b) | ime in naslov podjetja kupca; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov podjetja kupca;

| (c) | datum (fizičnega) nakladanja; |
| --- | --- |

(c)

datum (fizičnega) nakladanja;

| (d) | kraj (fizičnega) nakladanja ali logističnega obrata ali vstopne točke v infrastrukturo za distribucijo; |
| --- | --- |

(d)

kraj (fizičnega) nakladanja ali logističnega obrata ali vstopne točke v infrastrukturo za distribucijo;

| (e) | kraj (fizičnega) nakladanja ali logističnega obrata ali izstopne točke iz infrastrukture za distribucijo; |
| --- | --- |

(e)

kraj (fizičnega) nakladanja ali logističnega obrata ali izstopne točke iz infrastrukture za distribucijo;

| (f) | količina: pri gorivih mora biti vključena tudi količina energije. Za izračun količine energije je treba uporabiti pretvorbene faktorje iz Priloge III k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(f)

količina: pri gorivih mora biti vključena tudi količina energije. Za izračun količine energije je treba uporabiti pretvorbene faktorje iz Priloge III k Direktivi (EU) 2018/2001.

---

PRILOGA II

MINIMALNA VSEBINA REVIZIJSKIH POROČIL, POVZETKA REVIZIJSKIH POROČIL ALI CERTIFIKATOV

A.   Minimalna vsebina revizijskega poročila

| 1. | V zvezi z gospodarskim subjektom:






  (a) | kontaktni podatki glavnega certificiranega subjekta (ime in naslov podjetja, podrobnosti imenovane kontaktne točke); |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

kontaktni podatki glavnega certificiranega subjekta (ime in naslov podjetja, podrobnosti imenovane kontaktne točke);

| (b) | obseg certificiranja; |
| --- | --- |

(b)

obseg certificiranja;

| (c) | koordinate zemljepisne dolžine in širine (za kmetije in nasade, ki so certificirani kot posamezni subjekti); |
| --- | --- |

(c)

koordinate zemljepisne dolžine in širine (za kmetije in nasade, ki so certificirani kot posamezni subjekti);

| (d) | območje certificiranja (za prve točke zbiranja ali posamično certificirane kmetije in nasade); |
| --- | --- |

(d)

območje certificiranja (za prve točke zbiranja ali posamično certificirane kmetije in nasade);

| (e) | ocenjena količina trajnostnega materiala, ki bi se lahko pridobival letno (za kmetijske in gozdarske dobavne verige); |
| --- | --- |

(e)

ocenjena količina trajnostnega materiala, ki bi se lahko pridobival letno (za kmetijske in gozdarske dobavne verige);

| (f) | ocenjena količina trajnostnega materiala, ki bi se lahko zbiral letno (za zbirna mesta odpadkov in ostankov); |
| --- | --- |

(f)

ocenjena količina trajnostnega materiala, ki bi se lahko zbiral letno (za zbirna mesta odpadkov in ostankov);

| (g) | seznam mest, ki spadajo na področje uporabe certificiranja (ime in naslov); |
| --- | --- |

(g)

seznam mest, ki spadajo na področje uporabe certificiranja (ime in naslov);

| (h) | vhodni/izhodni materiali, s katerimi certificirana mesta (fizično) ravnajo – razvrstitve morajo biti skladne z zahtevami iz Priloge IX k Direktivi (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(h)

vhodni/izhodni materiali, s katerimi certificirana mesta (fizično) ravnajo – razvrstitve morajo biti skladne z zahtevami iz Priloge IX k Direktivi (EU) 2018/2001;

| (i) | ocenjena količina trajnostnega vhodnega materiala, ki se letno uporablja (le proizvajalci končnega proizvoda); |
| --- | --- |

(i)

ocenjena količina trajnostnega vhodnega materiala, ki se letno uporablja (le proizvajalci končnega proizvoda);

| (j) | ocenjena količina trajnostnega končnega proizvoda, ki bi se lahko letno proizvajal (le proizvajalci končnega proizvoda). |
| --- | --- |

(j)

ocenjena količina trajnostnega končnega proizvoda, ki bi se lahko letno proizvajal (le proizvajalci končnega proizvoda).

| 2. | V zvezi z organom za certificiranje:






  (a) | kontaktni podatki (ime in naslov) ter logotip; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

kontaktni podatki (ime in naslov) ter logotip;

| (b) | sestava revizijske skupine; |
| --- | --- |

(b)

sestava revizijske skupine;

| (c) | akreditacijski organ ter obseg in datum akreditacije. |
| --- | --- |

(c)

akreditacijski organ ter obseg in datum akreditacije.

| 3. | V zvezi s postopkom revizije:






  (a) | datum revizije; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

datum revizije;

| (b) | načrt in trajanje revizije (razčlenjeno glede na trajanje na kraju samem in na daljavo – kjer je ustrezno); |
| --- | --- |

(b)

načrt in trajanje revizije (razčlenjeno glede na trajanje na kraju samem in na daljavo – kjer je ustrezno);

| (c) | revidirani/certificirani standardi sistema (vključno s številko različice); |
| --- | --- |

(c)

revidirani/certificirani standardi sistema (vključno s številko različice);

| (d) | revidirana mesta; |
| --- | --- |

(d)

revidirana mesta;

| (e) | revizijska metoda (podlaga ocene tveganja in vzorčenja, posvetovanje z deležniki); |
| --- | --- |

(e)

revizijska metoda (podlaga ocene tveganja in vzorčenja, posvetovanje z deležniki);

| (f) | certificiranje drugih prostovoljnih sistemov ali standardov; |
| --- | --- |

(f)

certificiranje drugih prostovoljnih sistemov ali standardov;

| (g) | vrsta podatkov o TGP (privzete vrednosti, vrednosti ravni 2 nomenklature statističnih teritorialnih enot ali dejanske vrednosti –, vključno z informacijami o uporabi dejavnikov prihrankov emisij TGP) |
| --- | --- |

(g)

vrsta podatkov o TGP (privzete vrednosti, vrednosti ravni 2 nomenklature statističnih teritorialnih enot ali dejanske vrednosti –, vključno z informacijami o uporabi dejavnikov prihrankov emisij TGP)

| 4. | V zvezi z rezultati revizije:






  (a) | kraj in datum izdaje; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

kraj in datum izdaje;

| (b) | seznam ugotovljenih neskladnosti. |
| --- | --- |

(b)

seznam ugotovljenih neskladnosti.

B.   Minimalna vsebina povzetka revizijskega poročila ali certifikata

| 1. | V zvezi z gospodarskim subjektom:






  (a) | kontaktni podatki glavnega certificiranega subjekta (ime in naslov podjetja, podrobnosti imenovane kontaktne točke); |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

kontaktni podatki glavnega certificiranega subjekta (ime in naslov podjetja, podrobnosti imenovane kontaktne točke);

| (b) | obseg certificiranja; |
| --- | --- |

(b)

obseg certificiranja;

| (c) | koordinate zemljepisne dolžine in širine (za kmetije in nasade, ki so certificirani kot posamezni subjekti); |
| --- | --- |

(c)

koordinate zemljepisne dolžine in širine (za kmetije in nasade, ki so certificirani kot posamezni subjekti);

| (d) | neobvezno za prve točke zbiranja, mesta izvora, trgovce s skladišči: seznam mest, ki spadajo na področje uporabe certificiranja (ime in naslov); |
| --- | --- |

(d)

neobvezno za prve točke zbiranja, mesta izvora, trgovce s skladišči: seznam mest, ki spadajo na področje uporabe certificiranja (ime in naslov);

| (e) | vhodni/izhodni materiali, s katerimi certificirana mesta (fizično) ravnajo – razvrstitve morajo biti skladne z zahtevami iz Priloge IX k Direktivi (EU) 2018/2001 (za trgovce s skladišči/brez skladišč, vrsta materiala, s katerim se trguje). |
| --- | --- |

(e)

vhodni/izhodni materiali, s katerimi certificirana mesta (fizično) ravnajo – razvrstitve morajo biti skladne z zahtevami iz Priloge IX k Direktivi (EU) 2018/2001 (za trgovce s skladišči/brez skladišč, vrsta materiala, s katerim se trguje).

| 2. | V zvezi z organom za certificiranje: kontaktni podatki (ime in naslov) ter logotip. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V zvezi s postopkom revizije:






  (a) | datum revizije; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

datum revizije;

| (b) | revidirani/certificirani standardi sistema (vključno s številko različice); |
| --- | --- |

(b)

revidirani/certificirani standardi sistema (vključno s številko različice);

| (c) | revidirana mesta; |
| --- | --- |

(c)

revidirana mesta;

| (d) | vrsta podatkov o TGP (privzete vrednosti, vrednosti ravni 2 nomenklature statističnih teritorialnih enot ali dejanske vrednosti –, vključno z informacijami o uporabi dejavnikov prihrankov emisij TGP) |
| --- | --- |

(d)

vrsta podatkov o TGP (privzete vrednosti, vrednosti ravni 2 nomenklature statističnih teritorialnih enot ali dejanske vrednosti –, vključno z informacijami o uporabi dejavnikov prihrankov emisij TGP)

| 4. | V zvezi z rezultati revizije:






  (a) | (edinstvena) številka ali koda certifikata; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

(edinstvena) številka ali koda certifikata;

| (b) | kraj in datum izdaje; |
| --- | --- |

(b)

kraj in datum izdaje;

| (c) | seznam ugotovljenih neskladnosti; |
| --- | --- |

(c)

seznam ugotovljenih neskladnosti;

| (d) | datuma veljavnosti certifikata od/do (in datum certificiranja, če je ustrezno); |
| --- | --- |

(d)

datuma veljavnosti certifikata od/do (in datum certificiranja, če je ustrezno);

| (e) | žig in/ali podpis izdajatelja. |
| --- | --- |

(e)

žig in/ali podpis izdajatelja.

---

PRILOGA III

SEZNAM INFORMACIJ, O KATERIH MORAJO PROSTOVOLJNI SISTEMI KOMISIJI POROČATI V SVOJIH LETNIH POROČILIH O DEJAVNOSTIH

Prostovoljni sistemi morajo Komisiji v svojih letnih poročilih o dejavnostih poročati o naslednjih informacijah:

| (a) | pravilih o neodvisnosti, metodi in pogostosti revizij, kot jih odobri Komisija po akreditaciji prostovoljnega sistema, ter vseh morebitnih njihovih spremembah skozi čas, da se upoštevajo navodilo Komisije, spremenjeni regulativni okvir, ugotovitve notranjega spremljanja revizijskega postopka organov za certificiranje in razvijajoče se najboljše prakse industrije; |
| --- | --- |

(a)

pravilih o neodvisnosti, metodi in pogostosti revizij, kot jih odobri Komisija po akreditaciji prostovoljnega sistema, ter vseh morebitnih njihovih spremembah skozi čas, da se upoštevajo navodilo Komisije, spremenjeni regulativni okvir, ugotovitve notranjega spremljanja revizijskega postopka organov za certificiranje in razvijajoče se najboljše prakse industrije;

| (b) | pravilih in postopkih za ugotavljanje in reševanje neskladnosti gospodarskih subjektov in članov sistema; |
| --- | --- |

(b)

pravilih in postopkih za ugotavljanje in reševanje neskladnosti gospodarskih subjektov in članov sistema;

| (c) | dokazilu o izpolnjevanju pravnih zahtev glede preglednosti in objavi informacij v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(c)

dokazilu o izpolnjevanju pravnih zahtev glede preglednosti in objavi informacij v skladu s členom 6;

| (d) | udeležbi deležnikov, zlasti pri posvetovanjih z domorodnimi in lokalnimi skupnostmi pred odločanjem, med pripravo in pregledom sistema in revizijami ter odziv na njihove prispevke; |
| --- | --- |

(d)

udeležbi deležnikov, zlasti pri posvetovanjih z domorodnimi in lokalnimi skupnostmi pred odločanjem, med pripravo in pregledom sistema in revizijami ter odziv na njihove prispevke;

| (e) | pregledu dejavnosti, ki jih izvaja prostovoljni sistem v sodelovanju z organi za certificiranje za izboljšanje splošnega certifikacijskega postopka ter kvalifikacij in neodvisnosti revizorjev in ustreznih organov sistema; |
| --- | --- |

(e)

pregledu dejavnosti, ki jih izvaja prostovoljni sistem v sodelovanju z organi za certificiranje za izboljšanje splošnega certifikacijskega postopka ter kvalifikacij in neodvisnosti revizorjev in ustreznih organov sistema;

| (f) | tržnih posodobitvah sistema, količini vseh certificiranih surovin, pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, biomasnih goriv, recikliranih ogljičnih goriv in obnovljivih goriv nebiološkega izvora, po državi izvora in vrsti ter številu udeležencev; |
| --- | --- |

(f)

tržnih posodobitvah sistema, količini vseh certificiranih surovin, pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, biomasnih goriv, recikliranih ogljičnih goriv in obnovljivih goriv nebiološkega izvora, po državi izvora in vrsti ter številu udeležencev;

| (g) | pregledu učinkovitosti sistema izvajanja, ki ga vzpostavi upravljavski organ prostovoljnega sistema za namene sledljivosti dokazila o skladnosti s trajnostnimi merili, ki ga sistem da svojemu članu oziroma svojim članom. To vključuje zlasti način, na katerega sistem uspešno preprečuje goljufive dejavnosti z zagotavljanjem pravočasnega odkrivanja, obravnavanja in spremljanja domnevne goljufije in drugih nepravilnosti ter, kjer je ustrezno, število primerov odkrite goljufije ali nepravilnosti; |
| --- | --- |

(g)

pregledu učinkovitosti sistema izvajanja, ki ga vzpostavi upravljavski organ prostovoljnega sistema za namene sledljivosti dokazila o skladnosti s trajnostnimi merili, ki ga sistem da svojemu članu oziroma svojim članom. To vključuje zlasti način, na katerega sistem uspešno preprečuje goljufive dejavnosti z zagotavljanjem pravočasnega odkrivanja, obravnavanja in spremljanja domnevne goljufije in drugih nepravilnosti ter, kjer je ustrezno, število primerov odkrite goljufije ali nepravilnosti;

| (h) | merilih za priznavanje organov za certificiranje; |
| --- | --- |

(h)

merilih za priznavanje organov za certificiranje;

| (i) | pravilih o načinu izvajanja sistema notranjega spremljanja in rezultatih njegovega rednega pregleda, konkretno o načinu izvajanja nadzora nad delom organov za certificiranje in njihovih revizorjev, pa tudi o načinu izvajanja sistema obravnavanja pritožb zoper gospodarske subjekte in organe za certificiranje; |
| --- | --- |

(i)

pravilih o načinu izvajanja sistema notranjega spremljanja in rezultatih njegovega rednega pregleda, konkretno o načinu izvajanja nadzora nad delom organov za certificiranje in njihovih revizorjev, pa tudi o načinu izvajanja sistema obravnavanja pritožb zoper gospodarske subjekte in organe za certificiranje;

| (j) | možnostih za lažje ali boljše razširjanje najboljše prakse; |
| --- | --- |

(j)

možnostih za lažje ali boljše razširjanje najboljše prakse;

| (k) | prostovoljni sistemi, ki certificirajo gozdno biomaso, morajo vključiti informacije o načinu izvajanja ocene tveganja, ki jo zahteva člen 29(6) in (7) Direktive (EU) 2018/2011. |
| --- | --- |

(k)

prostovoljni sistemi, ki certificirajo gozdno biomaso, morajo vključiti informacije o načinu izvajanja ocene tveganja, ki jo zahteva člen 29(6) in (7) Direktive (EU) 2018/2011.

---

PRILOGA IV

NEIZČRPEN SEZNAM ODPADKOV IN OSTANKOV, TRENUTNO ZAJETIH V PRILOGI IX K DIREKTIVI (EU) 2018/2001

Za snovi, navedene v tej prilogi, se šteje, da spadajo v kategorijo surovine iz Priloge IX k Direktivi (EU) 2018/2001, ne da bi bile izrecno navedene. Seznam ni izčrpen in dopolnjuje obstoječi seznam materialov v Prilogi IX k Direktivi (EU) 2018/2001.

| Kategorija v Prilogi IX k Direktivi (EU) 2018/2001 | Podkategorija surovine/primeri |
| --- | --- |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Odpadne pijače |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Ostanki in odpadki sadja/zelenjave (le peclji, listi, stebla in lupine) |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Lupine fižola, serozna opna in prah: kakav, kava |
| Priloga IX, del A, točka (p) | Lupine/pleve in luske ter derivati: sojine luščine |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Ostanki in odpadki iz proizvodnje vročih pijač: rabljena kavna usedlina, rabljeni čajni listi |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Usedline odpadnega mleka |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Olje iz zavržene hrane: olje, pridobljeno iz odpadne hrane iz industrije |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Neužitni ostanki žitaric in odpadki iz mletja in obdelave žita: pšenica, koruza, ječmen, riž |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Ostanki in odpadki, nastali pri ekstrakciji oljčnega olja: olivne koščice |
| Priloga IX, del A, točka (p) | Kmetijski odpadki, nastali pri spravilu pridelka |
| Priloga IX, del A, točka (p) | Palmovo listje, palmovo deblo |
| Priloga IX, del A, točka (q) | Poškodovana drevesa |
| Priloga IX, del A, točka (p) | Neuporabljena krma s prahe |
| Priloga IX, del B, točka (b) | Odpadno ribje olje, ki je po Uredbi (ES) št. 1069/2009 razvrščeno kot kategoriji 1 in 2. |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Drugi klavnični odpadki (živalski ostanki (nemastni) kategorija 1) |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Industrijske odpadne vode in derivati |
| Priloga IX, del A, točka (g) | Olje iz palmove gošče |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Usedline, nastale pri industrijskem shranjevanju |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Biogeni delež izrabljenih pnevmatik |
| Priloga IX, del A, točka (q) | Recikliran/odpadni les |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Humini |
| Priloga IX, del A, točka (d) | Rabljena belilna zemlja |

Kategorija v Prilogi IX k Direktivi (EU) 2018/2001

Podkategorija surovine/primeri

Priloga IX, del A, točka (d)

Odpadne pijače

Priloga IX, del A, točka (d)

Ostanki in odpadki sadja/zelenjave (le peclji, listi, stebla in lupine)

Priloga IX, del A, točka (d)

Lupine fižola, serozna opna in prah: kakav, kava

Priloga IX, del A, točka (p)

Lupine/pleve in luske ter derivati: sojine luščine

Priloga IX, del A, točka (d)

Ostanki in odpadki iz proizvodnje vročih pijač: rabljena kavna usedlina, rabljeni čajni listi

Priloga IX, del A, točka (d)

Usedline odpadnega mleka

Priloga IX, del A, točka (d)

Olje iz zavržene hrane: olje, pridobljeno iz odpadne hrane iz industrije

Priloga IX, del A, točka (d)

Neužitni ostanki žitaric in odpadki iz mletja in obdelave žita: pšenica, koruza, ječmen, riž

Priloga IX, del A, točka (d)

Ostanki in odpadki, nastali pri ekstrakciji oljčnega olja: olivne koščice

Priloga IX, del A, točka (p)

Kmetijski odpadki, nastali pri spravilu pridelka

Priloga IX, del A, točka (p)

Palmovo listje, palmovo deblo

Priloga IX, del A, točka (q)

Poškodovana drevesa

Priloga IX, del A, točka (p)

Neuporabljena krma s prahe

Priloga IX, del B, točka (b)

Odpadno ribje olje, ki je po Uredbi (ES) št. 1069/2009 razvrščeno kot kategoriji 1 in 2.

Priloga IX, del A, točka (d)

Drugi klavnični odpadki (živalski ostanki (nemastni) kategorija 1)

Priloga IX, del A, točka (d)

Industrijske odpadne vode in derivati

Priloga IX, del A, točka (g)

Olje iz palmove gošče

Priloga IX, del A, točka (d)

Usedline, nastale pri industrijskem shranjevanju

Priloga IX, del A, točka (d)

Biogeni delež izrabljenih pnevmatik

Priloga IX, del A, točka (q)

Recikliran/odpadni les

Priloga IX, del A, točka (d)

Humini

Priloga IX, del A, točka (d)

Rabljena belilna zemlja

---

PRILOGA V

METODOLOGIJA ZA DOLOČITEV PRIHRANKOV IZ AKUMULACIJE OGLJIKA V TLEH ZARADI IZBOLJŠANEGA KMETIJSKEGA UPRAVLJANJA

Gospodarski subjekti, ki želijo navesti prihranke emisij iz akumulacije ogljika v tleh zaradi izboljšanega kmetijskega upravljanja (esca
  ) v smislu g CO2ekv/MJ, bi morali za izračun svojih dejanskih vrednosti uporabiti naslednjo formulo:

Image 1

pri čemer:

| CSR | je masa zaloge ogljika v tleh na enoto površine, povezana z referenčno prakso gospodarjenja s poljščinami v Mg C na hektar; |
| --- | --- |
| CSA | je masa ocenjene zaloge ogljika v tleh na enoto površine, povezana z dejanskimi praksami gospodarjenja s poljščinami po najmanj 10 letih uporabe v Mg C na hektar; |
| 3.664 | je kvocient, dobljen z delitvijo molekulske mase CO2 (44,010 g/mol) z molekulsko maso ogljika (12,011 g/mol), v g CO2ekv/g C; |
| n | je obdobje (v letih) gojenja zadevne poljščine; |
| P | je produktivnost pridelka (merjena kot MJ energije pogonskega biogoriva ali drugega tekočega goriva na hektar na leto); |
| ef | emisije, nastale pri povečani uporabi gnojil ali herbicida. |

CSR

je masa zaloge ogljika v tleh na enoto površine, povezana z referenčno prakso gospodarjenja s poljščinami v Mg C na hektar;

CSA

je masa ocenjene zaloge ogljika v tleh na enoto površine, povezana z dejanskimi praksami gospodarjenja s poljščinami po najmanj 10 letih uporabe v Mg C na hektar;

3.664

je kvocient, dobljen z delitvijo molekulske mase CO2 (44,010 g/mol) z molekulsko maso ogljika (12,011 g/mol), v g CO2ekv/g C;

n

je obdobje (v letih) gojenja zadevne poljščine;

P

je produktivnost pridelka (merjena kot MJ energije pogonskega biogoriva ali drugega tekočega goriva na hektar na leto);

ef

emisije, nastale pri povečani uporabi gnojil ali herbicida.

Izboljšane prakse kmetijskega gospodarjenja, sprejete za namene doseganja prihrankov emisij zaradi akumulacije ogljika v tleh, vključujejo prehod na zmanjšano obdelavo tal ali na način brez predhodne obdelave tal, boljše kolobarjenje, uporabo pokrovnih poljščin, vključno z ravnanjem z ostanki kmetijskih pridelkov, uporabo organskih izboljševalcev tal (npr. kompost, digestat, fermentacija gnoja, biooglje itd.).

Izračun dejanskih vrednosti CSR in CSA temelji na merjenju zalog ogljika v tleh. Merjenje CSR se izvaja na ravni kmetije pred spremembo prakse gospodarjenja, da bi se določil osnovni scenarij, nato se v rednih presledkih najpozneje vsakih pet let meri CSA.

Celotno območje, za katero se izračunajo zaloge ogljika v tleh, ima podobno vrsto podnebja in tal, pa tudi podobne pretekle prakse gospodarjenja v smislu predhodne obdelave tal in vnosa ogljika v tla. Če se izboljšane prakse gospodarjenja uporabljajo le za del kmetije, se prihranki emisij TGP lahko navedejo le za območje, ki ga zajemajo. Če se različne izboljšane prakse gospodarjenja uporabljajo za eno samo kmetijo, se navedba prihrankov emisij TGP izračuna in navede posamično za vsako prakso esca.

Za zagotovitev zmanjšanja letnih nihanj izmerjenih zalog ogljika v tleh in za zmanjšanje s tem povezanih napak se lahko polja, ki imajo enake značilnosti tal in podnebja, podobne pretekle prakse gospodarjenja v smislu predhodne obdelave tal in vnosa ogljika v tla ter za katera se bodo uporabljale enake izboljšane prakse gospodarjenja, združijo, vključno s polji, ki pripadajo različnim kmetom.

Po prvem merjenju scenarija se lahko povečanje vsebnosti ogljika v tleh ocenjuje na podlagi reprezentativnih poskusov ali vzorcev tal, preden se opravi drugo merjenje povečanja zaloge ogljika. Od drugega merjenja naprej so meritve končna podlaga za ugotavljanje dejanske vrednosti povečanja zaloge ogljika v tleh.

Po drugem merjenju pa se lahko modeliranje, ki gospodarskim subjektom omogoča, da ocenijo letno povečanje zalog ogljika v tleh, dovoli do naslednjega merjenja, če so se uporabljeni modeli umerjali na podlagi dejanskih izmerjenih vrednosti. Gospodarski subjekti so dolžni uporabljati le modele, ki so jih potrdili prostovoljni sistemi. Prostovoljni sistemi so gospodarske subjekte in organe za certificiranje, v imenu katerih izvajajo revizije, dolžni obvestiti o modelih, ki so jih potrdili za tako uporabo.

Za simulacijo dinamike ogljika v tleh se pri uporabljenih modelih upoštevajo različne pretekle prakse upravljanja tal, podnebja in gospodarjenja s polji. Prostovoljni sistemi so dolžni pripraviti podrobno poročilo, ki predstavlja potrjeno uporabljeno metodo modeliranja in predpostavke, na katerih temelji. Povezane končne dejanske vrednosti, ki so določene na podlagi rezultatov merjenja tal, se uporabljajo za prilagoditev letnih navedb prihrankov emisij zaradi akumulacije ogljika v tleh zaradi izboljšanega kmetijstva (esca) na podlagi modeliranja.

Za navedbo prihrankov emisij zaradi akumulacije ogljika v tleh zaradi izboljšanega kmetijstva (esca) merjenja zalog ogljika v tleh izvajajo certificirani laboratoriji, vzorci pa se za namene revizije hranijo najmanj pet let.

Za upoštevanje prihrankov emisij TGP prostovoljni sistemi zahtevajo dolgoročno zavezo kmeta ali gospodarskega subjekta, da bo izboljšano prakso gospodarjenja uporabljal še najmanj 10 let. Taka zaveza se lahko izvaja kot zaveza, ki se obnavlja vsakih pet let.

Neizpolnjevanje tega merila povzroči, da se vse vrednosti esca za trenutno leto za kmeta ali gospodarski subjekt prištejejo kot emisije k celotnim doseženim emisijam TGP energijske poljščine, namesto da bi se odštele kot prihranki emisij TGP, in prepoved vključitve vrednosti esca v izračune TGP za pet let ne glede na uporabljen sistem certificiranja. Če je zavezo podpisal gospodarski subjekt v imenu več kmetov in eden od teh kmetov predčasno izstopi, veljajo zgoraj navedene kazni le za zadevnega kmeta in ne za vse zaveze gospodarskih subjektov. Prostovoljni sistem, ki je izdal certifikat, je dolžan izvršiti kazni in o tem ustrezno obvestiti vse druge prostovoljne sisteme, to informacijo pa tudi objaviti na svojem spletnem mestu in jo vključiti v letna poročila o dejavnostih, ki se pošljejo Komisiji.

Poleg tega se zahteva, da se izboljšana praksa gospodarjenja neprekinjeno uporablja najmanj tri leta, preden se lahko uporabi navedba.

Največja možna skupna vrednost letne navedbe prihrankov emisij zaradi akumulacije ogljika v tleh zaradi izboljšanega kmetijstva (esca) se omeji na 45 g CO2ekv/MJ pogonskega biogoriva ali drugega tekočega biogoriva za celotno obdobje uporabe praks esca, če se biooglje kot izboljševalec tal uporablja samo ali skupaj z drugimi upoštevnimi praksami esca. V vseh drugih primerih znaša zgoraj navedena zgornja vrednost 25 g CO2ekv/MJ pogonskega biogoriva ali drugega tekočega biogoriva za celotno obdobje uporabe praks esca.

Primarni proizvajalci ali gospodarski subjekti, ki se že ukvarjajo s praksami esca in so zadevne navedbe esca uporabljali pred začetkom veljavnosti te izvedbene uredbe, lahko uporabijo zgornjo vrednost, ki znaša 45 g CO2ekv/MJ pogonskega biogoriva ali drugega tekočega biogoriva v prehodnem obdobju do prvega merjenja povečanja zaloge ogljika v petem letu. V takem primeru bo postalo izmerjeno povečanje zaloge ogljika v petem letu zgornja vrednost letnih navedb, uporabljenih v naslednjih petih letih. Če prvo merjenje povečanje zaloge ogljika v petem letu pokaže večje skupno letno povečanje zaloge ogljika v primerjavi z uporabljenimi letnimi navedbami, lahko primarni proizvajalci ali gospodarski subjekti v naslednjih letih navedejo letno razliko za nadomestitev manjših povečanj zalog ogljika. Če pa prvo merjenje povečanje zaloge ogljika v petem letu pokaže manjše skupno letno povečanje zaloge ogljika v primerjavi z uporabljenimi letnimi navedbami, morajo kmetje ali gospodarski subjekti v naslednjih letih letno razliko ustrezno odšteti od svojih navedb.

Če se je uporaba upoštevnih izboljšanih kmetijskih praks (esca) začela v preteklosti, vendar zahtevki esca prej niso bili podani, se lahko letni zahtevki esca podajo retroaktivno, vendar ne za več kot tri leta pred trenutkom certificiranja esca. Gospodarski subjekt je dolžan predložiti ustrezno dokazilo o začetku uporabe izboljšanih kmetijskih praks. V takem primeru lahko ocena CSR vrednosti temelji na primerjalnem merjenju sosednjega ali drugega polja s podobnimi podnebnimi pogoji ali talnimi razmerami, pa tudi podobnimi preteklimi praksami gospodarjenja s polji. Če ni razpoložljivih podatkov o takem polju, lahko ocenjena vrednost CSR temelji na modeliranju. V takem primeru se prvo merjenje izvede takoj v trenutku zaveze. Naslednje merjenje povečanja zaloge ogljika bo moralo biti izvedeno pet let pozneje.

Upoštevajo se povečane emisije zaradi povečane uporabe gnojil ali herbicida zaradi uporabe izboljšanih kmetijskih praks. Za ta namen se predloži ustrezno dokazilo o pretekli uporabi gnojil ali herbicida, ki se šteje za povprečje treh let pred uporabo novih kmetijskih praks. V izračunih se lahko upošteva prispevek poljščin za vezavo dušika, uporabljenih za zmanjšanje potrebe po dodatnih gnojilih.

Za vzorčenje se uporabijo naslednja pravila:

| 1. | metoda reprezentativnega vzorčenja:






  (a) | vzorčenje se izvede za vsako parcelo ali polje; |
| --- | --- | --- |

1.

metoda reprezentativnega vzorčenja:

(a)

vzorčenje se izvede za vsako parcelo ali polje;

| (b) | vzame se najmanj en zajemni vzorec iz 15 dobro porazdeljenih podvzorcev na vsakih pet hektarjev ali na polje, kar je manjše (ob upoštevanju različne vsebnosti ogljika na parceli); |
| --- | --- |

(b)

vzame se najmanj en zajemni vzorec iz 15 dobro porazdeljenih podvzorcev na vsakih pet hektarjev ali na polje, kar je manjše (ob upoštevanju različne vsebnosti ogljika na parceli);

| (c) | manjša polja z enakimi podnebnimi pogoji, vrsto tal, referenčno kmetijsko prakso in prakso esca se lahko združijo; |
| --- | --- |

(c)

manjša polja z enakimi podnebnimi pogoji, vrsto tal, referenčno kmetijsko prakso in prakso esca se lahko združijo;

| (d) | vzorčenje je treba izvesti bodisi spomladi pred obdelovanjem zemlje in gnojenjem bodisi jeseni najmanj dva meseca po spravilu pridelka; |
| --- | --- |

(d)

vzorčenje je treba izvesti bodisi spomladi pred obdelovanjem zemlje in gnojenjem bodisi jeseni najmanj dva meseca po spravilu pridelka;

| (e) | neposredna merjenja sprememb zalog ogljika v tleh se izvedejo za prvih 30 cm tal; |
| --- | --- |

(e)

neposredna merjenja sprememb zalog ogljika v tleh se izvedejo za prvih 30 cm tal;

| (f) | točke začetnega vzorčenja za merjenje scenarija zalog ogljika v tleh se uporabijo v enakih terenskih razmerah (zlasti vlažnost tal); |
| --- | --- |

(f)

točke začetnega vzorčenja za merjenje scenarija zalog ogljika v tleh se uporabijo v enakih terenskih razmerah (zlasti vlažnost tal);

| (g) | zapisnik o vzorčenju je dobro dokumentiran. |
| --- | --- |

(g)

zapisnik o vzorčenju je dobro dokumentiran.

| 2. | Merjenje vsebnosti ogljika v tleh:






  (a) | vzorci tal se posušijo, presejejo in po potrebi zmeljejo; |
| --- | --- | --- |

2.

Merjenje vsebnosti ogljika v tleh:

(a)

vzorci tal se posušijo, presejejo in po potrebi zmeljejo;

| (b) | če se uporablja metoda sežiga, se anorganski ogljik izloči. |
| --- | --- |

(b)

če se uporablja metoda sežiga, se anorganski ogljik izloči.

| 3. | Določitev suhe nasipne gostote:






  (a) | upoštevajo se spremembe nasipne gostote skozi čas; |
| --- | --- | --- |

3.

Določitev suhe nasipne gostote:

(a)

upoštevajo se spremembe nasipne gostote skozi čas;

| (b) | nasipna gostota bi se morala izmeriti z uporabo metode z zabijanjem, tj. mehanskim zabijanjem cilindra v zemljo, kar precej zmanjša morebitne napake, povezane z merjenjem nasipne gostote; |
| --- | --- |

(b)

nasipna gostota bi se morala izmeriti z uporabo metode z zabijanjem, tj. mehanskim zabijanjem cilindra v zemljo, kar precej zmanjša morebitne napake, povezane z merjenjem nasipne gostote;

| (c) | če metoda z zabijanjem ni mogoča, zlasti pri peščenih tleh, se namesto nje uporabi zanesljiva metoda; |
| --- | --- |

(c)

če metoda z zabijanjem ni mogoča, zlasti pri peščenih tleh, se namesto nje uporabi zanesljiva metoda;

| (d) | vzorce bi morali biti pred tehtanjem posušeni v peči. |
| --- | --- |

(d)

vzorce bi morali biti pred tehtanjem posušeni v peči.

Uporabo zgoraj navedene metodologije v zvezi z esca in izračun dejanskih vrednosti emisij TGP ustrezno preverijo organi za certificiranje ter dokumentirajo v revizijskih poročilih. Prostovoljni sistemi so dolžni izdati podrobno navodilo o uporabi te metodologije, vključno z navodilom o svojih potrjenih modelih tal, gospodarskim subjektom in organom za certificiranje, pa tudi v podporo njihovih revizorjem pri njihovih nalogah preverjanja. Prostovoljni sistemi so podrobne statistične informacije in kvalitativne povratne informacije o izvajanju metodologije esca dolžni vključiti tudi v svoja letna poročila o dejavnostih, ki se predložijo Komisiji.

Komisija ustrezno spremlja izvajanje metodologije esca v okviru svojega spremljanja dejavnosti prostovoljnih sistemov, ki med drugim zajemajo:

| — | izvajanje projekta, ki bi moralo med drugim omogočati vrednotenje povezave rezultatov modeliranja glede na meritve na terenu; |
| --- | --- |

—

izvajanje projekta, ki bi moralo med drugim omogočati vrednotenje povezave rezultatov modeliranja glede na meritve na terenu;

| — | primerjavo zahtevkov in rezultatov glede na ocene zasičenosti tal z organskim ogljikom, da bi se pridobila merila in priporočila ter morebitne zahteve za dolgoročno ohranjanje danega ravnovesja za zagotovitev dolgoročnih rezultatov; |
| --- | --- |

—

primerjavo zahtevkov in rezultatov glede na ocene zasičenosti tal z organskim ogljikom, da bi se pridobila merila in priporočila ter morebitne zahteve za dolgoročno ohranjanje danega ravnovesja za zagotovitev dolgoročnih rezultatov;

| — | pridobitev priporočil in zahtev za ustrezen model izbire in umerjanja, pa tudi za zanesljive kazalnike za modeliranje rezultatov. |
| --- | --- |

—

pridobitev priporočil in zahtev za ustrezen model izbire in umerjanja, pa tudi za zanesljive kazalnike za modeliranje rezultatov.

