# Jurnalul Oficial L 151/2022

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 151 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 652 iunie 2022 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 151

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 652 iunie 2022

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/858 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 privind un regim-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite, precum și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 600/2014 și (UE) nr. 909/2014 și a Directivei 2014/65/UE (
  1
  ) | 1 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2022/858 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 privind un regim-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite, precum și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 600/2014 și (UE) nr. 909/2014 și a Directivei 2014/65/UE (
  1
  )

1

1

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/859 al Comisiei din 24 mai 2022 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun | 34 |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/860 al Comisiei din 1 iunie 2022 de modificare a anexei III la Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie (
  1
  ) | 37 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/861 al Comisiei din 1 iunie 2022 de stabilire a unor norme excepționale privind a doua tranșă de cereri depuse de statele membre pentru ajutor din partea Uniunii pentru fructe și legume în școli și pentru lapte în școli și de derogare de la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 în ceea ce privește realocarea ajutoarelor din partea Uniunii, pentru perioada 1 august 2022-31 iulie 2023 | 42 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/862 al Comisiei din 1 iunie 2022 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 474/2006 în ceea ce privește lista transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare sau sunt supuși unor restricții operaționale pe teritoriul Uniunii (
  1
  ) | 45 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2022/863 a Consiliului din 24 mai 2022 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt UE-CTC constituit prin Convenția din 20 mai 1987 privind regimul de tranzit comun în ceea ce privește modificările aduse convenției respective | 62 |
| | * | Decizia (UE) 2022/864 a Consiliului din 24 mai 2022 de modificare a Deciziei 1999/70/CE privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale, în ceea ce privește auditorii externi ai Lietuvos bankas | 64 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/865 a Consiliului din 24 mai 2022 prin care Republica Cehă este autorizată să aplice o măsură specială de derogare de la articolul 287 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată | 66 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/866 a Comisiei din 25 mai 2022 privind obiecțiile nesoluționate referitoare la condițiile de acordare a unei autorizații pentru produsul biocid Primer PIP în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2022) 3318]

   (
  1
  ) | 68 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2022/867 a Comisiei din 1 iunie 2022 privind deblocarea stocurilor petroliere de urgență de către statele membre ca urmare a invaziei Ucrainei | 72 |

II   Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/859 al Comisiei din 24 mai 2022 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun

34

*

Regulamentul (UE) 2022/860 al Comisiei din 1 iunie 2022 de modificare a anexei III la Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie (
  1
  )

1

37

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/861 al Comisiei din 1 iunie 2022 de stabilire a unor norme excepționale privind a doua tranșă de cereri depuse de statele membre pentru ajutor din partea Uniunii pentru fructe și legume în școli și pentru lapte în școli și de derogare de la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 în ceea ce privește realocarea ajutoarelor din partea Uniunii, pentru perioada 1 august 2022-31 iulie 2023

42

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/862 al Comisiei din 1 iunie 2022 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 474/2006 în ceea ce privește lista transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare sau sunt supuși unor restricții operaționale pe teritoriul Uniunii (
  1
  )

1

45

DECIZII

*

Decizia (UE) 2022/863 a Consiliului din 24 mai 2022 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt UE-CTC constituit prin Convenția din 20 mai 1987 privind regimul de tranzit comun în ceea ce privește modificările aduse convenției respective

62

*

Decizia (UE) 2022/864 a Consiliului din 24 mai 2022 de modificare a Deciziei 1999/70/CE privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale, în ceea ce privește auditorii externi ai Lietuvos bankas

64

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/865 a Consiliului din 24 mai 2022 prin care Republica Cehă este autorizată să aplice o măsură specială de derogare de la articolul 287 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

66

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/866 a Comisiei din 25 mai 2022 privind obiecțiile nesoluționate referitoare la condițiile de acordare a unei autorizații pentru produsul biocid Primer PIP în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2022) 3318]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2022) 3318]

1

68

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2022/867 a Comisiei din 1 iunie 2022 privind deblocarea stocurilor petroliere de urgență de către statele membre ca urmare a invaziei Ucrainei

72

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide ( JO L 167, 27.6.2012 ) | 74 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide ( JO L 167, 27.6.2012 )

( JO L 167, 27.6.2012 )

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

REGULAMENTE

| 2.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 151/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/858 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 30 mai 2022

privind un regim-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite, precum și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 600/2014 și (UE) nr. 909/2014 și a Directivei 2014/65/UE

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Este important să se asigure că legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare este adaptată erei digitale și contribuie la o economie adaptată exigențelor viitorului și aflată în serviciul cetățenilor, inclusiv prin facilitarea utilizării de tehnologii inovatoare. Uniunea are un interes de politică în explorarea, dezvoltarea și promovarea adoptării tehnologiilor transformatoare în sectorul financiar, inclusiv a adoptării tehnologiei registrelor distribuite (DLT). Criptoactivele sunt una dintre principalele aplicații ale tehnologiei registrelor distribuite în sectorul financiar. |
| --- | --- |

(1)

Este important să se asigure că legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare este adaptată erei digitale și contribuie la o economie adaptată exigențelor viitorului și aflată în serviciul cetățenilor, inclusiv prin facilitarea utilizării de tehnologii inovatoare. Uniunea are un interes de politică în explorarea, dezvoltarea și promovarea adoptării tehnologiilor transformatoare în sectorul financiar, inclusiv a adoptării tehnologiei registrelor distribuite (DLT). Criptoactivele sunt una dintre principalele aplicații ale tehnologiei registrelor distribuite în sectorul financiar.

| (2) | Majoritatea criptoactivelor nu intră în domeniul de aplicare al legislației Uniunii în domeniul serviciilor financiare și prezintă provocări în ceea ce privește, printre altele, protecția investitorilor, integritatea pieței, consumul de energie și stabilitatea financiară. Astfel de criptoactive necesită, prin urmare, un cadru de reglementare specific la nivelul Uniunii. În schimb, alte criptoactive se califică drept instrumente financiare în înțelesul Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4). În măsura în care criptoactivele se califică drept instrumente financiare în temeiul directivei respective, un set complet de acte legislative ale Uniunii din domeniul serviciilor financiare, inclusiv Regulamentele (UE) nr. 236/2012 (5), (UE) nr. 596/2014 (6), (UE) nr. 909/2014 (7) și (UE) 2017/1129 (8), precum și Directivele 98/26/CE (9) și 2013/50/UE (10) ale Parlamentului European și ale Consiliului, ar putea să se aplice emitenților unor astfel de criptoactive și firmelor care desfășoară activități legate de astfel de criptoactive. |
| --- | --- |

(2)

Majoritatea criptoactivelor nu intră în domeniul de aplicare al legislației Uniunii în domeniul serviciilor financiare și prezintă provocări în ceea ce privește, printre altele, protecția investitorilor, integritatea pieței, consumul de energie și stabilitatea financiară. Astfel de criptoactive necesită, prin urmare, un cadru de reglementare specific la nivelul Uniunii. În schimb, alte criptoactive se califică drept instrumente financiare în înțelesul Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4). În măsura în care criptoactivele se califică drept instrumente financiare în temeiul directivei respective, un set complet de acte legislative ale Uniunii din domeniul serviciilor financiare, inclusiv Regulamentele (UE) nr. 236/2012 (5), (UE) nr. 596/2014 (6), (UE) nr. 909/2014 (7) și (UE) 2017/1129 (8), precum și Directivele 98/26/CE (9) și 2013/50/UE (10) ale Parlamentului European și ale Consiliului, ar putea să se aplice emitenților unor astfel de criptoactive și firmelor care desfășoară activități legate de astfel de criptoactive.

| (3) | Se preconizează că așa-numita „tokenizare” a instrumentelor financiare, și anume reprezentarea digitală a instrumentelor financiare pe registre distribuite sau emiterea de clase de active tradiționale în formă tokenizată pentru a permite emiterea, stocarea și transferul lor cu ajutorul unui registru distribuit, va deschide noi posibilități de îmbunătățire a eficienței în procesul de tranzacționare și post-tranzacționare. Cu toate acestea, întrucât compromisurile fundamentale care implică riscul de credit și lichiditatea sunt în continuare valabile într-o lume tokenizată, succesul sistemelor bazate pe tokenuri va depinde, cel puțin temporar, de măsura în care acestea sunt capabile să interacționeze cu sistemele tradiționale bazate pe principii contabile. |
| --- | --- |

(3)

Se preconizează că așa-numita „tokenizare” a instrumentelor financiare, și anume reprezentarea digitală a instrumentelor financiare pe registre distribuite sau emiterea de clase de active tradiționale în formă tokenizată pentru a permite emiterea, stocarea și transferul lor cu ajutorul unui registru distribuit, va deschide noi posibilități de îmbunătățire a eficienței în procesul de tranzacționare și post-tranzacționare. Cu toate acestea, întrucât compromisurile fundamentale care implică riscul de credit și lichiditatea sunt în continuare valabile într-o lume tokenizată, succesul sistemelor bazate pe tokenuri va depinde, cel puțin temporar, de măsura în care acestea sunt capabile să interacționeze cu sistemele tradiționale bazate pe principii contabile.

| (4) | Legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare nu a fost concepută ținând seama de tehnologia registrelor distribuite și de criptoactive și conține dispoziții care ar putea împiedica sau limita utilizarea tehnologiei registrelor distribuite pentru emiterea, tranzacționarea și decontarea criptoactivelor care se califică drept instrumente financiare. De asemenea, în prezent nu există infrastructuri autorizate ale pieței financiare care să utilizeze tehnologia registrelor distribuite pentru a oferi servicii de tranzacționare sau de decontare, ori o combinație a unor astfel de servicii, pentru criptoactivele care se califică drept instrumente financiare. Dezvoltarea unei piețe secundare pentru astfel de criptoactive ar putea aduce multiple beneficii, cum ar fi o mai mare eficiență, transparență și concurență în legătură cu activitățile de tranzacționare și decontare. |
| --- | --- |

(4)

Legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare nu a fost concepută ținând seama de tehnologia registrelor distribuite și de criptoactive și conține dispoziții care ar putea împiedica sau limita utilizarea tehnologiei registrelor distribuite pentru emiterea, tranzacționarea și decontarea criptoactivelor care se califică drept instrumente financiare. De asemenea, în prezent nu există infrastructuri autorizate ale pieței financiare care să utilizeze tehnologia registrelor distribuite pentru a oferi servicii de tranzacționare sau de decontare, ori o combinație a unor astfel de servicii, pentru criptoactivele care se califică drept instrumente financiare. Dezvoltarea unei piețe secundare pentru astfel de criptoactive ar putea aduce multiple beneficii, cum ar fi o mai mare eficiență, transparență și concurență în legătură cu activitățile de tranzacționare și decontare.

| (5) | În același timp, există lacune în ceea ce privește reglementarea din cauza particularităților juridice, tehnologice și operaționale legate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite și de criptoactivele care se califică drept instrumente financiare. De exemplu, nu există cerințe în materie de transparență, fiabilitate sau siguranță impuse protocoalelor și „contractelor inteligente” care stau la baza criptoactivelor care se califică drept instrumente financiare. Tehnologia care stă la baza acestora ar putea, de asemenea, să ridice forme noi de riscuri care nu sunt abordate în mod adecvat de cadrul legal în vigoare. În Uniune au fost elaborate mai multe proiecte pentru tranzacționarea criptoactivelor care se califică drept instrumente financiare și a serviciilor și activităților post-tranzacționare conexe, însă puține proiecte sunt deja operaționale, iar cele care sunt operaționale au o amploare limitată. În plus, așa cum a evidențiat Grupul consultativ privind infrastructurile de piață pentru titluri de valoare și garanții al Băncii Centrale Europene (BCE) și Grupul consultativ pentru infrastructurile de piață pentru plăți al BCE, utilizarea tehnologiei registrelor distribuite ar presupune provocări similare celor asociate tehnologiilor convenționale, cum ar fi problemele de fragmentare și de interoperabilitate, și, în același timp, ar putea genera noi provocări, de exemplu în legătură cu valabilitatea juridică a tokenurilor. Având în vedere experiența limitată în ceea ce privește tranzacționarea criptoactivelor care se califică drept instrumente financiare și a serviciilor și activităților post-tranzacționare conexe, este prematur să se aducă în prezent modificări semnificative legislației Uniunii în domeniul serviciilor financiare pentru a permite implementarea integrală a acestor criptoactive și a tehnologiei care stă la baza acestora. În același timp, crearea unei infrastructuri a pieței financiare pentru criptoactivele care se califică drept instrumente financiare este în prezent limitată de cerințe prevăzute de legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare, care nu sunt bine adaptate la criptoactivele care se califică drept instrumente financiare sau la utilizarea tehnologiei registrelor distribuite. De exemplu, platformele pentru tranzacționarea de criptoactive oferă, de obicei, acces direct investitorilor de retail, în timp ce locurile de tranzacționare tradiționale oferă, de obicei, acces investitorilor de retail numai prin intermediari financiari. |
| --- | --- |

(5)

În același timp, există lacune în ceea ce privește reglementarea din cauza particularităților juridice, tehnologice și operaționale legate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite și de criptoactivele care se califică drept instrumente financiare. De exemplu, nu există cerințe în materie de transparență, fiabilitate sau siguranță impuse protocoalelor și „contractelor inteligente” care stau la baza criptoactivelor care se califică drept instrumente financiare. Tehnologia care stă la baza acestora ar putea, de asemenea, să ridice forme noi de riscuri care nu sunt abordate în mod adecvat de cadrul legal în vigoare. În Uniune au fost elaborate mai multe proiecte pentru tranzacționarea criptoactivelor care se califică drept instrumente financiare și a serviciilor și activităților post-tranzacționare conexe, însă puține proiecte sunt deja operaționale, iar cele care sunt operaționale au o amploare limitată. În plus, așa cum a evidențiat Grupul consultativ privind infrastructurile de piață pentru titluri de valoare și garanții al Băncii Centrale Europene (BCE) și Grupul consultativ pentru infrastructurile de piață pentru plăți al BCE, utilizarea tehnologiei registrelor distribuite ar presupune provocări similare celor asociate tehnologiilor convenționale, cum ar fi problemele de fragmentare și de interoperabilitate, și, în același timp, ar putea genera noi provocări, de exemplu în legătură cu valabilitatea juridică a tokenurilor. Având în vedere experiența limitată în ceea ce privește tranzacționarea criptoactivelor care se califică drept instrumente financiare și a serviciilor și activităților post-tranzacționare conexe, este prematur să se aducă în prezent modificări semnificative legislației Uniunii în domeniul serviciilor financiare pentru a permite implementarea integrală a acestor criptoactive și a tehnologiei care stă la baza acestora. În același timp, crearea unei infrastructuri a pieței financiare pentru criptoactivele care se califică drept instrumente financiare este în prezent limitată de cerințe prevăzute de legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare, care nu sunt bine adaptate la criptoactivele care se califică drept instrumente financiare sau la utilizarea tehnologiei registrelor distribuite. De exemplu, platformele pentru tranzacționarea de criptoactive oferă, de obicei, acces direct investitorilor de retail, în timp ce locurile de tranzacționare tradiționale oferă, de obicei, acces investitorilor de retail numai prin intermediari financiari.

| (6) | Pentru a permite dezvoltarea criptoactivelor care se califică drept instrumente financiare și dezvoltarea tehnologiei registrelor distribuite, menținând în același timp un nivel ridicat de protecție a investitorilor, de integritate a pieței, de stabilitate financiară și de transparență și evitând arbitrajul de reglementare și lacunele legislative, ar fi util să se creeze un regim-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite pentru a testa astfel de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT (denumit în continuare „regimul-pilot”). Regimul-pilot ar trebui să permită ca anumite infrastructuri ale pieței bazate pe DLT să beneficieze de o derogare temporară de la anumite cerințe specifice prevăzute de legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare care, în caz contrar, ar putea împiedica operatorii să dezvolte soluții pentru tranzacționarea și decontarea tranzacțiilor cu criptoactive care se califică drept instrumente financiare, fără a reduce cerințele sau garanțiile existente care se aplică infrastructurilor de piață tradiționale. Infrastructurile pieței bazate pe DLT și operatorii acestora ar trebui să dispună de garanții adecvate legate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite pentru a asigura protecția eficace a investitorilor, inclusiv de lanțuri de răspundere clar definite față de clienți pentru orice pierderi cauzate de disfuncționalități operaționale. De asemenea, regimul-pilot ar trebui să permită Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (11) (ESMA) și autorităților competente să desprindă lecții din regimul-pilot și să dobândească experiență cu privire la oportunitățile și riscurile specifice legate de criptoactivele care se califică drept instrumente financiare și de tehnologiile care stau la baza acestora. Experiența dobândită prin aplicarea regimului-pilot ar trebui să contribuie la identificarea unor eventuale propuneri practice pentru un cadru de reglementare adecvat, cu scopul de a efectua ajustări specifice ale dreptului Uniunii în materie de emitere, păstrare și administrare a activelor, tranzacționare și decontare a instrumentelor financiare bazate pe DLT. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a permite dezvoltarea criptoactivelor care se califică drept instrumente financiare și dezvoltarea tehnologiei registrelor distribuite, menținând în același timp un nivel ridicat de protecție a investitorilor, de integritate a pieței, de stabilitate financiară și de transparență și evitând arbitrajul de reglementare și lacunele legislative, ar fi util să se creeze un regim-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite pentru a testa astfel de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT (denumit în continuare „regimul-pilot”). Regimul-pilot ar trebui să permită ca anumite infrastructuri ale pieței bazate pe DLT să beneficieze de o derogare temporară de la anumite cerințe specifice prevăzute de legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare care, în caz contrar, ar putea împiedica operatorii să dezvolte soluții pentru tranzacționarea și decontarea tranzacțiilor cu criptoactive care se califică drept instrumente financiare, fără a reduce cerințele sau garanțiile existente care se aplică infrastructurilor de piață tradiționale. Infrastructurile pieței bazate pe DLT și operatorii acestora ar trebui să dispună de garanții adecvate legate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite pentru a asigura protecția eficace a investitorilor, inclusiv de lanțuri de răspundere clar definite față de clienți pentru orice pierderi cauzate de disfuncționalități operaționale. De asemenea, regimul-pilot ar trebui să permită Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (11) (ESMA) și autorităților competente să desprindă lecții din regimul-pilot și să dobândească experiență cu privire la oportunitățile și riscurile specifice legate de criptoactivele care se califică drept instrumente financiare și de tehnologiile care stau la baza acestora. Experiența dobândită prin aplicarea regimului-pilot ar trebui să contribuie la identificarea unor eventuale propuneri practice pentru un cadru de reglementare adecvat, cu scopul de a efectua ajustări specifice ale dreptului Uniunii în materie de emitere, păstrare și administrare a activelor, tranzacționare și decontare a instrumentelor financiare bazate pe DLT.

| (7) | Pentru a îndeplini obiectivele regimului-pilot, ar trebui creat un nou statut al Uniunii pentru infrastructura pieței bazată pe DLT, pentru a garanta că Uniunea este în măsură să joace un rol de lider în ceea ce privește instrumentele financiare în formă tokenizată și să contribuie la dezvoltarea unei piețe secundare pentru astfel de active. Statutul de infrastructură a pieței bazată pe DLT ar trebui să fie opțional și nu ar trebui să împiedice infrastructurile pieței financiare, cum ar fi locurile de tranzacționare, depozitarii centrali de titluri de valoare (CSD) și contrapărțile centrale (CPC), să dezvolte servicii și activități de tranzacționare și post-tranzacționare pentru criptoactivele care se califică drept instrumente financiare sau care se bazează pe tehnologia registrelor distribuite în temeiul legislației existente a Uniunii în domeniul serviciilor financiare. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a îndeplini obiectivele regimului-pilot, ar trebui creat un nou statut al Uniunii pentru infrastructura pieței bazată pe DLT, pentru a garanta că Uniunea este în măsură să joace un rol de lider în ceea ce privește instrumentele financiare în formă tokenizată și să contribuie la dezvoltarea unei piețe secundare pentru astfel de active. Statutul de infrastructură a pieței bazată pe DLT ar trebui să fie opțional și nu ar trebui să împiedice infrastructurile pieței financiare, cum ar fi locurile de tranzacționare, depozitarii centrali de titluri de valoare (CSD) și contrapărțile centrale (CPC), să dezvolte servicii și activități de tranzacționare și post-tranzacționare pentru criptoactivele care se califică drept instrumente financiare sau care se bazează pe tehnologia registrelor distribuite în temeiul legislației existente a Uniunii în domeniul serviciilor financiare.

| (8) | Infrastructurile pieței bazate pe DLT ar trebui să admită la tranzacționare sau să înregistreze în registrul său distribuit doar instrumente financiare bazate pe DLT. Instrumentele financiare bazate pe DLT ar trebui să fie criptoactive care se califică drept instrumente financiare și care sunt emise, transferate și stocate într-un registru distribuit. |
| --- | --- |

(8)

Infrastructurile pieței bazate pe DLT ar trebui să admită la tranzacționare sau să înregistreze în registrul său distribuit doar instrumente financiare bazate pe DLT. Instrumentele financiare bazate pe DLT ar trebui să fie criptoactive care se califică drept instrumente financiare și care sunt emise, transferate și stocate într-un registru distribuit.

| (9) | Legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare urmărește să fie neutră în ceea ce privește utilizarea unei anumite tehnologii în raport cu alta. Prin urmare, trebuie evitate trimiterile la un anumit tip de tehnologie a registrelor distribuite. Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui să se asigure că sunt în măsură să respecte toate cerințele aplicabile, indiferent de tehnologia utilizată. |
| --- | --- |

(9)

Legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare urmărește să fie neutră în ceea ce privește utilizarea unei anumite tehnologii în raport cu alta. Prin urmare, trebuie evitate trimiterile la un anumit tip de tehnologie a registrelor distribuite. Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui să se asigure că sunt în măsură să respecte toate cerințele aplicabile, indiferent de tehnologia utilizată.

| (10) | La aplicarea prezentului regulament, ar trebui să se țină seama de principiile neutralității tehnologice, proporționalității, condițiilor de concurență egale și de principiul „aceeași activitate, aceleași riscuri, aceleași norme”, pentru a garanta că participanții la piață dispun de spațiul normativ necesar pentru a inova, pentru a susține valorile transparenței, echității, stabilității, protecției investitorilor, răspunderii și integrității pieței și pentru a garanta protecția vieții private și a datelor cu caracter personal, garantate prin articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(10)

La aplicarea prezentului regulament, ar trebui să se țină seama de principiile neutralității tehnologice, proporționalității, condițiilor de concurență egale și de principiul „aceeași activitate, aceleași riscuri, aceleași norme”, pentru a garanta că participanții la piață dispun de spațiul normativ necesar pentru a inova, pentru a susține valorile transparenței, echității, stabilității, protecției investitorilor, răspunderii și integrității pieței și pentru a garanta protecția vieții private și a datelor cu caracter personal, garantate prin articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

| (11) | Accesul la regimul-pilot nu ar trebui să se limiteze la operatorii tradiționali, ci ar trebui să fie deschis și operatorilor nou-intrați. O entitate care nu este autorizată în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 sau al Directivei 2014/65/UE ar putea solicita autorizarea în temeiul regulamentului respectiv sau al directivei respective și, simultan, ar putea solicita o aprobare specifică în temeiul prezentului regulament. În astfel de cazuri, autoritatea competentă nu ar trebui să evalueze dacă entitatea respectivă îndeplinește cerințele Regulamentului (UE) nr. 909/2014 sau ale Directivei 2014/65/UE de la care a fost solicitată o derogare în temeiul prezentului regulament. Astfel de entități ar trebui să fie în măsură să gestioneze infrastructuri ale pieței bazate pe DLT numai în conformitate cu prezentul regulament, iar autorizația lor ar trebui revocată după expirarea aprobării lor specifice, cu excepția cazului în care entitățile depun o cerere completă de autorizare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 sau al Directivei 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(11)

Accesul la regimul-pilot nu ar trebui să se limiteze la operatorii tradiționali, ci ar trebui să fie deschis și operatorilor nou-intrați. O entitate care nu este autorizată în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 sau al Directivei 2014/65/UE ar putea solicita autorizarea în temeiul regulamentului respectiv sau al directivei respective și, simultan, ar putea solicita o aprobare specifică în temeiul prezentului regulament. În astfel de cazuri, autoritatea competentă nu ar trebui să evalueze dacă entitatea respectivă îndeplinește cerințele Regulamentului (UE) nr. 909/2014 sau ale Directivei 2014/65/UE de la care a fost solicitată o derogare în temeiul prezentului regulament. Astfel de entități ar trebui să fie în măsură să gestioneze infrastructuri ale pieței bazate pe DLT numai în conformitate cu prezentul regulament, iar autorizația lor ar trebui revocată după expirarea aprobării lor specifice, cu excepția cazului în care entitățile depun o cerere completă de autorizare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 sau al Directivei 2014/65/UE.

| (12) | Conceptul de infrastructură a pieței bazată pe DLT cuprinde sistemele multilaterale de tranzacționare bazate pe DLT (MTF DLT), sistemele de decontare bazate pe DLT (SS DLT) și sistemele de tranzacționare și decontare bazate pe DLT (TSS DLT). Infrastructurile pieței bazate pe DLT ar trebui să poată coopera cu alți participanți la piață pentru a încerca soluții inovatoare bazate pe tehnologia registrelor distribuite în diferite segmente ale lanțului valoric pentru servicii financiare. |
| --- | --- |

(12)

Conceptul de infrastructură a pieței bazată pe DLT cuprinde sistemele multilaterale de tranzacționare bazate pe DLT (MTF DLT), sistemele de decontare bazate pe DLT (SS DLT) și sistemele de tranzacționare și decontare bazate pe DLT (TSS DLT). Infrastructurile pieței bazate pe DLT ar trebui să poată coopera cu alți participanți la piață pentru a încerca soluții inovatoare bazate pe tehnologia registrelor distribuite în diferite segmente ale lanțului valoric pentru servicii financiare.

| (13) | Un MTF DLT ar trebui să fie un sistem multilateral de tranzacționare gestionat de o firmă de investiții sau un operator de piață autorizat în temeiul Directivei 2014/65/UE și care a primit o aprobare specifică în temeiul prezentului regulament. Unei instituții de credit autorizate în temeiul Directivei 2013/36/UE care furnizează servicii de investiții sau desfășoară activități de investiții ar trebui să i se permită să gestioneze un MTF DLT numai atunci când este autorizată ca firmă de investiții sau ca operator de piață în temeiul Directivei 2014/65/UE. MTF-urilor DLT și operatorilor lor ar trebui să li se aplice toate cerințele care li se aplică sistemelor multilaterale de tranzacționare și operatorilor lor în temeiul Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (12), al Directivei 2014/65/UE sau al oricărui alt act aplicabil din legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare, cu excepția cerințelor cu privire la care autoritatea competentă a acordat o derogare în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(13)

Un MTF DLT ar trebui să fie un sistem multilateral de tranzacționare gestionat de o firmă de investiții sau un operator de piață autorizat în temeiul Directivei 2014/65/UE și care a primit o aprobare specifică în temeiul prezentului regulament. Unei instituții de credit autorizate în temeiul Directivei 2013/36/UE care furnizează servicii de investiții sau desfășoară activități de investiții ar trebui să i se permită să gestioneze un MTF DLT numai atunci când este autorizată ca firmă de investiții sau ca operator de piață în temeiul Directivei 2014/65/UE. MTF-urilor DLT și operatorilor lor ar trebui să li se aplice toate cerințele care li se aplică sistemelor multilaterale de tranzacționare și operatorilor lor în temeiul Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (12), al Directivei 2014/65/UE sau al oricărui alt act aplicabil din legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare, cu excepția cerințelor cu privire la care autoritatea competentă a acordat o derogare în conformitate cu prezentul regulament.

| (14) | Utilizarea tehnologiei registrelor distribuite, prin care toate tranzacțiile sunt înregistrate într-un registru distribuit, poate accelera și combina tranzacționarea și decontarea aproape în timp real și ar putea permite combinarea serviciilor și activităților de tranzacționare și post-tranzacționare. Cu toate acestea, combinarea activităților de tranzacționare și post-tranzacționare în cadrul unei singure entități nu este avută în vedere de normele existente, indiferent de tehnologia utilizată, ca urmare a opțiunilor de politică legate de specializarea pe riscuri și de separarea activităților, pentru a încuraja concurența. Regimul-pilot nu ar trebui să constituie un precedent care să justifice restructurarea fundamentală a separării activităților de tranzacționare și post-tranzacționare și nici a peisajului infrastructurilor pieței financiare. Cu toate acestea, având în vedere beneficiile potențiale ale tehnologiei registrelor distribuite în ceea ce privește combinarea tranzacționării cu decontarea, este justificat să se prevadă o infrastructură specifică a pieței bazate pe DLT în regimul-pilot, și anume TSS DLT, care combină activitățile desfășurate în mod normal de sistemele multilaterale de tranzacționare și de sistemele de decontare a titlurilor de valoare. |
| --- | --- |

(14)

Utilizarea tehnologiei registrelor distribuite, prin care toate tranzacțiile sunt înregistrate într-un registru distribuit, poate accelera și combina tranzacționarea și decontarea aproape în timp real și ar putea permite combinarea serviciilor și activităților de tranzacționare și post-tranzacționare. Cu toate acestea, combinarea activităților de tranzacționare și post-tranzacționare în cadrul unei singure entități nu este avută în vedere de normele existente, indiferent de tehnologia utilizată, ca urmare a opțiunilor de politică legate de specializarea pe riscuri și de separarea activităților, pentru a încuraja concurența. Regimul-pilot nu ar trebui să constituie un precedent care să justifice restructurarea fundamentală a separării activităților de tranzacționare și post-tranzacționare și nici a peisajului infrastructurilor pieței financiare. Cu toate acestea, având în vedere beneficiile potențiale ale tehnologiei registrelor distribuite în ceea ce privește combinarea tranzacționării cu decontarea, este justificat să se prevadă o infrastructură specifică a pieței bazate pe DLT în regimul-pilot, și anume TSS DLT, care combină activitățile desfășurate în mod normal de sistemele multilaterale de tranzacționare și de sistemele de decontare a titlurilor de valoare.

| (15) | Un TSS DLT ar trebui să fie ori un MTF DLT care combină serviciile prestate de un MTF DLT și de un SS DLT și ar trebui să fie gestionat de o firmă de investiții sau de un operator de piață care a primit o aprobare specifică de gestionare a unui TSS DLT în temeiul prezentului regulament, ori ar trebui să fie un SS DLT care combină serviciile prestate de un MTF DLT și de un SS DLT și ar trebui să fie gestionat de un CSD care a primit o aprobare specifică de gestionare a unui TSS DLT în temeiul prezentului regulament. Unei instituții de credit autorizate în temeiul Directivei 2013/36/UE care furnizează servicii de investiții sau desfășoară activități de investiții ar trebui să i se permită să gestioneze un TSS DLT numai atunci când este autorizată ca firmă de investiții sau ca operator de piață în temeiul Directivei 2014/65/UE. Unei firme de investiții sau unui operator de piață care gestionează un TSS DLT ar trebui să i se aplice toate cerințele care i se aplică unui MTF DLT, iar unui CSD care gestionează un TSS DLT ar trebui să i se aplice toate cerințele care i se aplică unui SS DLT. Întrucât un TSS DLT ar permite unei firme de investiții sau unui operator de piață să furnizeze, de asemenea, servicii de decontare și ar permite unui CSD să furnizeze și servicii de tranzacționare, este necesar ca firmele de investiții sau operatorii de piață să respecte, de asemenea, cerințele care i se aplică unui SS DLT, iar CSD-urile să le respecte pe cele care i se aplică unui MTF DLT. Întrucât CSD-urilor nu li se aplică anumite cerințe organizatorice și de autorizare în temeiul Directivei 2014/65/UE atunci când furnizează servicii sau activități de investiții în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 909/2014, este oportun să se adopte o abordare similară în regimul-pilot atât pentru firmele de investiții și operatorii de piață, cât și pentru CSD-urile care gestionează un TSS DLT. Prin urmare, o firmă de investiții sau un operator de piață care gestionează un TSS DLT ar trebui să facă obiectul unei derogări de la aplicarea unui set limitat de cerințe organizatorice și de autorizare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014, întrucât firma de investiții sau operatorul de piață va trebui să respecte cerințele organizatorice și de autorizare prevăzute în Directiva 2014/65/UE. În schimb, un CSD care gestionează un TSS DLT ar trebui să facă obiectul unei derogări de la aplicarea unui set limitat de cerințe organizatorice și de autorizare în temeiul Directivei 2014/65/UE, întrucât CSD-ul va trebui să respecte cerințele organizatorice și de autorizare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 909/2014. Astfel de derogări ar trebui să fie temporare și nu ar trebui să i se aplice unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT care funcționează în afara regimului-pilot. ESMA ar trebui să poată evalua standardele tehnice privind păstrarea evidențelor și riscurile operaționale adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 pentru a se asigura că acestea sunt aplicate proporțional firmelor de investiții sau operatorilor de piață care gestionează un TSS DLT. |
| --- | --- |

(15)

Un TSS DLT ar trebui să fie ori un MTF DLT care combină serviciile prestate de un MTF DLT și de un SS DLT și ar trebui să fie gestionat de o firmă de investiții sau de un operator de piață care a primit o aprobare specifică de gestionare a unui TSS DLT în temeiul prezentului regulament, ori ar trebui să fie un SS DLT care combină serviciile prestate de un MTF DLT și de un SS DLT și ar trebui să fie gestionat de un CSD care a primit o aprobare specifică de gestionare a unui TSS DLT în temeiul prezentului regulament. Unei instituții de credit autorizate în temeiul Directivei 2013/36/UE care furnizează servicii de investiții sau desfășoară activități de investiții ar trebui să i se permită să gestioneze un TSS DLT numai atunci când este autorizată ca firmă de investiții sau ca operator de piață în temeiul Directivei 2014/65/UE. Unei firme de investiții sau unui operator de piață care gestionează un TSS DLT ar trebui să i se aplice toate cerințele care i se aplică unui MTF DLT, iar unui CSD care gestionează un TSS DLT ar trebui să i se aplice toate cerințele care i se aplică unui SS DLT. Întrucât un TSS DLT ar permite unei firme de investiții sau unui operator de piață să furnizeze, de asemenea, servicii de decontare și ar permite unui CSD să furnizeze și servicii de tranzacționare, este necesar ca firmele de investiții sau operatorii de piață să respecte, de asemenea, cerințele care i se aplică unui SS DLT, iar CSD-urile să le respecte pe cele care i se aplică unui MTF DLT. Întrucât CSD-urilor nu li se aplică anumite cerințe organizatorice și de autorizare în temeiul Directivei 2014/65/UE atunci când furnizează servicii sau activități de investiții în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 909/2014, este oportun să se adopte o abordare similară în regimul-pilot atât pentru firmele de investiții și operatorii de piață, cât și pentru CSD-urile care gestionează un TSS DLT. Prin urmare, o firmă de investiții sau un operator de piață care gestionează un TSS DLT ar trebui să facă obiectul unei derogări de la aplicarea unui set limitat de cerințe organizatorice și de autorizare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014, întrucât firma de investiții sau operatorul de piață va trebui să respecte cerințele organizatorice și de autorizare prevăzute în Directiva 2014/65/UE. În schimb, un CSD care gestionează un TSS DLT ar trebui să facă obiectul unei derogări de la aplicarea unui set limitat de cerințe organizatorice și de autorizare în temeiul Directivei 2014/65/UE, întrucât CSD-ul va trebui să respecte cerințele organizatorice și de autorizare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 909/2014. Astfel de derogări ar trebui să fie temporare și nu ar trebui să i se aplice unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT care funcționează în afara regimului-pilot. ESMA ar trebui să poată evalua standardele tehnice privind păstrarea evidențelor și riscurile operaționale adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 pentru a se asigura că acestea sunt aplicate proporțional firmelor de investiții sau operatorilor de piață care gestionează un TSS DLT.

| (16) | Operatorii de TSS-uri DLT ar trebui să poată solicita aceleași derogări ca cele de care pot beneficia operatorii de MTF-uri DLT și de SS-uri DLT, cu condiția ca aceștia să respecte condițiile aferente derogărilor și orice măsuri compensatorii impuse de autoritățile competente. Considerații similare celor care se aplică MTF-urilor DLT și SS-urilor DLT ar trebui să se aplice derogărilor de care pot beneficia TSS-urile DLT, oricăror condiții aferente derogărilor respective și măsurilor compensatorii. |
| --- | --- |

(16)

Operatorii de TSS-uri DLT ar trebui să poată solicita aceleași derogări ca cele de care pot beneficia operatorii de MTF-uri DLT și de SS-uri DLT, cu condiția ca aceștia să respecte condițiile aferente derogărilor și orice măsuri compensatorii impuse de autoritățile competente. Considerații similare celor care se aplică MTF-urilor DLT și SS-urilor DLT ar trebui să se aplice derogărilor de care pot beneficia TSS-urile DLT, oricăror condiții aferente derogărilor respective și măsurilor compensatorii.

| (17) | Pentru a oferi o flexibilitate suplimentară în aplicarea anumitor cerințe din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 firmelor de investiții sau operatorilor de piață care gestionează un TSS DLT, asigurând în același timp condiții de concurență echitabile cu CSD-urile care furnizează servicii de decontare în temeiul regimului-pilot, CSD-urile care gestionează un SS DLT sau un TSS DLT și firmele de investiții sau operatorii de piață care gestionează un TSS DLT ar trebui să poată beneficia de anumite derogări de la cerințele regulamentului respectiv referitoare la măsurile de prevenire și de soluționare a cazurilor de neexecutare a decontării, în ceea ce privește cerințele în materie de participare și de transparență, precum și în ceea ce privește cerințele de a utiliza anumite proceduri de comunicare cu participanții și cu alte infrastructuri ale pieței. Derogările respective ar trebui să fie supuse unor condiții aferente acestora, inclusiv anumitor cerințe minime, precum și oricăror măsuri compensatorii impuse de autoritatea competentă, pentru îndeplinirea obiectivelor dispozițiilor din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 de la care se solicită o derogare sau pentru a asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară. Operatorul unui TSS DLT ar trebui să demonstreze că derogarea solicitată este proporțională și justificată de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a oferi o flexibilitate suplimentară în aplicarea anumitor cerințe din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 firmelor de investiții sau operatorilor de piață care gestionează un TSS DLT, asigurând în același timp condiții de concurență echitabile cu CSD-urile care furnizează servicii de decontare în temeiul regimului-pilot, CSD-urile care gestionează un SS DLT sau un TSS DLT și firmele de investiții sau operatorii de piață care gestionează un TSS DLT ar trebui să poată beneficia de anumite derogări de la cerințele regulamentului respectiv referitoare la măsurile de prevenire și de soluționare a cazurilor de neexecutare a decontării, în ceea ce privește cerințele în materie de participare și de transparență, precum și în ceea ce privește cerințele de a utiliza anumite proceduri de comunicare cu participanții și cu alte infrastructuri ale pieței. Derogările respective ar trebui să fie supuse unor condiții aferente acestora, inclusiv anumitor cerințe minime, precum și oricăror măsuri compensatorii impuse de autoritatea competentă, pentru îndeplinirea obiectivelor dispozițiilor din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 de la care se solicită o derogare sau pentru a asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară. Operatorul unui TSS DLT ar trebui să demonstreze că derogarea solicitată este proporțională și justificată de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite.

| (18) | Un SS DLT ar trebui să fie un sistem de decontare gestionat de un CSD autorizat în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 care a primit o aprobare specifică de gestionare a unui SS DLT în temeiul prezentului regulament. Unui SS DLT și CSD-ului care îl gestionează ar trebui să li se aplice toate cerințele relevante din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 și orice alt act din legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul serviciilor financiare, cu excepția cerințelor de la care s-a acordat o derogare în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(18)

Un SS DLT ar trebui să fie un sistem de decontare gestionat de un CSD autorizat în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 care a primit o aprobare specifică de gestionare a unui SS DLT în temeiul prezentului regulament. Unui SS DLT și CSD-ului care îl gestionează ar trebui să li se aplice toate cerințele relevante din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 și orice alt act din legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul serviciilor financiare, cu excepția cerințelor de la care s-a acordat o derogare în conformitate cu prezentul regulament.

| (19) | Atunci când BCE și băncile centrale naționale sau alte instituții conduse de state membre care îndeplinesc funcții similare sau alte organisme publice însărcinate cu administrarea datoriei publice sau care intervin în administrarea acesteia în Uniune gestionează un SS DLT, acestea nu ar trebui să fie obligate să solicite o aprobare specifică din partea unei autorități competente pentru a beneficia de derogări în temeiul prezentului regulament, deoarece astfel de entități nu sunt obligate să raporteze autorităților competente sau să respecte instrucțiunile acestora și sunt supuse unui set limitat de cerințe în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014. |
| --- | --- |

(19)

Atunci când BCE și băncile centrale naționale sau alte instituții conduse de state membre care îndeplinesc funcții similare sau alte organisme publice însărcinate cu administrarea datoriei publice sau care intervin în administrarea acesteia în Uniune gestionează un SS DLT, acestea nu ar trebui să fie obligate să solicite o aprobare specifică din partea unei autorități competente pentru a beneficia de derogări în temeiul prezentului regulament, deoarece astfel de entități nu sunt obligate să raporteze autorităților competente sau să respecte instrucțiunile acestora și sunt supuse unui set limitat de cerințe în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014.

| (20) | Crearea regimului-pilot nu ar trebui să aducă atingere sarcinilor și responsabilităților BCE și ale băncilor centrale naționale din Sistemul European al Băncilor Centrale, prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, de a promova buna funcționare a sistemelor de plăți și de a asigura eficiența și soliditatea sistemelor de compensare și de plăți în cadrul Uniunii și în raporturile cu țările terțe. |
| --- | --- |

(20)

Crearea regimului-pilot nu ar trebui să aducă atingere sarcinilor și responsabilităților BCE și ale băncilor centrale naționale din Sistemul European al Băncilor Centrale, prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, de a promova buna funcționare a sistemelor de plăți și de a asigura eficiența și soliditatea sistemelor de compensare și de plăți în cadrul Uniunii și în raporturile cu țările terțe.

| (21) | Atribuirea responsabilităților de supraveghere prevăzută în prezentul regulament este justificată de caracteristicile și riscurile specifice ale regimului-pilot. Prin urmare, arhitectura de supraveghere a regimului-pilot nu ar trebui înțeleasă ca stabilind un precedent pentru niciun act viitor al legislației Uniunii în domeniul serviciilor financiare. |
| --- | --- |

(21)

Atribuirea responsabilităților de supraveghere prevăzută în prezentul regulament este justificată de caracteristicile și riscurile specifice ale regimului-pilot. Prin urmare, arhitectura de supraveghere a regimului-pilot nu ar trebui înțeleasă ca stabilind un precedent pentru niciun act viitor al legislației Uniunii în domeniul serviciilor financiare.