Komisija lahko spremeni metodološki pristop, opisan v tej prilogi, pa tudi zgornje vrednosti, ki se uporabljajo za letne zahtevke za akumulacijo zaloge ogljika na podlagi rezultatov tega spremljanja, ali da bi ga uskladila z razvijajočim se znanjem ali novo zakonodajo na tem področju v prihodnosti (tj. pobuda EU za sekvestracijo ogljika v kmetijske površine).

---

PRILOGA VI

NEIZČRPNA SEZNAMA PRIMEROV OSNOVNIH PRAKS UPRAVLJANJA IN SPREMLJANJA ZA SPODBUJANJE IN SPREMLJANJE SEKVESTRACIJE OGLJIKA V TLEH IN KAKOVOSTI TAL

Preglednica 1

Primeri osnovnih praks upravljanja tal za spodbujanje sekvestracije ogljika v tleh (ker ni ostankov) in kakovosti tal

| Zahteva | Parameter kakovosti tal |
| --- | --- |
| Vsaj trikratno kolobarjenje, vključno s stročnicami ali zelenim gnojilom v pridelovalnem sistemu, ob upoštevanju agronomskih zahtev glede zaporedja rastlin za posamezne poljščine in podnebne pogoje. Pokrovna poljščina več vrst med kmetijskimi rastlinami za trg se šteje za eno. | Spodbujanje rodovitnosti tal, ogljika v tleh, omejevanja erozije tal, biotske raznovrstnosti tal in obvladovanja patogenov |
| Setev pokrovnih poljščin/dosevkov/vmesnih poljščin z uporabo lokalno ustrezne mešanice vrst z vsaj eno stročnico. S praksami pridelovanja kmetijskih rastlin bi bilo treba zagotoviti minimalno talno odejo za preprečevanje golih tal v obdobjih, ki so najbolj občutljiva. | Spodbujanje rodovitnosti tal, zadrževanja ogljika v tleh, preprečevanje erozije tal, spodbujanje biotske raznovrstnosti tal |
| Preprečevanje zbijanja tal (načrtovati bi bilo treba pogostost in časovni razpored dejavnosti na polju, da bi se preprečil promet na vlažnih tleh; dejavnosti predhodne obdelave vlažnih tal bi bilo treba preprečiti ali zelo zmanjšati; uporabi se lahko načrtovanje nadzorovanega prometa). | Ohranjanje strukture tal, preprečevanje erozije tal, ohranjanje biotske raznovrstnosti tal |
| Nobenega požiganja ornih strnišč, razen če je organ odobril izvzetje zaradi zdravstvenega varstva rastlin. | Zadrževanje ogljika v tleh, učinkovita raba virov |
| Na kislih tleh, na katera se nanašajo sredstva za apnjenje in kakovost katerih se poslabšuje ter na katerih zakisljevanje vpliva na produktivnost pridelka. | Izboljšana struktura tal, biotska raznovrstnost tal, ogljik v tleh |
| Zmanjšati predhodno obdelavo tal/brez predhodne obdelave tal – nadzor erozije – dodajanje organskih dodatkov (biooglje, kompost, gnoj, ostanki poljščin) – uporaba pokrovnih poljščin, ponovna vzpostavitev mokrišč.
  Obnova vegetacije: saditev (sprememba vrste, zaščita s slamnatim mulčem) – krajinske značilnosti – kmetijsko-gozdarski. | povečanje ravni organskega ogljika v tleh |

Zahteva

Parameter kakovosti tal

Vsaj trikratno kolobarjenje, vključno s stročnicami ali zelenim gnojilom v pridelovalnem sistemu, ob upoštevanju agronomskih zahtev glede zaporedja rastlin za posamezne poljščine in podnebne pogoje. Pokrovna poljščina več vrst med kmetijskimi rastlinami za trg se šteje za eno.

Spodbujanje rodovitnosti tal, ogljika v tleh, omejevanja erozije tal, biotske raznovrstnosti tal in obvladovanja patogenov

Setev pokrovnih poljščin/dosevkov/vmesnih poljščin z uporabo lokalno ustrezne mešanice vrst z vsaj eno stročnico. S praksami pridelovanja kmetijskih rastlin bi bilo treba zagotoviti minimalno talno odejo za preprečevanje golih tal v obdobjih, ki so najbolj občutljiva.

Spodbujanje rodovitnosti tal, zadrževanja ogljika v tleh, preprečevanje erozije tal, spodbujanje biotske raznovrstnosti tal

Preprečevanje zbijanja tal (načrtovati bi bilo treba pogostost in časovni razpored dejavnosti na polju, da bi se preprečil promet na vlažnih tleh; dejavnosti predhodne obdelave vlažnih tal bi bilo treba preprečiti ali zelo zmanjšati; uporabi se lahko načrtovanje nadzorovanega prometa).

Ohranjanje strukture tal, preprečevanje erozije tal, ohranjanje biotske raznovrstnosti tal

Nobenega požiganja ornih strnišč, razen če je organ odobril izvzetje zaradi zdravstvenega varstva rastlin.

Zadrževanje ogljika v tleh, učinkovita raba virov

Na kislih tleh, na katera se nanašajo sredstva za apnjenje in kakovost katerih se poslabšuje ter na katerih zakisljevanje vpliva na produktivnost pridelka.

Izboljšana struktura tal, biotska raznovrstnost tal, ogljik v tleh

Zmanjšati predhodno obdelavo tal/brez predhodne obdelave tal – nadzor erozije – dodajanje organskih dodatkov (biooglje, kompost, gnoj, ostanki poljščin) – uporaba pokrovnih poljščin, ponovna vzpostavitev mokrišč.

Obnova vegetacije: saditev (sprememba vrste, zaščita s slamnatim mulčem) – krajinske značilnosti – kmetijsko-gozdarski.

povečanje ravni organskega ogljika v tleh

Preglednica 1

Primeri praks spremljanja kakovosti tal in učinkov blažitve vplivov emisij ogljika

| Pristop spremljanja | Metoda preverjanja/dokazovanja |
| --- | --- |
| Ocena tveganja | Določitev območij z visokim tveganjem poslabšanja kakovosti tal pomaga pri preprečevanju teh tveganj in osredotočanju na območja z največjim učinkom. |
| Analiza organskih snovi v tleh | Stalno vzorčenje organske snovi v tleh izboljšuje spremljanje, tako da se lahko ta snov ohrani ali izboljša. |
| Analiza organskega ogljika v tleh | Organski ogljik v tleh je za dober znak za širšo kakovost tal. |
| Vzorčenje indeksa izboljšanja tal | Pozitivna vrednost kaže, da bo sistem predvidoma imel v tleh več organskih snovi. |
| Ocena erozije tal | Zagotavlja, da je erozija pod sprejemljivo ravnjo, npr. t. i. t-ravnmi službe za raziskave v kmetijstvu pri ameriškem ministrstvu za kmetijstvo. |
| Načrt upravljanja hranil | Z načrtom, v katerem je navedena strategija hranil (usmerjena predvsem v N, P, K), in režimom uporabe gnojil se lahko prepreči neravnovesje hranil. |
| Redna analiza vrednosti pH tal | Spremljanje vrednosti pH pomaga pri ugotavljanju neravnovesij v vrednosti pH. |

Pristop spremljanja

Metoda preverjanja/dokazovanja

Ocena tveganja

Določitev območij z visokim tveganjem poslabšanja kakovosti tal pomaga pri preprečevanju teh tveganj in osredotočanju na območja z največjim učinkom.

Analiza organskih snovi v tleh

Stalno vzorčenje organske snovi v tleh izboljšuje spremljanje, tako da se lahko ta snov ohrani ali izboljša.

Analiza organskega ogljika v tleh

Organski ogljik v tleh je za dober znak za širšo kakovost tal.

Vzorčenje indeksa izboljšanja tal

Pozitivna vrednost kaže, da bo sistem predvidoma imel v tleh več organskih snovi.

Ocena erozije tal

Zagotavlja, da je erozija pod sprejemljivo ravnjo, npr. t. i. t-ravnmi službe za raziskave v kmetijstvu pri ameriškem ministrstvu za kmetijstvo.

Načrt upravljanja hranil

Z načrtom, v katerem je navedena strategija hranil (usmerjena predvsem v N, P, K), in režimom uporabe gnojil se lahko prepreči neravnovesje hranil.

Redna analiza vrednosti pH tal

Spremljanje vrednosti pH pomaga pri ugotavljanju neravnovesij v vrednosti pH.

---

PRILOGA VII

METODOLOGIJA ZA DOLOČITEV EMISIJ ZARADI EKSTRAKCIJE ALI PRIDELAVE SUROVIN

V zvezi z izračunom emisij zaradi ekstrakcije ali pridelave surovin je v delu C, točka 5, Priloge V in v delu B, točka 5, Priloge VI k Direktivi (EU) 2018/2001 navedeno, da izračun vključuje vsoto vseh emisij pri samem postopku ekstrakcije ali pridelave; pri zbiranju, sušenju in skladiščenju surovin; iz odpadkov in iztekanj (uhajanj) ter pri proizvodnji kemikalij ali proizvodov, ki se uporabljajo pri ekstrakciji ali pridelavi.

Zajem CO2 pri pridelavi surovin se ne upošteva. Namesto uporabe dejanskih vrednosti se lahko za emisije iz pridelave kmetijske biomase uporabijo ocene na podlagi regionalnih povprečnih vrednosti za emisije iz pridelave, vključenih v poročilih iz člena 31(4) Direktive (EU) 2018/2001, ali informacij o razčlenjenih privzetih vrednosti za emisije iz pridelave, zajetih v tej prilogi. Če v navedenih poročilih ni ustreznih informacij, se lahko povprečne vrednosti izračunajo na podlagi lokalnih kmetijskih praks, npr. podatkov o skupini kmetij, kot druga možnost namesto uporabe dejanskih vrednosti.

EMISIJE, NASTALE PRI SAMEM PROCESU EKSTRAKCIJE ALI PRIDELAVE

Emisije, nastale pri samem procesu ekstrakcije ali pridelave, vključujejo vse emisije, nastale pri (i) zagotavljanju goriv za uporabljene kmetijske stroje; (ii) proizvodnji semenskega materiala za gojenje poljščine; (iii) proizvodnji in uporabi gnojil in pesticidov; (iv) zakisljevanju gnojila in nanosu sredstva za apnjenje in (v) emisijah iz tal, nastalih pri gojenju poljščin.

1.1   Uporaba goriva (dizelsko olje, bencin, težko kurilno olje, pogonska biogoriva ali druga goriva) za kmetijske stroje

Emisije TGP, nastale pri gojenju poljščin (priprava polja, saditev, nanos gnojila in pesticida, spravilo pridelka, zbiranje), vključujejo vse emisije iz uporabe goriv (kot so dizelsko olje, bencin, težko kurilno olje, biogoriva ali druga goriva) v kmetijskih strojih. Količina uporabe goriva v kmetijskih strojih se ustrezno dokumentira. Ustrezne emisijske faktorje goriv je treba uporabljati v skladu s Prilogo IX. Kadar se uporabljajo biogoriva, je treba uporabiti privzete emisije TGP, določene v Direktivi (EU) 2018/2001.

1.2   Kemična gnojila in pesticidi

Emisije, nastale pri uporabi kemičnih gnojil in pesticidov (1) za pridelavo surovin, vključujejo vse ustrezne emisije, nastale pri proizvodnji kemičnih gnojil in pesticidov. Količina kemičnih gnojil in pesticidov, odvisna od poljščine, lokalnih pogojev in kmetijskih praks, se ustrezno dokumentira. Ustrezne emisijske faktorje, vključno z emisijami višje v verigi, je treba uporabiti za upoštevanje emisij, nastalih pri proizvodnji kemičnih gnojil in pesticidov v skladu s Prilogo IX. Če gospodarski subjekt pozna tovarno, ki proizvaja gnojilo, in če spada na področje uporabe sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS), lahko gospodarski subjekt uporabi emisije, nastale pri proizvodnji, prijavljene v okviru EU ETS, pri čemer doda emisije višje v verigi za zemeljski plin itd. Vključi se tudi prevoz gnojil z uporabo emisij, nastalih pri načinih prevoza iz Priloge IX. Če gospodarski subjekt ne pozna tovarne, ki dobavlja gnojilo, uporabi standardne vrednosti, določene v Prilogi IX.

1.3   Semenski material

Izračun emisij iz pridelave, nastalih pri proizvodnji semenskega materiala za gojenje poljščin, temelji na dejanskih podatkih o uporabljenem semenskem materialu. Emisijski faktorji za proizvodnjo in dobavo semenskega materiala se lahko uporabijo za upoštevanje emisij, povezanih s proizvodnjo semen. Uporabiti je treba standardne vrednosti za emisijske faktorje iz Priloge IX. Za druga semena je treba uporabiti vrednosti iz literature v skladu z naslednjo hierarhijo:

| (a) | različica 5 poročila JEC z naslovom „Od izvora do vozila“; |
| --- | --- |

(a)

različica 5 poročila JEC z naslovom „Od izvora do vozila“;

| (b) | podatkovna zbirka ECOINVENT; |
| --- | --- |

(b)

podatkovna zbirka ECOINVENT;

| (c) | „uradni“ viri, kot so Medvladni panel za podnebne spremembe (IPPC), Mednarodna agencija za energijo ali vlade; |
| --- | --- |

(c)

„uradni“ viri, kot so Medvladni panel za podnebne spremembe (IPPC), Mednarodna agencija za energijo ali vlade;

| (d) | drugi pregledani viri podatkov, kot so podatkovna zbirka E3, podatkovna zbirka GEMIS; |
| --- | --- |

(d)

drugi pregledani viri podatkov, kot so podatkovna zbirka E3, podatkovna zbirka GEMIS;

| (e) | strokovno pregledane publikacije; |
| --- | --- |

(e)

strokovno pregledane publikacije;

| (f) | ustrezno dokumentirane lastne ocene. |
| --- | --- |

(f)

ustrezno dokumentirane lastne ocene.

1.4   Emisije, nastale pri zakisljevanju gnojila in nanosu sredstva za apnjenje

Emisije, nastale pri nevtralizaciji zakisljevanja gnojila in nanosu kmetijskega apna, vključujejo emisije CO2, nastale pri nevtralizaciji kislosti zaradi dušikovih gnojil ali reakcij kmetijskega apna v tleh.

1.4.1   Emisije, nastale pri nevtralizaciji zakisljevanja gnojila

Emisije, nastale zaradi zakisljevanja, ki ga povzroči uporaba dušikovega gnojila na polju, se upoštevajo pri izračunu emisij na podlagi količine uporabljenega dušikovega gnojila. Za dušikova gnojila znašajo emisije, nastale pri nevtralizaciji dušikovih gnojil v tleh, 0,783 kg CO2/kg N; za gnojila s sečnino znašajo emisije 0,806 kg CO2/kg N.

1.4.2   Emisije iz tal, nastale pri apnjenju (kmetijsko apno)

Dejanska količina uporabljenega kmetijskega apna se ustrezno dokumentira. Emisije se izračunajo tako:

| 1. | v kislih tleh, pH katerih je manjši od 6,4, kmetijsko apno raztopijo kisline v tleh, kar tvori pretežno CO2 in ne bikarbonat, pri čemer se skoraj ves CO2 sprosti v kmetijsko apno (0,44 kg CO2/kg CaCO3 ekvivalenta kmetijskega apna). |
| --- | --- |

1.

v kislih tleh, pH katerih je manjši od 6,4, kmetijsko apno raztopijo kisline v tleh, kar tvori pretežno CO2 in ne bikarbonat, pri čemer se skoraj ves CO2 sprosti v kmetijsko apno (0,44 kg CO2/kg CaCO3 ekvivalenta kmetijskega apna).

| 2. | Če je pH tal 6,4 ali več, se pri izračunu upošteva emisijski faktor, ki znaša 0,98/12,44 = 0,079 kg CO2/ (kg CaCO3 ekvivalenta) uporabljenega kmetijskega apna, poleg emisij, nastalih pri nevtralizaciji zakisljevanja, ki ga povzroči gnojilo. |
| --- | --- |

2.

Če je pH tal 6,4 ali več, se pri izračunu upošteva emisijski faktor, ki znaša 0,98/12,44 = 0,079 kg CO2/ (kg CaCO3 ekvivalenta) uporabljenega kmetijskega apna, poleg emisij, nastalih pri nevtralizaciji zakisljevanja, ki ga povzroči gnojilo.

| 3. | Emisije, nastale pri apnjenju, izračunane iz dejanske uporabe apna, izračunane v točkah 1 in 2 zgoraj, so lahko večje od emisij, nastalih pri nevtralizaciji gnojila, izračunih v 1.4.1, če je zakisljevanje gnojila nevtraliziralo naneseno apno. V takem primeru se lahko emisije, nastale pri nevtralizaciji gnojila (v 1.4.1), odštejejo od izračunanih emisij, nastalih pri apnjenju, da bi se preprečilo dvojno štetje emisij.
  Emisije, nastale zaradi zakisljevanja gnojila, lahko presegajo emisije, pripisane apnjenju. V takem primeru bi odštetje očitno povzročilo negativne neto emisije zaradi apnjenja, saj vse kislosti gnojila ne nevtralizira kmetijsko apno, temveč deloma tudi naravni karbonati. V tem primeru so neto emisije zaradi apnjenja enake nič, vendar pa se emisije zaradi zakisljevanja gnojila, ki vseeno nastanejo, ohranijo v skladu z oddelkom 1.4.1.
  Če podatki o dejanski uporabi kmetijskega apna niso na voljo, se domneva uporaba kmetijskega apna, ki jo priporoča združenje za kmetijsko apno. To je funkcija vrste poljščine, izmerjenega pH tal, vrste tal in vrste materiala za apnjenje. Spremljajoče emisije CO2 se izračunajo z uporabo točk 1 in 2 zgoraj navedenega postopka. Vendar pa se odštetje, navedeno v točki 3, v tem primeru ne uporabi, saj priporočena uporaba kmetijskega apna ne vključuje kmetijskega apna, uporabljenega za nevtraliziranje gnojila, nanesenega v istem letu, zato ni možno dvojno štetje emisij zaradi nevtralizacije gnojila. |
| --- | --- |

3.

Emisije, nastale pri apnjenju, izračunane iz dejanske uporabe apna, izračunane v točkah 1 in 2 zgoraj, so lahko večje od emisij, nastalih pri nevtralizaciji gnojila, izračunih v 1.4.1, če je zakisljevanje gnojila nevtraliziralo naneseno apno. V takem primeru se lahko emisije, nastale pri nevtralizaciji gnojila (v 1.4.1), odštejejo od izračunanih emisij, nastalih pri apnjenju, da bi se preprečilo dvojno štetje emisij.

Emisije, nastale zaradi zakisljevanja gnojila, lahko presegajo emisije, pripisane apnjenju. V takem primeru bi odštetje očitno povzročilo negativne neto emisije zaradi apnjenja, saj vse kislosti gnojila ne nevtralizira kmetijsko apno, temveč deloma tudi naravni karbonati. V tem primeru so neto emisije zaradi apnjenja enake nič, vendar pa se emisije zaradi zakisljevanja gnojila, ki vseeno nastanejo, ohranijo v skladu z oddelkom 1.4.1.

Če podatki o dejanski uporabi kmetijskega apna niso na voljo, se domneva uporaba kmetijskega apna, ki jo priporoča združenje za kmetijsko apno. To je funkcija vrste poljščine, izmerjenega pH tal, vrste tal in vrste materiala za apnjenje. Spremljajoče emisije CO2 se izračunajo z uporabo točk 1 in 2 zgoraj navedenega postopka. Vendar pa se odštetje, navedeno v točki 3, v tem primeru ne uporabi, saj priporočena uporaba kmetijskega apna ne vključuje kmetijskega apna, uporabljenega za nevtraliziranje gnojila, nanesenega v istem letu, zato ni možno dvojno štetje emisij zaradi nevtralizacije gnojila.

1.5   Emisije (dušikovega oksida/N2O) iz tal, nastale pri gojenju poljščin

Pri izračunu emisij N2O iz upravljanih tal se upošteva metodologija IPCC. Uporaba emisijskih faktorjev, razčlenjenih po posameznih poljščinah, za različne okoljske pogoje (ki ustrezajo stopnji 2 metodologije IPPC), se uporablja za izračun emisij N2O, nastalih pri gojenju poljščin. Treba bi bilo upoštevati emisijske faktorje za različne okoljske pogoje, talne razmere in različne poljščine. Gospodarski subjekti bi za izračun teh emisijskih faktorjev lahko uporabili potrjene modele, če se pri modelih upoštevajo ti vidiki. V skladu s smernicami IPCC (2) se upoštevajo neposredne in posredne emisije N2O. Uporabi se orodje GNOC, ki temelji na spodnjih formulah, ob upoštevanju dogovorov o poimenovanju v smernicah IPCC (2006):

N2Ototal–N = N2Odirect – N + N2Oindirect – N

pri čemer je:

za mineralna tla: N2ODirect–N = [(FSN + FON) • EF1ij] + [FCR • EF1]

za organska tla: N
  2
  ODirect
  –N = [(FSN + FON) • EF1] + [FCR • EF1] + [(FOS,CG,Temp • EF2CG, Temp] + [FCROS,CG,Trop • E2CG,Trop]

za mineralna in organska tla: N
  2
  ODirect
  –N = [((FSN • FracGASF) + (FON • EracGASM) • EF4] + [(FSN +FON + FCR) • FracLeach-(H) • EF5]

1.5.1   Vnos N iz ostanka poljščin

Izračunati ga je treba za:

| (a) | sladkorno peso, sladkorni trs v skladu z IPCC (2006), zvezek 4, poglavje 11, enačba 11.6, ne da bi se upoštevali podzemni ostanki ter z dodatkom vnosa N iz vinase in filtrne pogače v primeru sladkornega trsa;
  FCR = Yield • DRY • (1-FracBurnt • Cf) • [RAG • NAG • (1 - FracRemove)] + FVF |
| --- | --- |

(a)

sladkorno peso, sladkorni trs v skladu z IPCC (2006), zvezek 4, poglavje 11, enačba 11.6, ne da bi se upoštevali podzemni ostanki ter z dodatkom vnosa N iz vinase in filtrne pogače v primeru sladkornega trsa;

FCR = Yield • DRY • (1-FracBurnt • Cf) • [RAG • NAG • (1 - FracRemove)] + FVF

| (b) | nasade kokosovih in oljnih palm, pri katerih se uporablja fiksen vnos N na podlagi literature, kot je IPCC (2006), ki ne določa nobene privzete metode izračuna za standardne emisijske faktorje v skladu s Prilogo IX; |
| --- | --- |

(b)

nasade kokosovih in oljnih palm, pri katerih se uporablja fiksen vnos N na podlagi literature, kot je IPCC (2006), ki ne določa nobene privzete metode izračuna za standardne emisijske faktorje v skladu s Prilogo IX;

| (c) | za vse druge poljščine v skladu z IPCC (2006), zvezek 4, poglavje 11, enačba 11.7a 11,11, 11,12, kot
  FCR = (1-FracBurnt • Cf) • AGDM • NAG • (1-FracRemove) + (AGDM + Yield • DRY) • RBG-BIO • NBG

  pri čemer je:







  N2Ototal - N | = | neposredne in posredne letne emisije N2O–N, proizvedene iz upravljanih tal; kg N2O–N ha-1 a-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| N2Odirect - N | = | neposredne letne emisije N2O–N, proizvedene iz upravljanih tal; kg N2O–N ha-1 a-1 |
| N2Oindirect - N | = | posredne letne emisije N2O–N (tj. letna količina N2O–N, proizvedena iz atmosferske depozicije N, izhlapelega iz upravljanih tal, in letna količina N2O–N, proizvedena zaradi izpiranja in odtekanja dodatkov N v upravljana tla v regijah, v katerih se pojavlja izpiranje/odtekanje); kg N2O–N ha-1 a-1 |
| FSN | = | letni vnos sintetičnega dušikovega gnojila; kg N ha-1 a-1 |
| FON | = | letni N iz živalskega gnoja, ki se nanaša kot gnojilo; kg N ha-1 a-1 |
| FCR | = | letna količina N v ostankih poljščine (nadzemno in podzemno); kg N ha-1 a-1 |
| FOS,CG,Temp | = | letno območje upravljanih/izsušenih organskih tal pod njivskimi površinami v zmernem podnebju; ha-1 a-1 |
| FOS,CG,Trop | = | letno območje upravljanih/izsušenih organskih tal pod njivskimi površinami v tropskem podnebju; ha-1 |
| FracGASF | = | 0,10 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg uporabljenega N)-1. Izhlapevanje iz sintetičnega gnojila |
| FracGASM | = | 0,20 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg uporabljenega N)-1. Izhlapevanje iz vseh uporabljenih organskih dušikovih gnojil |
| FracLeach-(H) | = | 0,30 kg N (kg dodatkov N) -1. Izgube N zaradi izpiranja/odtekanja za regije, v katerih se pojavlja izpiranje/odtekanje |
| EF1ij | = | emisijski faktorji za emisije N2O za posamezno poljščino in mesto, nastale pri uporabi sintetičnega gnojila in organskega nanosa N na mineralna tla (kg N2O–N (kg vnos N)-1); |
| EF1 | = | 0,01 [kg N2O–N (kg vnos N) -1] |
| EF2CG,Temp | = | 8 kg N ha-1 a-1 za organske poljščine in travinje v zmernem podnebju |
| EF2CG,Trop | = | 16 kg N ha-1 a-1 za organske poljščine in travinje v tropskem podnebju |
| EF4 | = | 0,01 [kg N2O–N (kg N NH3–N + NOx–N izhlapel) -1] |
| EF5 | = | 0,0075 [kg N2O–N (kg N izpiranje/odtekanje) -1] |
| Yield | = | letni novi donos poljščine (kg ha-1) |
| DRY | = | delež suhe snovi pospravljenega proizvoda [kg suhe snovi (kg sveže teže)-1] (glej preglednico 1) |
| FracBurnt | = | delež površine poljščin, požganih letno [ha (ha)-1] |
| Cf | = | faktor sežiga [brezdimenzijski] (glej preglednico 1) |
| RAG | = | razmerje med nadzemnimi ostanki, suho snovjo in donosom pospravljene suhe snovi za poljščino [kg suhe snovi (kg suhe snovi)-1] (glej preglednico 3) |
| NAG | = | vsebnost N v nadzemnih ostankih [kg N (kg suhe snovi)-1] (glej preglednico 1) |
| FracRemove | = | delež nadzemnih ostankov, odstranjenih s polja [kg suhe snovi (kg AGDM)-1] |
| FVF | = | letna količina N v vinasi in filtrni pogači sladkornega trsa, vrnjenih na polje [kg N ha-1], izračunan kot Yield * 0,000508. |
| AG | = | nadzemni ostanek suhe snovi [kg suhe snovi ha-1] |

(c)

za vse druge poljščine v skladu z IPCC (2006), zvezek 4, poglavje 11, enačba 11.7a 11,11, 11,12, kot

FCR = (1-FracBurnt • Cf) • AGDM • NAG • (1-FracRemove) + (AGDM + Yield • DRY) • RBG-BIO • NBG

pri čemer je:

N2Ototal - N

=

neposredne in posredne letne emisije N2O–N, proizvedene iz upravljanih tal; kg N2O–N ha-1 a-1

N2Odirect - N

=

neposredne letne emisije N2O–N, proizvedene iz upravljanih tal; kg N2O–N ha-1 a-1

N2Oindirect - N

=

posredne letne emisije N2O–N (tj. letna količina N2O–N, proizvedena iz atmosferske depozicije N, izhlapelega iz upravljanih tal, in letna količina N2O–N, proizvedena zaradi izpiranja in odtekanja dodatkov N v upravljana tla v regijah, v katerih se pojavlja izpiranje/odtekanje); kg N2O–N ha-1 a-1

FSN

=

letni vnos sintetičnega dušikovega gnojila; kg N ha-1 a-1

FON

=

letni N iz živalskega gnoja, ki se nanaša kot gnojilo; kg N ha-1 a-1

FCR

=

letna količina N v ostankih poljščine (nadzemno in podzemno); kg N ha-1 a-1

FOS,CG,Temp

=

letno območje upravljanih/izsušenih organskih tal pod njivskimi površinami v zmernem podnebju; ha-1 a-1

FOS,CG,Trop

=

letno območje upravljanih/izsušenih organskih tal pod njivskimi površinami v tropskem podnebju; ha-1

FracGASF

=

0,10 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg uporabljenega N)-1. Izhlapevanje iz sintetičnega gnojila

FracGASM

=

0,20 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg uporabljenega N)-1. Izhlapevanje iz vseh uporabljenih organskih dušikovih gnojil

FracLeach-(H)

=

0,30 kg N (kg dodatkov N) -1. Izgube N zaradi izpiranja/odtekanja za regije, v katerih se pojavlja izpiranje/odtekanje

EF1ij

=

emisijski faktorji za emisije N2O za posamezno poljščino in mesto, nastale pri uporabi sintetičnega gnojila in organskega nanosa N na mineralna tla (kg N2O–N (kg vnos N)-1);

EF1

=

0,01 [kg N2O–N (kg vnos N) -1]

EF2CG,Temp

=

8 kg N ha-1 a-1 za organske poljščine in travinje v zmernem podnebju

EF2CG,Trop

=

16 kg N ha-1 a-1 za organske poljščine in travinje v tropskem podnebju

EF4

=

0,01 [kg N2O–N (kg N NH3–N + NOx–N izhlapel) -1]

EF5

=

0,0075 [kg N2O–N (kg N izpiranje/odtekanje) -1]

Yield

=

letni novi donos poljščine (kg ha-1)

DRY

=

delež suhe snovi pospravljenega proizvoda [kg suhe snovi (kg sveže teže)-1] (glej preglednico 1)

FracBurnt

=

delež površine poljščin, požganih letno [ha (ha)-1]

Cf

=

faktor sežiga [brezdimenzijski] (glej preglednico 1)

RAG

=

razmerje med nadzemnimi ostanki, suho snovjo in donosom pospravljene suhe snovi za poljščino [kg suhe snovi (kg suhe snovi)-1] (glej preglednico 3)

NAG

=

vsebnost N v nadzemnih ostankih [kg N (kg suhe snovi)-1] (glej preglednico 1)

FracRemove

=

delež nadzemnih ostankov, odstranjenih s polja [kg suhe snovi (kg AGDM)-1]

FVF

=

letna količina N v vinasi in filtrni pogači sladkornega trsa, vrnjenih na polje [kg N ha-1], izračunan kot Yield * 0,000508.

AG

=

nadzemni ostanek suhe snovi [kg suhe snovi ha-1]

1.5.2   Emisijski faktorji za emisije N2O za posamezno poljščino in mesto, nastale pri uporabi sintetičnega gnojila in organskega N

Emisije N2O iz tal v kmetijski rabi na različnih kmetijskih površinah v različnih okoljskih pogojih in razredi rabe kmetijskih zemljišč se lahko določijo po statističnem modelu Stehfesta in Bouwmana (2006) (v nadaljnjem besedilu: model S & B):

Image 2

pri čemer sta:

| E | = | emisije N2O (v kg N2O-N ha-1 a-1) |
| --- | --- | --- |
| ev | = | dejanska vrednost za različne dejavnike (glej preglednico2) |

E

=

emisije N2O (v kg N2O-N ha-1 a-1)

ev

=

dejanska vrednost za različne dejavnike (glej preglednico2)

EF1ij za poljščino i pogonskega biogoriva na lokaciji j se izračuna (model S & B) kot:

EF1ij = (Efert,ij – Eunfert,ij) / Nappl,ij

Faktor (EF1) IPCC (2006) za neposredne emisije N2O iz vnosa gnojila na podlagi globalnega povprečja se nadomesti z EF1ij za posamezno poljščino in mesto za neposredne emisije iz vnosa N iz mineralnega gnojila in gnoja na podlagi EF1ij za posamezno poljščino in mesto ob uporabi modela S & B,

pri čemer so:

| Efert,ij | = | emisije N2O (v kg N2O-N ha-1 a-1) na podlagi modela S & B, pri čemer je vnos gnojila dejanska stopnja uporabe N (mineralno gnojilo in gnoj) v poljščino i na lokaciji j |
| --- | --- | --- |
| Eunfert,ij | = | emisije N2O iz poljščine i na lokaciji j (v kg N2O-N ha-1 a-1) na podlagi modela S & B. Stopnja uporabe N je določena pri 0, vsi drugi parametri so enaki. |
| Nappl,ij | = | vnos N iz mineralnega gnojila in gnoja (v kg N ha-1 a-1) v poljščino i na lokaciji j |

Efert,ij

=

emisije N2O (v kg N2O-N ha-1 a-1) na podlagi modela S & B, pri čemer je vnos gnojila dejanska stopnja uporabe N (mineralno gnojilo in gnoj) v poljščino i na lokaciji j

Eunfert,ij

=

emisije N2O iz poljščine i na lokaciji j (v kg N2O-N ha-1 a-1) na podlagi modela S & B. Stopnja uporabe N je določena pri 0, vsi drugi parametri so enaki.

Nappl,ij

=

vnos N iz mineralnega gnojila in gnoja (v kg N ha-1 a-1) v poljščino i na lokaciji j

Preglednica 1

parametri za posamezno poljščino za izračun vnosa N iz ostankov poljščin
   (3)

Image 3

Preglednica 2

stalne in dejanske vrednosti za izračun emisij N2O s kmetijskih površin na podlagi modela S & B

Image 4

EMISIJE, NASTALE PRI ZBIRANJU, SUŠENJU IN SKLADIŠČENJU SUROVIN

Emisije, nastale pri zbiranju, sušenju in skladiščenju surovin; vključujejo vse emisije, povezane z uporabo goriva pri zbiranju, sušenju in skladiščenju surovin.

Emisije, nastale pri zbiranju

Emisije, nastale pri zbiranju surovin, vključujejo vse emisije, nastale pri zbiranju surovin in njihovem prevozu v skladišče. Emisije se izračunajo z uporabo ustreznih emisijskih faktorjev za vrsto uporabljenega goriva (dizelsko olje, bencin, težko kurilno olje, pogonska biogoriva ali druga goriva).

Sušenje biomase

Emisije iz pridelave vključujejo emisije, nastale pri sušenju pred skladiščenjem, pa tudi pri skladiščenju in obdelavi surovin za biomaso. Podatki o porabi energije za sušenje pred skladiščenjem vključujejo dejanske podatke o postopku sušenja, ki se uporablja za izpolnjevanje zahtev skladišča glede na vrsto biomase, velikost delcev, vsebnost vlage, vremenske pogoje itd. Ustrezni emisijski faktorji, vključno z emisijami višje v verigi, se uporabijo za upoštevanje emisij iz uporabe goriv za proizvodnjo toplote ali električne energije, uporabljene za sušenje. Emisije za sušenje vključujejo le emisije za postopek sušenja, potreben za zagotavljanje ustreznega skladiščenja surovin, in ne vključujejo sušenja materialov med predelavo.

UPOŠTEVANJE EMISIJ ZA ELEKTRIČNO ENERGIJO, UPORABLJENO PRI KMETIJSKIH DEJAVNOSTIH

Pri upoštevanju porabe električne energije, ki se ne proizvede v okviru obrata za proizvodnjo goriva, se šteje, da je intenzivnost emisij TGP proizvedene in distribuirane električne energije enaka povprečni intenzivnosti emisij proizvedene in distribuirane električne energije v opredeljeni regiji, ki je lahko v regiji na ravni 2 NUTS (4) ali nacionalni ravni. Če se uporabljajo nacionalni koeficienti emisij električne energije, se uporabijo vrednosti iz Priloge IX. Kot odstopanje od tega pravila lahko proizvajalci uporabijo povprečno vrednost za posamezni obrat za proizvodnjo električne energije za električno energijo, ki jo je ta obrat proizvedel, če ni priključen na elektroenergetsko omrežje in je na voljo dovolj informacij za izračun emisijskega faktorja.

---

(1)  
  „Pesticidi“ pomenijo vsa fitofarmacevtska sredstva, vključno s herbicidi, insekticidi, fungicidi itd.

(2)  IPCC (2006), zvezek 4, poglavje 11: Emisije N2O iz upravljanih tal in emisije CO2 iz nanosa apna in sečnine.

(3)  Vir podatkov: Poročilo Skupnega raziskovalnega središča (JRC) z naslovom „Definition of input data to assess GHG default emissions from biofuels in EU legislation“ („Opredelitev vhodnih podatkov za oceno privzetih emisij TGP iz pogonskih biogoriv v zakonodaji EU“) JRC 2019 (EUR 28349 EN). https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/7d6dd4ba-720a-11e9-9f05-01aa75ed71a1.

(4)  Nomenklatura statističnih teritorialnih enot

---

PRILOGA VIII

MINIMALNE ZAHTEVE GLEDE POSTOPKA IN METODE CERTIFICIRANJA BIOMASE Z NIZKIM TVEGANJEM ZA POSREDNO SPREMEMBO RABE ZEMLJIŠČ

A.   Postopek certificiranja biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč

Za začetek postopka certificiranja mora gospodarski subjekt pri organu za certificiranje, ki ga priznava prostovoljni sistem, vložiti vlogo za certificiranje biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Vložnik je lahko kmetija, prva točka zbiranja ali vodja skupine v imenu skupine kmetov.

Vloga za certificiranje biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč vsebuje vsaj naslednje informacije:

| (a) | ime in kontaktne podatke vložnika ali vložnikov, vključno s člani skupine za skupinsko certificiranje, kadar je to ustrezno (1); |
| --- | --- |

(a)

ime in kontaktne podatke vložnika ali vložnikov, vključno s člani skupine za skupinsko certificiranje, kadar je to ustrezno (1);

| (b) | opis predvidenih ukrepov v zvezi z dodatnostjo tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč, vključno:






  (i) | s podrobnostmi o razmejeni parceli, na kateri se bo izvajal ukrep v zvezi z dodatnostjo, vključno s trenutno rabo zemljišča, trenutnimi praksami gospodarjenja, trenutnimi podatki o donosu parcele in, če je ustrezno, izjavo o tem, ali je zemljišče neizkoriščeno, opuščeno ali močno degradirano; |
| --- | --- | --- |

(b)

opis predvidenih ukrepov v zvezi z dodatnostjo tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč, vključno:

(i)

s podrobnostmi o razmejeni parceli, na kateri se bo izvajal ukrep v zvezi z dodatnostjo, vključno s trenutno rabo zemljišča, trenutnimi praksami gospodarjenja, trenutnimi podatki o donosu parcele in, če je ustrezno, izjavo o tem, ali je zemljišče neizkoriščeno, opuščeno ali močno degradirano;

| (ii) | opis ukrepov v zvezi z dodatnostjo in oceno o dodatni biomasi, ki se bo proizvajala po njegovi uporabi (bodisi s povečanjem donosa bodisi s proizvodnjo na neizkoriščenih, opuščenih ali močno degradiranih zemljiščih); |
| --- | --- |

(ii)

opis ukrepov v zvezi z dodatnostjo in oceno o dodatni biomasi, ki se bo proizvajala po njegovi uporabi (bodisi s povečanjem donosa bodisi s proizvodnjo na neizkoriščenih, opuščenih ali močno degradiranih zemljiščih);

| (c) | informacije o vsakem obstoječem certificiranju v okviru prostovoljnega sistema, ki ga priznava Komisija (ime prostovoljnega sistema, številka certifikata, status in obdobje veljavnosti). |
| --- | --- |

(c)

informacije o vsakem obstoječem certificiranju v okviru prostovoljnega sistema, ki ga priznava Komisija (ime prostovoljnega sistema, številka certifikata, status in obdobje veljavnosti).

Če se vloga vloži po izvedbi ukrepov v zvezi z dodatnostjo, se lahko le dodatna biomasa, proizvedena po datumu certificiranja biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, uveljavlja kot biomasa z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč.

1.   Vsebina načrta upravljanja

Ko je vloga za certificiranje biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč sprejeta, gospodarski subjekt pripravi načrt upravljanja in ga predloži organu za certificiranje. Načrt upravljanja temelji na informacijah v vlogi za certificiranje in vključuje:

| (a) | opredelitev razmejene parcele; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev razmejene parcele;

| (b) | opis ukrepov v zvezi z dodatnostjo; |
| --- | --- |

(b)

opis ukrepov v zvezi z dodatnostjo;

| (c) | pregled trajnostnosti ukrepa v zvezi z dodatnostjo glede na zahteve Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(c)

pregled trajnostnosti ukrepa v zvezi z dodatnostjo glede na zahteve Direktive (EU) 2018/2001;

| (d) | po potrebi prikaz ocenjevanja dodatnosti (bodisi preizkus finančne privlačnosti bodisi preizkus nefinančnih ovir); |
| --- | --- |

(d)

po potrebi prikaz ocenjevanja dodatnosti (bodisi preizkus finančne privlačnosti bodisi preizkus nefinančnih ovir);

| (e) | določitev scenarija dinamičnega donosa, ki vključuje:






  (i) | za ukrepe za povečanje donosa: pretekle podatke o donosu poljščine v zvezi z razmejeno parcelo za 3 leta; |
| --- | --- | --- |

(e)

določitev scenarija dinamičnega donosa, ki vključuje:

(i)

za ukrepe za povečanje donosa: pretekle podatke o donosu poljščine v zvezi z razmejeno parcelo za 3 leta;

| (ii) | za gojenje na neizkoriščenih, opuščenih ali močno degradiranih zemljiščih: dokazilo o statusu zemljišča (osnovni scenarij donosa za gojenje na neizkoriščenih, opuščenih ali močno degradiranih zemljiščih je enak nič); |
| --- | --- |

(ii)

za gojenje na neizkoriščenih, opuščenih ali močno degradiranih zemljiščih: dokazilo o statusu zemljišča (osnovni scenarij donosa za gojenje na neizkoriščenih, opuščenih ali močno degradiranih zemljiščih je enak nič);

| (f) | oceno donosa dodatne biomase na leto s sklicem na scenarij dinamičnega donosa za razmejeno parcelo. |
| --- | --- |

(f)

oceno donosa dodatne biomase na leto s sklicem na scenarij dinamičnega donosa za razmejeno parcelo.

Načrt upravljanja mora omogočati primerjavo med uporabo razmejene parcele pred izvajanjem ukrepa v zvezi z dodatnostjo in po njem.

2.   Neizčrpen seznam ukrepov v zvezi z dodatnostjo

Preglednica 1

Neizčrpen seznam ukrepov v zvezi z dodatnostjo za povečanje donosa

| Kategorija v zvezi z dodatnostjo | Ukrep v zvezi z dodatnostjo | Primer |
| --- | --- | --- |
| Mehanizacija | Stroji | Sprejetje ukrepov v zvezi s stroji, ki zmanjšujejo/dopolnjujejo vložek obstoječe delovne sile za spodbujanje proizvodnje ali zmanjšanje izgub. To bi lahko vključevalo setev, precizno kmetovanje, stroje za spravilo pridelka ali stroje za zmanjšanje izgub po pospravljanju poljščin. |
| Pridelava več poljščin | Zaporedna pridelava | Uvedba druge poljščine na istem zemljišču v istem letu. |
| Upravljanje | Upravljanje tal | Zastiranje namesto oranje, plitka predhodna obdelava tal. |
| Gnojenje | Optimizacija režima gnojenja, uporaba preciznega kmetijstva. |
| Zaščita poljščine | Sprememba zatiranja plevela, škodljivih organizmov in bolezni. |
| Opraševanje | Izboljšane prakse opraševanja. |
| Drugo | Dopušča inovacije, kombinacije ukrepov in nepredvidene dogodke. |
| Ponovna zasaditev (za trajnice) (2) | Izbira sort poljščin | Večji ko je donos sorte, boljše je prilagajanje okoljsko-fiziološkim ali podnebnim pogojem. |

Kategorija v zvezi z dodatnostjo

Ukrep v zvezi z dodatnostjo

Primer

Mehanizacija

Stroji

Sprejetje ukrepov v zvezi s stroji, ki zmanjšujejo/dopolnjujejo vložek obstoječe delovne sile za spodbujanje proizvodnje ali zmanjšanje izgub. To bi lahko vključevalo setev, precizno kmetovanje, stroje za spravilo pridelka ali stroje za zmanjšanje izgub po pospravljanju poljščin.

Pridelava več poljščin

Zaporedna pridelava

Uvedba druge poljščine na istem zemljišču v istem letu.

Upravljanje

Upravljanje tal

Zastiranje namesto oranje, plitka predhodna obdelava tal.

Gnojenje

Optimizacija režima gnojenja, uporaba preciznega kmetijstva.

Zaščita poljščine

Sprememba zatiranja plevela, škodljivih organizmov in bolezni.

Opraševanje

Izboljšane prakse opraševanja.

Drugo

Dopušča inovacije, kombinacije ukrepov in nepredvidene dogodke.

Ponovna zasaditev (za trajnice) (2)

Izbira sort poljščin

Večji ko je donos sorte, boljše je prilagajanje okoljsko-fiziološkim ali podnebnim pogojem.

Ukrepi v zvezi z dodatnostjo so ukrepi, ki presegajo običajne kmetijske prakse. Preglednica 1 vsebuje neizčrpen seznam vrst ukrepov v zvezi z dodatnostjo za povečanje donosa, ki jih lahko gospodarski subjekti uporabijo. Ukrepi ali kombinacije ukrepov spodbujajo proizvodnjo, ne da bi ogrozili trajnostnost. Ukrep v zvezi z dodatnostjo ne ogroža pridelovalnega potenciala s kompromisnimi rešitvami med kratkoročnimi povečanji proizvodnje in srednjeročnim poslabšanjem kakovosti tal, vode in zraka ter populacije opraševalcev. Ukrep v zvezi z dodatnostjo ne povzroča homogenizacije kmetijske krajine z odstranitvijo krajinskih elementov in habitatov, kot so posamična drevesa, žive meje, grmičevje, robovi polj ali cvetlični pasovi.

Le dodatni donos, ki je večji od scenarija dinamičnega donosa, se lahko uveljavlja kot donos z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Poleg tega se lahko ukrep v zvezi z dodatnostjo certificira le, če je namenjen doseganju dodatnih donosov zaradi izboljšanja kmetijske prakse. Če se uporabi ukrep, namenjen zgolj izboljšanju trajnostnosti parcele, ne da bi se izboljšali donosi, se ukrep ne šteje za ukrep v zvezi z dodatnostjo. To ne velja pri gojenju na neizkoriščenih, opuščenih ali močno degradiranih zemljiščih, v primeru katerih je že samo gojenje ukrep v zvezi z dodatnostjo.

Gospodarski subjekt bo moral dokazati, da načrt upravljanja vsebuje razumna pričakovanja v zvezi s povečanjem donosa, s sklicevanjem na primer na znanstveno literaturo, izkušnje na podlagi terenskih poskusov, informacije agronomskih podjetij, razvijalce semen/gnojil ali preproste izračune. Za certificiranje projekta so potrebni zadovoljivi dokazi, ki potrjujejo pričakovano povečanje donosa zaradi uporabljenega ukrepa v zvezi z dodatnostjo.

V primeru kmetijskih izboljšav so v okviru načrta upravljanja podrobno dokumentirane uporabljene kmetijske prakse, stroji in sredstva pred uporabo ukrepa v zvezi z dodatnostjo in po njej. To omogoča primerjavo za (i) določitev, ali se je ukrep v zvezi z dodatnostjo izvajal; (ii) oceno, ali se lahko ukrep v zvezi z dodatnostjo šteje za dodaten ukrep v primerjavi z razpletom običajnega scenarija.

B.   Ocenjevanje dodatnosti Preizkus finančne privlačnosti ali analize ovir

1.   Preizkus finančne privlačnosti

Preizkus finančne privlačnosti pokaže, da postane naložba, potrebna za ukrep v zvezi z dodatnostjo, finančno privlačna le, če je posledičen dodatni donos certificiran kot donos z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Analizo sestavlja preprosta finančna analiza predvidene naložbe v ukrep v zvezi z dodatnostjo z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč.

Preskus vključuje le tiste stroške in donose, ki so neposredno povezani z naložbo v ukrep v zvezi z dodatnostjo. Običajni operativni stroški celotne kmetije zato niso vključeni v analizo. Stroški in prihodki, vključeni v preskus, so povezani s pripravo, z izvajanjem, ohranjanjem in prenehanjem ukrepa v zvezi z dodatnostjo, ki sicer ne bi nastali.

Finančna privlačnost izhaja iz poslovnega primera, v katerem je neto sedanja vrednost (3) naložbe pozitivna, kar pomeni, da lahko naložbo opravi sam gospodarski subjekt. Posledično le ukrepi, za katere je analiza poslovnega primera negativna (brez vključitve premije), prestanejo preskus finančne dodatnosti in postanejo upravičeni do certificiranja kot ukrepi z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Rezultati nad nič (pozitivna neto sedanja vrednost) so lahko še vedno primerni le, če prestanejo preizkus nefinančnih ovir.

Formula za izračun neto sedanje vrednosti naložbe:

Image 5

pri čemer so:

| P | = | pričakovani prihodek iz dodatne biomase (ocena dodatne biomase × prodajna cena surovine brez premije za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč) |
| --- | --- | --- |
| L | = | stroški ukrepa v zvezi z dodatnostjo (naložbe v osnovna sredstva in naložbe v obratna sredstva) |
| i | = | diskontna stopnja |
| t | = | časovno obdobje |

P

=

pričakovani prihodek iz dodatne biomase (ocena dodatne biomase × prodajna cena surovine brez premije za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč)

L

=

stroški ukrepa v zvezi z dodatnostjo (naložbe v osnovna sredstva in naložbe v obratna sredstva)

i

=

diskontna stopnja

t

=

časovno obdobje

Parametri, ki se uporabljajo pri izračunu neto sedanje vrednosti, so v skladu s podatki, ki jih vključuje ukrep upravljanja.

V izračun neto sedanje vrednosti se vključijo naslednji parametri:

| (a) | ocena količine dodatne biomase; |
| --- | --- |

(a)

ocena količine dodatne biomase;

| (b) | prodajna cena surovine [valuta/tona]:






  (i) | prodajna cena surovine je lahko eno število, ekstrapolirano na življenjsko dobo naložbe v dodatni donos; |
| --- | --- | --- |

(b)

prodajna cena surovine [valuta/tona]:

(i)

prodajna cena surovine je lahko eno število, ekstrapolirano na življenjsko dobo naložbe v dodatni donos;

| (ii) | to eno število lahko temelji na povprečju dejanskih preteklih prodajnih cen surovine, ki jih je dosegel gospodarski subjekt. Povprečna vrednost temelji na podatkih za ista tri leta kot podatki o preteklem donosu, uporabljeni za določitev scenarija dinamičnega donosa; |
| --- | --- |

(ii)

to eno število lahko temelji na povprečju dejanskih preteklih prodajnih cen surovine, ki jih je dosegel gospodarski subjekt. Povprečna vrednost temelji na podatkih za ista tri leta kot podatki o preteklem donosu, uporabljeni za določitev scenarija dinamičnega donosa;

| (iii) | v primeru uvedbe nove poljščine, za katero gospodarski subjekt nima podatkov o aktualni ceni, lahko ta vrednost temelji na podatkih o ceni iz podatkovne zbirke FAOstat (4); |
| --- | --- |

(iii)

v primeru uvedbe nove poljščine, za katero gospodarski subjekt nima podatkov o aktualni ceni, lahko ta vrednost temelji na podatkih o ceni iz podatkovne zbirke FAOstat (4);

| (c) | diskontna stopnja, ki jo je treba uporabiti: 3,5 % za države z visokimi prihodki (5) in 5,5 % za vse druge države; |
| --- | --- |

(c)

diskontna stopnja, ki jo je treba uporabiti: 3,5 % za države z visokimi prihodki (5) in 5,5 % za vse druge države;

| (d) | življenjska doba naložbe:






  (i) | življenjska doba do 10 let se uporablja v skladu z življenjsko dobo certificiranja biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (veljavnost osnovnega scenarija); |
| --- | --- | --- |

(d)

življenjska doba naložbe:

(i)

življenjska doba do 10 let se uporablja v skladu z življenjsko dobo certificiranja biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (veljavnost osnovnega scenarija);

| (ii) | v nekaterih primerih se lahko kot najdaljša življenjska doba naložbe določi 25 let na podlagi običajne življenjske dobe trajnic (tj. oljne palme v primeru ponovne zasaditve oljne palme); |
| --- | --- |

(ii)

v nekaterih primerih se lahko kot najdaljša življenjska doba naložbe določi 25 let na podlagi običajne življenjske dobe trajnic (tj. oljne palme v primeru ponovne zasaditve oljne palme);

| (e) | stroški naložb, povezani z ukrepom v zvezi z dodatnostjo [naložbe v osnovna sredstva + naložbe v obratna sredstva]. |
| --- | --- |

(e)

stroški naložb, povezani z ukrepom v zvezi z dodatnostjo [naložbe v osnovna sredstva + naložbe v obratna sredstva].

2.   Preizkus nefinančnih ovir

Analiza nefinančnih ovir zajema le nefinančne ovire za projekte, ki preprečujejo izvajanje ukrepov v zvezi z dodatnostjo v primeru, če biomasa ni bila certificirana kot biomasa z nizkim tveganjem za posredno spremembo zemljišč. Ovire, katerih stroške je mogoče oceniti, se vključijo v analizo finančne privlačnosti in ne v analizo nefinančnih ovir.

Gospodarski subjekt, ki načrtuje ukrep v zvezi z dodatnostjo, je odgovoren za utemeljitev obstoja nefinančnih ovir. Utemeljitev sestavlja jasen, preverljiv opis scenarija, ki preprečuje uvedbo ukrepa v zvezi z dodatnostjo. Gospodarski subjekt predloži vse potrebne preverljive dokaze v podporo zahtevku in prikaže, kako bi certificiranje biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo zemljišč zagotovilo odpravo nefinančne ovire.

Pri reviziji scenarija se veljavnost zahtevka subjekta oceni in preveri pred izdajo certifikata za biomaso z nizkim tveganjem za posredno spremembo zemljišč.

C.   Določitev scenarija dinamičnega donosa in izračun dejanske količine biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo zemljišč

Scenarij dinamičnega donosa se določi posamično za vsako razmejeno parcelo na podlagi poljščine in vrste ali kombinacije uporabljenih ukrepov v zvezi z dodatnostjo. Pretekli podatki o donosu poljščine za določeno parcelo za zadnja tri leta pred uporabo ukrepa v zvezi z dodatnostjo se uporabijo za izračun izhodišča scenarija dinamičnega donosa. To se združi z linijo globalnega trenda določene poljščine za pričakovane donose na podlagi preteklih podatkov o dejanskih donosih v preteklem desetletju ali dlje, če so podatki na voljo. Za trajnice se pri scenariju dinamičnega donosa upošteva tudi krivulja donosa skozi življenjsko dobo poljščine.

1.   Določitev scenarija dinamičnega donosa za enoletne poljščine

Kadar kmetija kolobari s poljščinami med polji in je bila poljščina, donos katere se bo povečal („ciljna poljščina“), v preteklih letih posajena na različnih poljih na isti kmetiji, sta za zbiranje podatkov o preteklem donosu predvideni dve možnosti za izračun scenarija dinamičnega donosa:

možnost 1: gospodarski subjekt izračuna povprečje donosov za zadnja tri leta, ko se je ciljna poljščina gojila na posebni razmejeni parceli pred izvajanjem ukrepa v zvezi z dodatnostjo. Ker se poljščine gojijo s kolobarjenjem, lahko to pomeni, da se uporabijo podatki, starejši od petih let;

možnost 2: gospodarski subjekt izračuna tehtano povprečje donosov v zadnjih treh letih, ko se je poljščina na kmetiji gojila pred izvajanjem ukrepa v zvezi z dodatnostjo, tudi če so bili navedeni donosi doseženi na različnih različno velikih parcelah na isti kmetiji.

Če pretekli podatki o donosu poljščine za zadnja tri leta niso na voljo, ker so bodisi nedostopni bodisi v skladu s presojo revizorja nereprezentativni, ali če podatki o donosu niso dovolj kakovostni, se lahko pridobijo dodatni podatki za predhodna leta ali podatki za sosednje polje, na katerem se goji ista poljščina v okviru istega načrta upravljanja. Če eno od treh let preteklih podatkov predstavlja izjemno dobro ali slabo letino (na primer 30-odstotna ali večja razlika v primerjavi z drugima referenčnima letoma), se izstopajoč donos poljščine ne vključi v izračun, da bi se preprečilo izkrivljanje triletnega povprečja (6).

Revizor je odgovoren za določitev izstopajočega donosa na podlagi svoje strokovne presoje, izkušenj s terena in poznavanja dolgoročnih praks gospodarskega subjekta v daljšem obdobju. Revizor mora tudi oceniti, ali kakovost podatkov o donosu poljščine ne zadostuje, da bi se vključili v okvir scenarija in letnih revizij, nato pa se odločiti, ali je treba donos poljščine izključiti ali ne.

Naklon scenarija dinamičnega donosa se upošteva kot naklon ravne linije trenda, ki ustreza spreminjanju donosa ciljne poljščine v preteklih 10 letih ali dlje, če so podatki na voljo. Temelji na globalnih podatkih in izhaja iz podatkovne zbirke FAOstat za ves svet + podatkov za zadevno poljščino. To se naredi na začetku obdobja certificiranja, naklon pa velja za 10-letno obdobje veljavnosti osnovnega scenarija za certificiranje biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč.

Preglednica 2 prikazuje naklon scenarija dinamičnega donosa za najpogostejše poljščine, ki so surovina za pogonska biogoriva. Te vrednosti izhajajo iz prilagoditve 20-letne linije trenda globalnim podatkom o poljščini, pridobljenim iz podatkovne zbirke FAOstat.

Preglednica 2

Naklon linije trenda izhaja iz podatkovne zbirke FAOstat za ves svet + podatkov o donosu poljščine. Povprečno izboljšanje donosa (tona/ha/leto) na leto.

| Poljščina | Ječmen | Koruza | Sadži oljnih palm | Oljna ogrščica | Soja | Sladkorna pesa | Sladkorni trs | Sončnično seme | Pšenica |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naklon-20 | 0,035 | 0,074 | 0,200 | 0,036 | 0,028 | 1,276 | 0,379 | 0,035 | 0,04 |
| Naklon-20 temelji na obdobju 2008–2017. |

Poljščina

Ječmen

Koruza

Sadži oljnih palm

Oljna ogrščica

Soja

Sladkorna pesa

Sladkorni trs

Sončnično seme

Pšenica

Naklon-20

0,035

0,074

0,200

0,036

0,028

1,276

0,379

0,035

0,04

Naklon-20 temelji na obdobju 2008–2017.

Za vsako poljščino v preglednici je scenarij dinamičnega donosa določen ob upoštevanju izhodišča (triletno povprečje preteklih donosov pred uporabo ukrepa v zvezi z dodatnostjo) z dodajanjem linije globalnega trenda (naklon) iz preglednice 2. Uporabi se naslednja formula, začenši z letom, v katerem se izvaja ukrep v zvezi z dodatnostjo:

DYBx = (starting point DYB) + (slope20)x

pri čemer sta:

| DYBx | = | osnovni scenarij dinamičnega donosa v letu x po izvajanju ukrepa v zvezi z dodatnostjo |
| --- | --- | --- |
| x | = | leto(leta) po izvajanju ukrepa v zvezi z dodatnostjo |

DYBx

=

osnovni scenarij dinamičnega donosa v letu x po izvajanju ukrepa v zvezi z dodatnostjo

x

=

leto(leta) po izvajanju ukrepa v zvezi z dodatnostjo

Če gre pri ukrepu v zvezi z dodatnostjo za nadomestitev obstoječe poljščine na razmejeni parceli z drugačno (donosnejšo) poljščino, se v hipotetičnem scenariju goji obstoječa poljščina. Scenarij dinamičnega donosa se določi na podlagi preteklega donosa in podatkov linije trenda za obstoječo poljščino.

Izhodišče osnovnega scenarija je triletno povprečje donosa poljščine, izračunano za obstoječo manj donosno poljščino. Linija trenda temelji na globalnih podatkih linije trenda podatkovne zbirke FAOstat za obstoječo poljščino (glej preglednico 2). Ta pristop se uporablja le, če se lahko dokaže, da bi se donosnejša poljščina uvedla zaradi sprememb na trgu pogonskih biogoriv, kot je prikazano v oceni dodatnosti.

2.   Določitev scenarija dinamičnega donosa za trajnice

Glede na razliko v donosu, opaženo v življenjski dobi različnih vrst trajnic, so možni različni metodološki pristopi.

Za palme lahko gospodarski subjekti nasadov oljnih palm pri določanju svojega scenarija dinamičnega donosa uporabijo naslednje podatke:

| (a) | pretekle donose poljščin, dosežene pred izvajanjem ukrepa v zvezi z dodatnostjo; |
| --- | --- |

(a)

pretekle donose poljščin, dosežene pred izvajanjem ukrepa v zvezi z dodatnostjo;

| (b) | leto saditve palm na razmejeni parceli in/ali njihov starostni profil; |
| --- | --- |

(b)

leto saditve palm na razmejeni parceli in/ali njihov starostni profil;

| (c) | kultivarji palm na razmejeni parceli, če je ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

kultivarji palm na razmejeni parceli, če je ustrezno;

| (d) | območje zemljišča, ki je vsako leto ponovno zasajeno z nasadom, če je ustrezno. |
| --- | --- |

(d)

območje zemljišča, ki je vsako leto ponovno zasajeno z nasadom, če je ustrezno.

Za določitev scenarija dinamičnega donosa so podatki združeni s krivuljo rasti. Ključna značilnost krivulje rasti je oblika in ne velikost donosa.

Krivulja rasti daje obliko in jo je treba kombinirati s podatki o preteklem donosu ter starostjo dreves, kot je določeno v točkah (a) in (b), da bi se obseg krivulje scenarija dinamičnega donosa prilagodil določeni parceli.

Za določitev scenarija dinamičnega donosa za palme so na voljo tri možnosti.

Za vsako možnost morajo podatki, potrebni za določitev scenarija dinamičnega donosa, vključevati:

| (a) | možnost 1a: standardna krivulja rasti







  (i) | pretekli donosi palm, gojenih na razmejeni parceli, za zadnja tri leta; |
| --- | --- | --- |

(a)

možnost 1a: standardna krivulja rasti

(i)

pretekli donosi palm, gojenih na razmejeni parceli, za zadnja tri leta;

| (ii) | starost dreves na razmejeni parceli/leto saditve; |
| --- | --- |

(ii)

starost dreves na razmejeni parceli/leto saditve;

| (b) | možnost 1b: krivuljo rasti določi gospodarski subjekt (7)







  (i) | pretekli donos palm, gojenih na razmejeni parceli, za zadnja tri leta; |
| --- | --- | --- |

(b)

možnost 1b: krivuljo rasti določi gospodarski subjekt (7)

(i)

pretekli donos palm, gojenih na razmejeni parceli, za zadnja tri leta;

| (ii) | starost dreves na razmejeni parceli/leto saditve; |
| --- | --- |

(ii)

starost dreves na razmejeni parceli/leto saditve;

| (iii) | kultivarji palm na razmejeni parceli; |
| --- | --- |

(iii)

kultivarji palm na razmejeni parceli;

| (iv) | lastna referenčna krivulja rasti gospodarskega subjekta; |
| --- | --- |

(iv)

lastna referenčna krivulja rasti gospodarskega subjekta;

| (c) | možnost 2: pristop skupinskega certificiranja







  (i) | vsi hektarji in ves donos svežih soplodij sadežev za palme, gojene na razmejeni parceli/nasadu/-ih, ki proizvajajo palme v okviru skupine, za zadnja tri leta. |
| --- | --- | --- |

(c)

možnost 2: pristop skupinskega certificiranja

(i)

vsi hektarji in ves donos svežih soplodij sadežev za palme, gojene na razmejeni parceli/nasadu/-ih, ki proizvajajo palme v okviru skupine, za zadnja tri leta.

Možnosti 1a in 1b se uporabljata, kadar se ukrep v zvezi z dodatnostjo sprejme v zvezi s stanjem enako starih dreves ali če je znan starostni profil dreves na razmejeni parceli oziroma razmejenih parcelah in leto za letom ne ostaja nespremenjen.

Možnost 2 se lahko uporabi, kadar je starostni profil dreves na razmejenih parcelah mešan in ostaja leto za letom razmeroma nespremenjen, tj. pri pristopu skupinskega certificiranja ali če se stalni odstotek območja nasada vsako leto ponovno zasadi, zaradi česar je starostni profil dreves nespremenjen.

Možnost 2 se ne uporablja, če več kot 20 % količine v skupini izhaja iz istega nasada ali če je v istem letu ponovno zasajenega več kot 5 % celotnega območja v skupini. V navedenem primeru se za določitev scenarija uporabi možnost 1a ali 1b.

Možnost 1a: standardna krivulja rasti

Pri prvi možnosti se uporablja oblika predhodno določene „standardne“ krivulje rasti (na podlagi obstoječih znanstvenih dokazov) za določitev scenarija dinamičnega donosa za razmejeno parcelo. Standardna krivulja je bila normalizirana ter jo prikazujeta slika 1 in preglednica 3 spodaj.

Scenarij dinamičnega donosa je določen z uporabo preteklih podatkov o donosu poljščine za določeno parcelo za zadnja tri leta in starosti palm v času, v katerem je bil ta donos ugotovljen, ter z uporabo letne spremembe v odstotkih donosa glede na standardno krivuljo, da se oblikuje krivulja „običajnega“ donosa, pomembna za določeno parcelo.

Slika 1

Normalizirana standardna krivulja rasti donosa palm

Image 6

Preglednica 3

Podatki o normalizirani standardni krivulji rasti donosa palm

| Leta po saditvi | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaliziran donos | 0 | 0 | 0,147 | 0,336 | 0,641 | 0,833 | 0,916 | 0,968 | 0,996 | 1 | 0,999 | 0,980 | 0,965 |
| Leta po saditvi | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | ≥ 26
   (*1) |
| Normaliziran donos | 0,945 | 0,926 | 0,910 | 0,906 | 0,888 | 0,870 | 0,858 | 0,842 | 0,836 | 0,815 | 0,806 | 0,793 | 0,793 |

Leta po saditvi

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

Normaliziran donos

0

0

0,147

0,336

0,641

0,833

0,916

0,968

0,996

1

0,999

0,980

0,965

Leta po saditvi

14

15

16

17

18

19

20

21

22

23

24

25

≥ 26
   (*1)

Normaliziran donos

0,945

0,926

0,910

0,906

0,888

0,870

0,858

0,842

0,836

0,815

0,806

0,793

0,793

Možnost 1a vključuje naslednje metodološke korake:

| 1. | Za določitev povprečnega preteklega donosa poljščine se zberejo trije zadnji donosi poljščine, ugotovljeni na razmejeni parceli pred izvajanjem ukrepa v zvezi z dodatnostjo, in ustrezna starost dreves, ko so bili navedeni donosi opaženi; |
| --- | --- |

1.

Za določitev povprečnega preteklega donosa poljščine se zberejo trije zadnji donosi poljščine, ugotovljeni na razmejeni parceli pred izvajanjem ukrepa v zvezi z dodatnostjo, in ustrezna starost dreves, ko so bili navedeni donosi opaženi;

| 2. | izračuna se povprečje (aritmetična sredina) treh preteklih donosov poljščine; |
| --- | --- |

2.

izračuna se povprečje (aritmetična sredina) treh preteklih donosov poljščine;

| 3. | na podlagi starosti dreves, iz katere izhajajo podatki o preteklem donosu, se določi, kje na standardni krivulji rasti je ta povprečni pretekli donos poljščine (npr. če podatki o donosu izhajajo iz dreves, starih 7, 8 in 9 let, bi bilo treba za povprečni pretekli donos upoštevati leto 8); |
| --- | --- |

3.

na podlagi starosti dreves, iz katere izhajajo podatki o preteklem donosu, se določi, kje na standardni krivulji rasti je ta povprečni pretekli donos poljščine (npr. če podatki o donosu izhajajo iz dreves, starih 7, 8 in 9 let, bi bilo treba za povprečni pretekli donos upoštevati leto 8);

| 4. | za določitev naslednje točke scenarija dinamičnega donosa se povprečni pretekli donos poljščine iz 2. koraka pomnoži z ustrezno izračunano letno spremembo v odstotkih, ki izhaja iz standardne krivulje rasti (preglednica 4 spodaj); za začrtanje scenarija dinamičnega donosa se to ponovi za vsako naslednjo točko;

  Preglednica 4


  Letna sprememba v odstotkih donosa, ki izhaja iz standardne krivulje rasti



















  Leta po saditvi | 1 do 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letna sprememba v odstotkih | - | 128,0  % | 90,6  % | 30,0  % | 10,0  % | 5,6  % | 2,9  % | 0,4  % | -0,1  % | -1,9  % | -1,6  % | -2,0  % |
| Leta po saditvi | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | ≥ 26
   (*2) |
| Letna sprememba v odstotkih | -2,1  % | -1,7  % | -0,5  % | -1,9  % | -2,0  % | -1,4  % | -1,8  % | -0,8  % | -2,5  % | -1,1  % | -1,6  % | 0  % |

4.

za določitev naslednje točke scenarija dinamičnega donosa se povprečni pretekli donos poljščine iz 2. koraka pomnoži z ustrezno izračunano letno spremembo v odstotkih, ki izhaja iz standardne krivulje rasti (preglednica 4 spodaj); za začrtanje scenarija dinamičnega donosa se to ponovi za vsako naslednjo točko;

Preglednica 4

Letna sprememba v odstotkih donosa, ki izhaja iz standardne krivulje rasti

Leta po saditvi

1 do 3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

Letna sprememba v odstotkih

-

128,0  %

90,6  %

30,0  %

10,0  %

5,6  %

2,9  %

0,4  %

-0,1  %

-1,9  %

-1,6  %

-2,0  %

Leta po saditvi

15

16

17

18

19

20

21

22

23

24

25

≥ 26
   (*2)

Letna sprememba v odstotkih

-2,1  %

-1,7  %

-0,5  %

-1,9  %

-2,0  %

-1,4  %

-1,8  %

-0,8  %

-2,5  %

-1,1  %

-1,6  %

0  %

| 5. | za vključitev globalnega trenda donosa v scenarij dinamičnega donosa se uporabi skupna letna stopnja rasti, ki se izračuna na podlagi podatkov iz podatkovne zbirke FAOstat za ves svet + podatkov o donosu (preglednica 5 spodaj), za vsako točko scenarija dinamičnega donosa, da se izračuna scenarij dinamičnega donosa, popravljen na podlagi skupne letne stopnje rasti.

  Preglednica 5


  Skupna letna stopnja rasti palm (20-letna)








  Letno povečanje donosnosti palm – običajni scenarij | 1,37  % |
| --- | --- | --- |
| Na podlagi podatkovne zbirke FAOstat za ves svet + obdobje 2008–2017. |

5.

za vključitev globalnega trenda donosa v scenarij dinamičnega donosa se uporabi skupna letna stopnja rasti, ki se izračuna na podlagi podatkov iz podatkovne zbirke FAOstat za ves svet + podatkov o donosu (preglednica 5 spodaj), za vsako točko scenarija dinamičnega donosa, da se izračuna scenarij dinamičnega donosa, popravljen na podlagi skupne letne stopnje rasti.