| (22) | Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui să fie răspunzători în cazul pierderii de fonduri, de garanții reale sau a unui instrument financiar bazat pe DLT. Răspunderea operatorului unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT ar trebui să se limiteze la valoarea de piață a activului pierdut de la momentul la care s-a produs pierderea. Operatorul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT nu ar trebui să fie răspunzător pentru evenimente care nu sunt imputabile operatorului, în special pentru orice eveniment cu privire la care operatorul demonstrează că a avut loc independent de operațiunile sale, inclusiv pentru problemele care apar ca urmare a unui eveniment exterior aflat în afara controlului său rezonabil. |
| --- | --- |

(22)

Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui să fie răspunzători în cazul pierderii de fonduri, de garanții reale sau a unui instrument financiar bazat pe DLT. Răspunderea operatorului unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT ar trebui să se limiteze la valoarea de piață a activului pierdut de la momentul la care s-a produs pierderea. Operatorul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT nu ar trebui să fie răspunzător pentru evenimente care nu sunt imputabile operatorului, în special pentru orice eveniment cu privire la care operatorul demonstrează că a avut loc independent de operațiunile sale, inclusiv pentru problemele care apar ca urmare a unui eveniment exterior aflat în afara controlului său rezonabil.

| (23) | Pentru a permite inovarea și experimentarea într-un mediu de reglementare solid, menținând, în același timp, protecția investitorilor, integritatea pieței și stabilitatea financiară, tipurile de instrumente financiare admise la tranzacționare sau înregistrate într-o infrastructură a pieței bazată pe DLT ar trebui să se limiteze la acțiunile, obligațiunile și unitățile organismelor de plasament colectiv care beneficiază de derogarea de la obligația de executare în temeiul Directivei 2014/65/UE. Prezentul regulament ar trebui să stabilească praguri valorice care ar putea fi reduse în anumite situații. În special, pentru a evita orice risc la adresa stabilității financiare, ar trebui să fie limitată valoarea agregată de piață a instrumentelor financiare bazate pe DLT admise la tranzacționare sau înregistrate într-o infrastructură a pieței bazată pe DLT. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a permite inovarea și experimentarea într-un mediu de reglementare solid, menținând, în același timp, protecția investitorilor, integritatea pieței și stabilitatea financiară, tipurile de instrumente financiare admise la tranzacționare sau înregistrate într-o infrastructură a pieței bazată pe DLT ar trebui să se limiteze la acțiunile, obligațiunile și unitățile organismelor de plasament colectiv care beneficiază de derogarea de la obligația de executare în temeiul Directivei 2014/65/UE. Prezentul regulament ar trebui să stabilească praguri valorice care ar putea fi reduse în anumite situații. În special, pentru a evita orice risc la adresa stabilității financiare, ar trebui să fie limitată valoarea agregată de piață a instrumentelor financiare bazate pe DLT admise la tranzacționare sau înregistrate într-o infrastructură a pieței bazată pe DLT.

| (24) | Pentru a permite apropierea de condiții de concurență echitabile în ceea ce privește instrumentele financiare admise la tranzacționare în locuri de tranzacționare tradiționale în înțelesul Directivei 2014/65/UE și pentru a asigura niveluri ridicate de protecție a investitorilor, de integritate a pieței și de stabilitate financiară, instrumentelor financiare bazate pe DLT care sunt admise la tranzacționare pe un MTF DLT sau un TSS DLT ar trebui să li se aplice dispozițiile privind interzicerea abuzului de piață prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 596/2014. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a permite apropierea de condiții de concurență echitabile în ceea ce privește instrumentele financiare admise la tranzacționare în locuri de tranzacționare tradiționale în înțelesul Directivei 2014/65/UE și pentru a asigura niveluri ridicate de protecție a investitorilor, de integritate a pieței și de stabilitate financiară, instrumentelor financiare bazate pe DLT care sunt admise la tranzacționare pe un MTF DLT sau un TSS DLT ar trebui să li se aplice dispozițiile privind interzicerea abuzului de piață prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 596/2014.

| (25) | La solicitarea unui operator al unui MTF DLT, autoritățile competente ar trebui să poată acorda una sau mai multe derogări cu titlu temporar, dacă operatorul îndeplinește condițiile aferente unor astfel de derogări și orice cerințe suplimentare prevăzute de prezentul regulament pentru a aborda noile forme de riscuri generate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite. Un operator al unui MTF DLT ar trebui, de asemenea, să respecte orice măsură compensatorie impusă de autoritatea competentă pentru îndeplinirea obiectivelor dispoziției de la care s-a solicitat o derogare, sau pentru a asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(25)

La solicitarea unui operator al unui MTF DLT, autoritățile competente ar trebui să poată acorda una sau mai multe derogări cu titlu temporar, dacă operatorul îndeplinește condițiile aferente unor astfel de derogări și orice cerințe suplimentare prevăzute de prezentul regulament pentru a aborda noile forme de riscuri generate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite. Un operator al unui MTF DLT ar trebui, de asemenea, să respecte orice măsură compensatorie impusă de autoritatea competentă pentru îndeplinirea obiectivelor dispoziției de la care s-a solicitat o derogare, sau pentru a asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară.

| (26) | La solicitarea unui operator al unui MTF DLT, autoritățile competente ar trebui să poată acorda o derogare de la obligația de intermediere în temeiul Directivei 2014/65/UE. În prezent, sistemele multilaterale de tranzacționare sunt autorizate să admită ca membri sau participanți doar firme de investiții, instituții de credit și alte persoane care au un nivel suficient de abilități și de competență în materie de tranzacționare și care mențin capacitățile organizatorice și resursele adecvate. În schimb, multe platforme pentru tranzacționarea de criptoactive oferă acces fără intermediari și asigură acces direct investitorilor de retail. Astfel, un potențial obstacol normativ pentru dezvoltarea unor sisteme multilaterale de tranzacționare pentru instrumentele financiare bazate pe DLT ar putea fi obligația de a utiliza un intermediar în temeiul Directivei 2014/65/UE. Prin urmare, la solicitarea unui operator al unui MTF DLT, autoritatea competentă ar trebui să poată acorda o derogare temporară de la respectiva obligație de intermediere, pentru a oferi acces direct investitorilor de retail și pentru a le permite acestora să tranzacționeze pe cont propriu, cu condiția să existe garanții adecvate privind protecția investitorilor, acești investitori de retail să îndeplinească anumite condiții și operatorul să respecte orice posibile măsuri suplimentare de protecție a investitorilor pe care le impune autoritatea competentă. Investitorii de retail care au acces direct la un MTF DLT în calitate de membri sau participanți în baza unei derogări de la obligația de intermediere nu ar trebui să fie considerați firme de investiții în înțelesul Directivei 2014/65/UE numai în virtutea faptului că sunt membri sau participanți la un MTF DLT. |
| --- | --- |

(26)

La solicitarea unui operator al unui MTF DLT, autoritățile competente ar trebui să poată acorda o derogare de la obligația de intermediere în temeiul Directivei 2014/65/UE. În prezent, sistemele multilaterale de tranzacționare sunt autorizate să admită ca membri sau participanți doar firme de investiții, instituții de credit și alte persoane care au un nivel suficient de abilități și de competență în materie de tranzacționare și care mențin capacitățile organizatorice și resursele adecvate. În schimb, multe platforme pentru tranzacționarea de criptoactive oferă acces fără intermediari și asigură acces direct investitorilor de retail. Astfel, un potențial obstacol normativ pentru dezvoltarea unor sisteme multilaterale de tranzacționare pentru instrumentele financiare bazate pe DLT ar putea fi obligația de a utiliza un intermediar în temeiul Directivei 2014/65/UE. Prin urmare, la solicitarea unui operator al unui MTF DLT, autoritatea competentă ar trebui să poată acorda o derogare temporară de la respectiva obligație de intermediere, pentru a oferi acces direct investitorilor de retail și pentru a le permite acestora să tranzacționeze pe cont propriu, cu condiția să existe garanții adecvate privind protecția investitorilor, acești investitori de retail să îndeplinească anumite condiții și operatorul să respecte orice posibile măsuri suplimentare de protecție a investitorilor pe care le impune autoritatea competentă. Investitorii de retail care au acces direct la un MTF DLT în calitate de membri sau participanți în baza unei derogări de la obligația de intermediere nu ar trebui să fie considerați firme de investiții în înțelesul Directivei 2014/65/UE numai în virtutea faptului că sunt membri sau participanți la un MTF DLT.

| (27) | La solicitarea unui operator al unui MTF DLT, autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să poată acorda o derogare de la cerințele de raportare a tranzacțiilor în temeiul Regulamentului (UE) nr. 600/2014, cu condiția ca MTF-ul DLT să îndeplinească anumite condiții. |
| --- | --- |

(27)

La solicitarea unui operator al unui MTF DLT, autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să poată acorda o derogare de la cerințele de raportare a tranzacțiilor în temeiul Regulamentului (UE) nr. 600/2014, cu condiția ca MTF-ul DLT să îndeplinească anumite condiții.

| (28) | Pentru a fi eligibil pentru o derogare în temeiul prezentului regulament, un operator al unui MTF DLT ar trebui să demonstreze că derogarea solicitată este proporțională cu utilizarea tehnologiei registrelor distribuite și limitată la aceasta, astfel cum se descrie în planul său de afaceri, și că derogarea solicitată este limitată la MTF-ul DLT și nu se extinde la niciun alt sistem multilateral de tranzacționare operat de aceeași firmă de investiții sau de același operator de piață. |
| --- | --- |

(28)

Pentru a fi eligibil pentru o derogare în temeiul prezentului regulament, un operator al unui MTF DLT ar trebui să demonstreze că derogarea solicitată este proporțională cu utilizarea tehnologiei registrelor distribuite și limitată la aceasta, astfel cum se descrie în planul său de afaceri, și că derogarea solicitată este limitată la MTF-ul DLT și nu se extinde la niciun alt sistem multilateral de tranzacționare operat de aceeași firmă de investiții sau de același operator de piață.

| (29) | La solicitarea unui CSD care gestionează un SS DLT, autoritățile competente ar trebui să poată acorda una sau mai multe derogări cu titlu temporar, dacă acesta îndeplinește condițiile aferente unor astfel de derogări și orice cerințe suplimentare prevăzute de prezentul regulament pentru a aborda noile forme de riscuri generate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite. CSD-ul care gestionează un SS DLT ar trebui, de asemenea, să respecte orice măsură compensatorie impusă de autoritatea competentă pentru îndeplinirea obiectivelor dispoziției de la care s-a solicitat derogarea sau pentru a asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(29)

La solicitarea unui CSD care gestionează un SS DLT, autoritățile competente ar trebui să poată acorda una sau mai multe derogări cu titlu temporar, dacă acesta îndeplinește condițiile aferente unor astfel de derogări și orice cerințe suplimentare prevăzute de prezentul regulament pentru a aborda noile forme de riscuri generate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite. CSD-ul care gestionează un SS DLT ar trebui, de asemenea, să respecte orice măsură compensatorie impusă de autoritatea competentă pentru îndeplinirea obiectivelor dispoziției de la care s-a solicitat derogarea sau pentru a asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară.

| (30) | Ar trebui ca CSD-urile care gestionează un SS DLT să poată face obiectul unei derogări de la aplicarea anumitor dispoziții ale Regulamentului (UE) nr. 909/2014 care ar putea crea obstacole normative în calea dezvoltării de SS-uri DLT. De exemplu, derogările ar trebui să fie posibile în măsura în care normele regulamentului respectiv aplicabil CSD-urilor și care se referă la noțiunile de „formă dematerializată”, „cont de titluri de valoare” sau „ordine de transfer” nu se aplică CSD-urilor care gestionează un TSS DLT, cu excepția cerințelor pentru conexiunile între CSD-uri, care ar trebui să se aplice mutatis mutandis. În ceea ce privește noțiunea de „cont de titluri de valoare”, derogarea ar cuprinde normele privind înregistrarea titlurilor de valoare, integritatea emisiunii și segregarea conturilor. În timp ce CSD-urile gestionează sisteme de decontare a titlurilor de valoare prin creditarea și debitarea conturilor de titluri de valoare ale participanților lor, este posibil ca, în cadrul unui SS DLT, să nu fie fezabilă întotdeauna folosirea de conturi de titluri de valoare care utilizează metoda înregistrării în partidă dublă sau în partidă multiplă. Prin urmare, ar trebui a ca și un CSD care gestionează un SS DLT să poată face obiectul unei derogări de la aplicarea normelor Regulamentului (UE) nr. 909/2014 referitoare la noțiunea de „înscriere în cont”, în cazul în care o astfel de derogare este necesară pentru a permite înregistrarea în registrul distribuit a instrumentelor financiare bazate pe DLT. Cu toate acestea, un CSD care gestionează un SS DLT ar trebui să asigure în continuare integritatea emisiunii de instrumente financiare bazate pe DLT în registrul distribuit și segregarea instrumentelor financiare bazate pe DLT care aparțin diferiților participanți. |
| --- | --- |

(30)

Ar trebui ca CSD-urile care gestionează un SS DLT să poată face obiectul unei derogări de la aplicarea anumitor dispoziții ale Regulamentului (UE) nr. 909/2014 care ar putea crea obstacole normative în calea dezvoltării de SS-uri DLT. De exemplu, derogările ar trebui să fie posibile în măsura în care normele regulamentului respectiv aplicabil CSD-urilor și care se referă la noțiunile de „formă dematerializată”, „cont de titluri de valoare” sau „ordine de transfer” nu se aplică CSD-urilor care gestionează un TSS DLT, cu excepția cerințelor pentru conexiunile între CSD-uri, care ar trebui să se aplice mutatis mutandis. În ceea ce privește noțiunea de „cont de titluri de valoare”, derogarea ar cuprinde normele privind înregistrarea titlurilor de valoare, integritatea emisiunii și segregarea conturilor. În timp ce CSD-urile gestionează sisteme de decontare a titlurilor de valoare prin creditarea și debitarea conturilor de titluri de valoare ale participanților lor, este posibil ca, în cadrul unui SS DLT, să nu fie fezabilă întotdeauna folosirea de conturi de titluri de valoare care utilizează metoda înregistrării în partidă dublă sau în partidă multiplă. Prin urmare, ar trebui a ca și un CSD care gestionează un SS DLT să poată face obiectul unei derogări de la aplicarea normelor Regulamentului (UE) nr. 909/2014 referitoare la noțiunea de „înscriere în cont”, în cazul în care o astfel de derogare este necesară pentru a permite înregistrarea în registrul distribuit a instrumentelor financiare bazate pe DLT. Cu toate acestea, un CSD care gestionează un SS DLT ar trebui să asigure în continuare integritatea emisiunii de instrumente financiare bazate pe DLT în registrul distribuit și segregarea instrumentelor financiare bazate pe DLT care aparțin diferiților participanți.

| (31) | Unui CSD care gestionează un SS DLT ar trebui să i se aplice întotdeauna dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 909/2014, în temeiul căruia un CSD care externalizează servicii sau activități către o parte terță rămâne pe deplin responsabil de îndeplinirea tuturor obligațiilor care îi revin în temeiul regulamentului respectiv și este obligat să se asigure că externalizarea nu conduce la delegarea răspunderii sale. Regulamentul (UE) nr. 909/2014 le permite CSD-urilor care gestionează un SS DLT să externalizeze un serviciu sau o activitate de bază numai după primirea autorizației din partea autorității competente. Prin urmare, un CSD care gestionează un SS DLT ar trebui să poată solicita o derogare de la respectiva cerință de autorizare în cazul în care CSD-ul demonstrează că cerința este incompatibilă cu utilizarea tehnologiei registrelor distribuite, așa cum se prevede în planul său de afaceri. Delegarea sarcinilor legate de operarea unui SS DLT sau de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite pentru efectuarea decontării nu ar trebui să fie considerată externalizare în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 909/2014. |
| --- | --- |

(31)

Unui CSD care gestionează un SS DLT ar trebui să i se aplice întotdeauna dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 909/2014, în temeiul căruia un CSD care externalizează servicii sau activități către o parte terță rămâne pe deplin responsabil de îndeplinirea tuturor obligațiilor care îi revin în temeiul regulamentului respectiv și este obligat să se asigure că externalizarea nu conduce la delegarea răspunderii sale. Regulamentul (UE) nr. 909/2014 le permite CSD-urilor care gestionează un SS DLT să externalizeze un serviciu sau o activitate de bază numai după primirea autorizației din partea autorității competente. Prin urmare, un CSD care gestionează un SS DLT ar trebui să poată solicita o derogare de la respectiva cerință de autorizare în cazul în care CSD-ul demonstrează că cerința este incompatibilă cu utilizarea tehnologiei registrelor distribuite, așa cum se prevede în planul său de afaceri. Delegarea sarcinilor legate de operarea unui SS DLT sau de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite pentru efectuarea decontării nu ar trebui să fie considerată externalizare în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 909/2014.

| (32) | Obligația de intermediere printr-o instituție de credit sau o firmă de investiții, cu scopul de a împiedica investitorii de retail să obțină acces direct la sistemele de decontare și de livrare gestionate de un CSD, ar putea crea un obstacol normativ în calea dezvoltării unor modele alternative de decontare bazate pe tehnologia registrelor distribuite care permite accesul direct al investitorilor de retail. Prin urmare, ar trebui să se permită o derogare pentru CSD-urile care gestionează un SS DLT, în sensul că termenul de „participant” din Directiva 98/26/CE se consideră că include, în anumite condiții, alte persoane decât cele menționate în directiva respectivă. Atunci când se solicită o derogare de la obligația de intermediere prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 909/2014, CSD-ul care gestionează un SS DLT ar trebui să se asigure că persoanele care urmează să fie admise ca participanți îndeplinesc anumite condiții. Un CSD care gestionează un SS DLT ar trebui să se asigure că participanții săi dispun de un nivel suficient de abilități, de competență, de experiență și de cunoștințe privind activitățile de post-tranzacționare și funcționarea tehnologiei registrelor distribuite. |
| --- | --- |

(32)

Obligația de intermediere printr-o instituție de credit sau o firmă de investiții, cu scopul de a împiedica investitorii de retail să obțină acces direct la sistemele de decontare și de livrare gestionate de un CSD, ar putea crea un obstacol normativ în calea dezvoltării unor modele alternative de decontare bazate pe tehnologia registrelor distribuite care permite accesul direct al investitorilor de retail. Prin urmare, ar trebui să se permită o derogare pentru CSD-urile care gestionează un SS DLT, în sensul că termenul de „participant” din Directiva 98/26/CE se consideră că include, în anumite condiții, alte persoane decât cele menționate în directiva respectivă. Atunci când se solicită o derogare de la obligația de intermediere prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 909/2014, CSD-ul care gestionează un SS DLT ar trebui să se asigure că persoanele care urmează să fie admise ca participanți îndeplinesc anumite condiții. Un CSD care gestionează un SS DLT ar trebui să se asigure că participanții săi dispun de un nivel suficient de abilități, de competență, de experiență și de cunoștințe privind activitățile de post-tranzacționare și funcționarea tehnologiei registrelor distribuite.

| (33) | Entitățile eligibile să participe la un CSD în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 corespund entităților care sunt eligibile să participe la un sistem de decontare a titlurilor de valoare care este desemnat și notificat în conformitate cu Directiva 98/26/CE, deoarece Regulamentul (UE) nr. 909/2014 prevede obligația ca sistemele de decontare a titlurilor de valoare gestionate de CSD-uri să fie desemnate și notificate în temeiul Directivei 98/26/CE. Astfel, un operator al unui sistem de decontare a titlurilor de valoare bazat pe tehnologia registrelor distribuite care solicită derogare de la cerințele în materie de participare prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 909/2014 nu ar respecta, prin urmare, cerințele în materie de participare prevăzute de Directiva 98/26/CE. În consecință, respectivul sistem de decontare a titlurilor de valoare nu poate fi desemnat și notificat în temeiul directivei respective și, din acest motiv, nu este denumit „sistem de decontare a titlurilor de valoare bazat pe DLT” în prezentul regulament, ci mai degrabă un SS DLT. Prezentul regulament ar trebui să permită unui CSD să gestioneze un SS DLT care nu se califică drept sistem de decontare a titlurilor de valoare desemnat în temeiul Directivei 98/26/CE și ar trebui să fie posibilă o derogare de la regulile privind caracterul definitiv al decontării prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 909/2014, sub rezerva anumitor măsuri compensatorii, inclusiv măsuri compensatorii specifice pentru a atenua riscurile care decurg din insolvență, întrucât măsurile de protecție în caz de insolvență în temeiul Directivei 98/26/CE nu se aplică. Totuși, o astfel de derogare nu ar împiedica desemnarea și notificarea drept sistem de decontare a titlurilor de valoare în conformitate cu Directiva 98/26/CE a unui SS DLT care respectă toate cerințele prevăzute de respectiva directivă. |
| --- | --- |

(33)

Entitățile eligibile să participe la un CSD în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 corespund entităților care sunt eligibile să participe la un sistem de decontare a titlurilor de valoare care este desemnat și notificat în conformitate cu Directiva 98/26/CE, deoarece Regulamentul (UE) nr. 909/2014 prevede obligația ca sistemele de decontare a titlurilor de valoare gestionate de CSD-uri să fie desemnate și notificate în temeiul Directivei 98/26/CE. Astfel, un operator al unui sistem de decontare a titlurilor de valoare bazat pe tehnologia registrelor distribuite care solicită derogare de la cerințele în materie de participare prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 909/2014 nu ar respecta, prin urmare, cerințele în materie de participare prevăzute de Directiva 98/26/CE. În consecință, respectivul sistem de decontare a titlurilor de valoare nu poate fi desemnat și notificat în temeiul directivei respective și, din acest motiv, nu este denumit „sistem de decontare a titlurilor de valoare bazat pe DLT” în prezentul regulament, ci mai degrabă un SS DLT. Prezentul regulament ar trebui să permită unui CSD să gestioneze un SS DLT care nu se califică drept sistem de decontare a titlurilor de valoare desemnat în temeiul Directivei 98/26/CE și ar trebui să fie posibilă o derogare de la regulile privind caracterul definitiv al decontării prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 909/2014, sub rezerva anumitor măsuri compensatorii, inclusiv măsuri compensatorii specifice pentru a atenua riscurile care decurg din insolvență, întrucât măsurile de protecție în caz de insolvență în temeiul Directivei 98/26/CE nu se aplică. Totuși, o astfel de derogare nu ar împiedica desemnarea și notificarea drept sistem de decontare a titlurilor de valoare în conformitate cu Directiva 98/26/CE a unui SS DLT care respectă toate cerințele prevăzute de respectiva directivă.

| (34) | Regulamentul (UE) nr. 909/2014 încurajează decontarea tranzacțiilor în banii băncii centrale. În cazul în care decontarea plăților în numerar în banii băncii centrale nu este practică și disponibilă, decontarea ar trebui să poată avea loc prin conturile proprii ale CSD-ului în conformitate cu regulamentul respectiv sau prin conturi deschise la o instituție de credit (denumite în continuare „banii băncilor comerciale”). Totuși, această regulă poate fi dificil de aplicat pentru un CSD care gestionează un SS DLT, întrucât CSD-ul ar trebui să efectueze mișcări în conturile de numerar concomitent cu livrarea de titluri de valoare înregistrate în registrele distribuite. Prin urmare, ar trebui să se permită o derogare temporară a CSD-urilor care gestionează un SS DLT de la dispozițiile regulamentului respectiv cu privire la decontarea în numerar, pentru a dezvolta soluții inovatoare în cadrul regimului-pilot prin facilitarea accesului la banii băncilor comerciale sau a utilizării „tokenurilor asimilate monedelor electronice”. Decontarea în banii băncii centrale ar putea fi considerată ca nefiind practică și disponibilă în cazul în care decontarea în banii băncii centrale într-un registru distribuit nu este disponibilă. |
| --- | --- |

(34)

Regulamentul (UE) nr. 909/2014 încurajează decontarea tranzacțiilor în banii băncii centrale. În cazul în care decontarea plăților în numerar în banii băncii centrale nu este practică și disponibilă, decontarea ar trebui să poată avea loc prin conturile proprii ale CSD-ului în conformitate cu regulamentul respectiv sau prin conturi deschise la o instituție de credit (denumite în continuare „banii băncilor comerciale”). Totuși, această regulă poate fi dificil de aplicat pentru un CSD care gestionează un SS DLT, întrucât CSD-ul ar trebui să efectueze mișcări în conturile de numerar concomitent cu livrarea de titluri de valoare înregistrate în registrele distribuite. Prin urmare, ar trebui să se permită o derogare temporară a CSD-urilor care gestionează un SS DLT de la dispozițiile regulamentului respectiv cu privire la decontarea în numerar, pentru a dezvolta soluții inovatoare în cadrul regimului-pilot prin facilitarea accesului la banii băncilor comerciale sau a utilizării „tokenurilor asimilate monedelor electronice”. Decontarea în banii băncii centrale ar putea fi considerată ca nefiind practică și disponibilă în cazul în care decontarea în banii băncii centrale într-un registru distribuit nu este disponibilă.

| (35) | Cu excepția cerințelor care s-au dovedit a fi nepractice într-un mediu tehnologic al registrelor distribuite, cerințele legate de decontarea în numerar prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 909/2014 rămân aplicabile în afara regimului-pilot. Prin urmare, operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui să descrie în planurile lor de afaceri modul în care intenționează să respecte titlul IV din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 în cazul în care, în cele din urmă, ies din regimul-pilot. |
| --- | --- |

(35)

Cu excepția cerințelor care s-au dovedit a fi nepractice într-un mediu tehnologic al registrelor distribuite, cerințele legate de decontarea în numerar prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 909/2014 rămân aplicabile în afara regimului-pilot. Prin urmare, operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui să descrie în planurile lor de afaceri modul în care intenționează să respecte titlul IV din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 în cazul în care, în cele din urmă, ies din regimul-pilot.

| (36) | Regulamentul (UE) nr. 909/2014 prevede obligația ca un CSD să acorde acces la un alt CSD sau la alte infrastructuri ale pieței pe o bază nediscriminatorie și transparentă. Oferirea accesului la un CSD care gestionează un SS DLT poate fi mai problematic, împovărător sau dificil de realizat din punct de vedere tehnic, deoarece interoperabilitatea sistemelor preexistente cu tehnologia registrelor distribuite nu a fost încă testată. Prin urmare, unui SS DLT ar trebui să i se poată acorda o derogare de la cerința respectivă, dacă demonstrează că aplicarea cerinței este disproporționată în raport cu amploarea activităților SS-ului DLT. |
| --- | --- |

(36)

Regulamentul (UE) nr. 909/2014 prevede obligația ca un CSD să acorde acces la un alt CSD sau la alte infrastructuri ale pieței pe o bază nediscriminatorie și transparentă. Oferirea accesului la un CSD care gestionează un SS DLT poate fi mai problematic, împovărător sau dificil de realizat din punct de vedere tehnic, deoarece interoperabilitatea sistemelor preexistente cu tehnologia registrelor distribuite nu a fost încă testată. Prin urmare, unui SS DLT ar trebui să i se poată acorda o derogare de la cerința respectivă, dacă demonstrează că aplicarea cerinței este disproporționată în raport cu amploarea activităților SS-ului DLT.

| (37) | Indiferent de cerința de la care a fost solicitată o derogare, un CSD care utilizează un SS DLT ar trebui să demonstreze că derogarea solicitată este proporțională și justificată de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite. Derogarea ar trebui să se limiteze la SS-ul DLT și nu ar trebui să acopere alte sisteme de decontare gestionate de același CSD. |
| --- | --- |

(37)

Indiferent de cerința de la care a fost solicitată o derogare, un CSD care utilizează un SS DLT ar trebui să demonstreze că derogarea solicitată este proporțională și justificată de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite. Derogarea ar trebui să se limiteze la SS-ul DLT și nu ar trebui să acopere alte sisteme de decontare gestionate de același CSD.

| (38) | Infrastructurilor pieței bazate pe DLT și operatorilor lor ar trebui să li se aplice cerințe suplimentare față de cele aplicabile infrastructurilor pieței tradiționale. Cerințele suplimentare sunt necesare pentru a evita riscurile legate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite sau de modul în care ar funcționa infrastructura pieței bazate pe DLT. Prin urmare, un operator al unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT ar trebui să stabilească un plan de afaceri clar care să detalieze modul în care ar fi utilizată tehnologia registrelor distribuite și condițiile juridice aplicabile. |
| --- | --- |

(38)

Infrastructurilor pieței bazate pe DLT și operatorilor lor ar trebui să li se aplice cerințe suplimentare față de cele aplicabile infrastructurilor pieței tradiționale. Cerințele suplimentare sunt necesare pentru a evita riscurile legate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite sau de modul în care ar funcționa infrastructura pieței bazate pe DLT. Prin urmare, un operator al unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT ar trebui să stabilească un plan de afaceri clar care să detalieze modul în care ar fi utilizată tehnologia registrelor distribuite și condițiile juridice aplicabile.

| (39) | Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui să stabilească sau să documenteze, după caz, norme privind funcționarea tehnologiei registrelor distribuite pe care o utilizează, inclusiv norme privind accesul la registrele distribuite și admiterea la tranzacționare în registrele distribuite, norme privind participarea nodurilor de validare și normele privind abordarea potențialelor conflicte de interese, precum și măsuri de gestionare a riscurilor. |
| --- | --- |

(39)

Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui să stabilească sau să documenteze, după caz, norme privind funcționarea tehnologiei registrelor distribuite pe care o utilizează, inclusiv norme privind accesul la registrele distribuite și admiterea la tranzacționare în registrele distribuite, norme privind participarea nodurilor de validare și normele privind abordarea potențialelor conflicte de interese, precum și măsuri de gestionare a riscurilor.

| (40) | Un operator al unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT ar trebui să aibă obligația de a oferi informații membrilor, participanților, emitenților și clienților cu privire la modul în care intenționează să își desfășoare activitățile și cu privire la modul în care utilizarea tehnologiei registrelor distribuite deviază de la modul în care sunt furnizate serviciile în mod normal de un sistem multilateral de tranzacționare tradițional sau de un CSD care gestionează un sistem de decontare a titlurilor de valoare. |
| --- | --- |

(40)

Un operator al unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT ar trebui să aibă obligația de a oferi informații membrilor, participanților, emitenților și clienților cu privire la modul în care intenționează să își desfășoare activitățile și cu privire la modul în care utilizarea tehnologiei registrelor distribuite deviază de la modul în care sunt furnizate serviciile în mod normal de un sistem multilateral de tranzacționare tradițional sau de un CSD care gestionează un sistem de decontare a titlurilor de valoare.

| (41) | Infrastructurile pieței bazate pe DLT ar trebui să dispună de mecanisme IT și cibernetice specifice și solide legate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite. Mecanismele respective ar trebui să fie proporționale cu natura, amploarea și complexitatea planului de afaceri al operatorului infrastructurii pieței bazat pe DLT. De asemenea, mecanismele respective ar trebui să asigure continuitatea și transparența, disponibilitatea, fiabilitatea și securitatea continue ale serviciilor furnizate, inclusiv fiabilitatea oricăror contracte inteligente care sunt utilizate, indiferent dacă respectivele contracte inteligente sunt create chiar de infrastructura pieței bazate pe DLT sau de o parte terță în urma unor proceduri de externalizare. Infrastructurile pieței bazate pe DLT ar trebui, de asemenea, să asigure integritatea, securitatea, confidențialitatea, disponibilitatea și accesibilitatea datelor stocate în registrele distribuite. Autoritatea competentă pentru o infrastructură a pieței bazate pe DLT ar trebui să poată solicita un audit pentru a se asigura că mecanismele informatice și cibernetice generale ale infrastructurii pieței bazate pe DLT sunt adecvate scopului. Costurile auditului ar trebui să fie suportate de operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT. |
| --- | --- |

(41)

Infrastructurile pieței bazate pe DLT ar trebui să dispună de mecanisme IT și cibernetice specifice și solide legate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite. Mecanismele respective ar trebui să fie proporționale cu natura, amploarea și complexitatea planului de afaceri al operatorului infrastructurii pieței bazat pe DLT. De asemenea, mecanismele respective ar trebui să asigure continuitatea și transparența, disponibilitatea, fiabilitatea și securitatea continue ale serviciilor furnizate, inclusiv fiabilitatea oricăror contracte inteligente care sunt utilizate, indiferent dacă respectivele contracte inteligente sunt create chiar de infrastructura pieței bazate pe DLT sau de o parte terță în urma unor proceduri de externalizare. Infrastructurile pieței bazate pe DLT ar trebui, de asemenea, să asigure integritatea, securitatea, confidențialitatea, disponibilitatea și accesibilitatea datelor stocate în registrele distribuite. Autoritatea competentă pentru o infrastructură a pieței bazate pe DLT ar trebui să poată solicita un audit pentru a se asigura că mecanismele informatice și cibernetice generale ale infrastructurii pieței bazate pe DLT sunt adecvate scopului. Costurile auditului ar trebui să fie suportate de operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT.

| (42) | În cazul în care planul de afaceri al operatorului unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT implică custodia fondurilor clienților, cum ar fi numerarul sau echivalentele de numerar, sau a instrumentelor financiare bazate pe DLT ori a mijloacelor de acces la astfel de instrumente financiare bazate pe DLT, inclusiv sub formă de chei de criptare, infrastructura pieței bazată pe DLT ar trebui să dispună de mecanisme adecvate pentru protejarea activelor respective. Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT nu ar trebui să utilizeze activele clienților pe cont propriu, cu excepția cazului în care clienții și-au exprimat în scris consimțământul prealabil explicit. Infrastructurile pieței bazate pe DLT ar trebui să separe fondurile clienților și instrumentele financiare bazate pe DLT ale clienților, precum și mijloacele de acces la astfel de active, de propriile lor active sau de activele altor clienți. Mecanismele informatice și cibernetice generale ale infrastructurilor pieței bazate pe DLT ar trebui să garanteze că activele clienților sunt protejate împotriva fraudei, a atacurilor cibernetice și a altor disfuncționalități operaționale grave. |
| --- | --- |

(42)

În cazul în care planul de afaceri al operatorului unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT implică custodia fondurilor clienților, cum ar fi numerarul sau echivalentele de numerar, sau a instrumentelor financiare bazate pe DLT ori a mijloacelor de acces la astfel de instrumente financiare bazate pe DLT, inclusiv sub formă de chei de criptare, infrastructura pieței bazată pe DLT ar trebui să dispună de mecanisme adecvate pentru protejarea activelor respective. Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT nu ar trebui să utilizeze activele clienților pe cont propriu, cu excepția cazului în care clienții și-au exprimat în scris consimțământul prealabil explicit. Infrastructurile pieței bazate pe DLT ar trebui să separe fondurile clienților și instrumentele financiare bazate pe DLT ale clienților, precum și mijloacele de acces la astfel de active, de propriile lor active sau de activele altor clienți. Mecanismele informatice și cibernetice generale ale infrastructurilor pieței bazate pe DLT ar trebui să garanteze că activele clienților sunt protejate împotriva fraudei, a atacurilor cibernetice și a altor disfuncționalități operaționale grave.

| (43) | În momentul în care se acordă o aprobare specifică, operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui, de asemenea, să dispună de o strategie de ieșire credibilă în cazul în care regimul-pilot este întrerupt, aprobarea specifică sau unele dintre derogările acordate sunt retrase sau în cazul în care pragurile prevăzute în prezentul regulament sunt depășite. Strategia respectivă ar trebui să includă tranziția sau reorientarea operațiunilor lor legate de tehnologia registrelor distribuite în infrastructurile tradiționale ale pieței. În acest scop, noii participanți pe piață sau operatorii de TSS-uri DLT care nu gestionează o infrastructură tradițională a pieței către care ar putea transfera instrumente financiare bazate pe DLT ar trebui să încerce să încheie acorduri cu operatorii de infrastructuri tradiționale ale pieței. Acest lucru este deosebit de important pentru înregistrarea instrumentelor financiare bazate pe DLT. Prin urmare, CSD-urilor ar trebui să li se aplice anumite cerințe de instituire a unor astfel de mecanisme. În plus, CSD-urile ar trebui să încheie astfel de acorduri în mod nediscriminatoriu și ar trebui să poată percepe o taxă comercială rezonabilă pe baza costurilor reale. |
| --- | --- |

(43)

În momentul în care se acordă o aprobare specifică, operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui, de asemenea, să dispună de o strategie de ieșire credibilă în cazul în care regimul-pilot este întrerupt, aprobarea specifică sau unele dintre derogările acordate sunt retrase sau în cazul în care pragurile prevăzute în prezentul regulament sunt depășite. Strategia respectivă ar trebui să includă tranziția sau reorientarea operațiunilor lor legate de tehnologia registrelor distribuite în infrastructurile tradiționale ale pieței. În acest scop, noii participanți pe piață sau operatorii de TSS-uri DLT care nu gestionează o infrastructură tradițională a pieței către care ar putea transfera instrumente financiare bazate pe DLT ar trebui să încerce să încheie acorduri cu operatorii de infrastructuri tradiționale ale pieței. Acest lucru este deosebit de important pentru înregistrarea instrumentelor financiare bazate pe DLT. Prin urmare, CSD-urilor ar trebui să li se aplice anumite cerințe de instituire a unor astfel de mecanisme. În plus, CSD-urile ar trebui să încheie astfel de acorduri în mod nediscriminatoriu și ar trebui să poată percepe o taxă comercială rezonabilă pe baza costurilor reale.

| (44) | O aprobare specifică acordată unui operator al unei infrastructuri a pieței bazată pe DLT ar trebui să implice, în linii mari, aceleași proceduri ca cele de autorizare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 sau al Directivei 2014/65/UE. Cu toate acestea, atunci când solicită o aprobare specifică în temeiul prezentului regulament, solicitantul ar trebui să indice derogările pe care cere să îi fie acordate. Înainte de acordarea unei aprobări specifice unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT, autoritatea competentă ar trebui să furnizeze ESMA toate informațiile relevante. Dacă este necesar, ESMA ar trebui să emită un aviz fără caracter obligatoriu cu privire la derogările solicitate sau la caracterul adecvat al tehnologiei registrelor distribuite în scopurile prezentului regulament. Un astfel de aviz fără caracter obligatoriu nu ar trebui să fie considerat un aviz în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 1095/2010. ESMA ar trebui să consulte autoritățile competente ale altor state membre atunci când își elaborează avizul. Prin avizul său fără caracter obligatoriu, ESMA ar trebui să urmărească să asigure protecția investitorilor, integritatea pieței și stabilitatea financiară. Pentru a asigura condiții de concurență echitabile și concurența loială la nivelul întregii piețe interne, avizul fără caracter obligatoriu al ESMA și orientările sale ar trebui să urmărească, de asemenea, să asigure consecvența și proporționalitatea derogărilor acordate de diferite autorități competente din Uniune, inclusiv atunci când evaluează caracterul adecvat al diferitelor tipuri de tehnologie a registrelor distribuite utilizate de operatori în scopurile prezentului regulament. |
| --- | --- |

(44)

O aprobare specifică acordată unui operator al unei infrastructuri a pieței bazată pe DLT ar trebui să implice, în linii mari, aceleași proceduri ca cele de autorizare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 sau al Directivei 2014/65/UE. Cu toate acestea, atunci când solicită o aprobare specifică în temeiul prezentului regulament, solicitantul ar trebui să indice derogările pe care cere să îi fie acordate. Înainte de acordarea unei aprobări specifice unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT, autoritatea competentă ar trebui să furnizeze ESMA toate informațiile relevante. Dacă este necesar, ESMA ar trebui să emită un aviz fără caracter obligatoriu cu privire la derogările solicitate sau la caracterul adecvat al tehnologiei registrelor distribuite în scopurile prezentului regulament. Un astfel de aviz fără caracter obligatoriu nu ar trebui să fie considerat un aviz în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 1095/2010. ESMA ar trebui să consulte autoritățile competente ale altor state membre atunci când își elaborează avizul. Prin avizul său fără caracter obligatoriu, ESMA ar trebui să urmărească să asigure protecția investitorilor, integritatea pieței și stabilitatea financiară. Pentru a asigura condiții de concurență echitabile și concurența loială la nivelul întregii piețe interne, avizul fără caracter obligatoriu al ESMA și orientările sale ar trebui să urmărească, de asemenea, să asigure consecvența și proporționalitatea derogărilor acordate de diferite autorități competente din Uniune, inclusiv atunci când evaluează caracterul adecvat al diferitelor tipuri de tehnologie a registrelor distribuite utilizate de operatori în scopurile prezentului regulament.

| (45) | Înregistrarea titlurilor de valoare, administrarea conturilor de titluri de valoare și gestionarea sistemelor de decontare sunt activități care fac în același timp obiectul unor dispoziții nearmonizate de drept intern, cum ar fi dreptul societăților comerciale și dreptul titlurilor de valoare. Prin urmare, este important ca operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT să respecte toate normele aplicabile și să le permită utilizatorilor lor să facă acest lucru. |
| --- | --- |

(45)

Înregistrarea titlurilor de valoare, administrarea conturilor de titluri de valoare și gestionarea sistemelor de decontare sunt activități care fac în același timp obiectul unor dispoziții nearmonizate de drept intern, cum ar fi dreptul societăților comerciale și dreptul titlurilor de valoare. Prin urmare, este important ca operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT să respecte toate normele aplicabile și să le permită utilizatorilor lor să facă acest lucru.

| (46) | Autoritatea competentă care examinează o cerere depusă de un operator al unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT ar trebui să aibă posibilitatea să refuze acordarea unei aprobări specifice dacă există motive să se considere că infrastructura pieței bazată pe DLT nu ar fi în măsură să respecte dispozițiile aplicabile prevăzute de dreptul Uniunii sau de dreptul intern care nu intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii, dacă există motive să se creadă că infrastructura pieței bazată pe DLT ar reprezenta un risc pentru protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară sau dacă cererea urmărește să eludeze cerințele existente. |
| --- | --- |

(46)

Autoritatea competentă care examinează o cerere depusă de un operator al unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT ar trebui să aibă posibilitatea să refuze acordarea unei aprobări specifice dacă există motive să se considere că infrastructura pieței bazată pe DLT nu ar fi în măsură să respecte dispozițiile aplicabile prevăzute de dreptul Uniunii sau de dreptul intern care nu intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii, dacă există motive să se creadă că infrastructura pieței bazată pe DLT ar reprezenta un risc pentru protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară sau dacă cererea urmărește să eludeze cerințele existente.

| (47) | O aprobare specifică acordată de o autoritate competentă unui operator al unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT ar trebui să indice derogările acordate respectivei infrastructuri a pieței bazate pe DLT. Aceasta ar trebui să fie valabilă în întreaga Uniune, dar numai pe durata regimului-pilot. ESMA ar trebui să publice pe site-ul său o listă a infrastructurilor pieței bazate pe DLT și o listă a derogărilor acordate fiecăreia dintre acestea. |
| --- | --- |

(47)

O aprobare specifică acordată de o autoritate competentă unui operator al unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT ar trebui să indice derogările acordate respectivei infrastructuri a pieței bazate pe DLT. Aceasta ar trebui să fie valabilă în întreaga Uniune, dar numai pe durata regimului-pilot. ESMA ar trebui să publice pe site-ul său o listă a infrastructurilor pieței bazate pe DLT și o listă a derogărilor acordate fiecăreia dintre acestea.