Preglednica 5

Skupna letna stopnja rasti palm (20-letna)

Letno povečanje donosnosti palm – običajni scenarij

1,37  %

Na podlagi podatkovne zbirke FAOstat za ves svet + obdobje 2008–2017.

Možnost 1b: krivuljo rasti določi gospodarski subjekt

Ta možnost se lahko uporabi v izjemnih primerih, če lahko gospodarski subjekt dokaže, da možnost 1a ni ustrezna za njegov konkreten primer. Če je v takem primeru pričakovana krivulja rasti pri gospodarskem subjektu določena na podlagi razpoložljivih podatkov o sadikah palm (to se nanaša na njegov „običajen“ scenarij), se lahko ta krivulja uporabi kot podlaga za scenarij dinamičnega donosa namesto standardne krivulje rasti. Vsi koraki, opisani v možnosti 1, se upoštevajo tako, da se standardna krivulja rasti nadomesti z lastno krivuljo rasti gospodarskega subjekta. Gospodarski subjekt zato izračuna letno spremembo v odstotkih.

Krivulja rasti za posamezno parcelo se še vedno popravi za globalno spremembo donosa z uporabo skupne letne stopnje rasti, izračunane na podlagi podatkov iz podatkovne zbirke FAOstat za ves svet + podatkov o donosu (preglednica 5).

Možnost 2: pristop skupinskega certificiranja

V primeru skupinskega certificiranja ali kadar prva točka zbiranja ali proizvodni obrat deluje kot enota certificiranja, se lahko scenarij dinamičnega donosa določi z uporabo podobnega „premočrtnega“ scenarija dinamičnega donosa kot za enoletne poljščine. Ta pristop se lahko uporabi, če vodja skupine, prva točka zbiranja ali proizvodni obrat zaprosi za certificiranje skupine, ki uporablja enak ukrep v zvezi z dodatnostjo in kadar nasad ali območje, ki oskrbuje proizvodni obrat, vsebuje različno stara drevesa, kar pomeni, da letni donos dreves, s katerimi se oskrbuje proizvodni obrat, ostaja razmeroma nespremenjen.

Za določitev tega scenarija dinamičnega donosa mora vodja skupine evidentirati celotno območje nasada (ha), ki oskrbuje proizvodni obrat, in ves donos (sveža soplodja sadežev), ki ustreza navedenemu območju v vsakem od zadnjih treh let. To se uporablja za določitev letnega donosa na hektar za vsako od zadnjih treh let (v tonah/ha). Za te podatkovne točke se nato ugotovi povprečje, uporabijo pa se kot izhodišče za scenarij dinamičnega donosa. Izhodišče se kombinira z naklonom globalne linije trenda za oljno palmo iz podatkovne zbirke FAOstat za ves svet + podatkov (preglednica 2) za določitev scenarija dinamičnega donosa.

Sladkorni trs se pri določanju scenarija dinamičnega donosa obravnava kot enoletna poljščina.

3.   Določitev scenarija dinamičnega donosa za zaporedno pridelavo

Če se uporabljajo prakse pridelave več poljščin, kot je zaporedna pridelava, imajo gospodarski subjekti tri možnosti za izračun dodatne biomase:

| 1. | dokažejo, da druga poljščina ne zmanjšuje donosa glavne poljščine; |
| --- | --- |

1.

dokažejo, da druga poljščina ne zmanjšuje donosa glavne poljščine;

| 2. | če druga poljščina zmanjšuje donos glavne poljščine:






  a. | določijo scenarij dinamičnega donosa za sistem, v katerem je glavna poljščina vsako leto enaka; |
| --- | --- | --- |

2.

če druga poljščina zmanjšuje donos glavne poljščine:

a.

določijo scenarij dinamičnega donosa za sistem, v katerem je glavna poljščina vsako leto enaka;

| b. | določijo nadomestitveni faktor za sistem, v katerem je glavna poljščina vsako leto drugačna. |
| --- | --- |

b.

določijo nadomestitveni faktor za sistem, v katerem je glavna poljščina vsako leto drugačna.

Možnost 1. Dokaz o tem, da druga poljščina ne zmanjšuje donosa glavne poljščine

Če lahko gospodarski subjekt dokaže, da uvedba druge poljščine ne zmanjšuje donosa glavne poljščine, se lahko celoten donos druge poljščine uveljavlja kot dodatna biomasa.

To se lahko na primer dokaže s primerjavo ugotovljenega donosa glavne poljščine pred (3-letno preteklo povprečje) in po uvedbi druge poljščine.

Možnost 2a. Določitev scenarija dinamičnega donosa za sistem, v katerem je glavna poljščina vsako leto enaka

Scenarij dinamičnega donosa temelji na „običajnem“ scenariju za razmejeno parcelo. Kadar je glavna poljščina vsako leto enaka, se scenarij določi na podlagi najmanj triletnega povprečnega preteklega donosa glavne poljščine na tej parceli v kombinaciji z linijo globalnega trenda za glavno poljščino kot pri enoletnih poljščinah.

Ta pristop se lahko uporablja tudi takrat, kadar kolobarjenje sledi jasno opredeljenemu vzorcu kolobarjenja, ki ga je mogoče opaziti na podlagi preteklih podatkov, kar omogoča jasno določitev običajnega scenarija. V tem primeru je morda treba za določitev povprečnega preteklega donosa glavne poljščine uporabiti podatke, starejše od treh let.

Po izvedbi zaporedne pridelave se neto dodatna biomasa izračuna kot razlika med celotnim letnim donosom na razmejenem zemljišču (tj. donos glavne poljščine plus donos druge poljščine) in scenarijem dinamičnega donosa glavne poljščine.

Če sta glavna in druga poljščina različni surovini, ki dajeta različno kombinacijo sestavin poljščine (npr. olje, oljna pogača, škrob, vlakna), kadar se donosa glavne in druge poljščine seštejeta, izračun temelji na ustreznih merskih enotah, da se omogoči izračun enega samega reprezentativnega podatka za proizvedeno neto dodano biomaso. Glede na to metodologija omogoča uspešno nadomestitev izgube biomase glavne poljščine. Na primer, izračun je mogoče opraviti na podlagi navadne mase (tone) ali na podlagi energijske vsebnosti (npr. če se celotna druga poljščina uporablja za energijo, kot je bioplin). Izbiro metodologije utemelji gospodarski subjekt, potrdi pa revizor.

Možnost 2b. Določitev nadomestitvenega faktorja za sistem, v katerem je glavna poljščina vsako leto enaka

Kadar se glavna poljščina pri kolobarjenju vsako leto razlikuje in ne sledi urejenemu vzorcu, mora gospodarski subjekt oceniti kakršno koli izgubo donosa glavne poljščine zaradi druge poljščine in jo upoštevati pri količini uveljavljane dodatne biomase.

Gospodarski subjekt mora primerjati ugotovljeni donos glavne poljščine po uvedbi druge poljščine s preteklim donosom enake (glavne) poljščine. Primerjava se lahko izvede na podlagi ugotovljenih donosov na sosednjih poljih (npr. če ista kmetija goji enake poljščine s kolobarjenjem, vendar na različnih poljih) ali pa na podlagi utemeljene znanstvene literature, ki opisuje učinek zaporedne pridelave na navedene poljščine v navedeni regiji.

Za izračun dodatne biomase se vpliv na donos glavne poljščine pretvori v nadomestitveni faktor, ki se odšteje od količine druge poljščine. V zvezi z možnostjo 2a lahko faktor temelji na masi ali energijski vsebnosti in omogoča uspešno nadomestitev izgube biomase glavne poljščine. Izbiro metodologije utemelji gospodarski subjekt, potrdi pa revizor.

4.   Izračun količine dodatne biomase

Po izvedbi ukrepa v zvezi z dodatnostjo gospodarski subjekt določi količino biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki se lahko uveljavlja s primerjavo dejansko doseženega donosa poljščine na razmejeni parceli s scenarijem dinamičnega donosa. Revizor mora pri letni reviziji preveriti, ali je količina dosežene dodatne biomase v skladu z napovedmi v načrtu upravljanja, in zahtevati utemeljitev, če so razlike večje od 20 % v primerjavi z ocenami v načrtu upravljanja.

Če je zaprošena certifikacija za predhodno uporabljen ukrep v zvezi z dodatnostjo, se lahko v načrtu upravljanja izračuna in evidentira donos dodatne biomase. Čeprav to omogoča natančen izračun dejanske količine biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, se lahko biomasa z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč uveljavlja le po odobritvi certificiranja biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. V zvezi z biomaso, dobavljeno v preteklosti, zahtevki za nazaj niso možni.

Za izračun količine dodatne biomase mora gospodarski subjekt evidentirati celoten donos poljščine z razmejene parcele za vsako leto od začetka izvajanja ukrepa v zvezi z dodatnostjo. Gospodarski subjekt mora dokazati povezavo med določeno razmejeno parcelo in doseženim donosom poljščine (tone/ha).

Če se pridelana količina meri (tehta) šele na prvi točki zbiranja, na katero prispejo proizvodi več kmetov ali z več parcel, se lahko dokumentacija s prve točke zbiranja uporabi kot dokaz o pridelani količini (donosu) za vključene kmete in parcele.

Evidenca poslovne transakcije med gospodarskim subjektom in prvo točko zbiranja se lahko uporabi kot dokaz, če je mogoče dokazati povratno povezavo do določene razmejene parcele. V tem primeru je prva točka zbiranja odgovorna za zbiranje in evidentiranje podatkov o donosu poljščine. Evidentira donose biomase, zbrane na vsaki kmetiji (in po potrebi za navedeno razmejeno parcelo na kmetiji), na podlagi predloge, ki jo izda prostovoljni sistem.

V primeru skupinske revizije in če prva točka zbiranja deluje kot vodja skupine, je odgovorna za evidentiranje podatkov o donosu za vse razmejene parcele.

Za izračun količine dodatne biomase se podatki o donosu poljščine, pridobljeni za dano leto, primerjajo s scenarijem dinamičnega donosa. Donos dodatne biomase je enak razliki med ugotovljenim donosom poljščine in donosom, napovedanim s scenarijem dinamičnega donosa za isto leto, pomnoženi s površino A (ha) zadevne razmejene parcele. Ta dodatna količina se lahko uveljavlja kot biomasa z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč.

Dodatna biomasa = (Yx – DYBx) x A

pri čemer so:

| Yx | = | ugotovljeni donos v letu x (v tonah/ha/leto) |
| --- | --- | --- |
| DYBx | = | scenarij dinamičnega donosa v letu x (v tonah/ha/leto) |
| A | = | površina razmejene parcele (ha) |

Yx

=

ugotovljeni donos v letu x (v tonah/ha/leto)

DYBx

=

scenarij dinamičnega donosa v letu x (v tonah/ha/leto)

A

=

površina razmejene parcele (ha)

D.   Minimalna vsebina certifikata biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč

Certifikati goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč morajo vsebovati vse naslednje informacije:

| (a) | kontaktne podatke glavnega certificiranega subjekta (ime in naslov podjetja, podrobnosti imenovane kontaktne točke); |
| --- | --- |

(a)

kontaktne podatke glavnega certificiranega subjekta (ime in naslov podjetja, podrobnosti imenovane kontaktne točke);

| (b) | obseg certificiranja (vrsto uporabljenega ukrepa v zvezi z dodatnostjo in uporabljenega preskusa dodatnosti, pa tudi vrsto gospodarskega subjekta (če so lastniki malih kmetijskih gospodarstev)): |
| --- | --- |

(b)

obseg certificiranja (vrsto uporabljenega ukrepa v zvezi z dodatnostjo in uporabljenega preskusa dodatnosti, pa tudi vrsto gospodarskega subjekta (če so lastniki malih kmetijskih gospodarstev)):

| (c) | koordinate zemljepisne dolžine in širine (za kmetije in nasade, ki so certificirani kot posamezni subjekti); |
| --- | --- |

(c)

koordinate zemljepisne dolžine in širine (za kmetije in nasade, ki so certificirani kot posamezni subjekti);

| (d) | seznam mest, ki spadajo na področje uporabe certificiranja (ime in naslov); |
| --- | --- |

(d)

seznam mest, ki spadajo na področje uporabe certificiranja (ime in naslov);

| (e) | celotno količino biomase, certificirane kot biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč; |
| --- | --- |

(e)

celotno količino biomase, certificirane kot biomase z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč;

| (f) | kontaktne podatke organa za certificiranje (ime in naslov) ter logotip; |
| --- | --- |

(f)

kontaktne podatke organa za certificiranje (ime in naslov) ter logotip;

| (g) | (edinstveno) številko ali kodo certifikata; |
| --- | --- |

(g)

(edinstveno) številko ali kodo certifikata;

| (h) | kraj in datum izdaje; |
| --- | --- |

(h)

kraj in datum izdaje;

| (i) | datuma veljavnosti certifikata od/do (in datum certificiranja, če je ustrezno); |
| --- | --- |

(i)

datuma veljavnosti certifikata od/do (in datum certificiranja, če je ustrezno);

| (j) | žig in/ali podpis izdajatelja. |
| --- | --- |

(j)

žig in/ali podpis izdajatelja.

---

(1)  Če se vloži vloga za skupinsko certificiranje, mora vključevati ime in kontaktne podatke vodje skupine ter ime, kontaktne podatke in lokacije kmetij/nasadov, ki so del skupine.

(2)  Za trajnice je vedno potrebna ponovna zasaditev ob koncu življenjske dobe poljščine. Da se ponovna zasaditev šteje za ukrep v zvezi z dodatnostjo, mora gospodarski subjekt dokazati, da njegova ponovna zasaditev presega „običajni scenarij“.

(3)  Neto sedanja vrednost je razlika med sedanjo vrednostjo denarnih prilivov in sedanjo vrednostjo denarnih odlivov v določenem časovnem obdobju. Neto sedanja vrednost se uporablja pri načrtovanju naložbenega proračuna in naložbenem načrtovanju za analizo dobičkonosnosti prihodnje naložbe ali prihodnjega projekta. Vir: https://www.investopedia.com/terms/n/npv.asp.

(4)  cene proizvajalcev v skladu s podatkovno zbirko FAOstat. Vir: http://www.fao.org/faostat/en/#data/PP.

(5)  države OECD

(6)  V skladu s členom 2(7) Delegirane uredbe (EU) 2019/807 bi bilo treba izključiti nihanja donosa.

(7)  Za uporabo te možnosti morajo gospodarski subjekti dokazati, da je povezava med standardno krivuljo rasti in krivuljo rasti njihovega osnovnega scenarija manjša od 0,8.

(*1)  Po 25 letih bi se pričakoval nadaljnji upad donosa. A ker znaša običajna življenjska doba drevesa oljne palme 25 let, ni podatkov, ki bi potrjevali velikost upada po 25 letih. Zato je uporabljen previden pristop, na podlagi katerega se domneva, da bi krivulja donosa ostala na 25-letni ravni.

(*2)  Po 25 letih bi se pričakoval nadaljnji upad donosa. A ker znaša običajna življenjska doba drevesa oljne palme 25 let, ni podatkov, ki bi potrjevali velikost upada po 25 letih. Zato je uporabljen konservativen pristop, na podlagi katerega se domneva, da bi krivulja donosa ostala na 25-letni ravni.

---

PRILOGA IX

STANDARDNE VREDNOSTI EMISIJSKIH FAKTORJEV

| | parameter | | koeficient emisij TGP | vnos energije iz fosilnih goriv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | enota: | gCO2ekv/g | gCO2/kg | gCH4/kg | gN2O/kg | gCO2ekv/kg | MJ fosilnega goriva/kg |
| | | | | | | | |
| Potencial globalnega segrevanja | | | | | | |
| | CO2 | | 1 | | | | | |
| | CH4 | | 28 | | | | | |
| | N2O | | 265 | | | | | |
| | | | | | | | |
| Kmetijski vnosi: | | | | | | |
| N-gnojilo (kg N) | | | | | | |
| | Amonijev nitrat (AN) | | 2 671 | 6,9 | 2,1 | 3 469 | |
| | Amonijev sulfat (AS) | | 2 560 | 6,5 | 0,0 | 2 724 | |
| | Amonijev nitrat-sulfat (ANS) | | 2 561 | 8,9 | 1,3 | 3 162 | |
| | Amoniak, brezvodni | | 2 662 | 6,8 | 0,0 | 2 832 | |
| | Kalcijev amonijev nitrat (CAN) | | 2 863 | 7,3 | 2,1 | 3 670 | |
| | Kalcijev nitrat (CN) | | 2 653 | 7,0 | 5,1 | 4 348 | |
| | Sečnina | | 1 703 | 9,3 | 0,0 | 1 935 | |
| | Sečnina in amonijev nitrat (UAN) | | 2 182 | 7,5 | 1,1 | 2 693 | |
| Gnojilo P2O5 (kg P2O5) | | | | | | |
| | Trojni superfosfat (TSP) | | 517 | 0,9 | 0,0 | 544 | |
| | Rudninski fosfat 21 % P2O5 23 % SO3 | | 95 | 0,0 | 0,0 | 95 | |
| | Monoamonijev fosfat (MAP) 11 % N 52 % P2O5 | | 967 | 2,5 | 0,0 | 1 029 | |
| | Diamonijev fosfat (DAP) 18 % N 46 % P2O5 | | 1 459 | 3,7 | 0,0 | 1 552 | |
| Gnojilo K2O (kg K2O) | | | | | | |
| | Pepelika (MOP) 60 % K2O | | 409 | 0,17 | 0,0 | 413 | |
| Druga gnojila | | | | | | |
| | NPK 15-15-15 | | 4 261 | 10,0 | 1,7 | 5 013 | |
| | MgO (kg MgO) | | 769 | 0,0 | 0,0 | 769 | |
| | Gnojilo iz natrija (Na) (kg Na) | | 1 620 | 0,0 | 0,0 | 1 620 | |
| | | | | | | | |
| | Semena – ječmen: | | 189,5 | 0,08 | 0,4001 | 310,6 | 3,23 |
| | Semena – potaknjenci evkaliptusa | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | |
| | Semena – koruza | | 189,5 | 0,08 | 0,4001 | 310,6 | 3,23 |
| | Semena – potaknjenci topola | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | |
| | Semena – oljna ogrščica | | 451,0 | 0,27 | 1,0024 | 756,5 | 8,33 |
| | Semena – rž | | 191,0 | 0,08 | 0,4001 | 312,1 | 3,23 |
| | Semena – soja | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | |
| | Semena – sladkorna pesa | | 2 363,0 | 1,37 | 4,2096 | 3 651,7 | 38,44 |
| | Semena – sladkorni trs | | 4,97 | 0,00 | 0,0000 | 5,0 | 0,06 |
| | Semena – sončnica | | 451,0 | 0,27 | 1,0024 | 756,5 | 8,33 |
| | Semena – tritikala | | 180,0 | 0,04 | 0,4000 | 300,2 | 3,00 |
| | Semena – pšenica | | 163,7 | 0,04 | 0,4000 | 283,9 | 2,76 |
| | | | | | | | |

parameter

koeficient emisij TGP

vnos energije iz fosilnih goriv

enota:

gCO2ekv/g

gCO2/kg

gCH4/kg

gN2O/kg

gCO2ekv/kg

MJ fosilnega goriva/kg

Potencial globalnega segrevanja

CO2

1

CH4

28

N2O

265

Kmetijski vnosi:

N-gnojilo (kg N)

Amonijev nitrat (AN)

2 671

6,9

2,1

3 469

Amonijev sulfat (AS)

2 560

6,5

0,0

2 724

Amonijev nitrat-sulfat (ANS)

2 561

8,9

1,3

3 162

Amoniak, brezvodni

2 662

6,8

0,0

2 832

Kalcijev amonijev nitrat (CAN)

2 863

7,3

2,1

3 670

Kalcijev nitrat (CN)

2 653

7,0

5,1

4 348

Sečnina

1 703

9,3

0,0

1 935

Sečnina in amonijev nitrat (UAN)

2 182

7,5

1,1

2 693

Gnojilo P2O5 (kg P2O5)

Trojni superfosfat (TSP)

517

0,9

0,0

544

Rudninski fosfat 21 % P2O5 23 % SO3

95

0,0

0,0

95

Monoamonijev fosfat (MAP) 11 % N 52 % P2O5

967

2,5

0,0

1 029

Diamonijev fosfat (DAP) 18 % N 46 % P2O5

1 459

3,7

0,0

1 552

Gnojilo K2O (kg K2O)

Pepelika (MOP) 60 % K2O

409

0,17

0,0

413

Druga gnojila

NPK 15-15-15

4 261

10,0

1,7

5 013

MgO (kg MgO)

769

0,0

0,0

769

Gnojilo iz natrija (Na) (kg Na)

1 620

0,0

0,0

1 620

Semena – ječmen:

189,5

0,08

0,4001

310,6

3,23

Semena – potaknjenci evkaliptusa

0,0

0,00

0,0000

0,0

Semena – koruza

189,5

0,08

0,4001

310,6

3,23

Semena – potaknjenci topola

0,0

0,00

0,0000

0,0

Semena – oljna ogrščica

451,0

0,27

1,0024

756,5

8,33

Semena – rž

191,0

0,08

0,4001

312,1

3,23

Semena – soja

0,0

0,00

0,0000

0,0

Semena – sladkorna pesa

2 363,0

1,37

4,2096

3 651,7

38,44

Semena – sladkorni trs

4,97

0,00

0,0000

5,0

0,06

Semena – sončnica

451,0

0,27

1,0024

756,5

8,33

Semena – tritikala

180,0

0,04

0,4000

300,2

3,00

Semena – pšenica

163,7

0,04

0,4000

283,9

2,76

| | parameter | | koeficient emisij TGP | vnos energije iz fosilnih goriv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | enota: | gCO2ekv/g | gCO2/kg | gCH4/kg | gN2O/kg | gCO2ekv/kg | MJ fosilnega goriva/kg |
| Ostanki (surovina ali vhodni material): | | | | | | |
| | Digestat bioplina | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 |
| | Kompost iz praznih soplodij sadežev (palmovo olje) | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 |
| | Filtrna muljna pogača | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 |

parameter

koeficient emisij TGP

vnos energije iz fosilnih goriv

enota:

gCO2ekv/g

gCO2/kg

gCH4/kg

gN2O/kg

gCO2ekv/kg

MJ fosilnega goriva/kg

Ostanki (surovina ali vhodni material):

Digestat bioplina

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

Kompost iz praznih soplodij sadežev (palmovo olje)

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

Filtrna muljna pogača

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

| | parameter: | Koeficient emisij TGP | Vnos energije iz fosilnih goriv | Gostota | Kurilnost
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | enota: | gCO2/MJ | gCH4/MJ | gN2O/MJ | gCO2ekv/MJ | MJ fosilnega goriva/kg | MJ fosilnega goriva/MJ | kg/m3 | (v suhi snovi) |
| Goriva- plini | | | | | | | | |
| | Zemeljski plin (mešanica EU) | 66,00 | 0,0000 | - | 66,00 | | 1,2000 | | 49,2 |
| | UNP | 66,30 | 0,0000 | 0,0000 | 66,31 | | 1,2000 | | 46,0 |
| | Metan | | | | | | | | 50,0 |
| Goriva – tekočine (tudi pretvorbeni vnosi) | | | | | | | | |
| | Dizel | 95,1 | - | - | 95,10 | | 1,2300 | 832 | 43,1 |
| | Bencin | 93,3 | - | - | 93,30 | | 1,2000 | 745 | 43,2 |
| | Težko kurilno olje | 94,2 | - | - | 94,20 | | 1,1600 | 970 | 40,5 |
| | Etanol | | | | | | | 794 | 26,81 |
| | Metanol | 97,08 | 0,0001 | 0,0000 | 97,09 | | 1,7639 | 793 | 19,95 |
| | DME | | | | | | | 670 | 28,4 |
| | FAME | | | | | | | 890 | 37,2 |
| | HVO | | | | | | | | 44,0 |
| | Čisto rastlinsko olje | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Sintetični dizel (utekočinjanje biomase) | | | | | | | 780 | 44,0 |
| | Palmovo olje | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Repično olje | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Sojino olje | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Sončnično olje | | | | | | | 920 | 37,0 |

parameter:

Koeficient emisij TGP

Vnos energije iz fosilnih goriv

Gostota

Kurilnost

MJ/kg

enota:

gCO2/MJ

gCH4/MJ

gN2O/MJ

gCO2ekv/MJ

MJ fosilnega goriva/kg

MJ fosilnega goriva/MJ

kg/m3

(v suhi snovi)

Goriva- plini

Zemeljski plin (mešanica EU)

66,00

0,0000

-

66,00

1,2000

49,2

UNP

66,30

0,0000

0,0000

66,31

1,2000

46,0

Metan

50,0

Goriva – tekočine (tudi pretvorbeni vnosi)

Dizel

95,1

-

-

95,10

1,2300

832

43,1

Bencin

93,3

-

-

93,30

1,2000

745

43,2

Težko kurilno olje

94,2

-

-

94,20

1,1600

970

40,5

Etanol

794

26,81

Metanol

97,08

0,0001

0,0000

97,09

1,7639

793

19,95

DME

670

28,4

FAME

890

37,2

HVO

44,0

Čisto rastlinsko olje

920

37,0

Sintetični dizel (utekočinjanje biomase)

780

44,0

Palmovo olje

920

37,0

Repično olje

920

37,0

Sojino olje

920

37,0

Sončnično olje

920

37,0

| | parameter: | Koeficient emisij TGP | Vnos energije iz fosilnih goriv | Gostota | Kurilnost
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | enota: | gCO2/MJ | gCH4/MJ | gN2O/MJ | gCO2ekv/MJ | MJ fosilnega goriva/MJ | kg/m3 | (v suhi snovi) |
| Goriva – trdne snovi (tudi pretvorbeni vnosi) | | | | | | | |
| | Črni premog | 102,62 | 0,3854 | 0,0003 | 112,32 | 1,0909 | | 26,5 |
| | Lignit | 116,68 | 0,0014 | 0,0001 | 116,73 | 1,0149 | | 9,2 |
| | Lesni sekanci | | | | | | 155 | 19,0 |
| | Lesni peleti | | | | | 0,0080 | 650 | 19,0 |

parameter:

Koeficient emisij TGP

Vnos energije iz fosilnih goriv

Gostota

Kurilnost

MJ/kg

enota:

gCO2/MJ

gCH4/MJ

gN2O/MJ

gCO2ekv/MJ

MJ fosilnega goriva/MJ

kg/m3

(v suhi snovi)

Goriva – trdne snovi (tudi pretvorbeni vnosi)

Črni premog

102,62

0,3854

0,0003

112,32

1,0909

26,5

Lignit

116,68

0,0014

0,0001

116,73

1,0149

9,2

Lesni sekanci

155

19,0

Lesni peleti

0,0080

650

19,0

| | parameter: | Gostota | Kurilnost
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| | enota: | kg/m3 | (v suhi snovi) |
| Goriva/surovina/soproizvodi/ostanki/odpadki | | | |
| | Bale kmetijskih odpadkov | | 18,0 |
| Živalska maščoba (loj) | | 38,8 |
| Odpadki sladkornega trsa | | 17,0 |
| Odpadki sladkornega trsa na izhodu iz stiskalnice (suhi) | 120 | 17,0 |
| Bale odpadkov sladkornega trsa (suhi) | 165 | 17,0 |
| Peleti odpadkov sladkornega trsa (suhi) | 650 | 17,0 |
| Ječmen | | 17,0 |
| Biobencin | | 44,0 |
| Biološki odpadki | | 20,7 |
| Posušene žitne droži s topnimi ostanki (ječmen) | | 17,8 |
| Posušene žitne droži s topnimi ostanki (koruza) | | 19,2 |
| Posušene žitne droži s topnimi ostanki (rž) | | 17,8 |
| Posušene žitne droži s topnimi ostanki (tritikala) | | 18,0 |
| Posušene žitne droži s topnimi ostanki (pšenica) | | 18,1 |
| Evkaliptus (SRC) | | 19,0 |
| Maščobne kisline | | 37,0 |
| Sveži grozdi sadežev | | 24,0 |
| Gozdarski ostanki | | 19,0 |
| Glicerol | | 16,0 |
| Industrijski ostanki (les) | | 19,0 |
| Gnoj | | 12,0 |
| Koruza (samo zrna) | | 17,3 |
| Koruza, cela rastlina | | 16,9 |
| Moka iz palmovih jedrc | 570 | 18,5 |
| Olje palmovih jedrc | | 37,0 |
| Topol (SRC) | | 19,0 |
| Seme oljne ogrščice | | 27,0 |
| Tropine oljne ogrščice | | 18,4 |
| Rž | | 17,1 |
| Žagovina | | 19,0 |
| Soja | | 23,0 |
| Sojina oljna pogača | | 19,1 |
| Deblovina (bor) | | 19,0 |
| Slama | | 17,2 |
| Slamnate bale | 125 | 17,2 |
| Rezana slama | 50 | 17,2 |
| Slamnati peleti | 600 | 17,2 |
| Sladkorna pesa | | 16,3 |
| Pulpa sladkorne pese | | 16,1 |
| Sladkorni trs | | 19,6 |
| Sončnično seme | | 27,2 |
| Sončnična oljna pogača | | 18,2 |
| Tritikala | | 16,9 |
| Vinasa | | 14,0 |
| Odpadno olje za kuhanje | | 37,0 |
| Pšenica | | 17,0 |
| Slama pšenice | | 17,2 |

parameter:

Gostota

Kurilnost

MJ/kg

enota:

kg/m3

(v suhi snovi)

Goriva/surovina/soproizvodi/ostanki/odpadki

Bale kmetijskih odpadkov

18,0

Živalska maščoba (loj)

38,8

Odpadki sladkornega trsa

17,0

Odpadki sladkornega trsa na izhodu iz stiskalnice (suhi)

120

17,0

Bale odpadkov sladkornega trsa (suhi)

165

17,0

Peleti odpadkov sladkornega trsa (suhi)

650

17,0

Ječmen

17,0

Biobencin

44,0

Biološki odpadki

20,7

Posušene žitne droži s topnimi ostanki (ječmen)

17,8

Posušene žitne droži s topnimi ostanki (koruza)

19,2

Posušene žitne droži s topnimi ostanki (rž)

17,8

Posušene žitne droži s topnimi ostanki (tritikala)

18,0

Posušene žitne droži s topnimi ostanki (pšenica)

18,1

Evkaliptus (SRC)

19,0

Maščobne kisline

37,0

Sveži grozdi sadežev

24,0

Gozdarski ostanki

19,0

Glicerol

16,0

Industrijski ostanki (les)

19,0

Gnoj

12,0

Koruza (samo zrna)

17,3

Koruza, cela rastlina

16,9

Moka iz palmovih jedrc

570

18,5

Olje palmovih jedrc

37,0

Topol (SRC)

19,0

Seme oljne ogrščice

27,0

Tropine oljne ogrščice

18,4

Rž

17,1

Žagovina

19,0

Soja

23,0

Sojina oljna pogača

19,1

Deblovina (bor)

19,0

Slama

17,2

Slamnate bale

125

17,2

Rezana slama

50

17,2

Slamnati peleti

600

17,2

Sladkorna pesa

16,3

Pulpa sladkorne pese

16,1

Sladkorni trs

19,6

Sončnično seme

27,2

Sončnična oljna pogača

18,2

Tritikala

16,9

Vinasa

14,0

Odpadno olje za kuhanje

37,0

Pšenica

17,0

Slama pšenice

17,2

| Parameter: | Koeficient emisij TGP | Vnos energije iz fosilnih goriv | Kurilnost
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| enota: | gCO2/kg | gCH4/kg | (pri 0 % vode) | gCO2ekv/kg | gCO2/MJ | gCH4/MJ | gN2O/MJ | gCO2ekv/MJ | MJ fosilnega goriva/kg | MJ fosilnega goriva/MJ | (v suhi snovi) |
| Pretvorbeni vnosi | | | | | | | | | | | |
| | Amoniak | 2 350,6 | 0,00 | 0,0022 | 2 351,3 | | | | | 42,50 | | |
| | Amonijev sulfat ((NH4)2SO4) | 420,9 | 1,29 | 0,0002 | 453,2 | | | | | 7,56 | | |
| | Sredstvo proti penjenju (domnevno propilen glikol) | 3 119,5 | 4,96 | 0,105 | 3 274,8 | | | | | 34,97 | | |
| | Alfa-amilaza | 1 000,0 | 0,00 | 0,0000 | 1 000,0 | | | | | 15,00 | | |
| | Glukoamilaza | 7 500,0 | 0,00 | 0,0000 | 7 500,0 | | | | | 97,00 | | |
| | Kalcijev klorid (CaCl2) | 38,6 | 0,002 | 0,001 | 38,8 | | | | | 0,50 | | |
| | Cikloheksan | 723,0 | 0,00 | 0,0000 | 723,0 | | | | | 9,90 | | |
| | Diamonijev fosfat (DAP) | 653,2 | 0,81 | 0,004 | 674,4 | | | | | 10,23 | | |
| | Fullerjeva zemlja | 197,0 | 0,04 | 0,0063 | 199,8 | | | | | 2,54 | | |
| | N-heksan | | | | | 80,08 | 0,0146 | 0,0003 | 80,53 | | 0,3204 | 45,1 |
| | Klorovodikova kislina (HCl) | 977,1 | 2,91 | 0,0376 | 1 061,1 | | | | | 14,84 | | |
| | Maziva | 947,0 | 0,00 | 0,0000 | 947,0 | | | | | 53,28 | | |
| | Magnezijev sulfat (MgSO4) | 191,4 | 0,04 | -0,002 | 191,8 | | | | | -3,24 | | |
| | Monokalijev fosfat (KH2PO4) | 238,7 | 0,91 | 0,012 | 264,9 | | | | | 4,43 | | |
| | Dušik | 52,6 | 0,12 | 0,0024 | 56,4 | | | | | 1,08 | | |
| | Fosforjeva kislina (H3PO4) | 2 808,9 | 11,36 | 0,1067 | 3 124,7 | | | | | 28,61 | | |
| | Kalijev hidroksid (KOH) | 403,0 | 0,40 | 0,0208 | 419,1 | | | | | 11,47 | | |
| | Čisti CaO za procese | 1 188,5 | 0,10 | 0,0080 | 1 193,2 | | | | | 7,87 | | |
| | Natrijev karbonat (Na2CO3) | 1 133,5 | 4,39 | 0,0060 | 1 245,1 | | | | | 14,92 | | |
| | Natrijev klorid (NaCl) | 12,7 | 0,02 | 0,001 | 13,3 | | | | | 0,23 | | |
| | Natrijev hidroksid (NaOH) | 485,5 | 1,45 | 0,0271 | 529,7 | | | | | 10,16 | | |
| | Natrijev metoksid (Na(CH3O)) | 2 207,7 | 7,56 | 0,0965 | 2 425,5 | | | | | 45,64 | | |
| | SO2 | 52,0 | 0,03 | 0,001 | 53,3 | | | | | 0,78 | | |
| | Žveplova kislina (H2SO4) | 210,2 | 0,24 | 0,0046 | 217,5 | | | | | 4,02 | | |
| | Sečnina | 1 790,9 | 1,92 | 0,027 | 1 846,6 | | | | | 31,71 | | |

Parameter:

Koeficient emisij TGP

Vnos energije iz fosilnih goriv

Kurilnost

MJ/kg

enota:

gCO2/kg

gCH4/kg

(pri 0 % vode)

gCO2ekv/kg

gCO2/MJ

gCH4/MJ

gN2O/MJ

gCO2ekv/MJ

MJ fosilnega goriva/kg

MJ fosilnega goriva/MJ

(v suhi snovi)

Pretvorbeni vnosi

Amoniak

2 350,6

0,00

0,0022

2 351,3

42,50

Amonijev sulfat ((NH4)2SO4)