| (48) | Aprobările specifice și derogările ar trebui acordate cu titlu temporar, pentru o perioadă de până la șase ani de la data acordării aprobării specifice și ar trebui să fie valabile numai pe durata regimului-pilot. Respectivul termen de șase ani ar trebui să le ofere operatorilor de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT suficient timp pentru a-și adapta modelele de afaceri la orice modificare a regimului-pilot și pentru a funcționa în mod viabil din punct de vedere comercial în cadrul regimului-pilot. Acest lucru ar permite, de asemenea, ESMA și Comisiei să colecteze un set de date util privind funcționarea regimului-pilot după acordarea unei mase critice de aprobări specifice și de derogări conexe, precum și să prezinte rapoarte în acest sens. În fine, le-ar oferi, de asemenea, timp operatorilor de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT să ia măsurile necesare fie pentru a-și înceta operațiunile, fie pentru a trece la un nou cadru de reglementare în urma rapoartelor care ar urma să fie emise de ESMA și de Comisie. |
| --- | --- |

(48)

Aprobările specifice și derogările ar trebui acordate cu titlu temporar, pentru o perioadă de până la șase ani de la data acordării aprobării specifice și ar trebui să fie valabile numai pe durata regimului-pilot. Respectivul termen de șase ani ar trebui să le ofere operatorilor de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT suficient timp pentru a-și adapta modelele de afaceri la orice modificare a regimului-pilot și pentru a funcționa în mod viabil din punct de vedere comercial în cadrul regimului-pilot. Acest lucru ar permite, de asemenea, ESMA și Comisiei să colecteze un set de date util privind funcționarea regimului-pilot după acordarea unei mase critice de aprobări specifice și de derogări conexe, precum și să prezinte rapoarte în acest sens. În fine, le-ar oferi, de asemenea, timp operatorilor de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT să ia măsurile necesare fie pentru a-și înceta operațiunile, fie pentru a trece la un nou cadru de reglementare în urma rapoartelor care ar urma să fie emise de ESMA și de Comisie.

| (49) | Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) nr. 909/2014 și Directivei 2014/65/UE, autoritățile competente ar trebui să aibă competența de a retrage o aprobare specifică sau orice derogări acordate unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT în cazul în care a fost descoperită o anomalie în tehnologia suport sau în serviciile și activitățile furnizate de operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT, în cazul în care anomalia respectivă depășește beneficiile serviciului și ale activităților în cauză, în cazul în care operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT a încălcat oricare dintre obligațiile aferente aprobărilor sau derogărilor acordate de autoritatea competentă sau în cazul în care operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT a înregistrat instrumente financiare care depășesc pragurile stabilite în prezentul regulament sau care nu îndeplinesc alte condiții care se aplică instrumentelor financiare bazate pe DLT în temeiul prezentului regulament. În cursul activității sale, operatorul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT ar trebui să aibă posibilitatea să solicite derogări suplimentare, în plus față de cele solicitate în momentul cererii inițiale. În acest caz, derogările suplimentare ar trebui să fie solicitate de la autoritatea competentă în același mod în care sunt solicitate aprobările la momentul cererii de aprobare inițiale pentru infrastructura pieței bazată pe DLT. |
| --- | --- |

(49)

Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) nr. 909/2014 și Directivei 2014/65/UE, autoritățile competente ar trebui să aibă competența de a retrage o aprobare specifică sau orice derogări acordate unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT în cazul în care a fost descoperită o anomalie în tehnologia suport sau în serviciile și activitățile furnizate de operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT, în cazul în care anomalia respectivă depășește beneficiile serviciului și ale activităților în cauză, în cazul în care operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT a încălcat oricare dintre obligațiile aferente aprobărilor sau derogărilor acordate de autoritatea competentă sau în cazul în care operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT a înregistrat instrumente financiare care depășesc pragurile stabilite în prezentul regulament sau care nu îndeplinesc alte condiții care se aplică instrumentelor financiare bazate pe DLT în temeiul prezentului regulament. În cursul activității sale, operatorul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT ar trebui să aibă posibilitatea să solicite derogări suplimentare, în plus față de cele solicitate în momentul cererii inițiale. În acest caz, derogările suplimentare ar trebui să fie solicitate de la autoritatea competentă în același mod în care sunt solicitate aprobările la momentul cererii de aprobare inițiale pentru infrastructura pieței bazată pe DLT.

| (50) | Având în vedere că, în cadrul regimului-pilot, operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar putea beneficia de derogări temporare de la anumite dispoziții ale legislației existente a Uniunii, aceștia ar trebui să coopereze îndeaproape cu autoritățile competente și cu ESMA în perioada în care este valabilă aprobarea specifică. Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui să informeze autoritățile competente cu privire la orice modificări semnificative aduse planurilor lor de afaceri sau personalului lor critic, orice dovadă de atacuri cibernetice sau alte amenințări cibernetice, fraudă sau erori profesionale grave, orice modificare a informațiilor furnizate cu ocazia cererii inițiale de acordare a aprobării specifice, orice dificultăți tehnice sau operaționale, în special cele legate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite, precum și despre orice riscuri la adresa protecției investitorilor, integrității pieței sau stabilității financiare care nu au fost prevăzute la momentul acordării aprobării specifice. Pentru a asigura protecția investitorilor, integritatea pieței și stabilitatea financiară, atunci când este notificată cu privire la o astfel de modificare semnificativă, autoritatea competentă ar trebui să poată cere infrastructurii pieței bazate pe DLT să solicite o nouă aprobare specifică sau o nouă derogare sau să ia orice măsuri corective pe care autoritatea competentă le consideră adecvate. Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui, de asemenea, să furnizeze autorității competente, la cerere, orice informații relevante. Autoritățile competente ar trebui să transmită ESMA informațiile primite de la operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT și informațiile privind măsurile corective. |
| --- | --- |

(50)

Având în vedere că, în cadrul regimului-pilot, operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar putea beneficia de derogări temporare de la anumite dispoziții ale legislației existente a Uniunii, aceștia ar trebui să coopereze îndeaproape cu autoritățile competente și cu ESMA în perioada în care este valabilă aprobarea specifică. Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui să informeze autoritățile competente cu privire la orice modificări semnificative aduse planurilor lor de afaceri sau personalului lor critic, orice dovadă de atacuri cibernetice sau alte amenințări cibernetice, fraudă sau erori profesionale grave, orice modificare a informațiilor furnizate cu ocazia cererii inițiale de acordare a aprobării specifice, orice dificultăți tehnice sau operaționale, în special cele legate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite, precum și despre orice riscuri la adresa protecției investitorilor, integrității pieței sau stabilității financiare care nu au fost prevăzute la momentul acordării aprobării specifice. Pentru a asigura protecția investitorilor, integritatea pieței și stabilitatea financiară, atunci când este notificată cu privire la o astfel de modificare semnificativă, autoritatea competentă ar trebui să poată cere infrastructurii pieței bazate pe DLT să solicite o nouă aprobare specifică sau o nouă derogare sau să ia orice măsuri corective pe care autoritatea competentă le consideră adecvate. Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui, de asemenea, să furnizeze autorității competente, la cerere, orice informații relevante. Autoritățile competente ar trebui să transmită ESMA informațiile primite de la operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT și informațiile privind măsurile corective.

| (51) | Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui să prezinte rapoarte periodice autorităților competente ale acestora. ESMA ar trebui să organizeze discuții cu privire la rapoartele respective pentru a permite tuturor autorităților competente din întreaga Uniune să câștige experiență în urma impactului tehnologiei registrelor distribuite și să înțeleagă dacă ar putea fi necesare modificări ale legislației Uniunii în domeniul serviciilor financiare pentru a permite utilizarea pe scară mai largă a tehnologiei registrelor distribuite. |
| --- | --- |

(51)

Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT ar trebui să prezinte rapoarte periodice autorităților competente ale acestora. ESMA ar trebui să organizeze discuții cu privire la rapoartele respective pentru a permite tuturor autorităților competente din întreaga Uniune să câștige experiență în urma impactului tehnologiei registrelor distribuite și să înțeleagă dacă ar putea fi necesare modificări ale legislației Uniunii în domeniul serviciilor financiare pentru a permite utilizarea pe scară mai largă a tehnologiei registrelor distribuite.

| (52) | Este important ca, pe durata regimului-pilot, cadrul și funcționarea acestuia să facă obiectul unor monitorizări și evaluări frecvente pentru a pune la dispoziția operatorilor de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT cât mai multe informații. ESMA ar trebui să publice rapoarte anuale pentru a oferi participanților la piață o mai bună înțelegere a funcționării și dezvoltării piețelor și pentru a oferi clarificări cu privire la aplicarea regimului-pilot. Respectivele rapoarte anuale ar trebui să includă actualizări privind cele mai importante tendințe și riscuri. Respectivele rapoarte anuale ar trebui prezentate Parlamentului European, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

(52)

Este important ca, pe durata regimului-pilot, cadrul și funcționarea acestuia să facă obiectul unor monitorizări și evaluări frecvente pentru a pune la dispoziția operatorilor de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT cât mai multe informații. ESMA ar trebui să publice rapoarte anuale pentru a oferi participanților la piață o mai bună înțelegere a funcționării și dezvoltării piețelor și pentru a oferi clarificări cu privire la aplicarea regimului-pilot. Respectivele rapoarte anuale ar trebui să includă actualizări privind cele mai importante tendințe și riscuri. Respectivele rapoarte anuale ar trebui prezentate Parlamentului European, Consiliului și Comisiei.

| (53) | În termen de trei ani de la data aplicării prezentului regulament, ESMA ar trebui să prezinte Comisiei un raport care să conțină evaluarea regimului-pilot. În baza raportului ESMA, Comisia ar trebui să raporteze Parlamentului European și Consiliului. Raportul respectiv ar trebui să evalueze costurile și beneficiile extinderii regimului-pilot pentru o perioadă suplimentară, ale extinderii regimului-pilot la alte tipuri de instrumente financiare, ale modificării regimului-pilot sub alte aspecte, ale permanentizării regimului-pilot prin propunerea unor modificări adecvate ale legislației Uniunii în domeniul serviciilor financiare sau ale încetării regimului-pilot. Nu ar fi de dorit să existe două regimuri paralele pentru infrastructurile pieței bazate pe DLT și pentru altele care nu sunt bazate pe DLT. Dacă regimul-pilot va avea succes, el ar putea deveni permanent prin modificarea legislației aplicabile a Uniunii în domeniul serviciilor financiare pentru a stabili un cadru unic și coerent. |
| --- | --- |

(53)

În termen de trei ani de la data aplicării prezentului regulament, ESMA ar trebui să prezinte Comisiei un raport care să conțină evaluarea regimului-pilot. În baza raportului ESMA, Comisia ar trebui să raporteze Parlamentului European și Consiliului. Raportul respectiv ar trebui să evalueze costurile și beneficiile extinderii regimului-pilot pentru o perioadă suplimentară, ale extinderii regimului-pilot la alte tipuri de instrumente financiare, ale modificării regimului-pilot sub alte aspecte, ale permanentizării regimului-pilot prin propunerea unor modificări adecvate ale legislației Uniunii în domeniul serviciilor financiare sau ale încetării regimului-pilot. Nu ar fi de dorit să existe două regimuri paralele pentru infrastructurile pieței bazate pe DLT și pentru altele care nu sunt bazate pe DLT. Dacă regimul-pilot va avea succes, el ar putea deveni permanent prin modificarea legislației aplicabile a Uniunii în domeniul serviciilor financiare pentru a stabili un cadru unic și coerent.

| (54) | În legislația actuală a Uniunii în domeniul serviciilor financiare au fost identificate unele lacune potențiale în ceea ce privește aplicarea sa la criptoactivele care se califică drept instrumente financiare. În special, standardele tehnice de reglementare prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 600/2014 în legătură cu anumite cerințe de raportare a datelor și anumite cerințe de transparență pretranzacționare și post-tranzacționare nu sunt bine adaptate instrumentelor financiare emise cu ajutorul tehnologiei registrelor distribuite. Piețele secundare ale instrumentelor financiare emise prin tehnologia registrelor distribuite sau o tehnologie similară sunt încă în curs de formare și, prin urmare, caracteristicile lor pot fi diferite de cele ale piețelor instrumentelor financiare care utilizează tehnologia tradițională. Normele prevăzute de respectivele standarde tehnice de reglementare ar trebui să se aplice tuturor instrumentelor financiare, indiferent de tehnologia utilizată. Prin urmare, în conformitate cu mandatele existente în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 de a elabora proiecte de standarde tehnice de reglementare, ESMA ar trebui să efectueze o evaluare cuprinzătoare a respectivelor standarde tehnice de reglementare și să propună orice modificare necesară pentru a se asigura că normele prevăzute în acestea ar putea fi aplicate în mod eficace instrumentelor financiare bazate pe DLT. La efectuarea evaluării respective, ESMA ar trebui să ia în considerare particularitățile instrumentelor financiare bazate pe DLT și dacă acestea necesită adaptarea standardelor pentru a permite dezvoltarea instrumentelor financiare respective fără a submina obiectivele normelor prevăzute în standardele tehnice de reglementare adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 600/2014. |
| --- | --- |

(54)

În legislația actuală a Uniunii în domeniul serviciilor financiare au fost identificate unele lacune potențiale în ceea ce privește aplicarea sa la criptoactivele care se califică drept instrumente financiare. În special, standardele tehnice de reglementare prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 600/2014 în legătură cu anumite cerințe de raportare a datelor și anumite cerințe de transparență pretranzacționare și post-tranzacționare nu sunt bine adaptate instrumentelor financiare emise cu ajutorul tehnologiei registrelor distribuite. Piețele secundare ale instrumentelor financiare emise prin tehnologia registrelor distribuite sau o tehnologie similară sunt încă în curs de formare și, prin urmare, caracteristicile lor pot fi diferite de cele ale piețelor instrumentelor financiare care utilizează tehnologia tradițională. Normele prevăzute de respectivele standarde tehnice de reglementare ar trebui să se aplice tuturor instrumentelor financiare, indiferent de tehnologia utilizată. Prin urmare, în conformitate cu mandatele existente în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 de a elabora proiecte de standarde tehnice de reglementare, ESMA ar trebui să efectueze o evaluare cuprinzătoare a respectivelor standarde tehnice de reglementare și să propună orice modificare necesară pentru a se asigura că normele prevăzute în acestea ar putea fi aplicate în mod eficace instrumentelor financiare bazate pe DLT. La efectuarea evaluării respective, ESMA ar trebui să ia în considerare particularitățile instrumentelor financiare bazate pe DLT și dacă acestea necesită adaptarea standardelor pentru a permite dezvoltarea instrumentelor financiare respective fără a submina obiectivele normelor prevăzute în standardele tehnice de reglementare adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 600/2014.

| (55) | Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere obstacolele de reglementare din calea dezvoltării infrastructurilor pieței bazate pe DLT pentru criptoactivele care se califică drept instrumente financiare încorporate în legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, așa cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective. |
| --- | --- |

(55)

Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere obstacolele de reglementare din calea dezvoltării infrastructurilor pieței bazate pe DLT pentru criptoactivele care se califică drept instrumente financiare încorporate în legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, așa cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective.

| (56) | Prezentul regulament nu aduce atingere Directivei (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului (13). În același timp, în ceea ce privește entitățile autorizate în temeiul Directivei 2014/65/UE, ar trebui utilizate mecanismele de raportare a încălcărilor Regulamentului (UE) nr. 600/2014 sau ale Directivei 2014/65/UE, astfel cum au fost stabilite în directiva respectivă. În ceea ce privește entitățile autorizate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014, ar trebui utilizate mecanismele de raportare a încălcărilor regulamentului respectiv, astfel cum au fost stabilite în regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(56)

Prezentul regulament nu aduce atingere Directivei (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului (13). În același timp, în ceea ce privește entitățile autorizate în temeiul Directivei 2014/65/UE, ar trebui utilizate mecanismele de raportare a încălcărilor Regulamentului (UE) nr. 600/2014 sau ale Directivei 2014/65/UE, astfel cum au fost stabilite în directiva respectivă. În ceea ce privește entitățile autorizate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014, ar trebui utilizate mecanismele de raportare a încălcărilor regulamentului respectiv, astfel cum au fost stabilite în regulamentul respectiv.

| (57) | Funcționarea infrastructurilor pieței bazate pe DLT ar putea implica prelucrarea datelor cu caracter personal. Atunci când este necesar să se prelucreze date cu caracter personal în scopurile prezentului regulament, prelucrarea respectivă ar trebui să fie efectuată în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii în materie de protecție a datelor cu caracter personal. Prezentul regulament nu aduce atingere Regulamentelor (UE) 2016/679 (14) și (UE) 2018/1725 (15) ale Parlamentului European și ale Consiliului. Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725 și a emis avizul său la 23 aprilie 2021. |
| --- | --- |

(57)

Funcționarea infrastructurilor pieței bazate pe DLT ar putea implica prelucrarea datelor cu caracter personal. Atunci când este necesar să se prelucreze date cu caracter personal în scopurile prezentului regulament, prelucrarea respectivă ar trebui să fie efectuată în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii în materie de protecție a datelor cu caracter personal. Prezentul regulament nu aduce atingere Regulamentelor (UE) 2016/679 (14) și (UE) 2018/1725 (15) ale Parlamentului European și ale Consiliului. Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725 și a emis avizul său la 23 aprilie 2021.

| (58) | Regulamentul (UE) nr. 600/2014 prevede o perioadă de tranziție pe parcursul căreia accesul nediscriminatoriu la o CPC sau la un loc de tranzacționare în temeiul regulamentului menționat nu se aplică CPC-urilor sau locurilor de tranzacționare care au solicitat autorităților lor competente să beneficieze de măsuri tranzitorii în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă. Perioada în care o CPC sau un loc de tranzacționare ar putea face obiectul unei derogări acordate de către autoritatea sa competentă în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă cu privire la normele privind accesul nediscriminatoriu a încetat la 3 iulie 2020. Creșterea incertitudinii și a volatilității piețelor a avut un impact negativ asupra riscurilor operaționale ale CPC-urilor și ale locurilor de tranzacționare și, prin urmare, data aplicării noului regim de acces deschis pentru CPC-urile și locurile de tranzacționare care oferă servicii de tranzacționare și de compensare în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă a fost amânată cu un an prin articolul 95 din Regulamentul (UE) 2021/23 al Parlamentului European și al Consiliului (16), până la 3 iulie 2021. Motivele amânării datei de aplicare a noului regim de acces deschis persistă. În plus, regimul accesului deschis ar putea contraveni obiectivelor de politică paralele de stimulare a comerțului și a inovării în cadrul Uniunii, deoarece ar putea descuraja inovarea în domeniul instrumentelor financiare derivate tranzacționate la bursă, permițând concurenților, care beneficiază de acces deschis, să se bazeze pe infrastructura și investițiile operatorilor tradiționali pentru a oferi produse concurente cu costuri inițiale scăzute. Menținerea unui sistem prin care instrumentele financiare derivate sunt compensate și tranzacționate într-o entitate integrată vertical este, de asemenea, în concordanță cu tendințele internaționale de lungă durată. Prin urmare, data aplicării noului regim de acces deschis ar trebui amânată cu încă doi ani, până la 3 iulie 2023. |
| --- | --- |

(58)

Regulamentul (UE) nr. 600/2014 prevede o perioadă de tranziție pe parcursul căreia accesul nediscriminatoriu la o CPC sau la un loc de tranzacționare în temeiul regulamentului menționat nu se aplică CPC-urilor sau locurilor de tranzacționare care au solicitat autorităților lor competente să beneficieze de măsuri tranzitorii în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă. Perioada în care o CPC sau un loc de tranzacționare ar putea face obiectul unei derogări acordate de către autoritatea sa competentă în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă cu privire la normele privind accesul nediscriminatoriu a încetat la 3 iulie 2020. Creșterea incertitudinii și a volatilității piețelor a avut un impact negativ asupra riscurilor operaționale ale CPC-urilor și ale locurilor de tranzacționare și, prin urmare, data aplicării noului regim de acces deschis pentru CPC-urile și locurile de tranzacționare care oferă servicii de tranzacționare și de compensare în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă a fost amânată cu un an prin articolul 95 din Regulamentul (UE) 2021/23 al Parlamentului European și al Consiliului (16), până la 3 iulie 2021. Motivele amânării datei de aplicare a noului regim de acces deschis persistă. În plus, regimul accesului deschis ar putea contraveni obiectivelor de politică paralele de stimulare a comerțului și a inovării în cadrul Uniunii, deoarece ar putea descuraja inovarea în domeniul instrumentelor financiare derivate tranzacționate la bursă, permițând concurenților, care beneficiază de acces deschis, să se bazeze pe infrastructura și investițiile operatorilor tradiționali pentru a oferi produse concurente cu costuri inițiale scăzute. Menținerea unui sistem prin care instrumentele financiare derivate sunt compensate și tranzacționate într-o entitate integrată vertical este, de asemenea, în concordanță cu tendințele internaționale de lungă durată. Prin urmare, data aplicării noului regim de acces deschis ar trebui amânată cu încă doi ani, până la 3 iulie 2023.

| (59) | În prezent, definiția unui „instrument financiar” din Directiva 2014/65/UE nu include în mod explicit instrumentele financiare emise cu ajutorul unei clase de tehnologii care sprijină înregistrarea distribuită a datelor criptate, și anume tehnologia registrelor distribuite. Pentru a se asigura că astfel de instrumente financiare pot fi tranzacționate pe piață în temeiul cadrului juridic actual, definiția instrumentelor financiare din Directiva 2014/65/UE ar trebui să fie modificată pentru a include și instrumentele respective. |
| --- | --- |

(59)

În prezent, definiția unui „instrument financiar” din Directiva 2014/65/UE nu include în mod explicit instrumentele financiare emise cu ajutorul unei clase de tehnologii care sprijină înregistrarea distribuită a datelor criptate, și anume tehnologia registrelor distribuite. Pentru a se asigura că astfel de instrumente financiare pot fi tranzacționate pe piață în temeiul cadrului juridic actual, definiția instrumentelor financiare din Directiva 2014/65/UE ar trebui să fie modificată pentru a include și instrumentele respective.

| (60) | Deși prezentul regulament stabilește cadrul de reglementare pentru infrastructurile pieței bazate pe DLT, inclusiv pentru cele care furnizează servicii de decontare, cadrul general de reglementare pentru sistemele de decontare a titlurilor de valoare gestionate de CSD-uri este stabilit în Regulamentul (UE) nr. 909/2014, care include dispoziții privind disciplina în materie de decontare. Regimul disciplinei în materie de decontare cuprinde norme privind raportarea cazurilor de neexecutare a decontării, colectarea și distribuirea sancțiunilor în fonduri bănești și cumpărările impuse obligatorii. Conform standardelor tehnice de reglementare adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014, dispozițiile privind disciplina în materie de decontare se aplică de la 1 februarie 2022. Cu toate acestea, părțile interesate au furnizat dovezi conform cărora cumpărările impuse obligatorii ar putea spori presiunea asupra lichidității și costurile titlurilor de valoare care riscă să fie achiziționate. Acest impact ar putea fi exacerbat și mai mult în cazurile de volatilitate a pieței. În acest context, aplicarea normelor privind cumpărările impuse obligatorii prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 909/2014 ar putea avea un impact negativ asupra eficienței și competitivității piețelor de capital din Uniune. Acest impact ar putea, la rândul său, să conducă la marje de licitație mai mari, la o eficiență redusă a pieței și la mai puține stimulente pentru creditarea titlurilor de valoare pe piețele de împrumut de titluri de valoare și pe piețele repo și pentru decontarea tranzacțiilor cu CSD-uri stabilite în Uniune. Prin urmare, se preconizează că costurile aplicării normelor privind cumpărările impuse obligatorii vor depăși beneficiile potențiale. Având în vedere acest potențial impact negativ, Regulamentul (UE) nr. 909/2014 ar trebui modificat pentru a permite stabilirea unei date de aplicare diferite pentru fiecare măsură de disciplină în materie de decontare, astfel încât data aplicării normelor privind cumpărarea impusă obligatorie să poată fi amânată ulterior. Amânarea respectivă ar permite Comisiei să evalueze, în contextul viitoarei propuneri legislative de revizuire a Regulamentului (UE) nr. 909/2014, modul în care ar trebui modificate cadrul disciplinei în materie de decontare și, în special, normele privind cumpărarea impusă obligatorie, pentru a lua în considerare și a aborda aspectele menționate anterior. În plus, o astfel de amânare ar garanta că participanții la piață, inclusiv infrastructurile pieței bazate pe DLT care ar face obiectul regimului de disciplină în materie de decontare, nu suportă de două ori costurile de punere în aplicare în cazul în care normele respective sunt modificate ca urmare a revizuirii Regulamentului (UE) nr. 909/2014. |
| --- | --- |

(60)

Deși prezentul regulament stabilește cadrul de reglementare pentru infrastructurile pieței bazate pe DLT, inclusiv pentru cele care furnizează servicii de decontare, cadrul general de reglementare pentru sistemele de decontare a titlurilor de valoare gestionate de CSD-uri este stabilit în Regulamentul (UE) nr. 909/2014, care include dispoziții privind disciplina în materie de decontare. Regimul disciplinei în materie de decontare cuprinde norme privind raportarea cazurilor de neexecutare a decontării, colectarea și distribuirea sancțiunilor în fonduri bănești și cumpărările impuse obligatorii. Conform standardelor tehnice de reglementare adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014, dispozițiile privind disciplina în materie de decontare se aplică de la 1 februarie 2022. Cu toate acestea, părțile interesate au furnizat dovezi conform cărora cumpărările impuse obligatorii ar putea spori presiunea asupra lichidității și costurile titlurilor de valoare care riscă să fie achiziționate. Acest impact ar putea fi exacerbat și mai mult în cazurile de volatilitate a pieței. În acest context, aplicarea normelor privind cumpărările impuse obligatorii prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 909/2014 ar putea avea un impact negativ asupra eficienței și competitivității piețelor de capital din Uniune. Acest impact ar putea, la rândul său, să conducă la marje de licitație mai mari, la o eficiență redusă a pieței și la mai puține stimulente pentru creditarea titlurilor de valoare pe piețele de împrumut de titluri de valoare și pe piețele repo și pentru decontarea tranzacțiilor cu CSD-uri stabilite în Uniune. Prin urmare, se preconizează că costurile aplicării normelor privind cumpărările impuse obligatorii vor depăși beneficiile potențiale. Având în vedere acest potențial impact negativ, Regulamentul (UE) nr. 909/2014 ar trebui modificat pentru a permite stabilirea unei date de aplicare diferite pentru fiecare măsură de disciplină în materie de decontare, astfel încât data aplicării normelor privind cumpărarea impusă obligatorie să poată fi amânată ulterior. Amânarea respectivă ar permite Comisiei să evalueze, în contextul viitoarei propuneri legislative de revizuire a Regulamentului (UE) nr. 909/2014, modul în care ar trebui modificate cadrul disciplinei în materie de decontare și, în special, normele privind cumpărarea impusă obligatorie, pentru a lua în considerare și a aborda aspectele menționate anterior. În plus, o astfel de amânare ar garanta că participanții la piață, inclusiv infrastructurile pieței bazate pe DLT care ar face obiectul regimului de disciplină în materie de decontare, nu suportă de două ori costurile de punere în aplicare în cazul în care normele respective sunt modificate ca urmare a revizuirii Regulamentului (UE) nr. 909/2014.

| (61) | Gestionarea unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT nu ar trebui să submineze politicile climatice ale statelor membre. Prin urmare, este important să se încurajeze în continuare dezvoltarea tehnologiilor registrelor distribuite cu emisii scăzute sau cu emisii zero și investițiile în acestea, |
| --- | --- |

(61)

Gestionarea unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT nu ar trebui să submineze politicile climatice ale statelor membre. Prin urmare, este important să se încurajeze în continuare dezvoltarea tehnologiilor registrelor distribuite cu emisii scăzute sau cu emisii zero și investițiile în acestea,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

Prezentul regulament stabilește cerințe privind infrastructuri ale pieței bazate pe DLT și privind operatorii acestora în ceea ce privește:

| (a) | acordarea și retragerea aprobărilor specifice de gestionare a infrastructurilor pieței bazate pe DLT în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

acordarea și retragerea aprobărilor specifice de gestionare a infrastructurilor pieței bazate pe DLT în conformitate cu prezentul regulament;

| (b) | acordarea, modificarea și retragerea derogărilor legate de aprobările specifice; |
| --- | --- |

(b)

acordarea, modificarea și retragerea derogărilor legate de aprobările specifice;

| (c) | impunerea, modificarea și retragerea condițiilor aferente derogărilor și în ceea ce privește impunerea, modificarea și retragerea măsurilor compensatorii sau corective; |
| --- | --- |

(c)

impunerea, modificarea și retragerea condițiilor aferente derogărilor și în ceea ce privește impunerea, modificarea și retragerea măsurilor compensatorii sau corective;

| (d) | gestionarea infrastructurilor pieței bazate pe DLT; |
| --- | --- |

(d)

gestionarea infrastructurilor pieței bazate pe DLT;

| (e) | supravegherea infrastructurilor pieței bazate pe DLT; și |
| --- | --- |

(e)

supravegherea infrastructurilor pieței bazate pe DLT; și

| (f) | cooperarea dintre operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT, autoritățile competente și Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 (ESMA). |
| --- | --- |

(f)

cooperarea dintre operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT, autoritățile competente și Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 (ESMA).

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „tehnologia registrelor distribuite” sau „DLT” înseamnă o tehnologie care permite operarea și utilizarea de registre distribuite; |
| --- | --- |

1.

„tehnologia registrelor distribuite” sau „DLT” înseamnă o tehnologie care permite operarea și utilizarea de registre distribuite;

| 2. | „registru distribuit” înseamnă un registru de informații care ține evidența tranzacțiilor și care este partajat între un set de noduri ale rețelei DLT și sincronizat între acestea, prin utilizarea unui mecanism de consens; |
| --- | --- |

2.

„registru distribuit” înseamnă un registru de informații care ține evidența tranzacțiilor și care este partajat între un set de noduri ale rețelei DLT și sincronizat între acestea, prin utilizarea unui mecanism de consens;

| 3. | „mecanism de consens” înseamnă normele și procedurile prin care se ajunge la un acord între nodurile rețelei DLT cu privire la validarea unei tranzacții; |
| --- | --- |

3.

„mecanism de consens” înseamnă normele și procedurile prin care se ajunge la un acord între nodurile rețelei DLT cu privire la validarea unei tranzacții;

| 4. | „nod al rețelei DLT” înseamnă un dispozitiv sau un proces care face parte dintr-o rețea și care deține o copie completă sau parțială a evidențelor privind toate tranzacțiile bazate pe un registru distribuit; |
| --- | --- |

4.

„nod al rețelei DLT” înseamnă un dispozitiv sau un proces care face parte dintr-o rețea și care deține o copie completă sau parțială a evidențelor privind toate tranzacțiile bazate pe un registru distribuit;

| 5. | „infrastructură a pieței bazată pe DLT” înseamnă un sistem multilateral de tranzacționare bazat pe DLT, un sistem de decontare bazat pe DLT sau un sistem de tranzacționare și decontare bazat pe DLT; |
| --- | --- |

5.

„infrastructură a pieței bazată pe DLT” înseamnă un sistem multilateral de tranzacționare bazat pe DLT, un sistem de decontare bazat pe DLT sau un sistem de tranzacționare și decontare bazat pe DLT;

| 6. | „sistem multilateral de tranzacționare bazat pe DLT” sau „MTF DLT” înseamnă un sistem multilateral de tranzacționare în care sunt admise la tranzacționare doar instrumente financiare bazate pe DLT; |
| --- | --- |

6.

„sistem multilateral de tranzacționare bazat pe DLT” sau „MTF DLT” înseamnă un sistem multilateral de tranzacționare în care sunt admise la tranzacționare doar instrumente financiare bazate pe DLT;

| 7. | „sistem de decontare bazat pe DLT” sau „SS DLT” înseamnă un sistem de decontare care decontează tranzacțiile cu instrumente financiare bazate pe DLT contra plății sau livrării, indiferent dacă sistemul de decontare respectiv a fost desemnat și notificat în conformitate cu Directiva 98/26/CE, și care permite înregistrarea inițială a instrumentelor financiare bazate pe DLT și permite furnizarea de servicii de custodie în legătură cu instrumente financiare bazate pe DLT; |
| --- | --- |

7.

„sistem de decontare bazat pe DLT” sau „SS DLT” înseamnă un sistem de decontare care decontează tranzacțiile cu instrumente financiare bazate pe DLT contra plății sau livrării, indiferent dacă sistemul de decontare respectiv a fost desemnat și notificat în conformitate cu Directiva 98/26/CE, și care permite înregistrarea inițială a instrumentelor financiare bazate pe DLT și permite furnizarea de servicii de custodie în legătură cu instrumente financiare bazate pe DLT;

| 8. | „decontare” înseamnă decontare în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 7 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014; |
| --- | --- |

8.

„decontare” înseamnă decontare în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 7 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014;

| 9. | „caz de neexecutare a decontării” înseamnă caz de neexecutare a decontării în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 15 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014; |
| --- | --- |

9.

„caz de neexecutare a decontării” înseamnă caz de neexecutare a decontării în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 15 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014;

| 10. | „sistem de tranzacționare și decontare bazat pe DLT” sau „TSS DLT” înseamnă un MTF DLT sau un SS DLT care combină serviciile prestate de un MTF DLT și un SS DLT; |
| --- | --- |

10.

„sistem de tranzacționare și decontare bazat pe DLT” sau „TSS DLT” înseamnă un MTF DLT sau un SS DLT care combină serviciile prestate de un MTF DLT și un SS DLT;

| 11. | „instrument financiar bazat pe DLT” înseamnă un instrument financiar care este emis, înregistrat, transferat și stocat folosind tehnologia registrelor distribuite; |
| --- | --- |

11.

„instrument financiar bazat pe DLT” înseamnă un instrument financiar care este emis, înregistrat, transferat și stocat folosind tehnologia registrelor distribuite;

| 12. | „instrument financiar” înseamnă un instrument financiar în sensul definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 15 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

12.

„instrument financiar” înseamnă un instrument financiar în sensul definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 15 din Directiva 2014/65/UE;

| 13. | „sistem multilateral de tranzacționare” înseamnă un sistem multilateral de tranzacționare în sensul definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 22 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

13.

„sistem multilateral de tranzacționare” înseamnă un sistem multilateral de tranzacționare în sensul definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 22 din Directiva 2014/65/UE;

| 14. | „depozitar central de titluri de valoare” sau „CSD” înseamnă un depozitar central de titluri de valoare în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014; |
| --- | --- |

14.

„depozitar central de titluri de valoare” sau „CSD” înseamnă un depozitar central de titluri de valoare în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014;

| 15. | „sistem de decontare a titlurilor de valoare” înseamnă sistem de decontare a titlurilor de valoare în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 10 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014; |
| --- | --- |

15.

„sistem de decontare a titlurilor de valoare” înseamnă sistem de decontare a titlurilor de valoare în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 10 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014;

| 16. | „zi lucrătoare” înseamnă zi lucrătoare în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 14 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014; |
| --- | --- |

16.

„zi lucrătoare” înseamnă zi lucrătoare în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 14 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014;

| 17. | „livrare contra plată” înseamnă livrare contra plată în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 27 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014; |
| --- | --- |

17.

„livrare contra plată” înseamnă livrare contra plată în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 27 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014;

| 18. | „instituție de credit” înseamnă o instituție de credit în sensul definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (17); |
| --- | --- |

18.

„instituție de credit” înseamnă o instituție de credit în sensul definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (17);

17

| 19. | „firmă de investiții” înseamnă o firmă de investiții în sensul definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

19.

„firmă de investiții” înseamnă o firmă de investiții în sensul definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Directiva 2014/65/UE;

| 20. | „operator de piață” înseamnă un operator de piață în sensul definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 18 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

20.

„operator de piață” înseamnă un operator de piață în sensul definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 18 din Directiva 2014/65/UE;

| 21. | „autoritate competentă” înseamnă una sau mai multe autorități competente:






  (a) | desemnate în conformitate cu articolul 67 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- | --- |

21.

„autoritate competentă” înseamnă una sau mai multe autorități competente:

(a)

desemnate în conformitate cu articolul 67 din Directiva 2014/65/UE;

| (b) | desemnate în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014; sau |
| --- | --- |

(b)

desemnate în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014; sau

| (c) | desemnate în alt mod de un stat membru pentru a supraveghea aplicarea prezentului regulament. |
| --- | --- |

(c)

desemnate în alt mod de un stat membru pentru a supraveghea aplicarea prezentului regulament.

Articolul 3

Limitări privind instrumentele financiare

  admise la tranzacționare sau înregistrate în cadrul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT

(1)   Instrumentele financiare bazate pe DLT sunt admise la tranzacționare în cadrul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT sau sunt înregistrate într-o infrastructură a pieței bazată pe DLT numai dacă, în momentul admiterii la tranzacționare sau în momentul înregistrării într-un registru distribuit, instrumentele financiare bazate pe DLT sunt:

| (a) | acțiuni al căror emitent are o capitalizare bursieră sau o capitalizare bursieră provizorie mai mică de 500 de milioane EUR; |
| --- | --- |

(a)

acțiuni al căror emitent are o capitalizare bursieră sau o capitalizare bursieră provizorie mai mică de 500 de milioane EUR;

| (b) | obligațiuni, alte tipuri de titluri de creanță securitizate, inclusiv certificatele de depozit aferente acestor titluri sau instrumente ale pieței monetare cu o valoare a emisiunii mai mică de 1 miliard EUR, fiind excluse instrumentele care încorporează un instrument derivat sau o structură ce face dificilă înțelegerea de către client a riscului implicat; sau |
| --- | --- |

(b)

obligațiuni, alte tipuri de titluri de creanță securitizate, inclusiv certificatele de depozit aferente acestor titluri sau instrumente ale pieței monetare cu o valoare a emisiunii mai mică de 1 miliard EUR, fiind excluse instrumentele care încorporează un instrument derivat sau o structură ce face dificilă înțelegerea de către client a riscului implicat; sau

| (c) | unități ale organismelor de plasament colectiv care intră sub incidența articolului 25 alineatul (4) litera (a) punctul (iv) din Directiva 2014/65/UE, în cazul cărora valoarea de piață a activelor administrate este mai mică de 500 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(c)

unități ale organismelor de plasament colectiv care intră sub incidența articolului 25 alineatul (4) litera (a) punctul (iv) din Directiva 2014/65/UE, în cazul cărora valoarea de piață a activelor administrate este mai mică de 500 de milioane EUR.

Obligațiunile corporative emise de emitenți a căror capitalizare bursieră nu depășea 200 de milioane EUR la momentul emiterii lor sunt excluse din calculul pragului menționat la primul paragraf litera (b).

(2)   Valoarea agregată de piață a tuturor instrumentelor financiare bazate pe DLT care sunt admise la tranzacționare în cadrul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT sau care sunt înregistrate într-o infrastructură a pieței bazată pe DLT nu poate să depășească 6 miliarde EUR în momentul admiterii la tranzacționare sau al înregistrării inițiale a unui nou instrument financiar bazat pe DLT.

Atunci când admiterea la tranzacționare sau înregistrarea inițială a unui nou instrument financiar bazat pe DLT ar avea ca rezultat faptul că valoarea agregată de piață menționată la primul paragraf ajunge la 6 miliarde EUR, infrastructura pieței bazată pe DLT nu admite respectivul instrument financiar bazat pe DLT la tranzacționare și nu îl înregistrează.

(3)   Atunci când valoarea agregată de piață a tuturor instrumentelor financiare bazate pe DLT care sunt admise la tranzacționare în cadrul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT sau care sunt înregistrate într-o infrastructură a pieței bazată pe DLT ajunge la 9 miliarde EUR, operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT activează strategia de tranziție menționată la articolul 7 alineatul (7). Operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT notifică autorității competente activarea strategiei sale de tranziție și calendarul tranziției în raportul lunar prevăzut la alineatul (5).

(4)   Operatorul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT calculează media lunară a valorii agregate de piață a instrumentelor financiare bazate pe DLT tranzacționate sau înregistrate în cadrul respectivei infrastructuri a pieței bazate pe DLT. Această medie lunară se calculează ca medie a prețurilor de închidere zilnice ale fiecărui instrument financiar bazat pe DLT, înmulțită cu numărul de instrumente financiare bazate pe DLT care sunt tranzacționate sau înregistrate în cadrul respectivei infrastructuri a pieței bazate pe DLT cu același număr internațional de identificare a valorilor mobiliare (ISIN).

Operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT folosește această medie lunară:

| (a) | atunci când evaluează dacă admiterea la tranzacționare sau înregistrarea unui nou instrument financiar bazat pe DLT în luna următoare ar avea ca rezultat faptul că valoarea agregată de piață a instrumentelor financiare bazate pe DLT atinge pragul menționat la alineatul (2) de la prezentul articol; și |
| --- | --- |

(a)

atunci când evaluează dacă admiterea la tranzacționare sau înregistrarea unui nou instrument financiar bazat pe DLT în luna următoare ar avea ca rezultat faptul că valoarea agregată de piață a instrumentelor financiare bazate pe DLT atinge pragul menționat la alineatul (2) de la prezentul articol; și

| (b) | atunci când decide dacă să activeze strategia de tranziție menționată la articolul 7 alineatul (7). |
| --- | --- |

(b)

atunci când decide dacă să activeze strategia de tranziție menționată la articolul 7 alineatul (7).

(5)   Operatorul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT transmite autorității sale competente rapoarte lunare care demonstrează că toate instrumentele financiare bazate pe DLT admise la tranzacționare sau înregistrate în cadrul infrastructurii pieței bazate pe DLT nu depășesc pragurile prevăzute la alineatele (2) și (3).

(6)   O autoritate competentă poate stabili praguri mai mici decât valorile prevăzute la alineatele (1) și (2). Dacă o autoritate competentă reduce pragul menționat la alineatul (2), valoarea stabilită la alineatul (3) se consideră că a fost redusă proporțional.

În sensul primului paragraf din prezentul alineat, autoritatea competentă ia în considerare dimensiunea pieței și capitalizarea medie a instrumentelor financiare bazate pe DLT de un anumit tip care au fost admise pe platformele de tranzacționare din statele membre în care vor fi prestate serviciile și activitățile și ia în considerare riscurile legate de emitenți, de tipul de tehnologie a registrelor distribuite folosit și de serviciile și activitățile infrastructurii pieței bazate pe DLT.

(7)   Regulamentul (UE) nr. 596/2014 se aplică instrumentelor financiare bazate pe DLT care sunt admise la tranzacționare în cadrul unui MTF DLT sau al unui TSS DLT.