420,9

1,29

0,0002

453,2

7,56

Sredstvo proti penjenju (domnevno propilen glikol)

3 119,5

4,96

0,105

3 274,8

34,97

Alfa-amilaza

1 000,0

0,00

0,0000

1 000,0

15,00

Glukoamilaza

7 500,0

0,00

0,0000

7 500,0

97,00

Kalcijev klorid (CaCl2)

38,6

0,002

0,001

38,8

0,50

Cikloheksan

723,0

0,00

0,0000

723,0

9,90

Diamonijev fosfat (DAP)

653,2

0,81

0,004

674,4

10,23

Fullerjeva zemlja

197,0

0,04

0,0063

199,8

2,54

N-heksan

80,08

0,0146

0,0003

80,53

0,3204

45,1

Klorovodikova kislina (HCl)

977,1

2,91

0,0376

1 061,1

14,84

Maziva

947,0

0,00

0,0000

947,0

53,28

Magnezijev sulfat (MgSO4)

191,4

0,04

-0,002

191,8

-3,24

Monokalijev fosfat (KH2PO4)

238,7

0,91

0,012

264,9

4,43

Dušik

52,6

0,12

0,0024

56,4

1,08

Fosforjeva kislina (H3PO4)

2 808,9

11,36

0,1067

3 124,7

28,61

Kalijev hidroksid (KOH)

403,0

0,40

0,0208

419,1

11,47

Čisti CaO za procese

1 188,5

0,10

0,0080

1 193,2

7,87

Natrijev karbonat (Na2CO3)

1 133,5

4,39

0,0060

1 245,1

14,92

Natrijev klorid (NaCl)

12,7

0,02

0,001

13,3

0,23

Natrijev hidroksid (NaOH)

485,5

1,45

0,0271

529,7

10,16

Natrijev metoksid (Na(CH3O))

2 207,7

7,56

0,0965

2 425,5

45,64

SO2

52,0

0,03

0,001

53,3

0,78

Žveplova kislina (H2SO4)

210,2

0,24

0,0046

217,5

4,02

Sečnina

1 790,9

1,92

0,027

1 846,6

31,71

| parameter: | Izkoristek goriva | Emisije izpušnih plinov v prometu |
| --- | --- | --- |
| enota: | MJ/tkm | gCH4/tkm | gN2O/tkm |
| Izkoristki v prometu – tovornjaki | | | |
| | Tovornjak (40 ton) za suhe proizvode (dizel) | 0,81 | 0,003 | 0,0015 |
| | Tovornjak (40 ton) za sekance (in suhe proizvode podobne velikosti) (dizel) | 0,84 | 0,004 | 0,0016 |
| | Tovornjak (40 ton) za tekočine in pelete (dizel) | 0,87 | 0,004 | 0,0016 |
| | Tovornjak (40 ton) za gnoj (dizel) | 0,88 | 0,004 | 0,0016 |
| | Tovornjak (40 ton) za biološke odpadke (dizel) | 0,84 | 0,004 | 0,0016 |
| | Tovornjak (40 ton) za prevoz sladkornega trsa | 1,37 | 0,001 | 0,0039 |
| | Tovornjak (12 ton) za prevoz svežih grozdov sadežev (dizel) | 2,24 | 0,002 | 0,0015 |
| | Tovornjak prekucnik MB2213 za prevoz filtrnega mulja | 3,60 | 0,000 | 0,0000 |
| | Tovornjak cisterna MB2318 za prevoz vinase | 2,16 | 0,000 | 0,0000 |
| | Tovornjak cisterna MB2318 za prevoz semena trsa | 2,61 | 0,000 | 0,0000 |
| | Tovornjak cisterna z vodnimi topovi za prevoz vinase | 0,94 | | |
| Izkoristki v prometu – ladje | | | |
| | Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Handymax“ (kurilno olje) – zrna | 0,10 | | |
| | Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Handysize“ (kurilno olje) – lesni sekanci z nasipno gostoto 221 kg/m3 | 0,26 | | |
| | Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Supramax“ (kurilno olje) – lesni sekanci z nasipno gostoto 221 kg/m3 | 0,16 | | |
| | Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Handysize“ (kurilno olje) – peleti z nasipno gostoto 650 kg/m3 | 0,10 | | |
| | Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Supramax“ (kurilno olje) – peleti z nasipno gostoto 650 kg/m3 | 0,07 | | |
| | Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Handysize“ (kurilno olje) – kmetijski odpadki z nizko nasipno gostoto (125 kg/m3) | 0,43 | | |
| | Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Supramax“ (kurilno olje) – kmetijski odpadki z nizko nasipno gostoto (125 kg/m3) | 0,27 | | |
| | Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Handysize“ (kurilno olje) – kmetijski odpadki z visoko nasipno gostoto (300 kg/m3) | 0,20 | | |
| | Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Supramax“ (kurilno olje) – kmetijski odpadki z visoko nasipno gostoto (300 kg/m3) | 0,13 | | |
| | Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Handysize“ (kurilno olje) – moka iz palmovih jedrc | 0,13 | | |
| | Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Supramax“ (kurilno olje) – moka iz palmovih jedrc | 0,07 | | |
| | Tanker za prevoz kemikalij/proizvodov, 12,617 kt (kurilno olje) | 0,12 | | |
| | Tanker za prevoz kemikalij/proizvodov, 15 kt (kurilno olje) za prevoz etanola | 0,17 | | |
| | Tanker za prevoz kemikalij/proizvodov, 15 kt (kurilno olje) za prevoz FAME in HVO | 0,16 | | |
| | Tanker za prevoz kemikalij/proizvodov, 22,56 kt (kurilno olje) | 0,10 | | |
| | Ladja za prevoz razsutega tovora po celinskih plovnih poteh, 8,8 kt (dizel) | 0,32 | 0,093 | 0,0004 |
| | Ladja za prevoz po celinskih plovnih poteh, 1,2 kt (dizel) | 0,50 | 0,030 | |
| Izkoristki v prometu – cevovodi in železnica | | | |
| | Lokalni (10 km) cevovod | 0,00 | 0,000 | 0,0000 |
| | Tovorni vlak ZDA (dizel) | 0,25 | 0,005 | 0,0010 |
| | Železnica (električna, SN) | 0,21 | | |

parameter:

Izkoristek goriva

Emisije izpušnih plinov v prometu

enota:

MJ/tkm

gCH4/tkm

gN2O/tkm

Izkoristki v prometu – tovornjaki

Tovornjak (40 ton) za suhe proizvode (dizel)

0,81

0,003

0,0015

Tovornjak (40 ton) za sekance (in suhe proizvode podobne velikosti) (dizel)

0,84

0,004

0,0016

Tovornjak (40 ton) za tekočine in pelete (dizel)

0,87

0,004

0,0016

Tovornjak (40 ton) za gnoj (dizel)

0,88

0,004

0,0016

Tovornjak (40 ton) za biološke odpadke (dizel)

0,84

0,004

0,0016

Tovornjak (40 ton) za prevoz sladkornega trsa

1,37

0,001

0,0039

Tovornjak (12 ton) za prevoz svežih grozdov sadežev (dizel)

2,24

0,002

0,0015

Tovornjak prekucnik MB2213 za prevoz filtrnega mulja

3,60

0,000

0,0000

Tovornjak cisterna MB2318 za prevoz vinase

2,16

0,000

0,0000

Tovornjak cisterna MB2318 za prevoz semena trsa

2,61

0,000

0,0000

Tovornjak cisterna z vodnimi topovi za prevoz vinase

0,94

Izkoristki v prometu – ladje

Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Handymax“ (kurilno olje) – zrna

0,10

Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Handysize“ (kurilno olje) – lesni sekanci z nasipno gostoto 221 kg/m3

0,26

Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Supramax“ (kurilno olje) – lesni sekanci z nasipno gostoto 221 kg/m3

0,16

Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Handysize“ (kurilno olje) – peleti z nasipno gostoto 650 kg/m3

0,10

Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Supramax“ (kurilno olje) – peleti z nasipno gostoto 650 kg/m3

0,07

Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Handysize“ (kurilno olje) – kmetijski odpadki z nizko nasipno gostoto (125 kg/m3)

0,43

Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Supramax“ (kurilno olje) – kmetijski odpadki z nizko nasipno gostoto (125 kg/m3)

0,27

Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Handysize“ (kurilno olje) – kmetijski odpadki z visoko nasipno gostoto (300 kg/m3)

0,20

Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Supramax“ (kurilno olje) – kmetijski odpadki z visoko nasipno gostoto (300 kg/m3)

0,13

Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Handysize“ (kurilno olje) – moka iz palmovih jedrc

0,13

Ladja za prevoz razsutega tovora velikostnega razreda „Supramax“ (kurilno olje) – moka iz palmovih jedrc

0,07

Tanker za prevoz kemikalij/proizvodov, 12,617 kt (kurilno olje)

0,12

Tanker za prevoz kemikalij/proizvodov, 15 kt (kurilno olje) za prevoz etanola

0,17

Tanker za prevoz kemikalij/proizvodov, 15 kt (kurilno olje) za prevoz FAME in HVO

0,16

Tanker za prevoz kemikalij/proizvodov, 22,56 kt (kurilno olje)

0,10

Ladja za prevoz razsutega tovora po celinskih plovnih poteh, 8,8 kt (dizel)

0,32

0,093

0,0004

Ladja za prevoz po celinskih plovnih poteh, 1,2 kt (dizel)

0,50

0,030

Izkoristki v prometu – cevovodi in železnica

Lokalni (10 km) cevovod

0,00

0,000

0,0000

Tovorni vlak ZDA (dizel)

0,25

0,005

0,0010

Železnica (električna, SN)

0,21

Ogljična intenzivnost električne energije, proizvedene in uporabljene v EU leta 2019 [gCO2ekv/kWh]

Z emisijami višje v verigi brez emisij iz gradnje

| | Ogljična intenzivnost neto proizvodnje električne energije | Ogljična intenzivnost uporabljene električne energije (VN) | Ogljična intenzivnost uporabljene električne energije (SN) | Ogljična intenzivnost uporabljene električne energije (NN) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | 153 | 238 | 240 | 245 |
| Belgija | 204 | 214 | 215 | 219 |
| Bolgarija | 493 | 504 | 510 | 532 |
| Ciper | 757 | 768 | 772 | 787 |
| Češka | 518 | 526 | 531 | 549 |
| Nemčija | 389 | 386 | 388 | 398 |
| Danska | 100 | 135 | 136 | 139 |
| Estonija | 654 | 468 | 471 | 485 |
| Grčija | 577 | 585 | 590 | 610 |
| Španija | 245 | 248 | 251 | 263 |
| Finska | 105 | 127 | 128 | 130 |
| Francija | 74 | 81 | 82 | 86 |
| Hrvaška | 208 | 329 | 333 | 349 |
| Madžarska | 277 | 307 | 310 | 322 |
| Irska | 349 | 357 | 360 | 374 |
| Italija | 352 | 331 | 333 | 343 |
| Latvija | 203 | 312 | 315 | 325 |
| Litva | 79 | 291 | 294 | 305 |
| Luksemburg | 93 | 311 | 312 | 316 |
| Malta | 455 | 437 | 441 | 454 |
| Nizozemska | 430 | 415 | 417 | 426 |
| Poljska | 742 | 715 | 720 | 741 |
| Portugalska | 268 | 282 | 285 | 299 |
| Romunija | 388 | 421 | 427 | 454 |
| Slovaška | 168 | 316 | 319 | 329 |
| Slovenija | 269 | 281 | 283 | 291 |
| Švedska | 20 | 25 | 25 | 26 |
| EU27 | 288 | 295 | 298 | 308 |
| Islandija | 7 | 7 | 7 | 7 |
| Norveška | 12 | 20 | 20 | 21 |
| Švica | 32 | 107 | 108 | 112 |
| Združeno kraljestvo | 271 | 277 | 280 | 292 |
| Albanija | 0 | 302 | 308 | 332 |
| Bosna in Hercegovina | 799 | 766 | 776 | 818 |
| Kosovo | 1 099 | 1 067 | 1 097 | 1 224 |
| Moldavija | 246 | 446 | 453 | 476 |
| Črna gora | 472 | 588 | 599 | 646 |
| Severna Makedonija | 794 | 760 | 774 | 831 |
| Srbija | 807 | 819 | 833 | 892 |
| Turčija | 487 | 508 | 516 | 546 |
| Belorusija | 449 | 458 | 462 | 479 |
| Rusija | 459 | 474 | 479 | 496 |
| Ukrajina | 407 | 419 | 423 | 439 |

Ogljična intenzivnost neto proizvodnje električne energije

Ogljična intenzivnost uporabljene električne energije (VN)

Ogljična intenzivnost uporabljene električne energije (SN)

Ogljična intenzivnost uporabljene električne energije (NN)

Avstrija

153

238

240

245

Belgija

204

214

215

219

Bolgarija

493

504

510

532

Ciper

757

768

772

787

Češka

518

526

531

549

Nemčija

389

386

388

398

Danska

100

135

136

139

Estonija

654

468

471

485

Grčija

577

585

590

610

Španija

245

248

251

263

Finska

105

127

128

130

Francija

74

81

82

86

Hrvaška

208

329

333

349

Madžarska

277

307

310

322

Irska

349

357

360

374

Italija

352

331

333

343

Latvija

203

312

315

325

Litva

79

291

294

305

Luksemburg

93

311

312

316

Malta

455

437

441

454

Nizozemska

430

415

417

426

Poljska

742

715

720

741

Portugalska

268

282

285

299

Romunija

388

421

427

454

Slovaška

168

316

319

329

Slovenija

269

281

283

291

Švedska

20

25

25

26

EU27

288

295

298

308

Islandija

7

7

7

7

Norveška

12

20

20

21

Švica

32

107

108

112

Združeno kraljestvo

271

277

280

292

Albanija

0

302

308

332

Bosna in Hercegovina

799

766

776

818

Kosovo

1 099

1 067

1 097

1 224

Moldavija

246

446

453

476

Črna gora

472

588

599

646

Severna Makedonija

794

760

774

831

Srbija

807

819

833

892

Turčija

487

508

516

546

Belorusija

449

458

462

479

Rusija

459

474

479

496

Ukrajina

407

419

423

439

| | parameter: | koeficient emisij TGP |
| --- | --- | --- |
| | enota: | gCH4/MJ | gN2O/MJ | gCO2ekv/MJ |
| Emisije iz delovanja strojev, tudi sekanci (
  na MJ dizla) | | | |
| | Emisije CH4 in N2O iz uporabe dizla (promet) | 0,0008 | 0,0032 | 0,97 |
| | Emisije CH4 in N2O iz uporabe dizla (gozdarstvo) | 0,0008 | 0,0032 | 0,97 |
| | Emisije CH4 in N2O iz uporabe dizla (kmetijstvo) | 0,0013 | 0,0032 | 0,97 |
| Emisije iz kotla ali SPTE (
  na MJ surovin) | | | |
| | Emisije CH4 in N2O iz kotla za kmetijske odpadke | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | Emisije CH4 in N2O iz SPTE iz kmetijskih odpadkov | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | Emisije CH4 in N2O iz kotla za odpadke sladkornega trsa | 0,0025 | 0,0012 | 0,43 |
| | Emisije CH4 in N2O iz SPTE iz odpadkov sladkornega trsa | 0,0025 | 0,0012 | 0,43 |
| | Emisije CH4 in N2O iz plinskega motorja za SPTE iz bioplina | 0,3400 | 0,0014 | 8,92 |
| | Emisije CH4 in N2O iz kotla za bioplin | 0,0025 | 0,0010 | 0,36 |
| | Emisije CH4 in N2O iz STPE iz črnega premoga | 0,0018 | 0,0050 | 1,53 |
| | Emisije CH4 in N2O iz STPE iz lignita | 0,0007 | 0,0028 | 0,86 |
| | Emisije CH4 in N2O iz kotla za ZP | 0,0025 | 0,0010 | 0,36 |
| | Emisije CH4 in N2O iz STPE iz ZP | 0,0042 | 0,0008 | 0,36 |
| | Emisije CH4 in N2O iz plinskega motorja na ZP | 0,0030 | 0,0001 | 0,10 |
| | Emisije CH4 in N2O iz kotla za palmove lupine in vlakna | 0,0030 | 0,0040 | 1,27 |
| | Emisije CH4 in N2O iz STPE iz palmovih lupin in vlaken | 0,0030 | 0,0040 | 1,27 |
| | Emisije CH4 in N2O iz kotla za moko iz palmovih jedrc | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | Emisije CH4 in N2O iz STPE iz moke iz palmovih jedrc | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | Emisije CH4 in N2O iz kotla za žagovino | 0,0049 | 0,0010 | 0,41 |
| | Emisije CH4 in N2O iz kotla za slamnate pelete | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | Emisije CH4 in N2O iz STPE iz slamnatih peletov | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | Emisije CH4 in N2O iz kotla za lesne sekance | 0,0049 | 0,0010 | 0,41 |
| | Emisije CH4 in N2O iz STPE iz lesnih sekancev | 0,0049 | 0,0010 | 0,41 |
| | Emisije CH4 in N2O iz kotla za lesne pelete | 0,0030 | 0,0006 | 0,25 |
| | Emisije CH4 in N2O iz STPE iz lesnih peletov | 0,0030 | 0,0006 | 0,25 |
| | Emisije CH4 in N2O iz kotla za tekoče gorivo | 0,0009 | 0,0004 | 0,14 |
| | Emisije CH4 in N2O iz sosežiga lesnih peletov (zgorevanje v lebdeči plasti v elektrarni na premog) | 0,0010 | 0,0610 | 18,20 |
| | Emisije CH4 in N2O iz sosežiga lesnih peletov (zgorevanje praha v elektrarni na premog) | 0,0009 | 0,0014 | 0,44 |
| | | | | |
| Emisije iz shranjevanja digestata | | | |
| | Emisije CH4 in N2O iz shranjevanja odprtega digestata bioloških odpadkov | 0,4930 | 0,0319 | 21,82 |
| | Emisije CH4 in N2O iz shranjevanja odprtega digestata koruze | 0,4422 | 0,0082 | 13,51 |
| | Emisije CH4 in N2O iz shranjevanja odprtega digestata gnoja | 1,9917 | 0,0663 | 69,56 |

parameter:

koeficient emisij TGP

enota:

gCH4/MJ

gN2O/MJ

gCO2ekv/MJ

Emisije iz delovanja strojev, tudi sekanci (
  na MJ dizla)

Emisije CH4 in N2O iz uporabe dizla (promet)

0,0008

0,0032

0,97

Emisije CH4 in N2O iz uporabe dizla (gozdarstvo)

0,0008

0,0032

0,97

Emisije CH4 in N2O iz uporabe dizla (kmetijstvo)

0,0013

0,0032

0,97

Emisije iz kotla ali SPTE (
  na MJ surovin)

Emisije CH4 in N2O iz kotla za kmetijske odpadke

0,0017

0,0007

0,24

Emisije CH4 in N2O iz SPTE iz kmetijskih odpadkov

0,0017

0,0007

0,24

Emisije CH4 in N2O iz kotla za odpadke sladkornega trsa

0,0025

0,0012

0,43

Emisije CH4 in N2O iz SPTE iz odpadkov sladkornega trsa

0,0025

0,0012

0,43

Emisije CH4 in N2O iz plinskega motorja za SPTE iz bioplina

0,3400

0,0014

8,92

Emisije CH4 in N2O iz kotla za bioplin

0,0025

0,0010

0,36

Emisije CH4 in N2O iz STPE iz črnega premoga

0,0018

0,0050

1,53

Emisije CH4 in N2O iz STPE iz lignita

0,0007

0,0028

0,86

Emisije CH4 in N2O iz kotla za ZP

0,0025

0,0010

0,36

Emisije CH4 in N2O iz STPE iz ZP

0,0042

0,0008

0,36

Emisije CH4 in N2O iz plinskega motorja na ZP

0,0030

0,0001

0,10

Emisije CH4 in N2O iz kotla za palmove lupine in vlakna

0,0030

0,0040

1,27

Emisije CH4 in N2O iz STPE iz palmovih lupin in vlaken

0,0030

0,0040

1,27

Emisije CH4 in N2O iz kotla za moko iz palmovih jedrc

0,0017

0,0007

0,24

Emisije CH4 in N2O iz STPE iz moke iz palmovih jedrc

0,0017

0,0007

0,24

Emisije CH4 in N2O iz kotla za žagovino

0,0049

0,0010

0,41

Emisije CH4 in N2O iz kotla za slamnate pelete

0,0017

0,0007

0,24

Emisije CH4 in N2O iz STPE iz slamnatih peletov

0,0017

0,0007

0,24

Emisije CH4 in N2O iz kotla za lesne sekance

0,0049

0,0010

0,41

Emisije CH4 in N2O iz STPE iz lesnih sekancev

0,0049

0,0010

0,41

Emisije CH4 in N2O iz kotla za lesne pelete

0,0030

0,0006

0,25

Emisije CH4 in N2O iz STPE iz lesnih peletov

0,0030

0,0006

0,25

Emisije CH4 in N2O iz kotla za tekoče gorivo

0,0009

0,0004

0,14

Emisije CH4 in N2O iz sosežiga lesnih peletov (zgorevanje v lebdeči plasti v elektrarni na premog)

0,0010

0,0610

18,20

Emisije CH4 in N2O iz sosežiga lesnih peletov (zgorevanje praha v elektrarni na premog)

0,0009

0,0014

0,44

Emisije iz shranjevanja digestata

Emisije CH4 in N2O iz shranjevanja odprtega digestata bioloških odpadkov

0,4930

0,0319

21,82

Emisije CH4 in N2O iz shranjevanja odprtega digestata koruze

0,4422

0,0082

13,51

Emisije CH4 in N2O iz shranjevanja odprtega digestata gnoja

1,9917

0,0663

69,56

| | koeficient emisij TGP |
| --- | --- |
| | gCO2/kg | gCH4/kg | gN2O/kg | gCO2ekv/kg | gCO2/MJ | gCH4/MJ | gN2O/MJ | gCO2ekv/MJ |
| Dobropisi emisij metana iz gnoja (
  na MJ bioplina) | | | | | | | | |
| | Dobropisi emisij CH4 in N2O za gnoj | | | | | | 1,4700 | 0,0279 | 45,05 |
| | | | | | | | | | |
| | Ni emisij | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0000 | 0,00 |

koeficient emisij TGP

gCO2/kg

gCH4/kg

gN2O/kg

gCO2ekv/kg

gCO2/MJ

gCH4/MJ

gN2O/MJ

gCO2ekv/MJ

Dobropisi emisij metana iz gnoja (
  na MJ bioplina)

Dobropisi emisij CH4 in N2O za gnoj

1,4700

0,0279

45,05

Ni emisij

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

0,0000

0,0000

0,00

---

SKLEPI

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/63

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/997

z dne 7. aprila 2022

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na desetem zasedanju Konference pogodbenic Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih glede predloga za spremembo Priloge A k tej konvenciji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je začela veljati 17. maja 2004, v imenu Unije pa je bila sklenjena s Sklepom Sveta 2006/507/ES (1). |
| --- | --- |

(1)

Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je začela veljati 17. maja 2004, v imenu Unije pa je bila sklenjena s Sklepom Sveta 2006/507/ES (1).

| (2) | Konvencija se v Uniji izvaja z Uredbo (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(2)

Konvencija se v Uniji izvaja z Uredbo (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (3) | Na podlagi 8. člena Konvencije lahko Konferenca pogodbenic Konvencije uvrsti kemikalije v priloge A, B in/ali C h Konvenciji ter opredelijo s temi kemikalijami povezani ukrepi za nadzor. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi 8. člena Konvencije lahko Konferenca pogodbenic Konvencije uvrsti kemikalije v priloge A, B in/ali C h Konvenciji ter opredelijo s temi kemikalijami povezani ukrepi za nadzor.

| (4) | Pričakuje se, da bo Konference pogodbenic Konvencije na svojem desetem zasedanju sprejela sklep o uvrstitvi nadaljnjih kemikalij v Prilogo A h Konvenciji. |
| --- | --- |

(4)

Pričakuje se, da bo Konference pogodbenic Konvencije na svojem desetem zasedanju sprejela sklep o uvrstitvi nadaljnjih kemikalij v Prilogo A h Konvenciji.

| (5) | Zaradi varovanja zdravja ljudi in okolja pred nadaljnjimi izpusti perfluoroheksan sulfonske kisline (PFHxS), njenih soli in njej sorodnih spojin je treba zmanjšati ali odpraviti proizvodnjo in uporabo navedenih kemikalij na svetovni ravni ter podpreti njihovo uvrstitev v ustrezne priloge h Konvenciji. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi varovanja zdravja ljudi in okolja pred nadaljnjimi izpusti perfluoroheksan sulfonske kisline (PFHxS), njenih soli in njej sorodnih spojin je treba zmanjšati ali odpraviti proizvodnjo in uporabo navedenih kemikalij na svetovni ravni ter podpreti njihovo uvrstitev v ustrezne priloge h Konvenciji.

| (6) | Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa na desetem zasedanju Konference pogodbenic glede sprememb Priloge A h Konvenciji, saj bodo te spremembe za Unijo zavezujoče – |
| --- | --- |

(6)

Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa na desetem zasedanju Konference pogodbenic glede sprememb Priloge A h Konvenciji, saj bodo te spremembe za Unijo zavezujoče –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na desetem zasedanju Konference pogodbenic Stockholmske Konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih, je, da se ob upoštevanju zadevnih priporočil odbora za pregled obstojnih organskih onesnaževal podpre uvrstitev perfluoroheksan sulfonske kisline (PFHxS), njenih soli in njej sorodnih spojin v Prilogo A h Konvenciji brez posebnih izjem.

Člen 2

Glede na razvoj dogodkov na desetem zasedanju Konference pogodbenic Konvencije se lahko predstavniki Unije v posvetovanju z državami članicami na usklajevalnih srečanjih na kraju samem dogovorijo o izpopolnitvah stališča iz člena 1 brez nadaljnjega sklepa Sveta.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 7. aprila 2022

Za Svet

predsednik

J. DENORMANDIE

---

(1)  Sklep Sveta 2006/507/ES z dne 14. oktobra 2004 o sklenitvi, v imenu Evropske skupnosti, Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 1).

1

(2)  Uredba (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 169, 25.6.2019, str. 45).

2

---

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/65

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/998

z dne 17. junija 2022

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika za reševanje sporov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(4), prvi pododstavek, v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija in njene države članice so v Bruslju 28. julija 2016 podpisale Vmesni sporazum o gospodarskem partnerstvu med Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Sporazum se med Unijo in Gano začasno uporablja od 15. decembra 2016. |
| --- | --- |

(1)

Unija in njene države članice so v Bruslju 28. julija 2016 podpisale Vmesni sporazum o gospodarskem partnerstvu med Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Sporazum se med Unijo in Gano začasno uporablja od 15. decembra 2016.

| (2) | Na podlagi člena 73(3) Sporazuma je Odbor SGP odgovoren za upravljanje vseh področij, zajetih v navedenem sporazumu, in izvajanje vseh nalog, navedenih v Sporazumu. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 73(3) Sporazuma je Odbor SGP odgovoren za upravljanje vseh področij, zajetih v navedenem sporazumu, in izvajanje vseh nalog, navedenih v Sporazumu.

| (3) | Na podlagi člena 59(1) Sporazuma postopke reševanja sporov ureja poslovnik, ki ga Odbor SGP sprejme v treh mesecih po svoji ustanovitvi. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 59(1) Sporazuma postopke reševanja sporov ureja poslovnik, ki ga Odbor SGP sprejme v treh mesecih po svoji ustanovitvi.

| (4) | Kodeks ravnanja iz člena 64(2) Sporazuma določa vodilna načela, pravice in obveznosti, v skladu s katerimi morajo ravnati razsodniki. Primerno je, da se Kodeks ravnanja, ki se uporablja za razsodnike, smiselno uporablja za posrednike. |
| --- | --- |

(4)

Kodeks ravnanja iz člena 64(2) Sporazuma določa vodilna načela, pravice in obveznosti, v skladu s katerimi morajo ravnati razsodniki. Primerno je, da se Kodeks ravnanja, ki se uporablja za razsodnike, smiselno uporablja za posrednike.

| (5) | Odbor SGP naj bi sprejel sklep v zvezi s sprejetjem poslovnika za reševanje sporov v drugi polovici leta 2022. |
| --- | --- |

(5)

Odbor SGP naj bi sprejel sklep v zvezi s sprejetjem poslovnika za reševanje sporov v drugi polovici leta 2022.

| (6) | Primerno je, da se v zvezi s sprejetjem poslovnika za reševanje sporov določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru SGP, saj bo predvideni sklep Odbora SGP vzpostavil pravno zavezujoča pravila za reševanje sporov, ki se bodo uporabljala za Unijo. |
| --- | --- |

(6)

Primerno je, da se v zvezi s sprejetjem poslovnika za reševanje sporov določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru SGP, saj bo predvideni sklep Odbora SGP vzpostavil pravno zavezujoča pravila za reševanje sporov, ki se bodo uporabljala za Unijo.

| (7) | Stališče Unije v Odboru SGP bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa Odbora SGP – |
| --- | --- |

(7)

Stališče Unije v Odboru SGP bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa Odbora SGP –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika za reševanje sporov, temelji na osnutku sklepa Odbora SGP, priloženem temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja..

V Luxembourgu, 17. junija 2022

Za Svet

predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  UL L 287, 21.10.2016, str. 3.

1

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../2022 Odbora SGP, ustanovljenega z Vmesnim sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani

z dne ...

o sprejetju poslovnika za reševanje sporov

ODBOR SGP JE –

ob upoštevanju Vmesnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicaamicuamimi na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), podpisanega v Bruslju 28. julija 2016, in zlasti člena 59 Sporazuma,

ob upoštevanju, da člen 59(1) Sporazuma določa, da postopke reševanja sporov ureja poslovnik, ki ga Odbor SGP sprejme v treh mesecih po svoji ustanovitvi, in da člen 64(2) Sporazuma navaja, da je temu poslovniku priložen Kodeks ravnanja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprejme se poslovnik za reševanje sporov, kot je določen v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

---

(1)  
  UL EU L 287, 21.10.2016, str. 3.

1

---

PRILOGA

POSLOVNIK ZA REŠEVANJE SPOROV

A.   OPREDELITEV POJMOV

| 1. | V poglavju 3 (Postopki reševanja sporov) Sporazuma in v skladu s tem poslovnikom se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | „upravno osebje“ pomeni, v zvezi s člana senata, posameznike, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom tega člana, razen pomočnikov; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

„upravno osebje“ pomeni, v zvezi s člana senata, posameznike, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom tega člana, razen pomočnikov;

| (b) | „svetovalec“ pomeni posameznika, ki ga pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v zvezi s postopki senata; |
| --- | --- |

(b)

„svetovalec“ pomeni posameznika, ki ga pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v zvezi s postopki senata;

| (c) | „pomočnik“ pomeni posameznika, ki v okviru mandata ter pod vodstvom in nadzorom člana senata opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč temu članu; |
| --- | --- |

(c)

„pomočnik“ pomeni posameznika, ki v okviru mandata ter pod vodstvom in nadzorom člana senata opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč temu članu;

| (d) | „pogodbenica pritožnica“ pomeni pogodbenico, ki zahteva imenovanje senata na podlagi člena 49 (Sprožitev arbitražnega postopka) Sporazuma; |
| --- | --- |

(d)

„pogodbenica pritožnica“ pomeni pogodbenico, ki zahteva imenovanje senata na podlagi člena 49 (Sprožitev arbitražnega postopka) Sporazuma;

| (e) | „dan“ pomeni koledarski dan; |
| --- | --- |

(e)

„dan“ pomeni koledarski dan;

| (f) | „senat“ pomeni arbitražni senat, ustanovljen v skladu s členom 50 (Ustanovitev arbitražnega senata) Sporazuma; |
| --- | --- |

(f)

„senat“ pomeni arbitražni senat, ustanovljen v skladu s členom 50 (Ustanovitev arbitražnega senata) Sporazuma;

| (g) | „član senata“ ali „razsodnik“ pomeni člana senata; |
| --- | --- |

(g)

„član senata“ ali „razsodnik“ pomeni člana senata;

| (h) | „tožena pogodbenica“ pomeni pogodbenico, ki domnevno krši zajete določbe; |
| --- | --- |

(h)

„tožena pogodbenica“ pomeni pogodbenico, ki domnevno krši zajete določbe;

| (i) | „predstavnik pogodbenice“ pomeni zaposlenega ali katerega koli posameznika, ki ga imenuje ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi vladni subjekt pogodbenice, ki zastopa pogodbenico v sporih v skladu s Sporazumom. |
| --- | --- |

(i)

„predstavnik pogodbenice“ pomeni zaposlenega ali katerega koli posameznika, ki ga imenuje ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi vladni subjekt pogodbenice, ki zastopa pogodbenico v sporih v skladu s Sporazumom.

B.   URADNA OBVESTILA

| 2. | Zahtevki, obvestila, pisna stališča ali drugi dokumenti:






  (a) | senata se hkrati pošljejo obema pogodbenicama; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

senata se hkrati pošljejo obema pogodbenicama;

| (b) | pogodbenice, ki so naslovljeni na senat, se v kopiji obenem pošljejo tudi drugi pogodbenici ter |
| --- | --- |

(b)

pogodbenice, ki so naslovljeni na senat, se v kopiji obenem pošljejo tudi drugi pogodbenici ter

| (c) | pogodbenice, ki so naslovljeni na drugo pogodbenico, se v kopiji po potrebi obenem pošljejo senatu. |
| --- | --- |

(c)

pogodbenice, ki so naslovljeni na drugo pogodbenico, se v kopiji po potrebi obenem pošljejo senatu.

| 3. | Vsa uradna obvestila iz pravila 2 se pošljejo po elektronski pošti ali, če je ustrezno, po katerem koli drugem telekomunikacijskem sredstvu, s katerim je mogoče dokazati, da so bila poslana. Če ni dokazano nasprotno, se šteje, da je bilo tako uradno obvestilo prejeto na dan pošiljanja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vsa uradna obvestila se naslovijo na Generalni direktorat za trgovino Evropske komisije oziroma na glavnega direktorja ganskega ministrstva za trgovino in industrijo. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Manjše pisne napake v zahtevkih, obvestilih, pisnih stališčih ali drugih dokumentih v zvezi s postopki senata se lahko popravijo s predložitvijo novega dokumenta, v katerem so spremembe jasno razvidne. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Če je zadnji dan za predložitev dokumenta dela prosti dan v institucijah Evropske unije ali vlade Gane, se rok za predložitev dokumenta izteče prvi naslednji delovni dan. |
| --- | --- |

6.

C.   IMENOVANJE ČLANOV SENATA

| 7. | Če se na podlagi odstavka 3 člena 50 (Ustanovitev arbitražnega senata) Sporazuma z žrebom izbere član senata, sopredsednik Odbora SGP iz pogodbenice pritožnice nemudoma obvesti sopredsednika tožene pogodbenice o datumu, času in kraju žreba. Od sopredsednika Odbora SGP iz pogodbenice pritožnice ali njegovega pooblaščenca se zahteva, da opravi žreb, kot je predvideno v odstavkih 3 in 4 člena 50 (Ustanovitev arbitražnega senata) Sporazuma. Sopredsednik Odbora SGP iz pogodbenice pritožnice lahko tak izbor z žrebom prenese na člana senata. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sopredsednik Odbora SGP iz pogodbenice pritožnice z žrebom izbere člana senata ali predsednika v petih dneh od izteka roka iz odstavka 2 člena 50 (Ustanovitev arbitražnega senata), če kateri koli od podseznamov iz odstavka 1 člena 64 (Seznam razsodnikov):






  (a) | ni sestavljen – v tem primeru izmed tistih posameznikov, ki sta jih ena ali obe pogodbenici uradno predlagali za sestavo tega posebnega podseznama, ali |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

ni sestavljen – v tem primeru izmed tistih posameznikov, ki sta jih ena ali obe pogodbenici uradno predlagali za sestavo tega posebnega podseznama, ali

| (b) | ne vsebuje več vsaj petih posameznikov – v tem primeru izmed tistih posameznikov, ki so še vedno na tem posebnem podseznamu.
  Sopredsednik Odbora SGP iz pogodbenice pritožnice lahko tak izbor z žrebom prenese na člana senata. |
| --- | --- |

(b)

ne vsebuje več vsaj petih posameznikov – v tem primeru izmed tistih posameznikov, ki so še vedno na tem posebnem podseznamu.