Articolul 4

Cerințe și derogări privind MTF-urile DLT

(1)   Unui MTF DLT i se aplică cerințele care i se aplică unui sistem multilateral de tranzacționare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 600/2014 și al Directivei 2014/65/UE.

Primul paragraf nu se aplică în ceea ce privește cerințele de la care firmei de investiții sau operatorului de piață care gestionează MTF-ul DLT i s-a acordat o derogare în temeiul alineatelor (2) și (3) de la prezentul articol, cu condiția ca firma de investiții respectivă sau operatorul de piață respectiv să respecte:

| (a) | articolul 7; |
| --- | --- |

(a)

articolul 7;

| (b) | alineatele (2), (3) și (4) de la prezentul articol; și |
| --- | --- |

(b)

alineatele (2), (3) și (4) de la prezentul articol; și

| (c) | orice măsuri compensatorii pe care autoritatea competentă le consideră adecvate în vederea îndeplinirii obiectivelor dispozițiilor de la care s-a solicitat o derogare sau pentru a se asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(c)

orice măsuri compensatorii pe care autoritatea competentă le consideră adecvate în vederea îndeplinirii obiectivelor dispozițiilor de la care s-a solicitat o derogare sau pentru a se asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară.

(2)   În plus față de persoanele menționate la articolul 53 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE, dacă un operator al unui MTF DLT solicită acest lucru, autoritatea competentă îi poate permite operatorului respectiv să admită persoane fizice și juridice să tranzacționeze pe cont propriu în calitate de membri sau participanți, cu condiția ca aceste persoane să îndeplinească următoarele cerințe:

| (a) | să aibă o reputație suficient de bună; |
| --- | --- |

(a)

să aibă o reputație suficient de bună;

| (b) | să dispună de un nivel suficient de abilități, de competență și de experiență în materie de tranzacționare, inclusiv de cunoștințe în ceea ce privește funcționarea tehnologiei registrelor distribuite; |
| --- | --- |

(b)

să dispună de un nivel suficient de abilități, de competență și de experiență în materie de tranzacționare, inclusiv de cunoștințe în ceea ce privește funcționarea tehnologiei registrelor distribuite;

| (c) | să nu fie formatori de piață în cadrul MTF-ului DLT; |
| --- | --- |

(c)

să nu fie formatori de piață în cadrul MTF-ului DLT;

| (d) | să nu folosească o tehnică de tranzacționare algoritmică de mare frecvență în cadrul MTF-ului DLT; |
| --- | --- |

(d)

să nu folosească o tehnică de tranzacționare algoritmică de mare frecvență în cadrul MTF-ului DLT;

| (e) | să nu ofere altor persoane acces electronic direct la MTF-ul DLT; |
| --- | --- |

(e)

să nu ofere altor persoane acces electronic direct la MTF-ul DLT;

| (f) | să nu tranzacționeze pe cont propriu atunci când execută ordinele clienților în cadrul infrastructurii pieței bazate pe DLT; și |
| --- | --- |

(f)

să nu tranzacționeze pe cont propriu atunci când execută ordinele clienților în cadrul infrastructurii pieței bazate pe DLT; și

| (g) | să își fi dat consimțământul în cunoștință de cauză pentru tranzacționarea în cadrul MTF-ului DLT în calitate de membri sau participanți și să fi fost informate de MTF-ul DLT cu privire la riscurile potențiale ale utilizării sistemelor sale pentru a tranzacționa instrumente financiare bazate pe DLT. |
| --- | --- |

(g)

să își fi dat consimțământul în cunoștință de cauză pentru tranzacționarea în cadrul MTF-ului DLT în calitate de membri sau participanți și să fi fost informate de MTF-ul DLT cu privire la riscurile potențiale ale utilizării sistemelor sale pentru a tranzacționa instrumente financiare bazate pe DLT.

Atunci când autoritatea competentă acordă derogarea prevăzută la primul paragraf, aceasta poate impune măsuri suplimentare de protecție a persoanelor fizice admise ca membri ai MTF-ului DLT sau ca participanți la acesta. Astfel de măsuri sunt proporționale cu profilul de risc al membrilor sau participanților respectivi.

(3)   La cererea unui operator al unui MTF DLT, autoritatea competentă poate acorda operatorului respectiv sau membrilor săi sau participanților la acesta o derogare de la articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Atunci când autoritatea competentă acordă o derogare astfel cum se menționează la primul paragraf de la prezentul alineat, MTF-ul DLT ține evidența tuturor tranzacțiilor executate prin intermediul sistemelor sale. Evidențele respective conțin toate detaliile menționate la articolul 26 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 care sunt relevante, având în vedere sistemul folosit de MTF-ul DLT și membrul sau participantul care execută tranzacția. MTF-ul DLT se asigură și că autoritățile competente îndreptățite să primească datele direct de la sistemul multilateral de tranzacționare în conformitate cu articolul 26 din regulamentul respectiv au acces direct și imediat la aceste detalii. Pentru a avea acces la evidențele respective, o astfel de autoritate competentă este admisă în cadrul MTF-ului DLT ca participant, în calitate de autoritate de reglementare observatoare.

Autoritatea competentă pune la dispoziția ESMA, fără întârzieri nejustificate, orice informație pe care a obținut-o în conformitate cu prezentul articol.

(4)   Atunci când un operator al unui MTF DLT solicită o derogare în temeiul alineatului (2) sau (3), acesta demonstrează că derogarea solicitată este:

| (a) | proporțională și justificată de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite; și |
| --- | --- |

(a)

proporțională și justificată de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite; și

| (b) | limitată la MTF-ul DLT, fără a se extinde la niciun alt sistem multilateral de tranzacționare gestionat de operatorul respectiv. |
| --- | --- |

(b)

limitată la MTF-ul DLT, fără a se extinde la niciun alt sistem multilateral de tranzacționare gestionat de operatorul respectiv.

(5)   Alineatele (2), (3) și (4) de la prezentul articol se aplică, mutatis mutandis, unui CSD care gestionează un TSS DLT în conformitate cu articolul 6 alineatul (2).

(6)   ESMA elaborează orientări privind măsurile compensatorii menționate la alineatul (1) al doilea paragraf litera (c).

Articolul 5

Cerințe și derogări privind SS-urile DLT

(1)   Unui CSD care gestionează un SS DLT i se aplică cerințele care i se aplică unui CSD care gestionează un sistem de decontare a titlurilor de valoare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014.

Primul paragraf nu se aplică în ceea ce privește cerințele de la care CSD-ului care gestionează SS-ul DLT i s-a acordat o derogare în temeiul alineatelor (2)-(9) de la prezentul articol, cu condiția ca respectivul CSD să respecte:

| (a) | articolul 7; |
| --- | --- |

(a)

articolul 7;

| (b) | alineatele (2)-(10) de la prezentul articol; și |
| --- | --- |

(b)

alineatele (2)-(10) de la prezentul articol; și

| (c) | orice măsuri compensatorii pe care autoritatea competentă le consideră adecvate în vederea îndeplinirii obiectivelor dispozițiilor de la care s-a solicitat o derogare sau pentru a se asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(c)

orice măsuri compensatorii pe care autoritatea competentă le consideră adecvate în vederea îndeplinirii obiectivelor dispozițiilor de la care s-a solicitat o derogare sau pentru a se asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară.

(2)   La cererea unui CSD care gestionează un SS DLT, autoritatea competentă poate acorda respectivului CSD o derogare de la articolul 2 alineatul (1) punctul 4, 9 sau 28 ori de la articolul 3, 37 sau 38 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014, cu condiția ca respectivul CSD:

| (a) | să demonstreze că utilizarea unui „cont de titluri de valoare”, în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 28 din regulamentul respectiv, sau a înscrierii în cont, astfel cum se prevede la articolul 3 din regulamentul respectiv, este incompatibilă cu utilizarea tehnologiei de registre distribuite în cauză; |
| --- | --- |

(a)

să demonstreze că utilizarea unui „cont de titluri de valoare”, în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) punctul 28 din regulamentul respectiv, sau a înscrierii în cont, astfel cum se prevede la articolul 3 din regulamentul respectiv, este incompatibilă cu utilizarea tehnologiei de registre distribuite în cauză;

| (b) | să propună măsuri compensatorii pentru îndeplinirea obiectivelor dispozițiilor de la care se solicită o derogare și să asigure cel puțin faptul că:






  (i) | instrumentele financiare bazate pe DLT sunt înregistrate în registrul distribuit; |
| --- | --- | --- |

(b)

să propună măsuri compensatorii pentru îndeplinirea obiectivelor dispozițiilor de la care se solicită o derogare și să asigure cel puțin faptul că:

(i)

instrumentele financiare bazate pe DLT sunt înregistrate în registrul distribuit;

| (ii) | numărul de instrumente financiare bazate pe DLT care fac obiectul unei emisiuni sau al unei părți a unei emisiuni înregistrate de CSD-ul care gestionează SS-ul DLT este egal cu numărul total al instrumentelor financiare bazate pe DLT care constituie o astfel de emisiune sau parte a unei emisiuni, înregistrate în registrul distribuit în orice moment; |
| --- | --- |

(ii)

numărul de instrumente financiare bazate pe DLT care fac obiectul unei emisiuni sau al unei părți a unei emisiuni înregistrate de CSD-ul care gestionează SS-ul DLT este egal cu numărul total al instrumentelor financiare bazate pe DLT care constituie o astfel de emisiune sau parte a unei emisiuni, înregistrate în registrul distribuit în orice moment;

| (iii) | păstrează evidențe care să permită CSD-ului care gestionează SS-ul DLT, fără întârziere și în orice moment, să separe instrumentele financiare bazate pe DLT ale unui membru, participant, emitent sau client de cele ale oricărui alt membru, participant, emitent sau client; și |
| --- | --- |

(iii)

păstrează evidențe care să permită CSD-ului care gestionează SS-ul DLT, fără întârziere și în orice moment, să separe instrumentele financiare bazate pe DLT ale unui membru, participant, emitent sau client de cele ale oricărui alt membru, participant, emitent sau client; și

| (iv) | nu permite descoperitul de cont, soldurile debitoare sau crearea sau ștergerea necorespunzătoare de titluri de valoare. |
| --- | --- |

(iv)

nu permite descoperitul de cont, soldurile debitoare sau crearea sau ștergerea necorespunzătoare de titluri de valoare.

(3)   La cererea unui CSD care gestionează un SS DLT, autoritatea competentă poate acorda respectivului CSD o derogare de la articolul 6 sau 7 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014, cu condiția ca CSD-ul respectiv să se asigure, cel puțin, prin intermediul unor proceduri și mecanisme solide, că SS-ul DLT:

| (a) | permite o confirmare clară, exactă și promptă a detaliilor privind tranzacțiile cu instrumente financiare bazate pe DLT, inclusiv orice plăți efectuate în legătură cu instrumente financiare bazate pe DLT, precum și remiterea de garanții în legătură cu instrumentele respective sau solicitarea de garanții în legătură cu instrumente financiare bazate pe DLT; și |
| --- | --- |

(a)

permite o confirmare clară, exactă și promptă a detaliilor privind tranzacțiile cu instrumente financiare bazate pe DLT, inclusiv orice plăți efectuate în legătură cu instrumente financiare bazate pe DLT, precum și remiterea de garanții în legătură cu instrumentele respective sau solicitarea de garanții în legătură cu instrumente financiare bazate pe DLT; și

| (b) | fie previne cazurile de neexecutare a decontării, fie soluționează cazurile de neexecutare a decontării dacă nu pot fi prevenite. |
| --- | --- |

(b)

fie previne cazurile de neexecutare a decontării, fie soluționează cazurile de neexecutare a decontării dacă nu pot fi prevenite.

(4)   La cererea unui CSD care gestionează un SS DLT, autoritatea competentă poate acorda CSD-ului respectiv o derogare de la articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 numai în ceea ce privește externalizarea unui serviciu de bază către un terț, cu condiția ca aplicarea articolului respectiv să fie incompatibilă cu folosirea tehnologiei registrelor distribuite astfel cum are în vedere SS-ul DLT gestionat de respectivul CSD.

(5)   La cererea unui CSD care gestionează un SS DLT, autoritatea competentă poate permite CSD-ului respectiv să admită ca participanți la SS-ul DLT persoane fizice și juridice în plus față de cele enumerate la articolul 2 litera (f) din Directiva 98/26/CE, cu condiția ca aceste persoane:

| (a) | să aibă o reputație suficient de bună; |
| --- | --- |

(a)

să aibă o reputație suficient de bună;

| (b) | să dispună de un nivel suficient de abilități, de competență, de experiență și de cunoștințe în ceea ce privește decontarea, funcționarea tehnologiei registrelor distribuite și evaluarea riscurilor; și |
| --- | --- |

(b)

să dispună de un nivel suficient de abilități, de competență, de experiență și de cunoștințe în ceea ce privește decontarea, funcționarea tehnologiei registrelor distribuite și evaluarea riscurilor; și

| (c) | să își fi dat consimțământul în cunoștință de cauză pentru a fi incluse în regimul-pilot prevăzut în prezentul regulament și să fie informate în mod corespunzător cu privire la natura sa experimentală și la posibilele riscuri asociate acestuia. |
| --- | --- |

(c)

să își fi dat consimțământul în cunoștință de cauză pentru a fi incluse în regimul-pilot prevăzut în prezentul regulament și să fie informate în mod corespunzător cu privire la natura sa experimentală și la posibilele riscuri asociate acestuia.

(6)   La cererea unui CSD care gestionează un SS DLT, autoritatea competentă poate acorda respectivului CSD o derogare de la articolul 33, 34 sau 35 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014, cu condiția ca respectivul CSD să propună măsuri compensatorii pentru îndeplinirea obiectivelor de la articolele respective și, cel puțin, să se asigure că:

| (a) | SS-ul DLT face publice criteriile de participare care permit accesul echitabil și deschis al tuturor persoanelor care intenționează să devină participanți și că respectivele criterii sunt transparente, obiective și nediscriminatorii; și |
| --- | --- |

(a)

SS-ul DLT face publice criteriile de participare care permit accesul echitabil și deschis al tuturor persoanelor care intenționează să devină participanți și că respectivele criterii sunt transparente, obiective și nediscriminatorii; și

| (b) | SS-ul DLT publică prețurile și comisioanele asociate serviciilor de decontare pe care le furnizează. |
| --- | --- |

(b)

SS-ul DLT publică prețurile și comisioanele asociate serviciilor de decontare pe care le furnizează.

(7)   La cererea unui CSD care gestionează un SS DLT, autoritatea competentă poate acorda respectivului CSD o derogare de la articolul 39 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014, cu condiția ca respectivul CSD să propună măsuri compensatorii pentru îndeplinirea obiectivelor de la articolul respectiv și să se asigure, prin proceduri și mecanisme solide, cel puțin că:

| (a) | SS-ul DLT decontează tranzacții cu instrumente financiare bazate pe DLT aproape în timp real sau pe durata unei zile și, în orice caz, nu mai târziu de a doua zi lucrătoare după încheierea tranzacției; |
| --- | --- |

(a)

SS-ul DLT decontează tranzacții cu instrumente financiare bazate pe DLT aproape în timp real sau pe durata unei zile și, în orice caz, nu mai târziu de a doua zi lucrătoare după încheierea tranzacției;

| (b) | SS-ul DLT face publice normele care reglementează sistemul de decontare; și |
| --- | --- |

(b)

SS-ul DLT face publice normele care reglementează sistemul de decontare; și

| (c) | SS-ul DLT atenuează orice risc care decurge din nedesemnarea SS DLT ca sistem în sensul Directivei 98/26/CE, în special în ceea ce privește procedurile de insolvență. |
| --- | --- |

(c)

SS-ul DLT atenuează orice risc care decurge din nedesemnarea SS DLT ca sistem în sensul Directivei 98/26/CE, în special în ceea ce privește procedurile de insolvență.

În scopul gestionării unui SS DLT, definiția unui CSD din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 ca persoană juridică care gestionează un sistem de decontare a titlurilor de valoare nu dă naștere la o obligație în sarcina statelor membre de a desemna și de a notifica un SS DLT drept sistem de decontare a titlurilor de valoare în temeiul Directivei 98/26/CE. Cu toate acestea, statele membre nu sunt împiedicate să desemneze și să notifice un SS DLT drept sistem de decontare a titlurilor de valoare în temeiul Directivei 98/26/CE atunci când SS-ul DLT îndeplinește cerințele din directiva respectivă.

Atunci când un SS DLT nu este desemnat și notificat drept sistem de decontare a titlurilor de valoare în temeiul Directivei 98/26/CE, CSD-ul care gestionează respectivul SS DLT propune măsuri compensatorii pentru a atenua riscurile care decurg din insolvență.

(8)   La cererea unui CSD care gestionează un SS DLT, o autoritate competentă poate acorda respectivului CSD o derogare de la articolul 40 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014, cu condiția ca respectivul CSD să deconteze pe baza procedurii livrare contra plată.

Decontarea plăților se efectuează în banii băncii centrale, inclusiv în formă tokenizată, dacă această opțiune este disponibilă și practică, sau, dacă nu este disponibilă și practică, prin contul CSD-ului în conformitate cu titlul IV din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 sau în banii băncii comerciale, inclusiv în formă tokenizată, în conformitate cu titlul respectiv, sau utilizând „tokenuri asimilate monedelor electronice”.

Prin derogare de la al doilea paragraf de la prezentul alineat, titlul IV din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 nu se aplică unei instituții de credit atunci când aceasta asigură decontarea plăților utilizând banii băncii comerciale către o infrastructură a pieței bazată pe DLT care înregistrează instrumente financiare bazate pe DLT a căror valoare agregată de piață, la momentul înregistrării inițiale a unui nou instrument financiar bazat pe DLT, nu depășește 6 miliarde EUR, calculată în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din prezentul regulament.

În cazul în care decontarea are loc prin utilizarea banilor băncii comerciale puși la dispoziție de o instituție de credit căreia nu i se aplică titlul IV din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 în temeiul celui de al treilea paragraf de la prezentul alineat sau în cazul în care decontarea plăților are loc prin utilizarea de „tokenuri asimilate monedelor electronice”, CSD-ul care gestionează SS-ul DLT trebuie să identifice, să măsoare, să monitorizeze, să gestioneze și să reducă la minimum orice riscuri care decurg din utilizarea unor astfel de mijloace.

Serviciile legate de „tokenurile asimilate monedelor electronice” care sunt echivalente cu serviciile enumerate în secțiunea C literele (b) și (c) din anexa la Regulamentul (UE) nr. 909/2014 sunt furnizate de CSD-ul care gestionează SS-ul DLT în conformitate cu titlul IV din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 sau de o instituție de credit.

(9)   La cererea unui CSD care gestionează un SS DLT, autoritatea competentă poate să acorde respectivului CSD o derogare de la articolul 50, 51 sau 53 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014, cu condiția ca respectivul CSD să demonstreze că utilizarea unei tehnologii a registrelor distribuite este incompatibilă cu sistemele preexistente ale altor CSD-uri sau ale altor infrastructuri ale pieței sau că acordarea accesului unui alt CSD sau unei alte infrastructuri a pieței care utilizează sisteme preexistente ar ocaziona costuri disproporționate, având în vedere dimensiunea activităților SS-ului DLT.

Atunci când unui CSD care gestionează un SS DLT i s-a acordat o derogare în conformitate cu primul paragraf de la prezentul alineat, acesta oferă acces la respectivul SS DLT altor operatori de SS-uri DLT sau altor operatori de TSS-uri DLT. CSD-ul care gestionează SS-ul DLT informează autoritatea competentă cu privire la intenția sa de a acorda un astfel de acces. Autoritatea competentă poate interzice un astfel de acces în măsura în care acesta ar fi în detrimentul stabilității sistemului financiar al Uniunii sau al sistemului financiar al statului membru în cauză.

(10)   În cazul în care un CSD care gestionează un SS DLT solicită o derogare în temeiul alineatelor (2)-(9), acesta demonstrează că derogarea solicitată este:

| (a) | proporțională cu utilizarea tehnologiei registrelor distribuite și justificată de aceasta; și |
| --- | --- |

(a)

proporțională cu utilizarea tehnologiei registrelor distribuite și justificată de aceasta; și

| (b) | limitată la SS-ul DLT, fără a se extinde la un sistem de decontare a titlurilor de valoare gestionat de același CSD. |
| --- | --- |

(b)

limitată la SS-ul DLT, fără a se extinde la un sistem de decontare a titlurilor de valoare gestionat de același CSD.

(11)   Alineatele (2)-(10) de la prezentul articol se aplică, mutatis mutandis, unei firme de investiții sau unui operator de piață care gestionează un TSS DLT în conformitate cu articolul 6 alineatul (1).

(12)   ESMA elaborează orientări privind măsurile compensatorii menționate la alineatul (1) al doilea paragraf litera (c) de la prezentul articol.

Articolul 6

Cerințe și derogări privind TSS-urile DLT

(1)   Unei firme de investiții sau unui operator de piață care gestionează un TSS DLT i se aplică:

| (a) | cerințele care i se aplică unui sistem multilateral de tranzacționare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 600/2014 și al Directivei 2014/65/UE; și |
| --- | --- |

(a)

cerințele care i se aplică unui sistem multilateral de tranzacționare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 600/2014 și al Directivei 2014/65/UE; și

| (b) | mutatis mutandis, cerințele care i se aplică unui CSD în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014, cu excepția articolelor 9, 16, 17, 18, 20, 26, 27, 28, 31, 42, 43, 44, 46 și 47 din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(b)

mutatis mutandis, cerințele care i se aplică unui CSD în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014, cu excepția articolelor 9, 16, 17, 18, 20, 26, 27, 28, 31, 42, 43, 44, 46 și 47 din regulamentul respectiv.