Sopredsednik Odbora SGP iz pogodbenice pritožnice lahko tak izbor z žrebom prenese na člana senata.

| 9. | Sopredsednik Odbora SGP iz pogodbenice pritožnice posameznike, ki so bili izbrani za člana senata, pisno obvesti o njihovem imenovanju. Vsak posameznik svojo razpoložljivost potrdi obema pogodbenicama v petih dneh od dne, ko je bil obveščen o svojem imenovanju. Za določitev datuma ustanovitve senata v skladu z odstavkom 5 člena 50 (Ustanovitev arbitražnega senata) Sporazuma se za datum, ko so izbrani člani senata, šteje datum, ko je zadnji od treh izbranih članov podal uradno obvestilo o sprejetju imenovanja. |
| --- | --- |

9.

D.   PRISTOJNOSTI

| 10. | Razen če se pogodbenici v petih dneh od ustanovitve senata dogovorita drugače, pristojnosti senata obsegajo naslednje:


  „ob upoštevanju ustreznih določb Sporazuma, ki jih navajata pogodbenici, proučiti zadevo iz zahteve za ustanovitev senata, sprejeti ugotovitve o skladnosti zadevnega ukrepa z določbami Sporazuma iz člena 46 (Področje uporabe) in predložiti poročilo v skladu s členom 51 (Vmesno poročilo senata) in členom 52 (Odločitev arbitražnega senata).“ |
| --- | --- |

10.

„ob upoštevanju ustreznih določb Sporazuma, ki jih navajata pogodbenici, proučiti zadevo iz zahteve za ustanovitev senata, sprejeti ugotovitve o skladnosti zadevnega ukrepa z določbami Sporazuma iz člena 46 (Področje uporabe) in predložiti poročilo v skladu s členom 51 (Vmesno poročilo senata) in členom 52 (Odločitev arbitražnega senata).“

| 11. | Če se pogodbenici strinjata o drugačnih pristojnostih, senat o dogovorjenih pristojnostih uradno obvestita v roku iz pravila 10. |
| --- | --- |

11.

E.   FUNKCIJE SENATA

| 12. | Senat:






  (a) | objektivno presoja obravnavano zadevo, vključno z objektivno presojo dejstev v zadevi ter uporabo zajetih določb in skladnostjo z njimi; |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

objektivno presoja obravnavano zadevo, vključno z objektivno presojo dejstev v zadevi ter uporabo zajetih določb in skladnostjo z njimi;

| (b) | v svojih odločitvah in poročilih navede ugotovitve glede dejstev, uporabo ustreznih določb ter utemeljitev sprejetih ugotovitev in sklepov ter |
| --- | --- |

(b)

v svojih odločitvah in poročilih navede ugotovitve glede dejstev, uporabo ustreznih določb ter utemeljitev sprejetih ugotovitev in sklepov ter

| (c) | bi se moral redno posvetovati s pogodbenicama in zagotoviti ustrezne priložnosti za razvoj sporazumne rešitve. |
| --- | --- |

(c)

bi se moral redno posvetovati s pogodbenicama in zagotoviti ustrezne priložnosti za razvoj sporazumne rešitve.

| 13. | Senat tudi upošteva relevantne razlage iz poročil svetov za reševanje sporov in pritožbenega organa, ki jih sprejme Organ za reševanje sporov Svetovne trgovinske organizacije (STO). |
| --- | --- |

13.

F.   ORGANIZACIJSKA SEJA

| 14. | Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se sestaneta s senatom v sedmih dneh po njegovi ustanovitvi, da se določijo zadeve, ki se pogodbenicama ali senatu zdijo primerne, vključno s:






  (a) | honorarji in stroški, ki jih je treba plačati članom senata, razen če niso bili dogovorjeni vnaprej. Honorarji so v skladu s standardi STO; |
| --- | --- | --- |

14.

(a)

honorarji in stroški, ki jih je treba plačati članom senata, razen če niso bili dogovorjeni vnaprej. Honorarji so v skladu s standardi STO;

| (b) | honorarji, ki se izplačajo pomočnikom, razen če niso bili dogovorjeni vnaprej. Skupni znesek honorarja za pomočnika ali pomočnike vsakega člana senata ne presega 50 % honorarja tega člana; |
| --- | --- |

(b)

honorarji, ki se izplačajo pomočnikom, razen če niso bili dogovorjeni vnaprej. Skupni znesek honorarja za pomočnika ali pomočnike vsakega člana senata ne presega 50 % honorarja tega člana;

| (c) | časovnim razporedom postopkov ter |
| --- | --- |

(c)

časovnim razporedom postopkov ter

| (d) | ad hoc postopki za varstvo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(d)

ad hoc postopki za varstvo zaupnih informacij.

| 15. | Člani senata in predstavniki pogodbenic se lahko teh sej udeležijo po telefonu ali videokonferenci. |
| --- | --- |

15.

G.   PISNA STALIŠČA

| 16. | Pogodbenica pritožnica svoja pisna stališča predloži najpozneje 20 dni po ustanovitvi senata. Tožena pogodbenica predloži pisno stališče najpozneje 20 dni po datumu prejema pisnega stališča pogodbenice pritožnice. |
| --- | --- |

16.

H.   DELOVANJE SENATA

| 17. | Predsednik senata predseduje vsem njegovim sejam. Senat lahko na predsednika prenese pooblastilo za sprejemanje upravnih in postopkovnih odločitev. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Razen če je v poglavju 3 (Postopki reševanja sporov) Sporazuma ali v tem poslovniku določeno drugače, lahko senat opravlja svoje dejavnosti z uporabo katerih koli sredstev, tudi telefona, telefaksa ali računalniških povezav. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Posvetovanj senata se lahko udeležijo le njegovi člani, senat pa lahko dovoli, da se posvetovanj udeležijo tudi njihovi pomočniki. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Oblikovanje odločitev in poročil je v izključni pristojnosti senata in prenos pristojnosti ni dovoljen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kadar se pojavi postopkovno vprašanje, ki ga poglavje 3 (Postopki reševanja sporov) Sporazuma ne zajema, lahko senat po posvetovanju s pogodbenicama sprejme ustrezen postopek, ki je v skladu z navedenimi določbami. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kadar senat meni, da bi bilo treba spremeniti kateri koli rok, ki se uporablja v postopkih, z izjemo časovnih rokov iz poglavja 3 (Postopki reševanja sporov) Sporazuma, ali da bi bila potrebna kakršna koli postopkovna ali upravna prilagoditev, se najprej posvetuje s pogodbenicama in ju nato pisno obvesti o razlogih za spremembo ali prilagoditev in o novem roku ali prilagoditvi, ki sta potrebna. |
| --- | --- |

22.

I.   ZAMENJAVA

| 23. | Kadar katera od pogodbenic meni, da član senata ne izpolnjuje zahtev iz Kodeksa ravnanja za člane senata in posrednike (Priloga k temu poslovniku) in ga je treba zato zamenjati, ta pogodbenica o tem uradno obvesti drugo pogodbenico v 15 dneh od datuma, ko je pridobila dovolj dokazov o domnevnem neizpolnjevanju zahtev člana senata iz navedenega kodeksa ravnanja. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Pogodbenici se posvetujeta v 15 dneh od uradnega obvestila iz pravila 23. Člana senata obvestita o domnevnem neizpolnjevanju zahtev in lahko od njega zahtevata, da sprejme ukrepe proti neizpolnjevanju zahtev. Če se o tem dogovorita, lahko člana senata umakneta s položaja in izbereta novega v skladu s členom 50 (Ustanovitev arbitražnega senata) Sporazuma. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi člana senata, ki ni predsednik senata, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži predsedniku senata, ki sprejme končno odločitev.
  Če predsednik senata ugotovi, da član senata ne izpolnjuje zahtev iz Kodeksa ravnanja za člane senata in posrednike, se v skladu s členom 50 (Ustanovitev arbitražnega senata) Sporazuma izbere nov član senata. |
| --- | --- |

25.

Če predsednik senata ugotovi, da član senata ne izpolnjuje zahtev iz Kodeksa ravnanja za člane senata in posrednike, se v skladu s členom 50 (Ustanovitev arbitražnega senata) Sporazuma izbere nov član senata.

| 26. | Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi predsednika, lahko katera koli od njiju zahteva, da se ta zadeva predloži enemu od ostalih članov skupine oseb s podseznama predsednikov, ki je bil sestavljen v skladu s členom 64 (Seznam razsodnikov) Sporazuma. Njegovo ime z žrebom izbere sopredsednik Odbora SGP iz pogodbenice prosilke ali predsednikov pooblaščenec. Odločitev izbrane osebe v zvezi s potrebo po zamenjavi predsednika je dokončna.
  Če ugotovi, da predsednik ne izpolnjuje zahtev iz Kodeksa ravnanja za člane senata in posrednike, se v skladu s členom 50 (Ustanovitev arbitražnega senata) Sporazuma izbere nov predsednik. |
| --- | --- |

26.

Če ugotovi, da predsednik ne izpolnjuje zahtev iz Kodeksa ravnanja za člane senata in posrednike, se v skladu s členom 50 (Ustanovitev arbitražnega senata) Sporazuma izbere nov predsednik.

| 27. | Rok za izdajo poročila ali sklepa se podaljša za toliko časa, kolikor je potrebno za imenovanje novega člana senata. |
| --- | --- |

27.

J.   ZAČASNA IN TRAJNA PREKINITEV DELA

| 28. | Na skupno zahtevo pogodbenic lahko senat kadar koli prekine postopek za obdobje, o katerem se dogovorita pogodbenici, ki pa ne presega 12 zaporednih mesecev. Senat nadaljuje svoje delo pred koncem obdobja začasne prekinitve na pisno zahtevo obeh pogodbenic ali po izteku obdobja začasne prekinitve na pisno zahtevo ene od pogodbenic. Pogodbenica prosilka o tem ustrezno obvesti drugo pogodbenico. Če ob koncu obdobja prekinitve nobena od pogodbenic ne zahteva ponovnega začetka dela senata, pooblastila senata prenehajo, postopek reševanja sporov pa se zaključi. V primeru začasne prekinitve dela senata se ustrezna obdobja iz tega oddelka samodejno podaljšajo za enako obdobje, za katero se je delo senata začasno prekinilo. |
| --- | --- |

28.

K.   OBRAVNAVE

| 29. | Na podlagi časovnega razporeda, določenega v skladu s pravilom 14, predsednik senata po posvetovanju s pogodbenicama in drugimi člani senata obvesti pogodbenici o datumu, uri in kraju obravnave. Pogodbenica, na ozemlju katere poteka obravnava, te podatke javno objavi, razen če je obravnava zaprta za javnost. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Razen če se pogodbenici dogovorita drugače, potekajo obravnave v Bruslju, kadar je pogodbenica pritožnica Gana, in v Akri, kadar je pogodbenica pritožnica Evropska unija. Tožena pogodbenica krije stroške, ki nastanejo z logističnim upravljanjem obravnave. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Senat lahko skliče dodatne obravnave, če se pogodbenici s tem strinjata. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vsi člani senata so navzoči med celotno obravnavo. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se lahko obravnave ne glede na to, ali je postopek odprt za javnost ali ne, udeležijo naslednje osebe:






  (a) | predstavniki pogodbenice; |
| --- | --- | --- |

33.

(a)

predstavniki pogodbenice;

| (b) | svetovalci; |
| --- | --- |

(b)

svetovalci;

| (c) | pomočniki in upravno osebje; |
| --- | --- |

(c)

pomočniki in upravno osebje;

| (d) | tolmači, prevajalci in sodni zapisnikarji senata ter |
| --- | --- |

(d)

tolmači, prevajalci in sodni zapisnikarji senata ter

| (e) | strokovnjaki, za katere se senat odloči na podlagi člena 60 (Informacije in tehnični nasveti) Sporazuma. |
| --- | --- |

(e)

strokovnjaki, za katere se senat odloči na podlagi člena 60 (Informacije in tehnični nasveti) Sporazuma.

| 34. | Vsaka od pogodbenic najpozneje pet delovnih dni pred datumom obravnave senatu in drugi pogodbenici predloži seznam imen oseb, ki bodo na obravnavi v imenu te pogodbenice ustno predstavile argumente, ter drugih predstavnikov ali svetovalcev, ki bodo navzoči na obravnavi. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Senat vodi obravnavo, kot je navedeno v nadaljevanju, ter zagotovi, da imata pogodbenica pritožnica in tožena pogodbenica na razpolago enako časa pri trditvah in nasprotnih trditvah: | Trditve







  (a) | trditve pogodbenice pritožnice; |
| --- | --- | --- | --- |

35.

Trditve

(a)

trditve pogodbenice pritožnice;

| (b) | trditve tožene pogodbenice. |
| --- | --- |

(b)

trditve tožene pogodbenice.

| | Nasprotne trditve







  (a) | odgovor pogodbenice pritožnice; |
| --- | --- | --- |

Nasprotne trditve

(a)

odgovor pogodbenice pritožnice;

| (b) | replika tožene pogodbenice. |
| --- | --- |

(b)

replika tožene pogodbenice.

| 36. | Senat lahko kadar koli med obravnavo naslovi vprašanja neposredno na katero koli pogodbenico. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Senat poskrbi za pripravo zapisnika obravnave, ki se čim prej po obravnavi pošlje pogodbenicama. Pogodbenici lahko predložita pripombe v zvezi z zapisnikom, senat pa lahko te pripombe prouči. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Vsaka pogodbenica lahko v 10 dneh po datumu obravnave predloži dopolnilno pisno stališče glede katerega koli vprašanja, ki se pojavi med obravnavo. |
| --- | --- |

38.

L.   PISNA VPRAŠANJA

| 39. | Senat lahko kadar koli med postopkom predloži pisna vprašanja eni ali obema pogodbenicama. Vsa vprašanja, ki se predložijo eni od pogodbenic, se v kopiji pošljejo tudi drugi pogodbenici. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Vsaka pogodbenica kopijo svojih odgovorov na vprašanja senata predloži drugi pogodbenici. Druga pogodbenica ima možnost, da predloži pisne pripombe na odgovore pogodbenice v petih dneh od prejema tega izvoda. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Na zahtevo pogodbenice ali na lastno pobudo lahko senat od pogodbenic zahteva zadevne informacije, ki jih šteje za potrebne in ustrezne. Pogodbenici se nemudoma in celovito odzoveta na kakršen koli zahtevek senata za predložitev takih informacij. |
| --- | --- |

41.

M.   ZAUPNOST

| 42. | Vsaka pogodbenica in senat vse informacije, ki jih druga pogodbenica predloži senatu in jih označi kot zaupne, obravnavajo kot zaupne. Kadar pogodbenica senatu predloži pisno stališče, ki vsebuje zaupne informacije, v 15 dneh predloži tudi stališče brez zaupnih informacij, ki se razkrije javnosti. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Ta poslovnik pogodbenici v ničemer ne preprečuje, da javnosti razkrije lastna stališča, ne da bi pri sklicevanju na informacije, ki jih predloži druga pogodbenica, razkrila kakršno koli informacijo, ki jo druga pogodbenica označi kot zaupno. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Senat zadevne dele zasedanja zapre za javnost, kadar stališče in trditve pogodbenice vsebujejo zaupne informacije. Pogodbenici ohranjata zaupnost obravnav senata, kadar obravnave potekajo za zaprtimi vrati. |
| --- | --- |

44.

N.   ENOSTRANSKI STIKI

| 45. | Senat se ne sestaja oziroma ne stopi v stik s pogodbenico v odsotnosti druge pogodbenice. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Član senata v odsotnosti drugih članov ne razpravlja o nobenem vidiku zadeve v postopku s pogodbenico oziroma pogodbenicama. |
| --- | --- |

46.

O.   STALIŠČA AMICUS CURIAE

| 47. | Razen če se pogodbenici v petih dneh od datuma ustanovitve senata ne dogovorita drugače, lahko senat sprejema nezahtevana pisna stališča fizičnih oseb, povezanih z eno od pogodbenic, ali pravnih oseb s sedežem na ozemlju katere od pogodbenic, ki so neodvisne od vlad pogodbenic, če:






  (a) | jih senat prejme v 10 dneh od datuma ustanovitve senata; |
| --- | --- | --- |

47.

(a)

jih senat prejme v 10 dneh od datuma ustanovitve senata;

| (b) | so jedrnata in v nobenem primeru ne daljša od 15 tipkanih strani z dvojnim razmikom, vključno s prilogami; |
| --- | --- |

(b)

so jedrnata in v nobenem primeru ne daljša od 15 tipkanih strani z dvojnim razmikom, vključno s prilogami;

| (c) | so neposredno pomembna za dejanska ali pravna vprašanja, ki jih preučuje senat; |
| --- | --- |

(c)

so neposredno pomembna za dejanska ali pravna vprašanja, ki jih preučuje senat;

| (d) | vsebujejo opis osebe, ki stališče predloži, vključno z njenim državljanstvom, če gre za fizično osebo, oziroma sedežem, vrsto dejavnosti, pravnim statusom, splošnimi cilji in virom financiranja, če gre za pravno osebo; |
| --- | --- |

(d)

vsebujejo opis osebe, ki stališče predloži, vključno z njenim državljanstvom, če gre za fizično osebo, oziroma sedežem, vrsto dejavnosti, pravnim statusom, splošnimi cilji in virom financiranja, če gre za pravno osebo;

| (e) | je v njih opredeljen interes te osebe v postopku senata ter |
| --- | --- |

(e)

je v njih opredeljen interes te osebe v postopku senata ter

| (f) | so napisana v jezikih, ki jih pogodbenici izbereta v skladu s praviloma 54 in 55 tega poslovnika. |
| --- | --- |

(f)

so napisana v jezikih, ki jih pogodbenici izbereta v skladu s praviloma 54 in 55 tega poslovnika.

| 48. | Stališča se predložijo pogodbenicama, da izrazita svoje pripombe. Pogodbenici lahko senatu predložita pripombe v 10 dneh od te predložitve. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Senat v svojem poročilu navede vsa stališča, ki jih je prejel na podlagi pravila 47. Senatu v svojem poročilu ni treba obravnavati trditev iz teh stališč; če pa to naredi, upošteva tudi morebitne pripombe pogodbenic na podlagi pravila 48. |
| --- | --- |

49.

P.   NUJNI PRIMERI

| 50. | V nujnih primerih iz odstavka 2 člena 52 (Odločitev arbitražnega senata) Sporazuma senat po posvetovanju s pogodbenicama ustrezno prilagodi roke iz tega poslovnika, razen rokov iz pravila 10. Senat o navedenih prilagoditvah uradno obvesti pogodbenici. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Če pogodbenica tako zahteva, senat v 10 dneh od svoje ustanovitve odloči, ali zadeva obravnava nujne zadeve. |
| --- | --- |

51.

Q.   STROŠKI

| 52. | Vsaka pogodbenica nosi stroške, nastale zaradi udeležbe v postopku senata. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Brez poseganja v pravilo 30 si pogodbenici skupaj in enakovredno delita organizacijske stroške, vključno s honorarji in stroški članov senata in njihovih pomočnikov. |
| --- | --- |

53.

R.   PREVAJANJE IN TOLMAČENJE

| 54. | Med posvetovanji iz člena 47 (Posvetovanje) Sporazuma ali med posredovanjem iz člena 48 (Posredovanje) Sporazuma in najpozneje na seji iz pravila 14 tega poslovnika si pogodbenici prizadevata za dogovor o skupnem delovnem jeziku za postopke pred senatom. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti o skupnem delovnem jeziku, vsaka od njiju predloži svoja pisna stališča v svojem izbranem jeziku. Vsaka pogodbenica hkrati predloži prevod v jeziku, ki ga je izbrala druga pogodbenica, razen če so njena stališča zapisana v enem od delovnih jezikov STO. Tožena pogodbenica je pristojna za tolmačenje ustnih stališč v jezike, ki jih izbereta pogodbenici. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Poročila in odločitve senata se objavijo v jeziku oziroma jezikih, ki jih izbereta pogodbenici. Če se pogodbenici nista dogovorili o skupnem delovnem jeziku, se vmesno in končno poročilo senata izdata v enem od delovnih jezikov STO. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Vsaka od pogodbenic lahko izrazi pripombe o točnosti prevoda vsake prevedene različice dokumenta, ki je napisan v skladu s tem poslovnikom. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Vsaka pogodbenica nosi stroške prevoda svojih pisnih stališč. Kakršne koli stroške za prevod odločitve v enakem deležu krijeta obe pogodbenici. |
| --- | --- |

58.

S.   DRUGI POSTOPKI

| 59. | Roki iz tega poslovnika se prilagodijo v skladu s posebnimi roki, ki so določeni za sprejetje poročila ali odločitve senata v postopkih, iz člena 54 (Razumno obdobje za izpolnitev odločitve), člena 55 (Proučitev ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata), člena 56 (Začasna pravna sredstva v primeru neizpolnitve odločitve) in člena 57 (Proučitev ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve, po sprejetju ustreznih ukrepov) Sporazuma. |
| --- | --- |

59.

---

PRILOGA

KODEKS RAVNANJA

I.   OPREDELITEV POJMOV

| 1. | V tem kodeksu ravnanja:






  (a) | „upravno osebje“ člana senata pomeni posameznike, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom tega člana, razen pomočnikov; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

„upravno osebje“ člana senata pomeni posameznike, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom tega člana, razen pomočnikov;

| (b) | „pomočnik“ pomeni osebo, ki v okviru mandata člana senata opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč navedenemu članu; |
| --- | --- |

(b)

„pomočnik“ pomeni osebo, ki v okviru mandata člana senata opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč navedenemu članu;

| (c) | „kandidat“ pomeni posameznika, čigar ime je na seznamu članov senata iz člena 64 (Seznam razsodnikov) Sporazuma in ki se ga upošteva pri izboru za člana senata v skladu s členom 50 (Ustanovitev arbitražnega senata) Sporazuma; |
| --- | --- |

(c)

„kandidat“ pomeni posameznika, čigar ime je na seznamu članov senata iz člena 64 (Seznam razsodnikov) Sporazuma in ki se ga upošteva pri izboru za člana senata v skladu s členom 50 (Ustanovitev arbitražnega senata) Sporazuma;

| (d) | „posrednik“ pomeni posameznika, ki je bil izbran za posrednika v skladu s členom 48 (Posredovanje) Sporazuma; |
| --- | --- |

(d)

„posrednik“ pomeni posameznika, ki je bil izbran za posrednika v skladu s členom 48 (Posredovanje) Sporazuma;

| (e) | „član senata“ ali „razsodnik“ pomeni člana senata. |
| --- | --- |

(e)

„član senata“ ali „razsodnik“ pomeni člana senata.

II.   VODILNA NAČELA

| 2. | Da se ohranita neoporečnost in nepristranskost mehanizma reševanja sporov, vsak kandidat in član senata:






  (a) | prouči ta poslovnik; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

prouči ta poslovnik;

| (b) | je neodvisen in nepristranski; |
| --- | --- |

(b)

je neodvisen in nepristranski;

| (c) | se izogiba neposrednim ali posrednim nasprotjem interesov; |
| --- | --- |

(c)

se izogiba neposrednim ali posrednim nasprotjem interesov;

| (d) | se izogiba neprimernemu ravnanju in dajanju vtisa neprimernega ravnanja ali pristranskosti; |
| --- | --- |

(d)

se izogiba neprimernemu ravnanju in dajanju vtisa neprimernega ravnanja ali pristranskosti;

| (e) | upošteva visoke standarde ravnanja ter |
| --- | --- |

(e)

upošteva visoke standarde ravnanja ter

| (f) | ne dovoli, da bi nanj vplivali lastni interesi, zunanji pritiski, politični pomisleki, zahteve javnosti, zvestoba pogodbenici ali strah pred kritiko. |
| --- | --- |

(f)

ne dovoli, da bi nanj vplivali lastni interesi, zunanji pritiski, politični pomisleki, zahteve javnosti, zvestoba pogodbenici ali strah pred kritiko.

| 3. | Član senata ne sprejema, neposredno ali posredno, nobenih obveznosti in ne sprejema ugodnosti, ki bi na kakršen koli način vplivale ali dajale vtis, da vplivajo na ustrezno izpolnjevanje njegovih dolžnosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Član senata ne izrablja svojega položaja v senatu, da bi ugodil lastnim ali zasebnim interesom. Član senata se izogiba vsem dejanjem, ki bi lahko ustvarjala vtis, da so drugi v posebnem položaju, s katerega lahko vplivajo nanj. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Član senata ne dovoli, da bi pretekla ali obstoječa finančna, poslovna, poklicna, osebna ali socialna razmerja ali odgovornosti vplivali na njegovo ravnanje ali presojo. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Član senata se izogiba vzpostavljanju razmerij ali pridobivanju finančnih interesov, ki bi lahko vplivali na njegovo nepristranskost ali utemeljeno ustvarjali vtis neprimernosti ali pristranskosti. |
| --- | --- |

6.

III.   OBVEZNOST RAZKRITJA INFORMACIJ

| 7. | Preden kandidat, pozvan k opravljanju funkcije člana senata, sprejme imenovanje za člana senata na podlagi člena 50 (Ustanovitev arbitražnega senata) Sporazuma, mora razkriti vse svoje interese, razmerja ali zadeve, ki bi lahko vplivali na njegovo neodvisnost ali nepristranskost ali ki bi lahko ustvarjali vtis neprimernega ravnanja ali pristranskosti v postopku. V ta namen si kandidat čim bolj prizadeva ugotoviti obstoj tovrstnih interesov, razmerij in zadev, vključno s finančnimi, poklicnimi, zaposlitvenimi ali družinskimi interesi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Obveznost razkritja iz odstavka 7 velja neprekinjeno, zato mora član senata razkriti vse tovrstne interese, razmerja ali zadeve, ki bi se lahko pojavili v kateri koli fazi postopka. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kandidat ali član senata o vseh zadevah v zvezi z dejanskimi ali morebitnimi kršitvami tega kodeksa ravnanja, takoj ko se jih zave, obvesti Odbor SGP, ki zadevo nato predloži pogodbenicama v preučitev. |
| --- | --- |

9.

IV.   DOLŽNOSTI ČLANOV SENATA

| 10. | Član senata mora biti po sprejetju imenovanja ves čas trajanja postopka na voljo, da lahko svoje dolžnosti izpolnjuje temeljito in učinkovito ter pošteno in vestno. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Član senata upošteva zgolj vprašanja, ki se sprožijo v postopku in so potrebna za odločitev, in te svoje dolžnosti ne prenaša na druge osebe. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Član senata z vsemi ustreznimi ukrepi zagotovi, da njegovi pomočniki in upravno osebje poznajo in upoštevajo obveznosti v okviru funkcije člana senata iz delov II, III, IV in VI tega kodeksa ravnanja. |
| --- | --- |

12.

V.   OBVEZNOSTI NEKDANJIH ČLANOV SENATA

| 13. | Vsi nekdanji člani senata se izogibajo dejavnostim, ki lahko ustvarjajo vtis, da so bili pri opravljanju svojih dolžnosti pristranski ali da so se okoriščali z odločitvijo senata. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vsi nekdanji člani senata izpolnjujejo obveznosti iz dela VI tega kodeksa ravnanja. |
| --- | --- |

14.

VI.   ZAUPNOST

| 15. | Član senata nikdar ne razkrije nejavnih informacij, ki so povezane s postopkom ali pridobljene med postopkom, za katerega je bil imenovan. Član senata v nobenem primeru ne razkrije ali uporabi tovrstnih informacij za pridobitev osebnih koristi ali koristi za druge ali za škodovanje interesom drugih oseb. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Član senata ne razkrije odločitve senata ali njenih delov pred njeno objavo v skladu s poglavjem 3 (Postopki reševanja sporov) Sporazuma. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Član senata nikdar ne razkrije niti vsebine posvetovanj senata niti stališč katerega od članov senata ter ne daje nobenih izjav o postopkih, za katere je bil imenovan, ali o spornih vprašanjih v postopkih. |
| --- | --- |

17.

VII.   ODHODKI

| 18. | Vsak član senata vodi evidenco in predloži končni obračun v zvezi s časom, ki ga je namenil postopku, in stroški, pa tudi v zvezi s časom in stroški svojih pomočnikov in upravnega osebja. |
| --- | --- |

18.

VIII.   POSREDNIKI

| 19. | Ta kodeks ravnanja se smiselno uporablja za posrednike. |
| --- | --- |

19.

---

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/77 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/77

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/999

z dne 21. junija 2022

o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Latvije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/852 z dne 21. maja 2019 o določitvi sestave Odbora regij (1),

ob upoštevanju predloga latvijske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini.

| (2) | Svet je 10. decembra 2019 sprejel Sklep (EU) 2019/2157 (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 10. decembra 2019 sprejel Sklep (EU) 2019/2157 (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025.

| (3) | Zaradi konca nacionalnega mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Olge VEIDIŅE, se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi konca nacionalnega mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Olge VEIDIŅE, se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij.

| (4) | Latvijska vlada je za nadomestno članico Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Justīne PANTEĻĒJEVO, predstavnico lokalne skupnosti, ki je izvoljena v lokalno skupnost, Deputāte, Rīgas dome (članica mestnega sveta Rige) – |
| --- | --- |

(4)

Latvijska vlada je za nadomestno članico Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Justīne PANTEĻĒJEVO, predstavnico lokalne skupnosti, ki je izvoljena v lokalno skupnost, Deputāte, Rīgas dome (članica mestnega sveta Rige) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, se za nadomestno članico Odbora regij imenuje Justīne PANTEĻĒJEVA, izvoljena predstavnica lokalne skupnosti, Deputāte, Rīgas dome (članica mestnega sveta Rige).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 21. junija 2022

Za Svet

predsednik

C. BEAUNE

---

(1)  
  UL L 139, 27.5.2019, str. 13.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2019/2157 z dne 10. decembra 2019 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025 (UL L 327, 17.12.2019, str. 78).

2

---

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/78

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/1000

z dne 21. junija 2022

o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/852 z dne 21. maja 2019 o določitvi sestave Odbora regij (1),

ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini.

| (2) | Svet je 9. novembra 2021 sprejel Sklep (EU) 2021/1955 (2) o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 9. novembra 2021 sprejel Sklep (EU) 2021/1955 (2) o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije.

| (3) | Zaradi konca nacionalnega mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Bernharda BAIERJA, se je sprostilo mesto člana Odbora regij. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi konca nacionalnega mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Bernharda BAIERJA, se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

| (4) | Avstrijska vlada je za člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Hannesa WENINGERJA, predstavnika lokalne skupnosti, ki je izvoljen v lokalno skupnost, Gemeinderat, Gemeinde Gießhübl (občinski svetnik, občina Gießhübl) – |
| --- | --- |

(4)

Avstrijska vlada je za člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Hannesa WENINGERJA, predstavnika lokalne skupnosti, ki je izvoljen v lokalno skupnost, Gemeinderat, Gemeinde Gießhübl (občinski svetnik, občina Gießhübl) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, se za člana Odbora regij imenuje Hannes WENINGER, izvoljeni predstavnik lokalne skupnosti, Gemeinderat, Gemeinde Gießhübl (občinski svetnik, občina Gießhübl).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, dne 21. junija 2022

Za Svet

predsednik

C. BEAUNE

---

(1)  
  UL L 139, 27.5.2019, str. 13.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2021/1955 z dne 9. novembra 2021 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije (UL L 398, 11.11.2021, str. 28).

2

---

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/79 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/79

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/1001

z dne 21. junija 2022

o imenovanju člana Odbora regij na predlog Kraljevine Nizozemske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/852 z dne 21. maja 2019 o določitvi sestave Odbora regij (1),

ob upoštevanju predloga nizozemske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini.

| (2) | Svet je 20. decembra 2021 sprejel Sklep (EU) 2021/2294 (2) o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Kraljevine Nizozemske. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 20. decembra 2021 sprejel Sklep (EU) 2021/2294 (2) o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Kraljevine Nizozemske.

| (3) | Zaradi odstopa Henka STAGHOUWERJA se je sprostilo mesto člana Odbora regij. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi odstopa Henka STAGHOUWERJA se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

| (4) | Nizozemska vlada je za člana Odbora regij do 15. marca 2023 predlagala Johana HAMSTERJA, predstavnika regionalne skupnosti, ki je politično odgovoren izvoljeni skupščini, Lid van de Gedeputeerde Staten van de provincie Groningen („Gedeputeerde“) (član vlade pokrajine Groningen (regionalni minister)) – |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska vlada je za člana Odbora regij do 15. marca 2023 predlagala Johana HAMSTERJA, predstavnika regionalne skupnosti, ki je politično odgovoren izvoljeni skupščini, Lid van de Gedeputeerde Staten van de provincie Groningen („Gedeputeerde“) (član vlade pokrajine Groningen (regionalni minister)) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za obdobje do 15. marca 2023 se za člana Odbora regij imenuje Johan HAMSTER, predstavnik regionalne skupnosti, ki je politično odgovoren izvoljeni skupščini, Lid van de Gedeputeerde Staten van de provincie Groningen („Gedeputeerde“) (član vlade pokrajine Groningen (regionalni minister)).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 21. junija 2022

Za Svet

predsednik

C. BEAUNE

---

(1)  
  UL L 139, 27.5.2019, str. 13.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2021/2294 z dne 20. decembra 2021 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Kraljevine Nizozemske (UL L 458, 22.12.2021, str. 517).

2

---

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/80 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/80

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/1002

z dne 21. junija 2022

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na izrednem zasedanju Konference podpisnic energetske listine v okviru Pogodbe o energetski listini, ki bo potekalo 24. junija 2022

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 194 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija je s Sklepom Sveta in Komisije 98/181/ES, ESPJ, Euratom (1) sklenila Pogodbo o energetski listini (v nadaljnjem besedilu: PEL), ki je začela veljati 16. aprila 1998. |
| --- | --- |

(1)

Unija je s Sklepom Sveta in Komisije 98/181/ES, ESPJ, Euratom (1) sklenila Pogodbo o energetski listini (v nadaljnjem besedilu: PEL), ki je začela veljati 16. aprila 1998.

| (2) | Konferenca podpisnic energetske listine na podlagi člena 34 PEL zagotavlja uresničevanje ciljev iz PEL. V skladu s PEL in njenimi protokoli pomaga pri usklajevanju ustreznih splošnih ukrepov za uresničevanje načel energetske listine. |
| --- | --- |

(2)

Konferenca podpisnic energetske listine na podlagi člena 34 PEL zagotavlja uresničevanje ciljev iz PEL. V skladu s PEL in njenimi protokoli pomaga pri usklajevanju ustreznih splošnih ukrepov za uresničevanje načel energetske listine.

| (3) | Konferenca podpisnic energetske listine bo na izrednem zasedanju 24. junija 2022 sprejela: (a) spremembo poslovnika Konference podpisnic energetske listine, (b) odvzem statusa opazovalke Konference podpisnic energetske listine Ruski federaciji ter (c) začasno prekinitev začasne uporabe PEL v zvezi z Belorusijo in začasni odvzem statusa Belorusije kot opazovalke pri PEL – |
| --- | --- |

(3)

Konferenca podpisnic energetske listine bo na izrednem zasedanju 24. junija 2022 sprejela: (a) spremembo poslovnika Konference podpisnic energetske listine, (b) odvzem statusa opazovalke Konference podpisnic energetske listine Ruski federaciji ter (c) začasno prekinitev začasne uporabe PEL v zvezi z Belorusijo in začasni odvzem statusa Belorusije kot opazovalke pri PEL –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na izrednem zasedanju Konference podpisnic energetske listine v okviru Pogodbe o energetski listini, ki bo potekalo 24. junija 2022 v Bruslju, je naslednje:

| (a) | podpre se predlagana sprememba člena 7 poslovnika; |
| --- | --- |

(a)

podpre se predlagana sprememba člena 7 poslovnika;

| (b) | odobri se odvzem statusa opazovalke Ruski federaciji na podlagi te spremembe člena 7, ki je upravičen iz obeh razlogov iz navedenega člena (kršitev načel in neizpolnjevanje kakršnih koli finančnih obveznosti); |
| --- | --- |

(b)

odobri se odvzem statusa opazovalke Ruski federaciji na podlagi te spremembe člena 7, ki je upravičen iz obeh razlogov iz navedenega člena (kršitev načel in neizpolnjevanje kakršnih koli finančnih obveznosti);

| (c) | odobri se začasna prekinitev začasne uporabe Pogodbe o energetski listini v zvezi z Belorusijo in začasni odvzem statusa opazovalke Belorusiji. |
| --- | --- |

(c)

odobri se začasna prekinitev začasne uporabe Pogodbe o energetski listini v zvezi z Belorusijo in začasni odvzem statusa opazovalke Belorusiji.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 21. junija 2022

Za Svet

predsednik

C. BEAUNE

---

(1)  Sklep Sveta in Komisije 98/181/ES, ESPJ, Euratom z dne 23. septembra 1997 o Pogodbi o energetski listini in Protokolu k energetski listini o energetski učinkovitosti in s tem povezanimi okoljskimi vidiki, ki so ju sklenile Evropske skupnosti (UL L 69, 9.3.1998, str. 1).

1

---

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/81 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/81

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2022/1003

z dne 17. junija 2022

o dovoljenju Republiki Poljski, da uporabi posebni ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 395(1) Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 5. avgusta 2021, je Poljska vložila zahtevo za dovoljenje za posebni ukrep, ki odstopa od členov 218, 226 in 232 Direktive 2006/112/ES, in za uvedbo obveznega izdajanja elektronskih računov za vse transakcije davčnih zavezancev, pri katerih je potrebna izdaja računa (v nadaljnjem besedilu: posebni ukrep). Dovoljenje je bilo zahtevano za obdobje od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2026. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 5. avgusta 2021, je Poljska vložila zahtevo za dovoljenje za posebni ukrep, ki odstopa od členov 218, 226 in 232 Direktive 2006/112/ES, in za uvedbo obveznega izdajanja elektronskih računov za vse transakcije davčnih zavezancev, pri katerih je potrebna izdaja računa (v nadaljnjem besedilu: posebni ukrep). Dovoljenje je bilo zahtevano za obdobje od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2026.

| (2) | V skladu s členom 395(2) Direktive 2006/112/ES je Komisija z dopisi z dne 21. oktobra 2021 zahtevo Poljske posredovala drugim državam članicam. Z dopisom z dne 22. oktobra 2021 je uradno obvestila Poljsko, da ima na voljo vse informacije, potrebne za oceno zahteve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 395(2) Direktive 2006/112/ES je Komisija z dopisi z dne 21. oktobra 2021 zahtevo Poljske posredovala drugim državam članicam. Z dopisom z dne 22. oktobra 2021 je uradno obvestila Poljsko, da ima na voljo vse informacije, potrebne za oceno zahteve.

| (3) | Poljska je z dopisom z dne 8. februarja 2022 obvestila Komisijo, da odstopanje od člena 226 Direktive 2006/112/ES ni potrebno in da bi bilo področje uporabe zahtevanega posebnega ukrepa omejeno na davčne zavezance s sedežem na poljskem ozemlju. |
| --- | --- |

(3)

Poljska je z dopisom z dne 8. februarja 2022 obvestila Komisijo, da odstopanje od člena 226 Direktive 2006/112/ES ni potrebno in da bi bilo področje uporabe zahtevanega posebnega ukrepa omejeno na davčne zavezance s sedežem na poljskem ozemlju.

| (4) | Poljska trdi, da bi posebni ukrep prinesel koristi v boju proti goljufijam in utajam na področju davka na dodano vrednost (DDV). S posebnim ukrepom in s prenosom dodatnih podatkov o transakcijah bi se znatno izboljšale analitične zmogljivosti poljske davčne uprave, ki ji bo omogočeno samodejno preverjanje ujemanja med prijavljenim in plačanim DDV ter natančnejše preverjanje zahtevkov za vračilo DDV, ki jih predložijo davkoplačevalci. Nadalje bi bili z obveznostjo dopolnjeni drugi ukrepi za boj proti goljufijam in utajam na področju DDV in za posodobitev sistema DDV, na primer enotni revizijski spis za namene DDV, mehanizem deljenega plačila, sistem za elektronsko analizo finančnih tokov in sistem spletnih davčnih blagajn za spremljanje maloprodajnega sektorja. |
| --- | --- |

(4)

Poljska trdi, da bi posebni ukrep prinesel koristi v boju proti goljufijam in utajam na področju davka na dodano vrednost (DDV). S posebnim ukrepom in s prenosom dodatnih podatkov o transakcijah bi se znatno izboljšale analitične zmogljivosti poljske davčne uprave, ki ji bo omogočeno samodejno preverjanje ujemanja med prijavljenim in plačanim DDV ter natančnejše preverjanje zahtevkov za vračilo DDV, ki jih predložijo davkoplačevalci. Nadalje bi bili z obveznostjo dopolnjeni drugi ukrepi za boj proti goljufijam in utajam na področju DDV in za posodobitev sistema DDV, na primer enotni revizijski spis za namene DDV, mehanizem deljenega plačila, sistem za elektronsko analizo finančnih tokov in sistem spletnih davčnih blagajn za spremljanje maloprodajnega sektorja.

| (5) | Poljska meni, da bi posebni ukrep davčnim zavezancem prinesel mnoge poenostavitve izpolnjevanja obveznosti, na primer predhodno izpolnjevanje obračunov DDV in rekapitulacijskih poročil ali hitrejša vračila DDV. Posebni ukrep bi davčnim zavezancem prinesel prednosti, kot sta storitvi shranjevanja in arhiviranja računov, ki ju zagotavlja uprava, in avtomatizacija računovodskih postopkov. Stroški, ki bi jih imeli davčni zavezanci zaradi prilagoditve svojih sistemov sistemu posebnega ukrepa, po oceni Poljske ne bodo visoki, zlasti v primerjavi z ugodnostmi, ki bi jih imeli na podlagi posebnega ukrepa. V pomoč pri prilagoditvi je Poljska pred uvedbo posebnega ukrepa vzpostavila model prostovoljnega izdajanja elektronskih računov. Poleg tega bi zagotovila tudi brezplačna orodja za izpolnjevanje posebnega ukrepa in izvedla obsežno informacijsko kampanjo, da bi davčne zavezance seznanila z novimi predpisi na področju DDV o posebnem ukrepu. |
| --- | --- |

(5)

Poljska meni, da bi posebni ukrep davčnim zavezancem prinesel mnoge poenostavitve izpolnjevanja obveznosti, na primer predhodno izpolnjevanje obračunov DDV in rekapitulacijskih poročil ali hitrejša vračila DDV. Posebni ukrep bi davčnim zavezancem prinesel prednosti, kot sta storitvi shranjevanja in arhiviranja računov, ki ju zagotavlja uprava, in avtomatizacija računovodskih postopkov. Stroški, ki bi jih imeli davčni zavezanci zaradi prilagoditve svojih sistemov sistemu posebnega ukrepa, po oceni Poljske ne bodo visoki, zlasti v primerjavi z ugodnostmi, ki bi jih imeli na podlagi posebnega ukrepa. V pomoč pri prilagoditvi je Poljska pred uvedbo posebnega ukrepa vzpostavila model prostovoljnega izdajanja elektronskih računov. Poleg tega bi zagotovila tudi brezplačna orodja za izpolnjevanje posebnega ukrepa in izvedla obsežno informacijsko kampanjo, da bi davčne zavezance seznanila z novimi predpisi na področju DDV o posebnem ukrepu.

| (6) | Glede na široko področje uporabe in novost posebnega ukrepa je pomembno oceniti njegov učinek na boj proti goljufijam in utajam na področju DDV ter na davčne zavezance. Če bi Poljska menila, da je treba posebni ukrep podaljšati, bi morala Komisiji skupaj z zahtevo za podaljšanje predložiti poročilo, ki bi vključevalo oceno posebnega ukrepa z vidika njegove učinkovitosti v boju proti goljufijam in utajam na področju DDV ter pri poenostavitvi obračunavanja DDV. |
| --- | --- |

(6)

Glede na široko področje uporabe in novost posebnega ukrepa je pomembno oceniti njegov učinek na boj proti goljufijam in utajam na področju DDV ter na davčne zavezance. Če bi Poljska menila, da je treba posebni ukrep podaljšati, bi morala Komisiji skupaj z zahtevo za podaljšanje predložiti poročilo, ki bi vključevalo oceno posebnega ukrepa z vidika njegove učinkovitosti v boju proti goljufijam in utajam na področju DDV ter pri poenostavitvi obračunavanja DDV.

| (7) | Ta posebni ukrep ne bi smel vplivati na pravico prejemnika, da račun prejme v papirnati obliki v primeru transakcij znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Ta posebni ukrep ne bi smel vplivati na pravico prejemnika, da račun prejme v papirnati obliki v primeru transakcij znotraj Skupnosti.

| (8) | Posebni ukrep bi moral biti časovno omejen, da se omogoči ocena njegove primernosti in učinkovitosti glede na njegove cilje. |
| --- | --- |

(8)

Posebni ukrep bi moral biti časovno omejen, da se omogoči ocena njegove primernosti in učinkovitosti glede na njegove cilje.

| (9) | Posebni ukrep je sorazmeren z zastavljenimi cilji, saj je omejen tako časovno kot z vidika področja uporabe. Poleg tega posebni ukrep ne povzroča tveganja, da bi se goljufija prenesla na druge sektorje ali druge države članice. |
| --- | --- |

(9)

Posebni ukrep je sorazmeren z zastavljenimi cilji, saj je omejen tako časovno kot z vidika področja uporabe. Poleg tega posebni ukrep ne povzroča tveganja, da bi se goljufija prenesla na druge sektorje ali druge države članice.

| (10) | Posebni ukrep ne bo negativno vplival na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih v fazi končne potrošnje, in ne bo imel negativnega učinka na lastna sredstva Unije iz naslova DDV – |
| --- | --- |

(10)

Posebni ukrep ne bo negativno vplival na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih v fazi končne potrošnje, in ne bo imel negativnega učinka na lastna sredstva Unije iz naslova DDV –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 218 Direktive 2006/112/ES se Poljski dovoli, da sprejme le račune, ki so jih izdali davčni zavezanci s sedežem na poljskem ozemlju v obliki dokumentov ali sporočil v elektronski obliki.

Člen 2

Z odstopanjem od člena 232 Direktive 2006/112/ES se Poljski dovoli, da določi, da uporaba elektronskih računov izdanih na ozemlju Poljske, ni pogojena s tem, da prejemnik sprejema uporabo elektronskih računov.

Člen 3

Poljska o nacionalnih ukrepih za izvajanje posebnega ukrepa iz členov 1 in 2 uradno obvesti Komisijo.

Člen 4

1.   Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

2.   Uporablja se od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2026.

3.   Če Poljska meni, da je potrebno podaljšanje posebnega ukrepa iz členov 1 in 2, Komisiji predloži zahtevo za podaljšanje skupaj s poročilom, v katerem oceni, kako učinkoviti so bili nacionalni ukrepi iz člena 3 v boju proti goljufijam in utajam na področju DDV ter pri poenostavitvi obračunavanja DDV. V poročilu prav tako oceni učinek teh ukrepov na davčne zavezance in zlasti, ali se s temi ukrepi povečujejo njihovo upravno breme in stroški.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Republiko Poljsko.

V Luxembourgu, 17. junija 2022

Za Svet

predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

---

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/84 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/84

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2022/1004

z dne 17. junija 2022

o dovoljenju Finski, da v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES uporablja znižano stopnjo obdavčitve za električno energijo, ki se dobavlja nekaterim toplotnim črpalkam, električnim kotlom in recirkulacijskim vodnim črpalkam

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (1) in zlasti člena 19 Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Finska je z dopisom z dne 6. avgusta 2021, v skladu s postopkom iz člena 19 Direktive 2003/96/ES, zahtevala dovoljenje, da uporablja znižano stopnjo obdavčitve za električno energijo, ki se dobavlja toplotnim črpalkam in električnim kotlom, ki proizvajajo toploto za omrežje za daljinsko ogrevanje, toplotnim črpalkam z nazivno izhodno toplotno močjo najmanj 0,5 MW, ki niso priključene na omrežje za daljinsko ogrevanje, in recirkulacijskim vodnim črpalkam v geotermalnih toplarnah. Finski organi so 4. novembra 2021, 26. januarja 2022 in 16. februarja 2022 predložili dodatne informacije in pojasnila v podporo zahtevka. |
| --- | --- |

(1)

Finska je z dopisom z dne 6. avgusta 2021, v skladu s postopkom iz člena 19 Direktive 2003/96/ES, zahtevala dovoljenje, da uporablja znižano stopnjo obdavčitve za električno energijo, ki se dobavlja toplotnim črpalkam in električnim kotlom, ki proizvajajo toploto za omrežje za daljinsko ogrevanje, toplotnim črpalkam z nazivno izhodno toplotno močjo najmanj 0,5 MW, ki niso priključene na omrežje za daljinsko ogrevanje, in recirkulacijskim vodnim črpalkam v geotermalnih toplarnah. Finski organi so 4. novembra 2021, 26. januarja 2022 in 16. februarja 2022 predložili dodatne informacije in pojasnila v podporo zahtevka.

| (2) | Finska namerava s predvideno znižano stopnjo povečati elektrifikacijo sektorja končne uporabe ogrevanja in spodbujati proizvodnjo toplote brez zgorevanja za zmanjšanje emisij. Pričakuje se, da bo večja uporaba električnih ogrevalnih naprav prinesla okoljske in podnebne koristi. |
| --- | --- |

(2)

Finska namerava s predvideno znižano stopnjo povečati elektrifikacijo sektorja končne uporabe ogrevanja in spodbujati proizvodnjo toplote brez zgorevanja za zmanjšanje emisij. Pričakuje se, da bo večja uporaba električnih ogrevalnih naprav prinesla okoljske in podnebne koristi.

| (3) | Odobritev Finski, da uporablja znižano stopnjo obdavčitve za električno energijo, ki se dobavlja toplotnim črpalkam in električnim kotlom, ki proizvajajo toploto za omrežje za daljinsko ogrevanje, toplotnim črpalkam z nazivno izhodno toplotno močjo najmanj 0,5 MW, ki niso priključene na omrežje za daljinsko ogrevanje, in recirkulacijskim vodnim črpalkam v geotermalnih toplarnah, ne presega tistega, kar je potrebno za povečanje elektrifikacije sektorja končne uporabe ogrevanja. Takšne ogrevalne naprave spodbujajo zeleni prehod in zmanjšujejo uporabo z gorivi proizvedene toplote. Navedene naprave še niso konkurenčne na trgu, uporaba znižane stopnje obdavčitve, kot jo zahteva Finska, pa bi omejila upravno breme. Malo verjetno je, da bi ta ukrep v času svoje veljavnosti povzročil znatna izkrivljanja konkurence, zato ne bo negativno vplival na pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(3)

Odobritev Finski, da uporablja znižano stopnjo obdavčitve za električno energijo, ki se dobavlja toplotnim črpalkam in električnim kotlom, ki proizvajajo toploto za omrežje za daljinsko ogrevanje, toplotnim črpalkam z nazivno izhodno toplotno močjo najmanj 0,5 MW, ki niso priključene na omrežje za daljinsko ogrevanje, in recirkulacijskim vodnim črpalkam v geotermalnih toplarnah, ne presega tistega, kar je potrebno za povečanje elektrifikacije sektorja končne uporabe ogrevanja. Takšne ogrevalne naprave spodbujajo zeleni prehod in zmanjšujejo uporabo z gorivi proizvedene toplote. Navedene naprave še niso konkurenčne na trgu, uporaba znižane stopnje obdavčitve, kot jo zahteva Finska, pa bi omejila upravno breme. Malo verjetno je, da bi ta ukrep v času svoje veljavnosti povzročil znatna izkrivljanja konkurence, zato ne bo negativno vplival na pravilno delovanje notranjega trga.

| (4) | V skladu s členom 19(2) Direktive 2003/96/ES je vsako dovoljenje, odobreno na podlagi člena 19(1) navedene direktive, strogo časovno omejeno. Da bi se zagotovilo dovolj dolgo obdobje veljavnosti dovoljenja, da relevantnih gospodarskih subjektov ne odvrne od potrebnih naložb, je ustrezno, da se dovoljenje odobri od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2027. Kadar Svet na podlagi člena 113 ali katere koli druge ustrezne določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije uvede spremenjeni splošni sistem za obdavčitev energentov in električne energije ter dovoljenje glede na spremenjeni splošni sistem ni več ustrezno, je primerno, da Svet za ohranitev nadaljnjega splošnega razvoja obstoječega pravnega okvira predvidi možnost, da bi to dovoljenje prenehalo veljati na dan začetka uporabe tega spremenjenega splošnega sistema. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 19(2) Direktive 2003/96/ES je vsako dovoljenje, odobreno na podlagi člena 19(1) navedene direktive, strogo časovno omejeno. Da bi se zagotovilo dovolj dolgo obdobje veljavnosti dovoljenja, da relevantnih gospodarskih subjektov ne odvrne od potrebnih naložb, je ustrezno, da se dovoljenje odobri od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2027. Kadar Svet na podlagi člena 113 ali katere koli druge ustrezne določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije uvede spremenjeni splošni sistem za obdavčitev energentov in električne energije ter dovoljenje glede na spremenjeni splošni sistem ni več ustrezno, je primerno, da Svet za ohranitev nadaljnjega splošnega razvoja obstoječega pravnega okvira predvidi možnost, da bi to dovoljenje prenehalo veljati na dan začetka uporabe tega spremenjenega splošnega sistema.

| (5) | Da bi se upravljavcem obratov omogočilo spodbujanje toplotnih črpalk in električnih kotlov, ki proizvajajo toploto za omrežje za daljinsko ogrevanje, toplotnih črpalk z nazivno izhodno toplotno močjo najmanj 0,5 MW, ki niso priključene na omrežje za daljinsko ogrevanje, in recirkulacijskih vodnih črpalk v geotermalnih toplarnah, bi bilo treba zagotoviti, da lahko Finska uporabi zahtevano znižanje davka z učinkom od 1. januarja 2022. Z zagotavljanjem uporabe od datuma pred začetkom učinkovanja dovoljenja se spoštujejo legitimna pričakovanja gospodarskih subjektov, saj dovoljenje ne posega v njihove pravice in obveznosti. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se upravljavcem obratov omogočilo spodbujanje toplotnih črpalk in električnih kotlov, ki proizvajajo toploto za omrežje za daljinsko ogrevanje, toplotnih črpalk z nazivno izhodno toplotno močjo najmanj 0,5 MW, ki niso priključene na omrežje za daljinsko ogrevanje, in recirkulacijskih vodnih črpalk v geotermalnih toplarnah, bi bilo treba zagotoviti, da lahko Finska uporabi zahtevano znižanje davka z učinkom od 1. januarja 2022. Z zagotavljanjem uporabe od datuma pred začetkom učinkovanja dovoljenja se spoštujejo legitimna pričakovanja gospodarskih subjektov, saj dovoljenje ne posega v njihove pravice in obveznosti.

| (6) | Ta sklep ne posega v uporabo pravil Unije o državni pomoči – |
| --- | --- |

(6)

Ta sklep ne posega v uporabo pravil Unije o državni pomoči –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pod pogojem, da se upošteva najnižja raven obdavčitve iz člena 10 Direktive 2003/96/ES, kot je določena za poslovno uporabo v Preglednici C Priloge I k navedeni direktivi, se Finski dovoli, da uporablja znižano stopnjo obdavčitve za električno energijo dobavljeno:

| (a) | toplotnim črpalkam in električnim kotlom, ki proizvajajo toploto za omrežje za daljinsko ogrevanje; |
| --- | --- |

(a)

toplotnim črpalkam in električnim kotlom, ki proizvajajo toploto za omrežje za daljinsko ogrevanje;

| (b) | toplotnim črpalkam z nazivno izhodno toplotno močjo najmanj 0,5 MW, ki niso priključene na omrežje za daljinsko ogrevanje; |
| --- | --- |

(b)

toplotnim črpalkam z nazivno izhodno toplotno močjo najmanj 0,5 MW, ki niso priključene na omrežje za daljinsko ogrevanje;

| (c) | recirkulacijskim vodnim črpalkam v geotermalnih toplarnah. |
| --- | --- |

(c)

recirkulacijskim vodnim črpalkam v geotermalnih toplarnah.

Člen 2

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2027.

Kadar Svet na podlagi člena 113 ali katere koli druge relevantne določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije uvede spremenjeni splošni sistem za obdavčitev energentov in električne energije ter dovoljenje iz člena 1 tega sklepa ni več ustrezno, se ta sklep preneha uporabljati na dan začetka uporabe tega spremenjenega splošnega sistema.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Finsko.

V Luxembourgu, 17. junija 2022

Za Svet

predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

1

---

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/86

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/1005

z dne 23. junija 2022

o nerešenih ugovorih glede določil in pogojev za izdajo dovoljenja za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Grain, na katere se sklicujeta Francija in Švedska v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 4193)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 36(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Franciji in na Švedskem je bilo 26. marca 2013 skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) izdano dovoljenje za biocidna proizvoda Black Pearl Grain in Souricide Foudroyant. V Franciji in na Švedskem je bilo 26. marca 2018 izdano dovoljenje za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Grain, ki vključuje proizvod Black Pearl Grain in proizvod Souricide Foudroyant. Družina biocidnih proizvodov Alphachloralose Grain vključuje proizvode, ki so rodenticidi, ki spadajo v vrsto proizvodov 14 v skladu s Prilogo V k Uredbi (EU) št. 528/2012 in se uporabljajo za nadzor miši v notranjih prostorih v vabah na mestih, ki so zavarovana pred nepooblaščenimi posegi, ali pokritih vabah s strani usposobljenih strokovnjakov in vabah na mestih, ki so zavarovana pred nepooblaščenimi posegi, in sicer s strani nestrokovnjakov, ter kot aktivno snov vsebujejo alfakloralozo (v nadaljnjem besedilu: družina biocidnih proizvodov). Imetnik dovoljenja za družino biocidnih proizvodov je LODI S.A.S. |
| --- | --- |

(1)

V Franciji in na Švedskem je bilo 26. marca 2013 skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) izdano dovoljenje za biocidna proizvoda Black Pearl Grain in Souricide Foudroyant. V Franciji in na Švedskem je bilo 26. marca 2018 izdano dovoljenje za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Grain, ki vključuje proizvod Black Pearl Grain in proizvod Souricide Foudroyant. Družina biocidnih proizvodov Alphachloralose Grain vključuje proizvode, ki so rodenticidi, ki spadajo v vrsto proizvodov 14 v skladu s Prilogo V k Uredbi (EU) št. 528/2012 in se uporabljajo za nadzor miši v notranjih prostorih v vabah na mestih, ki so zavarovana pred nepooblaščenimi posegi, ali pokritih vabah s strani usposobljenih strokovnjakov in vabah na mestih, ki so zavarovana pred nepooblaščenimi posegi, in sicer s strani nestrokovnjakov, ter kot aktivno snov vsebujejo alfakloralozo (v nadaljnjem besedilu: družina biocidnih proizvodov). Imetnik dovoljenja za družino biocidnih proizvodov je LODI S.A.S.

| (2) | Nizozemska in Finska sta leta 2019 Francijo obvestili, da so centri za zastrupitve, lastniki hišnih živali in veterinarske klinike leta 2018 poročali o znatnem povečanju primerov primarnih in sekundarnih zastrupitev mačk in psov s simptomi zastrupitve z alfakloralozo. V Franciji so veterinarski centri za zastrupitve poročali tudi o povečanju števila zastrupitev z alfakloralozo pri hišnih živalih, zlasti primarnih zastrupitev psov v letih 2017 in 2018. |
| --- | --- |

(2)

Nizozemska in Finska sta leta 2019 Francijo obvestili, da so centri za zastrupitve, lastniki hišnih živali in veterinarske klinike leta 2018 poročali o znatnem povečanju primerov primarnih in sekundarnih zastrupitev mačk in psov s simptomi zastrupitve z alfakloralozo. V Franciji so veterinarski centri za zastrupitve poročali tudi o povečanju števila zastrupitev z alfakloralozo pri hišnih živalih, zlasti primarnih zastrupitev psov v letih 2017 in 2018.

| (3) | Švedska je leta 2019 od veterinarskih klinik prejela informacije o tem, da so rodenticidi, ki vsebujejo alfakloralozo, povzročili sekundarno zastrupitev mačk. Bolnišnica za male živali v okviru Švedske univerze za kmetijske vede je navedla, da se je v veterinarskem sektorju na Švedskem in v več drugih državah v zadnjih letih povečalo število poročil o sumu na zastrupitev z alfakloralozo pri mačkah. |
| --- | --- |

(3)

Švedska je leta 2019 od veterinarskih klinik prejela informacije o tem, da so rodenticidi, ki vsebujejo alfakloralozo, povzročili sekundarno zastrupitev mačk. Bolnišnica za male živali v okviru Švedske univerze za kmetijske vede je navedla, da se je v veterinarskem sektorju na Švedskem in v več drugih državah v zadnjih letih povečalo število poročil o sumu na zastrupitev z alfakloralozo pri mačkah.

| (4) | Francija in Švedska sta 30. oktobra in 17. decembra 2019 spremenili dovoljenji za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Grain v skladu s členom 48(1), točka(a), Uredbe (EU) št. 528/2012, da bi obravnavali primarne zastrupitve psov in sekundarne zastrupitve mačk. |
| --- | --- |

(4)

Francija in Švedska sta 30. oktobra in 17. decembra 2019 spremenili dovoljenji za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Grain v skladu s členom 48(1), točka(a), Uredbe (EU) št. 528/2012, da bi obravnavali primarne zastrupitve psov in sekundarne zastrupitve mačk.

| (5) | Francija je spremenila dovoljenje z zahtevo po dodatnem označevanju na proizvodih, da se jasno navede tveganje za ljudi in neciljne organizme ter na embalaži navede obveznost uporabe družine biocidnih proizvodov samo v vabah. |
| --- | --- |

(5)

Francija je spremenila dovoljenje z zahtevo po dodatnem označevanju na proizvodih, da se jasno navede tveganje za ljudi in neciljne organizme ter na embalaži navede obveznost uporabe družine biocidnih proizvodov samo v vabah.

| (6) | Švedska je na podlagi informacij švedske agencije za kemikalije spremenila dovoljenje za proizvod, tako da je uporabo omejila na usposobljene strokovnjake in dodala pogoje, da se biocidni proizvod ne sme uporabljati v okoljih, v katerih se pričakuje prisotnost mačk, in da je treba mrtve miši po uporabi biocidnega proizvoda zbrati. Imetnik dovoljenja se je pritožil na spremembo, ki jo je sprejela Švedska, vendar je Švedsko sodišče za zemljišča in okolje sklenilo, da je odločitev švedske agencije za kemikalije o spremembi dovoljenja za proizvode, ki vsebujejo alfakloralozo, in o izdaji omejitev glede navedenih proizvodov utemeljena, in je pritožbo zavrnilo. |
| --- | --- |

(6)

Švedska je na podlagi informacij švedske agencije za kemikalije spremenila dovoljenje za proizvod, tako da je uporabo omejila na usposobljene strokovnjake in dodala pogoje, da se biocidni proizvod ne sme uporabljati v okoljih, v katerih se pričakuje prisotnost mačk, in da je treba mrtve miši po uporabi biocidnega proizvoda zbrati. Imetnik dovoljenja se je pritožil na spremembo, ki jo je sprejela Švedska, vendar je Švedsko sodišče za zemljišča in okolje sklenilo, da je odločitev švedske agencije za kemikalije o spremembi dovoljenja za proizvode, ki vsebujejo alfakloralozo, in o izdaji omejitev glede navedenih proizvodov utemeljena, in je pritožbo zavrnilo.

| (7) | Nemčija in Danska sta 15. aprila 2020 v skladu s členom 48(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 koordinacijski skupini predložili ugovore glede sprememb dovoljenja za družino biocidnih proizvodov, ki sta jih izvedli Francija in Švedska. |
| --- | --- |

(7)

Nemčija in Danska sta 15. aprila 2020 v skladu s členom 48(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 koordinacijski skupini predložili ugovore glede sprememb dovoljenja za družino biocidnih proizvodov, ki sta jih izvedli Francija in Švedska.

| (8) | Ugovor Nemčije se je nanašal na ukrepe, ki jih je uvedla Francija in ki so po njenem mnenju nezadostni. Nemčija je menila, da bi bilo treba za obravnavo sekundarnih zastrupitev uporabo družine biocidnih proizvodov omejiti na usposobljene strokovnjake. |
| --- | --- |

(8)

Ugovor Nemčije se je nanašal na ukrepe, ki jih je uvedla Francija in ki so po njenem mnenju nezadostni. Nemčija je menila, da bi bilo treba za obravnavo sekundarnih zastrupitev uporabo družine biocidnih proizvodov omejiti na usposobljene strokovnjake.

| (9) | Ugovor Danske se nanaša na omejitev uporabe družine biocidnih proizvodov na „usposobljene strokovnjake“ s strani Švedske. Po mnenju Danske omejitev uporabe na usposobljene strokovnjake na njenem ozemlju ni upravičena. Danska je obvestila, da ni seznanjena s sekundarnimi zastrupitvami na Danskem in da ni opredelitve pojma „usposobljeni strokovnjaki“ v zvezi s kemijskim nadzorom miši v njeni nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

(9)

Ugovor Danske se nanaša na omejitev uporabe družine biocidnih proizvodov na „usposobljene strokovnjake“ s strani Švedske. Po mnenju Danske omejitev uporabe na usposobljene strokovnjake na njenem ozemlju ni upravičena. Danska je obvestila, da ni seznanjena s sekundarnimi zastrupitvami na Danskem in da ni opredelitve pojma „usposobljeni strokovnjaki“ v zvezi s kemijskim nadzorom miši v njeni nacionalni zakonodaji.

| (10) | Sekretariat koordinacijske skupine je 6. junija 2020 druge zadevne države članice in imetnika dovoljenja pozval, naj predložijo pisne pripombe na sporno točko. Imetnik dovoljenja je predložil pisne pripombe 30. junija 2020, 6. julija 2020 in 23. julija 2020. V koordinacijski skupini se je skupaj z imetnikom dovoljenja o sporni točki razpravljalo 6. in 23. julija 2020. |
| --- | --- |

(10)

Sekretariat koordinacijske skupine je 6. junija 2020 druge zadevne države članice in imetnika dovoljenja pozval, naj predložijo pisne pripombe na sporno točko. Imetnik dovoljenja je predložil pisne pripombe 30. junija 2020, 6. julija 2020 in 23. julija 2020. V koordinacijski skupini se je skupaj z imetnikom dovoljenja o sporni točki razpravljalo 6. in 23. julija 2020.

| (11) | Ker v koordinacijski skupini ni bil dosežen dogovor, je Francija 21. oktobra 2020, Švedska pa 7. avgusta 2020 Komisiji v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 posredovala nerešene ugovore, obenem sta ji zagotovili podroben opis zadeve, o kateri države članice niso mogle doseči dogovora, in razloge za nestrinjanje. |
| --- | --- |

(11)

Ker v koordinacijski skupini ni bil dosežen dogovor, je Francija 21. oktobra 2020, Švedska pa 7. avgusta 2020 Komisiji v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 posredovala nerešene ugovore, obenem sta ji zagotovili podroben opis zadeve, o kateri države članice niso mogle doseči dogovora, in razloge za nestrinjanje.

| (12) | Po predložitvi v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 s strani Francije in Švedske je finska agencija za varnost in kemikalije (Tukes) maja 2021 zaprosila finsko agencijo za hrano in finsko veterinarsko združenje za mnenje o učinkih proizvodov z alfakloralozo na hišne živali in o potrebi po omejitvi uporabe proizvodov z alfakloralozo. V navedenem mnenju, ki ga je Finska posredovala Komisiji, je navedeno, da biocidni proizvodi, ki vsebujejo alfakloralozo, povzročajo znatno škodo in trpljenje tako hišnim živalim kot divjim živalim, da je število zastrupitev hišnih živali, o katerih se je poročalo agenciji Tukes in finski agenciji za hrano, znatno in da odstopanja od dovoljenj, izvedena leta 2019 v skladu s členom 37(1), točki (a) in (c), Uredbe (EU) št. 528/2012, in sicer omejitev trženja in uporabe biocidnih proizvodov za nestrokovnjake le na predhodno napolnjene vabe, ki jih je Finska že uvedla, ni dovolj zmanjšala števila primerov. Zato je finska agencija za hrano priporočila, da bi bilo treba uporabo in razpoložljivost proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo, omejiti na usposobljene strokovnjake. Finska je 8. decembra 2021 spremenila dovoljenja za rodenticide, ki vsebujejo alfakloralozo, da bi omejila proizvode na poklicno uporabo v skladu s členom 48(1) Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(12)

Po predložitvi v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 s strani Francije in Švedske je finska agencija za varnost in kemikalije (Tukes) maja 2021 zaprosila finsko agencijo za hrano in finsko veterinarsko združenje za mnenje o učinkih proizvodov z alfakloralozo na hišne živali in o potrebi po omejitvi uporabe proizvodov z alfakloralozo. V navedenem mnenju, ki ga je Finska posredovala Komisiji, je navedeno, da biocidni proizvodi, ki vsebujejo alfakloralozo, povzročajo znatno škodo in trpljenje tako hišnim živalim kot divjim živalim, da je število zastrupitev hišnih živali, o katerih se je poročalo agenciji Tukes in finski agenciji za hrano, znatno in da odstopanja od dovoljenj, izvedena leta 2019 v skladu s členom 37(1), točki (a) in (c), Uredbe (EU) št. 528/2012, in sicer omejitev trženja in uporabe biocidnih proizvodov za nestrokovnjake le na predhodno napolnjene vabe, ki jih je Finska že uvedla, ni dovolj zmanjšala števila primerov. Zato je finska agencija za hrano priporočila, da bi bilo treba uporabo in razpoložljivost proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo, omejiti na usposobljene strokovnjake. Finska je 8. decembra 2021 spremenila dovoljenja za rodenticide, ki vsebujejo alfakloralozo, da bi omejila proizvode na poklicno uporabo v skladu s členom 48(1) Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (13) | Poleg tega je švedska agencija za kemikalije pridobila dodatne informacije v obliki analiz vzorcev krvi od Univerzitetne veterinarske bolnišnice v Uppsali na Švedskem, ki so potrdile prisotnost alfakloraloze v krvi zastrupljenih živali. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega je švedska agencija za kemikalije pridobila dodatne informacije v obliki analiz vzorcev krvi od Univerzitetne veterinarske bolnišnice v Uppsali na Švedskem, ki so potrdile prisotnost alfakloraloze v krvi zastrupljenih živali.

| (14) | V skladu s členom 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012 je pogoj za izdajo dovoljenja, da biocidni proizvod sam po sebi ali zaradi svojih ostankov nima takojšnjih ali zapoznelih nesprejemljivih učinkov na zdravje živali bodisi neposredno ali prek pitne vode, hrane, krme, zraka ali prek drugih posrednih učinkov. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012 je pogoj za izdajo dovoljenja, da biocidni proizvod sam po sebi ali zaradi svojih ostankov nima takojšnjih ali zapoznelih nesprejemljivih učinkov na zdravje živali bodisi neposredno ali prek pitne vode, hrane, krme, zraka ali prek drugih posrednih učinkov.

| (15) | Člen 19(5), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da se biocidni proizvod lahko dovoli, če pogoji iz člena 19(1), točka (b)(iii), niso v celoti izpolnjeni, kadar bi neizdaja dovoljenja za biocidni proizvod v primerjavi s tveganjem za zdravje človeka, zdravje živali ali okolje, ki izhaja iz uporabe biocidnega proizvoda pod pogoji, določenimi v dovoljenju, imela nesorazmeren negativni učinek za družbo. Člen 19(5), drugi pododstavek, nadalje navaja, da za uporabo biocidnega proizvoda, odobrenega v skladu z navedeno določbo, veljajo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi se zagotovila najmanjša izpostavljenost ljudi in okolja temu proizvodu. Uporaba biocidnega proizvoda, odobrenega v skladu z navedenim odstavkom, se omeji na države članice, ki izpolnjujejo pogoj iz prvega pododstavka. |
| --- | --- |

(15)

Člen 19(5), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da se biocidni proizvod lahko dovoli, če pogoji iz člena 19(1), točka (b)(iii), niso v celoti izpolnjeni, kadar bi neizdaja dovoljenja za biocidni proizvod v primerjavi s tveganjem za zdravje človeka, zdravje živali ali okolje, ki izhaja iz uporabe biocidnega proizvoda pod pogoji, določenimi v dovoljenju, imela nesorazmeren negativni učinek za družbo. Člen 19(5), drugi pododstavek, nadalje navaja, da za uporabo biocidnega proizvoda, odobrenega v skladu z navedeno določbo, veljajo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi se zagotovila najmanjša izpostavljenost ljudi in okolja temu proizvodu. Uporaba biocidnega proizvoda, odobrenega v skladu z navedenim odstavkom, se omeji na države članice, ki izpolnjujejo pogoj iz prvega pododstavka.

| (16) | Po skrbnem pregledu informacij, ki so jih predložile države članice in imetnik dovoljenja za družino biocidnih proizvodov, Komisija meni, da družina biocidnih proizvodov ne izpolnjuje v celoti pogojev iz člena 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012, ob upoštevanju mnenja finske agencije za hrano in finskega veterinarskega združenja ter poročil Univerzitetne veterinarske bolnišnice v Uppsali in švedskega veterinarskega združenja, v katerih je bilo navedeno, da ima družina biocidnih proizvodov nesprejemljive učinke na zdravje živali, in v katerih je bilo z analiznimi preizkusi, izvedenimi na zastrupljenih živalih, potrjeno, da je prišlo do številnih zastrupitev mačk z alfakloralozo. |
| --- | --- |

(16)

Po skrbnem pregledu informacij, ki so jih predložile države članice in imetnik dovoljenja za družino biocidnih proizvodov, Komisija meni, da družina biocidnih proizvodov ne izpolnjuje v celoti pogojev iz člena 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012, ob upoštevanju mnenja finske agencije za hrano in finskega veterinarskega združenja ter poročil Univerzitetne veterinarske bolnišnice v Uppsali in švedskega veterinarskega združenja, v katerih je bilo navedeno, da ima družina biocidnih proizvodov nesprejemljive učinke na zdravje živali, in v katerih je bilo z analiznimi preizkusi, izvedenimi na zastrupljenih živalih, potrjeno, da je prišlo do številnih zastrupitev mačk z alfakloralozo.

| (17) | Zato bi se v skladu s členom 19(5) Uredbe (EU) št. 528/2012 za družino biocidnih proizvodov lahko izdalo dovoljenje samo v državah članicah, ki menijo, da bi neizdaja dovoljenja za biocidni proizvod v primerjavi s tveganjem za zdravje človeka, zdravje živali ali okolje, ki izhaja iz uporabe biocidnega proizvoda pod pogoji, določenimi v dovoljenju, imela nesorazmeren negativni učinek za družbo. |
| --- | --- |

(17)

Zato bi se v skladu s členom 19(5) Uredbe (EU) št. 528/2012 za družino biocidnih proizvodov lahko izdalo dovoljenje samo v državah članicah, ki menijo, da bi neizdaja dovoljenja za biocidni proizvod v primerjavi s tveganjem za zdravje človeka, zdravje živali ali okolje, ki izhaja iz uporabe biocidnega proizvoda pod pogoji, določenimi v dovoljenju, imela nesorazmeren negativni učinek za družbo.

| (18) | Prav tako za uporabo biocidnega proizvoda v skladu s členom 19(5) Uredbe (EU) št. 528/2012 veljajo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi se zagotovila najmanjša izpostavljenost ljudi in okolja temu biocidnemu proizvodu. |
| --- | --- |

(18)

Prav tako za uporabo biocidnega proizvoda v skladu s členom 19(5) Uredbe (EU) št. 528/2012 veljajo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi se zagotovila najmanjša izpostavljenost ljudi in okolja temu biocidnemu proizvodu.

| (19) | Aktivna snov alfakloraloza je bila vključena v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 14 in se zato v skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 šteje za odobreno v skladu z navedeno uredbo ob upoštevanju specifikacij in pogojev iz Priloge I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(19)

Aktivna snov alfakloraloza je bila vključena v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 14 in se zato v skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 šteje za odobreno v skladu z navedeno uredbo ob upoštevanju specifikacij in pogojev iz Priloge I k navedeni direktivi.

| (20) | V skladu s členom 13(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 je bila 24. decembra 2019 Agenciji predložena vloga za podaljšanje aktivne snovi alfakloraloza. Ocenjevalni pristojni organ Poljske je 15. oktobra 2020 v skladu s členom 14(1) navedene uredbe Komisijo obvestil o svoji odločitvi, da je potrebna popolna ocena vloge za podaljšanje. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 13(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 je bila 24. decembra 2019 Agenciji predložena vloga za podaljšanje aktivne snovi alfakloraloza. Ocenjevalni pristojni organ Poljske je 15. oktobra 2020 v skladu s členom 14(1) navedene uredbe Komisijo obvestil o svoji odločitvi, da je potrebna popolna ocena vloge za podaljšanje.

| (21) | Zato naj bi iz razlogov, na katere vlagatelj nima vpliva, odobritev alfakloraloze za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 14 potekla 30. junija 2021, pred sprejetjem odločitve o njenem podaljšanju. Zato je bil z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/333 (3) datum izteka odobritve alfakloraloze odložen do 31. decembra 2023, da se omogoči preučitev vloge. |
| --- | --- |

(21)

Zato naj bi iz razlogov, na katere vlagatelj nima vpliva, odobritev alfakloraloze za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 14 potekla 30. junija 2021, pred sprejetjem odločitve o njenem podaljšanju. Zato je bil z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/333 (3) datum izteka odobritve alfakloraloze odložen do 31. decembra 2023, da se omogoči preučitev vloge.

| (22) | Tveganje sekundarne zastrupitve živali zaradi uporabe biocidnih proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo, in potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki jih je treba uporabiti za zmanjšanje navedenega tveganja na sprejemljivo raven, bi bilo treba oceniti v okviru ocene vloge za podaljšanje odobritve alfakloraloze, nato pa bi jih morale države članice ustrezno upoštevati pri odobritvi biocidnih proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo. |
| --- | --- |

(22)

Tveganje sekundarne zastrupitve živali zaradi uporabe biocidnih proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo, in potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki jih je treba uporabiti za zmanjšanje navedenega tveganja na sprejemljivo raven, bi bilo treba oceniti v okviru ocene vloge za podaljšanje odobritve alfakloraloze, nato pa bi jih morale države članice ustrezno upoštevati pri odobritvi biocidnih proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo.

| (23) | Komisija na podlagi navedenega meni, da bi morali biti ukrepi za zmanjšanje tveganja za obravnavanje tveganja primarne in sekundarne zastrupitve zaradi uporabe proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo, izjemoma, in sicer do zaključka ocene za alfakloralozo, odvisni od posebnih okoliščin in razpoložljivih dokazov o pojavu sekundarnih zastrupitev v posameznih državah članicah. Nekatere države članice bi lahko na primer menile, da je treba uporabo omejiti na usposobljene strokovnjake, druge pa bi lahko menile, da zadostujejo dodatne zahteve za označevanje. |
| --- | --- |

(23)

Komisija na podlagi navedenega meni, da bi morali biti ukrepi za zmanjšanje tveganja za obravnavanje tveganja primarne in sekundarne zastrupitve zaradi uporabe proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo, izjemoma, in sicer do zaključka ocene za alfakloralozo, odvisni od posebnih okoliščin in razpoložljivih dokazov o pojavu sekundarnih zastrupitev v posameznih državah članicah. Nekatere države članice bi lahko na primer menile, da je treba uporabo omejiti na usposobljene strokovnjake, druge pa bi lahko menile, da zadostujejo dodatne zahteve za označevanje.

| (24) | Komisija je 14. februarja 2022 imetniku dovoljenja zagotovila možnost, da predloži pisne pripombe v skladu s členom 36(2) Uredbe (EU) št. 528/2012. Imetnik dovoljenja je predložil pripombe, ki jih je Komisija nato upoštevala. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je 14. februarja 2022 imetniku dovoljenja zagotovila možnost, da predloži pisne pripombe v skladu s členom 36(2) Uredbe (EU) št. 528/2012. Imetnik dovoljenja je predložil pripombe, ki jih je Komisija nato upoštevala.

| (25) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode – |
| --- | --- |

(25)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Družina biocidnih proizvodov, opredeljenih s številko zadeve FR-0019764-0000 v registru biocidnih proizvodov, ne izpolnjuje v celoti pogojev iz člena 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012.

Za družino biocidnih proizvodov, opredeljenih s številko zadeve FR-0019764-0000 v registru biocidnih proizvodov, bi se lahko izdalo dovoljenje samo v državah članicah, ki menijo, da bi neizdaja dovoljenja za biocidni proizvod v primerjavi s tveganjem za zdravje človeka, zdravje živali ali okolje, ki izhaja iz uporabe biocidnega proizvoda pod pogoji, določenimi v dovoljenju, imela nesorazmeren negativni učinek za družbo.

Za uporabo biocidnega proizvoda veljajo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja iz člena 19(5) Uredbe (EU) št. 528/2012, ki se v vsaki državi članici sprejmejo na podlagi posebnih okoliščin in razpoložljivih dokazov o pojavu sekundarnih zastrupitev v tej državi članici.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 23. junija 2022

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/333 z dne 24. februarja 2021 o odlogu datuma izteka odobritve alfakloraloze za uporabo v biocidnih proizvodih vrste 14 (UL L 65, 25.2.2021, str. 58).

3

---

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/90 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/90

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/1006

z dne 24. junija 2022

o nerešenih ugovorih glede določil in pogojev za izdajo dovoljenja za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Pasta, na katere se sklicujeta Francija in Švedska v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 4226)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 36(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Franciji je bilo 19. marca 2013 v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) izdano dovoljenje za biocidni proizvod Black Pearl Pasta, na Švedskem pa je bilo 27. avgusta 2013 izdano dovoljenje za biocidni proizvod Le Foudrayant Souris Pate Rouge. Švedska je 9. oktobra 2013 skladu z Direktivo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta vzajemno priznala biocidni proizvod Black Pearl Pasta. V Franciji je bilo 21. oktobra 2019, na Švedskem pa 5. marca 2018 izdano dovoljenje za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Pasta, ki vključuje proizvod Black Pearl Pasta in proizvod Le Foudroyant Souris Pate Rouge (v nadaljnjem besedilu: družina biocidnih proizvodov). Družina biocidnih proizvodov vključuje biocidne proizvode, ki so rodenticidi in v skladu s Prilogo V k Uredbi (EU) št. 528/2012 spadajo v vrsto proizvodov 14. Biocidni proizvodi se dajejo na trg v pokritih vabah, ki jih je mogoče ponovno napolniti in so namenjene usposobljenim strokovnjakom, ter v predhodno napolnjenih vabah, ki so zavarovane pred nepooblaščenimi posegi, in so namenjene nestrokovnjakom. Biocidni proizvodi kot odobreno aktivno snov vsebujejo alfakloralozo. Imetnik dovoljenja za biocidne proizvode je LODI S.A.S. |
| --- | --- |

(1)

V Franciji je bilo 19. marca 2013 v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) izdano dovoljenje za biocidni proizvod Black Pearl Pasta, na Švedskem pa je bilo 27. avgusta 2013 izdano dovoljenje za biocidni proizvod Le Foudrayant Souris Pate Rouge. Švedska je 9. oktobra 2013 skladu z Direktivo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta vzajemno priznala biocidni proizvod Black Pearl Pasta. V Franciji je bilo 21. oktobra 2019, na Švedskem pa 5. marca 2018 izdano dovoljenje za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Pasta, ki vključuje proizvod Black Pearl Pasta in proizvod Le Foudroyant Souris Pate Rouge (v nadaljnjem besedilu: družina biocidnih proizvodov). Družina biocidnih proizvodov vključuje biocidne proizvode, ki so rodenticidi in v skladu s Prilogo V k Uredbi (EU) št. 528/2012 spadajo v vrsto proizvodov 14. Biocidni proizvodi se dajejo na trg v pokritih vabah, ki jih je mogoče ponovno napolniti in so namenjene usposobljenim strokovnjakom, ter v predhodno napolnjenih vabah, ki so zavarovane pred nepooblaščenimi posegi, in so namenjene nestrokovnjakom. Biocidni proizvodi kot odobreno aktivno snov vsebujejo alfakloralozo. Imetnik dovoljenja za biocidne proizvode je LODI S.A.S.

| (2) | Nizozemska in Finska sta leta 2019 Francijo obvestili, da so centri za zastrupitve, lastniki hišnih živali in veterinarske klinike leta 2018 poročali o znatnem povečanju primerov primarnih in sekundarnih zastrupitev mačk in psov s simptomi zastrupitve z alfakloralozo. V Franciji so veterinarski centri za zastrupitve poročali tudi o povečanju števila zastrupitev z alfakloralozo pri hišnih živalih, zlasti primarnih zastrupitev psov v letih 2017 in 2018. |
| --- | --- |

(2)

Nizozemska in Finska sta leta 2019 Francijo obvestili, da so centri za zastrupitve, lastniki hišnih živali in veterinarske klinike leta 2018 poročali o znatnem povečanju primerov primarnih in sekundarnih zastrupitev mačk in psov s simptomi zastrupitve z alfakloralozo. V Franciji so veterinarski centri za zastrupitve poročali tudi o povečanju števila zastrupitev z alfakloralozo pri hišnih živalih, zlasti primarnih zastrupitev psov v letih 2017 in 2018.

| (3) | Švedska je leta 2019 od veterinarskih klinik prejela informacije o tem, da so rodenticidi, ki vsebujejo alfakloralozo, povzročili sekundarno zastrupitev mačk. Bolnišnica za male živali v okviru Švedske univerze za kmetijske vede je navedla, da se je v zadnjih letih povečalo število poročil o sumu a zastrupitev z alfakloralozo pri mačkah. |
| --- | --- |

(3)

Švedska je leta 2019 od veterinarskih klinik prejela informacije o tem, da so rodenticidi, ki vsebujejo alfakloralozo, povzročili sekundarno zastrupitev mačk. Bolnišnica za male živali v okviru Švedske univerze za kmetijske vede je navedla, da se je v zadnjih letih povečalo število poročil o sumu a zastrupitev z alfakloralozo pri mačkah.

| (4) | Francija in Švedska sta 30. oktobra in 17. decembra 2019 spremenili dovoljenji za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Pasta v skladu s členom 48(1), točka(a), Uredbe (EU) št. 528/2012, da bi obravnavali primarne zastrupitve psov sekundarne zastrupitve mačk. |
| --- | --- |

(4)

Francija in Švedska sta 30. oktobra in 17. decembra 2019 spremenili dovoljenji za družino biocidnih proizvodov Alphachloralose Pasta v skladu s členom 48(1), točka(a), Uredbe (EU) št. 528/2012, da bi obravnavali primarne zastrupitve psov sekundarne zastrupitve mačk.

| (5) | Francija je spremenila dovoljenje z zahtevo po dodatnem označevanju na družini biocidnih proizvodov, da se jasno navede tveganje za ljudi in neciljne organizme ter na embalaži navede obveznost uporabe družine biocidnih proizvodov samo v vabah. |
| --- | --- |

(5)

Francija je spremenila dovoljenje z zahtevo po dodatnem označevanju na družini biocidnih proizvodov, da se jasno navede tveganje za ljudi in neciljne organizme ter na embalaži navede obveznost uporabe družine biocidnih proizvodov samo v vabah.

| (6) | Švedska je na podlagi informacij švedske agencije za kemikalije spremenila dovoljenje za proizvod, tako da je uporabo omejila na usposobljene strokovnjake in dodala pogoje, da se biocidni proizvod ne sme uporabljati v okoljih, v katerih se pričakuje prisotnost mačk, in da je treba mrtve miši po uporabi biocidnega proizvoda zbrati. Imetnik dovoljenja se je pritožil na spremembo, ki jo je sprejela Švedska, vendar je Švedsko sodišče za zemljišča in okolje sklenilo, da je odločitev švedske agencije za kemikalije o spremembi dovoljenja za proizvode, ki vsebujejo alfakloralozo, in o izdaji omejitev glede navedenih proizvodov utemeljena, in je pritožbo zavrnilo. |
| --- | --- |

(6)

Švedska je na podlagi informacij švedske agencije za kemikalije spremenila dovoljenje za proizvod, tako da je uporabo omejila na usposobljene strokovnjake in dodala pogoje, da se biocidni proizvod ne sme uporabljati v okoljih, v katerih se pričakuje prisotnost mačk, in da je treba mrtve miši po uporabi biocidnega proizvoda zbrati. Imetnik dovoljenja se je pritožil na spremembo, ki jo je sprejela Švedska, vendar je Švedsko sodišče za zemljišča in okolje sklenilo, da je odločitev švedske agencije za kemikalije o spremembi dovoljenja za proizvode, ki vsebujejo alfakloralozo, in o izdaji omejitev glede navedenih proizvodov utemeljena, in je pritožbo zavrnilo.

| (7) | Nemčija in Danska sta 15. aprila 2020 v skladu s členom 48(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 koordinacijski skupini predložili ugovore glede sprememb dovoljenja za družino biocidnih proizvodov, ki sta jih izvedli Francija in Švedska. |
| --- | --- |

(7)

Nemčija in Danska sta 15. aprila 2020 v skladu s členom 48(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 koordinacijski skupini predložili ugovore glede sprememb dovoljenja za družino biocidnih proizvodov, ki sta jih izvedli Francija in Švedska.

| (8) | Ugovor Nemčije se je nanašal na ukrepe, ki jih je uvedla Francija in ki so po njenem mnenju nezadostni. Nemčija je menila, da bi bilo treba za obravnavo sekundarnih zastrupitev uporabo družine biocidnih proizvodov omejiti na usposobljene strokovnjake. |
| --- | --- |

(8)

Ugovor Nemčije se je nanašal na ukrepe, ki jih je uvedla Francija in ki so po njenem mnenju nezadostni. Nemčija je menila, da bi bilo treba za obravnavo sekundarnih zastrupitev uporabo družine biocidnih proizvodov omejiti na usposobljene strokovnjake.

| (9) | Ugovor Danske se nanaša na omejitev uporabe družine biocidnih proizvodov na „usposobljene strokovnjake“ s strani Švedske. Po mnenju Danske omejitev uporabe na usposobljene strokovnjake na njenem ozemlju ni upravičena. Danska je obvestila, da ni seznanjena s sekundarnimi zastrupitvami na Danskem in da ni opredelitve pojma „usposobljeni strokovnjaki“ v zvezi s kemijskim nadzorom miši v njeni nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

(9)

Ugovor Danske se nanaša na omejitev uporabe družine biocidnih proizvodov na „usposobljene strokovnjake“ s strani Švedske. Po mnenju Danske omejitev uporabe na usposobljene strokovnjake na njenem ozemlju ni upravičena. Danska je obvestila, da ni seznanjena s sekundarnimi zastrupitvami na Danskem in da ni opredelitve pojma „usposobljeni strokovnjaki“ v zvezi s kemijskim nadzorom miši v njeni nacionalni zakonodaji.

| (10) | Sekretariat koordinacijske skupine je 6. junija 2020 druge zadevne države članice in imetnika dovoljenja pozval, naj predložijo pisne pripombe na sporno točko. Imetnik dovoljenja je predložil pisne pripombe 30. junija 2020, 6. julija 2020 in 23. julija 2020. V koordinacijski skupini se je skupaj z imetnikom dovoljenja o sporni točki razpravljalo 6. in 23. julija 2020. |
| --- | --- |

(10)

Sekretariat koordinacijske skupine je 6. junija 2020 druge zadevne države članice in imetnika dovoljenja pozval, naj predložijo pisne pripombe na sporno točko. Imetnik dovoljenja je predložil pisne pripombe 30. junija 2020, 6. julija 2020 in 23. julija 2020. V koordinacijski skupini se je skupaj z imetnikom dovoljenja o sporni točki razpravljalo 6. in 23. julija 2020.

| (11) | Ker v koordinacijski skupini ni bil dosežen dogovor, je Francija 21. oktobra 2020, Švedska pa 7. avgusta 2020 Komisiji v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 posredovala nerešene ugovore in ji zagotovila podroben opis zadeve, o kateri države članice niso mogle doseči dogovora, in razloge za nestrinjanje. |
| --- | --- |

(11)

Ker v koordinacijski skupini ni bil dosežen dogovor, je Francija 21. oktobra 2020, Švedska pa 7. avgusta 2020 Komisiji v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 posredovala nerešene ugovore in ji zagotovila podroben opis zadeve, o kateri države članice niso mogle doseči dogovora, in razloge za nestrinjanje.

| (12) | Po predložitvi v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 s strani Francije in Švedske je finska agencija za varnost in kemikalije (Tukes) maja 2021 zaprosila finsko agencijo za hrano in finsko veterinarsko združenje za mnenje o učinkih proizvodov z alfakloralozo na hišne živali in o potrebi po omejitvi uporabe proizvodov z alfakloralozo. V navedenem mnenju, ki ga je Finska posredovala Komisiji, je navedeno, da biocidni proizvodi, ki vsebujejo alfakloralozo, povzročajo znatno škodo in trpljenje tako hišnim živalim kot divjim živalim, da je število zastrupitev hišnih živali, o katerih se je poročalo agenciji Tukes in finski agenciji za hrano, znatno in da odstopanja od dovoljenj, izvedena leta 2019 v skladu s členom 37(1), točki (a) in (c), Uredbe (EU) št. 528/2012, in sicer omejitev trženja in uporabe biocidnih proizvodov za nestrokovnjake le na predhodno napolnjene vabe, ki jih je Finska že uvedla, ni dovolj zmanjšala števila primerov. Zato je finska agencija za hrano priporočila, da bi bilo treba uporabo in razpoložljivost proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo, omejiti na usposobljene strokovnjake. Finska je 8. decembra 2021 spremenila dovoljenja za rodenticide, ki vsebujejo alfakloralozo, da bi omejila proizvode na poklicno uporabo v skladu s členom 48(1) Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(12)

Po predložitvi v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 s strani Francije in Švedske je finska agencija za varnost in kemikalije (Tukes) maja 2021 zaprosila finsko agencijo za hrano in finsko veterinarsko združenje za mnenje o učinkih proizvodov z alfakloralozo na hišne živali in o potrebi po omejitvi uporabe proizvodov z alfakloralozo. V navedenem mnenju, ki ga je Finska posredovala Komisiji, je navedeno, da biocidni proizvodi, ki vsebujejo alfakloralozo, povzročajo znatno škodo in trpljenje tako hišnim živalim kot divjim živalim, da je število zastrupitev hišnih živali, o katerih se je poročalo agenciji Tukes in finski agenciji za hrano, znatno in da odstopanja od dovoljenj, izvedena leta 2019 v skladu s členom 37(1), točki (a) in (c), Uredbe (EU) št. 528/2012, in sicer omejitev trženja in uporabe biocidnih proizvodov za nestrokovnjake le na predhodno napolnjene vabe, ki jih je Finska že uvedla, ni dovolj zmanjšala števila primerov. Zato je finska agencija za hrano priporočila, da bi bilo treba uporabo in razpoložljivost proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo, omejiti na usposobljene strokovnjake. Finska je 8. decembra 2021 spremenila dovoljenja za rodenticide, ki vsebujejo alfakloralozo, da bi omejila proizvode na poklicno uporabo v skladu s členom 48(1) Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (13) | Poleg tega je švedska agencija za kemikalije pridobila dodatne informacije v obliki analiz vzorcev krvi od Univerzitetne veterinarske bolnišnice v Uppsali na Švedskem, ki so potrdile prisotnost alfakloraloze v krvi zastrupljenih živali. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega je švedska agencija za kemikalije pridobila dodatne informacije v obliki analiz vzorcev krvi od Univerzitetne veterinarske bolnišnice v Uppsali na Švedskem, ki so potrdile prisotnost alfakloraloze v krvi zastrupljenih živali.

| (14) | V skladu s členom 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012 je pogoj za izdajo dovoljenja, da biocidni proizvod sam po sebi ali zaradi svojih ostankov nima takojšnjih ali zapoznelih nesprejemljivih učinkov na zdravje živali bodisi neposredno ali prek pitne vode, hrane, krme, zraka ali prek drugih posrednih učinkov. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012 je pogoj za izdajo dovoljenja, da biocidni proizvod sam po sebi ali zaradi svojih ostankov nima takojšnjih ali zapoznelih nesprejemljivih učinkov na zdravje živali bodisi neposredno ali prek pitne vode, hrane, krme, zraka ali prek drugih posrednih učinkov.

| (15) | Člen 19(5), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da se biocidni proizvod lahko dovoli, če pogoji iz člena 19(1), točka (b)(iii), niso v celoti izpolnjeni, kadar bi neizdaja dovoljenja za biocidni proizvod v primerjavi s tveganjem za zdravje človeka, zdravje živali ali okolje, ki izhaja iz uporabe biocidnega proizvoda pod pogoji, določenimi v dovoljenju, imela nesorazmeren negativni učinek za družbo. Člen 19(5), drugi pododstavek, nadalje navaja, da za uporabo biocidnega proizvoda, odobrenega v skladu z navedeno določbo, veljajo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi se zagotovila najmanjša izpostavljenost ljudi in okolja temu proizvodu. Uporaba biocidnega proizvoda, odobrenega v skladu z navedenim odstavkom, se omeji na države članice, ki izpolnjujejo pogoj iz prvega pododstavka. |
| --- | --- |

(15)

Člen 19(5), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da se biocidni proizvod lahko dovoli, če pogoji iz člena 19(1), točka (b)(iii), niso v celoti izpolnjeni, kadar bi neizdaja dovoljenja za biocidni proizvod v primerjavi s tveganjem za zdravje človeka, zdravje živali ali okolje, ki izhaja iz uporabe biocidnega proizvoda pod pogoji, določenimi v dovoljenju, imela nesorazmeren negativni učinek za družbo. Člen 19(5), drugi pododstavek, nadalje navaja, da za uporabo biocidnega proizvoda, odobrenega v skladu z navedeno določbo, veljajo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi se zagotovila najmanjša izpostavljenost ljudi in okolja temu proizvodu. Uporaba biocidnega proizvoda, odobrenega v skladu z navedenim odstavkom, se omeji na države članice, ki izpolnjujejo pogoj iz prvega pododstavka.

| (16) | Po skrbnem pregledu informacij, ki so jih predložile države članice in imetnik dovoljenja za družino biocidnih proizvodov, Komisija meni, da družina biocidnih proizvodov ne izpolnjuje v celoti pogojev iz člena 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012, ob upoštevanju mnenja finske agencije za hrano in finskega veterinarskega združenja ter poročil Univerzitetne veterinarske bolnišnice v Uppsali in švedskega veterinarskega združenja, v katerih je bilo navedeno, da ima družina biocidnih proizvodov nesprejemljive učinke na zdravje živali, in v katerih je bilo z analiznimi preizkusi, izvedenimi na zastrupljenih živalih, potrjeno, da je prišlo do številnih zastrupitev mačk z alfakloralozo. |
| --- | --- |

(16)

Po skrbnem pregledu informacij, ki so jih predložile države članice in imetnik dovoljenja za družino biocidnih proizvodov, Komisija meni, da družina biocidnih proizvodov ne izpolnjuje v celoti pogojev iz člena 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012, ob upoštevanju mnenja finske agencije za hrano in finskega veterinarskega združenja ter poročil Univerzitetne veterinarske bolnišnice v Uppsali in švedskega veterinarskega združenja, v katerih je bilo navedeno, da ima družina biocidnih proizvodov nesprejemljive učinke na zdravje živali, in v katerih je bilo z analiznimi preizkusi, izvedenimi na zastrupljenih živalih, potrjeno, da je prišlo do številnih zastrupitev mačk z alfakloralozo.

| (17) | Zato bi se v skladu s členom 19(5) Uredbe (EU) št. 528/2012 za družino biocidnih proizvodov lahko izdalo dovoljenje samo v državah članicah, ki menijo, da bi neizdaja dovoljenja za biocidni proizvod v primerjavi s tveganjem za zdravje človeka, zdravje živali ali okolje, ki izhaja iz uporabe biocidnega proizvoda pod pogoji, določenimi v dovoljenju, imela nesorazmeren negativni učinek za družbo. |
| --- | --- |

(17)

Zato bi se v skladu s členom 19(5) Uredbe (EU) št. 528/2012 za družino biocidnih proizvodov lahko izdalo dovoljenje samo v državah članicah, ki menijo, da bi neizdaja dovoljenja za biocidni proizvod v primerjavi s tveganjem za zdravje človeka, zdravje živali ali okolje, ki izhaja iz uporabe biocidnega proizvoda pod pogoji, določenimi v dovoljenju, imela nesorazmeren negativni učinek za družbo.

| (18) | Prav tako za uporabo biocidnega proizvoda v skladu s členom 19(5) Uredbe (EU) št. 528/2012 veljajo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi se zagotovila najmanjša izpostavljenost živali in okolja navedenemu biocidnemu proizvodu. |
| --- | --- |

(18)

Prav tako za uporabo biocidnega proizvoda v skladu s členom 19(5) Uredbe (EU) št. 528/2012 veljajo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi se zagotovila najmanjša izpostavljenost živali in okolja navedenemu biocidnemu proizvodu.

| (19) | Aktivna snov alfakloraloza je bila vključena v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 14 in se zato v skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 šteje za odobreno v skladu z navedeno uredbo ob upoštevanju specifikacij in pogojev iz Priloge I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(19)

Aktivna snov alfakloraloza je bila vključena v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 14 in se zato v skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 šteje za odobreno v skladu z navedeno uredbo ob upoštevanju specifikacij in pogojev iz Priloge I k navedeni direktivi.

| (20) | V skladu s členom 13(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 je bila 24. decembra 2019 Agenciji predložena vloga za podaljšanje aktivne snovi alfakloraloza. Ocenjevalni pristojni organ Poljske je 15. oktobra 2020 v skladu s členom 14(1) navedene uredbe Komisijo obvestil o svoji odločitvi, da je potrebna popolna ocena vloge za podaljšanje. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 13(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 je bila 24. decembra 2019 Agenciji predložena vloga za podaljšanje aktivne snovi alfakloraloza. Ocenjevalni pristojni organ Poljske je 15. oktobra 2020 v skladu s členom 14(1) navedene uredbe Komisijo obvestil o svoji odločitvi, da je potrebna popolna ocena vloge za podaljšanje.

| (21) | Zato naj bi iz razlogov, na katere vlagatelj nima vpliva, odobritev alfakloraloze za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 14 potekla 30. junija 2021, pred sprejetjem odločitve o njenem podaljšanju. Zato je bil z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/333 (3) datum izteka odobritve alfakloraloze odložen do 31. decembra 2023, da se omogoči preučitev vloge. |
| --- | --- |

(21)

Zato naj bi iz razlogov, na katere vlagatelj nima vpliva, odobritev alfakloraloze za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 14 potekla 30. junija 2021, pred sprejetjem odločitve o njenem podaljšanju. Zato je bil z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/333 (3) datum izteka odobritve alfakloraloze odložen do 31. decembra 2023, da se omogoči preučitev vloge.

| (22) | Tveganje sekundarne zastrupitve živali zaradi uporabe biocidnih proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo, in potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki jih je treba uporabiti za zmanjšanje navedenega tveganja na sprejemljivo raven, bi bilo treba oceniti v okviru ocene vloge za podaljšanje odobritve alfakloraloze, nato pa bi jih morale države članice ustrezno upoštevati pri odobritvi biocidnih proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo. |
| --- | --- |

(22)

Tveganje sekundarne zastrupitve živali zaradi uporabe biocidnih proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo, in potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki jih je treba uporabiti za zmanjšanje navedenega tveganja na sprejemljivo raven, bi bilo treba oceniti v okviru ocene vloge za podaljšanje odobritve alfakloraloze, nato pa bi jih morale države članice ustrezno upoštevati pri odobritvi biocidnih proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo.

| (23) | Komisija na podlagi navedenega meni, da bi morali biti ukrepi za zmanjšanje tveganja za obravnavanje tveganja primarne in sekundarne zastrupitve zaradi uporabe proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo, izjemoma, in sicer do zaključka ocene za alfakloralozo, odvisni od posebnih okoliščin in razpoložljivih dokazov o pojavu sekundarnih zastrupitev v posameznih državah članicah. Nekatere države članice bi lahko na primer menile, da je treba uporabo omejiti na usposobljene strokovnjake, druge pa bi lahko menile, da zadostujejo dodatne zahteve za označevanje. |
| --- | --- |

(23)

Komisija na podlagi navedenega meni, da bi morali biti ukrepi za zmanjšanje tveganja za obravnavanje tveganja primarne in sekundarne zastrupitve zaradi uporabe proizvodov, ki vsebujejo alfakloralozo, izjemoma, in sicer do zaključka ocene za alfakloralozo, odvisni od posebnih okoliščin in razpoložljivih dokazov o pojavu sekundarnih zastrupitev v posameznih državah članicah. Nekatere države članice bi lahko na primer menile, da je treba uporabo omejiti na usposobljene strokovnjake, druge pa bi lahko menile, da zadostujejo dodatne zahteve za označevanje.

| (24) | Komisija je 14. februarja 2022 imetniku dovoljenja zagotovila možnost, da predloži pisne pripombe v skladu s členom 36(2) Uredbe (EU) št. 528/2012. Imetnik dovoljenja je predložil pripombe, ki jih je Komisija nato upoštevala. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je 14. februarja 2022 imetniku dovoljenja zagotovila možnost, da predloži pisne pripombe v skladu s členom 36(2) Uredbe (EU) št. 528/2012. Imetnik dovoljenja je predložil pripombe, ki jih je Komisija nato upoštevala.

| (25) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode – |
| --- | --- |

(25)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Družina biocidnih proizvodov, opredeljenih s številko zadeve FR-0018427-0000 v registru biocidnih proizvodov, ne izpolnjuje v celoti pogojev iz člena 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012.

Za družino biocidnih proizvodov, opredeljenih s številko zadeve FR-0018427-0000 v registru biocidnih proizvodov, bi se lahko izdalo dovoljenje samo v državah članicah, ki menijo, da bi neizdaja dovoljenja za biocidni proizvod v primerjavi s tveganjem za zdravje človeka, zdravje živali ali okolje, ki izhaja iz uporabe biocidnega proizvoda pod pogoji, določenimi v dovoljenju, imela nesorazmeren negativni učinek za družbo.

Za uporabo biocidnega proizvoda veljajo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja iz člena 19(5) Uredbe (EU) št. 528/2012, ki se v vsaki državi članici sprejmejo na podlagi posebnih okoliščin in razpoložljivih dokazov o pojavu sekundarnih zastrupitev v tej državi članici.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 24. junija 2022

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/333 z dne 24. februarja 2021 o odlogu datuma izteka odobritve alfakloraloze za uporabo v biocidnih proizvodih vrste 14 (UL L 65, 25.2.2021, str. 58).

3

---