Primul paragraf nu se aplică în ceea ce privește cerințele de la care firmei de investiții sau operatorului de piață care gestionează TSS-ul DLT i s-a acordat o derogare în temeiul articolului 4 alineatele (2) și (3) și al articolului 5 alineatele (2)-(9), cu condiția ca firma de investiții respectivă sau operatorul de piață respectiv să respecte:

| (a) | articolul 7; |
| --- | --- |

(a)

articolul 7;

| (b) | articolul 4 alineatele (2), (3) și (4) și articolul 5 alineatele (2)-(10); și |
| --- | --- |

(b)

articolul 4 alineatele (2), (3) și (4) și articolul 5 alineatele (2)-(10); și

| (c) | orice măsuri compensatorii pe care autoritatea competentă le consideră adecvate în vederea îndeplinirii obiectivelor dispozițiilor de la care s-a solicitat o derogare sau pentru a se asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(c)

orice măsuri compensatorii pe care autoritatea competentă le consideră adecvate în vederea îndeplinirii obiectivelor dispozițiilor de la care s-a solicitat o derogare sau pentru a se asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară.

(2)   Unui CSD care gestionează un TSS DLT i se aplică:

| (a) | cerințele care i se aplică unui CSD în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014; și |
| --- | --- |

(a)

cerințele care i se aplică unui CSD în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014; și

| (b) | mutatis mutandis, cerințele care i se aplică unui sistem multilateral de tranzacționare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 600/2014 și al Directivei 2014/65/UE, cu excepția articolelor 5-13 din directiva respectivă. |
| --- | --- |

(b)

mutatis mutandis, cerințele care i se aplică unui sistem multilateral de tranzacționare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 600/2014 și al Directivei 2014/65/UE, cu excepția articolelor 5-13 din directiva respectivă.

Primul paragraf nu se aplică în ceea ce privește cerințele de la care CSD-ului care gestionează TSS-ul DLT i s-a acordat o derogare în temeiul articolului 4 alineatele (2) și (3) și al articolului 5 alineatele (2)-(9), cu condiția ca respectivul CSD să respecte:

| (a) | articolul 7; |
| --- | --- |

(a)

articolul 7;

| (b) | articolul 4 alineatele (2), (3) și (4) și articolul 5 alineatele (2)-(10); și |
| --- | --- |

(b)

articolul 4 alineatele (2), (3) și (4) și articolul 5 alineatele (2)-(10); și

| (c) | orice măsuri compensatorii pe care autoritatea competentă le consideră adecvate în vederea îndeplinirii obiectivelor dispozițiilor de la care s-a solicitat o derogare sau pentru a se asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(c)

orice măsuri compensatorii pe care autoritatea competentă le consideră adecvate în vederea îndeplinirii obiectivelor dispozițiilor de la care s-a solicitat o derogare sau pentru a se asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară.

Articolul 7

Cerințe suplimentare pentru infrastructurile pieței bazate pe DLT

(1)   Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT stabilesc planuri de afaceri clare și detaliate în care descriu modul în care intenționează să își deruleze serviciile și activitățile și care includ o descriere privind personalul lor critic, aspectele tehnice și utilizarea tehnologiei registrelor distribuite și informațiile necesare în temeiul alineatului (3).

Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT pun, de asemenea, la dispoziția publicului o documentație scrisă actualizată, clară și detaliată, prin care se definesc normele în temeiul cărora urmează să funcționeze infrastructurile pieței bazate pe DLT și să își desfășoare activitatea operatorii lor, inclusiv condiții juridice care definesc drepturile, obligațiile, responsabilitățile și răspunderea operatorilor de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT, precum și pe cele ale membrilor, ale participanților, ale emitenților și ale clienților care folosesc infrastructurile pieței bazate pe DLT ale acestora. Aceste condiții juridice precizează legea aplicabilă, mecanismul de soluționare a litigiilor în faza precontencioasă, orice măsuri de protecție în caz de insolvență în temeiul Directivei 98/26/CE și instanța competentă pentru soluționarea acțiunilor în justiție. Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT pot pune la dispoziția publicului, prin mijloace electronice, documentația lor scrisă.

(2)   Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT stabilesc sau documentează, după caz, norme privind funcționarea tehnologiei registrelor distribuite pe care le folosesc, inclusiv normele privind accesul la registrele distribuite, participarea nodurilor de validare, abordarea potențialelor conflicte de interese și gestionarea riscurilor, inclusiv orice măsuri de atenuare pentru a asigura protecția investitorilor, integritatea pieței și stabilitatea financiară.

(3)   Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT furnizează membrilor, participanților, emitenților și clienților lor, pe site-urile lor, informații clare și lipsite de ambiguitate cu privire la modul în care operatorii își desfășoară funcțiile, serviciile și activitățile și cu privire la modul în care desfășurarea acestor funcții, servicii și activități se abate de la cele desfășurate de un sistem multilateral de tranzacționare sau un sistem de decontare a titlurilor de valoare care nu se bazează pe tehnologia registrelor distribuite. Informațiile respective includ tipul de tehnologie a registrelor distribuite utilizat.

(4)   Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT se asigură că mecanismele informatice și cibernetice generale legate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite pe care o folosesc sunt proporționale cu natura, amploarea și complexitatea activităților lor. Mecanismele respective asigură continuitatea și transparența, disponibilitatea, fiabilitatea și securitatea continue a serviciilor și a activităților lor, inclusiv fiabilitatea contractelor inteligente utilizate pe infrastructura de piață bazată pe DLT. De asemenea, mecanismele respective asigură integritatea, securitatea și confidențialitatea datelor stocate de operatorii respectivi, precum și faptul că datele respective sunt disponibile și accesibile.

Operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT dispun de proceduri specifice privind gestionarea riscurilor operaționale pentru riscurile pe care le prezintă utilizarea tehnologiei registrelor distribuite și a criptoactivelor, precum și pentru modul de abordare a riscurilor respective, dacă se concretizează.

Pentru a evalua fiabilitatea mecanismelor IT și cibernetice generale ale unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT, autoritatea competentă poate solicita un audit al mecanismelor respective. Dacă autoritatea competentă solicită un audit, aceasta numește un auditor independent care să-l efectueze. Infrastructura pieței bazată pe DLT suportă costurile auditului.

(5)   În cazul în care operatorul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT asigură custodia fondurilor, garanțiilor sau a instrumentelor financiare bazate pe DLT ale membrilor, ale participanților, ale emitenților sau ale clienților, precum și mijloacele de acces la astfel de active, inclusiv sub formă de chei criptografice, operatorul în cauză dispune de mecanisme adecvate pentru a împiedica utilizarea respectivelor active pe contul propriu al operatorului fără consimțământul prealabil explicit, exprimat în scris, al membrului, participantului, emitentului sau clientului în cauză, care poate fi acordat prin mijloace electronice.

Operatorii unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT păstrează evidențe sigure, exacte, fiabile și recuperabile cu privire la fondurile, garanțiile și instrumentele financiare bazate pe DLT deținute de infrastructura lor bazată pe DLT pentru membrii, participanții, emitenții sau clienții lor, precum și ale mijloacelor de acces la respectivele fonduri, garanții și instrumente financiare bazate pe DLT.

Operatorii unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT separă fondurile, garanțiile și instrumentele financiare bazate pe DLT ale membrilor, participanților, emitenților sau clienților care utilizează infrastructura bazată pe DLT și mijloacele de acces la respectivele active, de cele ale operatorului, precum și de cele ale altor membri, participanți, emitenți și clienți.

Mecanismele informatice și cibernetice generale menționate la alineatul (4) asigură faptul că respectivele fonduri, garanții și instrumente financiare bazate pe DLT deținute de o infrastructură a pieței bazată pe DLT pentru membrii, participanții, emitenții sau clienții săi, precum și mijloacele de acces la acestea sunt protejate împotriva riscurilor de acces neautorizat, de piraterie informatică, de degradare, de pierdere, de atac cibernetic, de furt, de fraudă, de neglijență și de alte disfuncționalități operaționale grave.

(6)   În cazul unei pierderi de fonduri, al unei pierderi de garanții sau al unei pierderi a unui instrument financiar bazat pe DLT, operatorul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT care a pierdut fondurile, garanțiile sau instrumentul financiar bazat pe DLT este răspunzător pentru pierdere, în limita valorii de piață a activului pierdut. Operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT nu este răspunzător pentru pierdere dacă dovedește că pierderea a fost cauzată de un eveniment extern aflat în afara controlului său rezonabil, ale cărui consecințe au fost inevitabile în pofida tuturor eforturilor rezonabile de a le contracara.

Operatorii unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT instituie mecanisme transparente și adecvate pentru a asigura protecția investitorilor și stabilesc mecanisme de tratare a plângerilor clienților și proceduri de despăgubire sau de reparare a prejudiciilor suferite de investitori ca urmare a oricăreia dintre situațiile menționate la primul paragraf din prezentul alineat sau a încetării activității din cauza oricăreia dintre situațiile menționate la articolul 8 alineatul (13), la articolul 9 alineatul (11) și la articolul 10 alineatul (10).

O autoritate competentă poate decide, de la caz la caz, să solicite garanții prudențiale suplimentare din partea operatorului unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT sub formă de fonduri proprii sau de poliță de asigurare, dacă autoritatea competentă stabilește că răspunderea potențială pentru prejudiciile cauzate clienților operatorului infrastructurii pieței bazate pe DLT ca urmare a oricăreia dintre situațiile menționate la primul paragraf de la prezentul alineat nu este acoperită în mod adecvat de cerințele prudențiale prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 909/2014, Regulamentul (UE) 2019/2033 al Parlamentului European și al Consiliului (18), Directiva 2014/65/UE sau Directiva (UE) 2019/2034 a Parlamentului European și a Consiliului (19), pentru a asigura protecția investitorilor.

(7)   Operatorul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT stabilește și pune la dispoziția publicului o strategie clară și detaliată pentru reducerea activității unei anumite infrastructuri a pieței bazate pe DLT sau tranziția sau încetarea activității unei anumite infrastructuri a pieței bazate pe DLT (denumită în continuare „strategie de tranziție”), inclusiv tranziția sau reorientarea operațiunilor sale legate de tehnologia registrelor distribuite către infrastructuri tradiționale ale pieței, în cazul în care:

| (a) | pragul menționat la articolul 3 alineatul (3) a fost depășit; |
| --- | --- |

(a)

pragul menționat la articolul 3 alineatul (3) a fost depășit;

| (b) | o aprobare specifică sau o derogare acordată în temeiul prezentului regulament urmează să fie retrasă sau întreruptă în alt mod, inclusiv atunci când aprobarea specifică sau derogarea este întreruptă ca urmare a evenimentelor prevăzute la articolul 14 alineatul (2); sau |
| --- | --- |

(b)

o aprobare specifică sau o derogare acordată în temeiul prezentului regulament urmează să fie retrasă sau întreruptă în alt mod, inclusiv atunci când aprobarea specifică sau derogarea este întreruptă ca urmare a evenimentelor prevăzute la articolul 14 alineatul (2); sau

| (c) | are loc orice încetare voluntară sau involuntară a activității infrastructurii pieței bazate pe DLT. |
| --- | --- |

(c)

are loc orice încetare voluntară sau involuntară a activității infrastructurii pieței bazate pe DLT.

Strategia de tranziție trebuie să fie gata pentru a fi pusă în aplicare în timp util.

Strategia de tranziție stabilește modul în care membrii, participanții, emitenții și clienții urmează să fie tratați în cazul unei retrageri sau a unei întreruperi a unei aprobări specifice sau a unei încetări a activității astfel cum se menționează la primul paragraf de la prezentul alineat. Strategia de tranziție stabilește modul în care clienții, în special investitorii de retail, urmează să fie protejați față de orice impact disproporționat al retragerii sau întreruperii unei aprobări specifice sau al încetării activității. Strategia de tranziție se actualizează în permanență, sub rezerva aprobării prealabile din partea autorității competente.

Strategia de tranziție specifică măsurile care trebuie luate în cazul depășirii pragului menționat la articolul 3 alineatul (3).

(8)   Firmele de investiții sau operatorii de piață cărora li se permite să gestioneze doar un MTF DLT în temeiul articolului 8 alineatul (2) din prezentul regulament și care nu indică în strategiile lor de tranziție că intenționează să obțină o autorizație pentru a gestiona un sistem multilateral de tranzacționare în temeiul Directivei 2014/65/UE, precum și CSD-urile care gestionează un TSS DLT depun toate eforturile pentru a încheia acorduri cu firme de investiții sau cu operatori de piață care gestionează un sistem multilateral de tranzacționare în temeiul Directivei 2014/65/UE care să le preia operațiunile și dau detalii cu privire la acordurile respective în strategiile lor de tranziție.

(9)   CSD-urile care gestionează un SS DLT, cărora li se permite să gestioneze doar un SS DLT în temeiul articolului 9 alineatul (2) din prezentul regulament și care nu indică în strategiile lor de tranziție că intenționează să obțină o autorizație pentru a gestiona un sistem de decontare a titlurilor de valoare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 și firmele de investiții sau operatorii de piață care gestionează un TSS DLT depun toate eforturile pentru a încheia acorduri cu CSD-urile care gestionează un sistem de decontare a titlurilor de valoare care să le preia operațiunile și dau detalii cu privire la acordurile respective în strategiile lor de tranziție.

CSD-urile care gestionează un sistem de decontare a titlurilor de valoare și care primesc o cerere de a încheia acordurile menționate la primul paragraf de la prezentul alineat răspund în termen de trei luni de la data primirii cererii. CSD-ul care gestionează sistemul de decontare a titlurilor de valoare încheie acordurile în mod nediscriminatoriu și poate percepe o taxă comercială rezonabilă pe baza costurilor reale. CSD-ul refuză o astfel de cerere doar dacă consideră că acordurile ar afecta funcționarea armonioasă și ordonată a piețelor financiare sau ar da naștere unui risc sistemic. Acesta nu refuză o cerere pe motivul scăderii cotei de piață. Dacă refuză o cerere, acesta informează în scris operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT care a formulat cererea cu privire la motivele sale.

(10)   Acordurile menționate la alineatele (8) și (9) sunt încheiate în termen de cel mult cinci ani de la data acordării aprobării specifice sau sunt încheiate la o dată anterioară, dacă autoritatea competentă solicită acest lucru pentru a răspunde oricărui risc de încetare anticipată a aprobării specifice.

Articolul 8

Aprobarea specifică de gestionare a unui MTF DLT

(1)   O persoană juridică autorizată ca firmă de investiții sau autorizată să opereze o piață reglementată în temeiul Directivei 2014/65/UE poate solicita o aprobare specifică de gestionare a unui MTF DLT în temeiul prezentului regulament.

(2)   În cazul în care o persoană juridică solicită autorizarea ca firmă de investiții sau autorizarea pentru a opera o piață reglementată în temeiul Directivei 2014/65/UE și simultan solicită o aprobare specifică în temeiul prezentului articol, cu unicul scop de a gestiona un MTF DLT, autoritatea competentă nu evaluează dacă solicitantul îndeplinește cerințele Directivei 2014/65/UE de la care solicitantul a cerut o derogare în conformitate cu articolul 4 din prezentul regulament.

(3)   În cazul în care, astfel cum se menționează la alineatul (2) de la prezentul articol, o persoană juridică solicită simultan autorizarea ca firmă de investiții sau autorizarea pentru a opera o piață reglementată, precum și o aprobare specifică, aceasta transmite în cererea sa informațiile necesare în temeiul articolului 7 din Directiva 2014/65/UE, cu excepția informațiilor care ar fi necesare pentru a demonstra respectarea cerințelor de la care solicitantul a cerut o derogare în conformitate cu articolul 4 din prezentul regulament.

(4)   Cererea de acordare a unei aprobări specifice de gestionare a unui MTF DLT în temeiul prezentului regulament cuprinde următoarele informații:

| (a) | planul de afaceri al solicitantului, normele MTF-ului DLT și orice condiții juridice, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (1), precum și informații privind funcționarea, serviciile și activitățile MTF-ului DLT, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (3); |
| --- | --- |

(a)

planul de afaceri al solicitantului, normele MTF-ului DLT și orice condiții juridice, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (1), precum și informații privind funcționarea, serviciile și activitățile MTF-ului DLT, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (3);

| (b) | o descriere a funcționării tehnologiei registrelor distribuite utilizate, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (2); |
| --- | --- |

(b)

o descriere a funcționării tehnologiei registrelor distribuite utilizate, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (2);

| (c) | o descriere a mecanismelor informatice și cibernetice generale ale solicitantului, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (4); |
| --- | --- |

(c)

o descriere a mecanismelor informatice și cibernetice generale ale solicitantului, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (4);

| (d) | dovada că solicitantul dispune de suficiente garanții prudențiale pentru acoperirea răspunderii sale și pentru despăgubirea clienților săi, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (6) al treilea paragraf; |
| --- | --- |

(d)

dovada că solicitantul dispune de suficiente garanții prudențiale pentru acoperirea răspunderii sale și pentru despăgubirea clienților săi, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (6) al treilea paragraf;

| (e) | după caz, o descriere a mecanismelor care guvernează custodia instrumentelor financiare bazate pe DLT exercitată pentru clienți, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (5); |
| --- | --- |

(e)

după caz, o descriere a mecanismelor care guvernează custodia instrumentelor financiare bazate pe DLT exercitată pentru clienți, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (5);

| (f) | o descriere a măsurilor de asigurare a protecției investitorilor și o descriere a mecanismelor de tratare a plângerilor clienților și de reparare a prejudiciilor, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (6) al doilea paragraf; |
| --- | --- |

(f)

o descriere a măsurilor de asigurare a protecției investitorilor și o descriere a mecanismelor de tratare a plângerilor clienților și de reparare a prejudiciilor, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (6) al doilea paragraf;

| (g) | strategia de tranziție a solicitantului; și |
| --- | --- |

(g)

strategia de tranziție a solicitantului; și

| (h) | derogările pe care solicitantul le solicită în temeiul articolului 4, justificarea pentru fiecare derogare solicitată și orice măsuri compensatorii propuse, precum și mijloacele prin care intenționează să respecte condițiile aferente derogărilor respective. |
| --- | --- |

(h)

derogările pe care solicitantul le solicită în temeiul articolului 4, justificarea pentru fiecare derogare solicitată și orice măsuri compensatorii propuse, precum și mijloacele prin care intenționează să respecte condițiile aferente derogărilor respective.

(5)   Până la 23 martie 2023, ESMA elaborează orientări în vederea întocmirii de formulare, formate și modele standard în scopurile alineatului (4).

(6)   În termen de 30 de zile lucrătoare de la data primirii unei cereri pentru o aprobare specifică de gestionare a unui MTF DLT, autoritatea competentă evaluează dacă cererea este completă. Dacă cererea este incompletă, autoritatea competentă stabilește un termen în care solicitantul trebuie să furnizeze informațiile care lipsesc sau orice informații suplimentare. Autoritatea competentă informează solicitantul atunci când consideră că cererea este completă.

De îndată ce autoritatea competentă consideră că cererea este completă, aceasta transmite o copie a cererii respective către ESMA.

(7)   Atunci când este necesar pentru a promova consecvența și proporționalitatea derogărilor sau atunci când este necesar pentru a asigura protecția investitorilor, integritatea pieței și stabilitatea financiară, ESMA furnizează autorității competente un aviz fără caracter obligatoriu privind derogările solicitate sau caracterul adecvat al tipului de tehnologie a registrelor distribuite utilizat în scopurile prezentului regulament, în termen de 30 de zile calendaristice de la primirea copiei cererii respective.

Înainte de a emite un aviz fără caracter obligatoriu, ESMA consultă autoritățile competente ale celorlalte state membre și ține seama în cea mai mare măsură de opiniile acestora la emiterea avizului său.

În cazul în care ESMA emite un aviz fără caracter obligatoriu, autoritatea competentă acordă atenția cuvenită avizului respectiv și transmite ESMA o declarație cu privire la orice abatere semnificativă de la avizul respectiv, în cazul în care ESMA solicită acest lucru. Avizul ESMA și declarația autorității competente nu se fac publice.

(8)   Până la 24 martie 2025, ESMA elaborează orientări pentru a promova consecvența și proporționalitatea în raport cu:

| (a) | derogările acordate operatorilor de MTF-uri DLT din întreaga Uniune, inclusiv în contextul evaluării caracterului adecvat al diferitelor tipuri de tehnologie a registrelor distribuite utilizate de operatorii de MTF-uri DLT în scopurile prezentului regulament; și |
| --- | --- |

(a)

derogările acordate operatorilor de MTF-uri DLT din întreaga Uniune, inclusiv în contextul evaluării caracterului adecvat al diferitelor tipuri de tehnologie a registrelor distribuite utilizate de operatorii de MTF-uri DLT în scopurile prezentului regulament; și

| (b) | exercitarea opțiunii prevăzute la articolul 3 alineatul (6). |
| --- | --- |

(b)

exercitarea opțiunii prevăzute la articolul 3 alineatul (6).

Orientările respective asigură protecția investitorilor, integritatea pieței și stabilitatea financiară.

ESMA actualizează periodic orientările respective.

(9)   În termen de 90 de zile lucrătoare de la data primirii unei cereri complete pentru o aprobare specifică de gestionare a unui MTF DLT, autoritatea competentă efectuează o evaluare a cererii și decide dacă acordă sau nu aprobarea specifică. În cazul în care un solicitant cere simultan autorizarea în temeiul Directivei 2014/65/UE și o aprobare specifică în temeiul prezentului regulament, perioada de evaluare poate fi prelungită cu o perioadă suplimentară până la cea specificată la articolul 7 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE.

(10)   Fără a aduce atingere articolelor 7 și 44 din Directiva 2014/65/UE, autoritatea competentă refuză să acorde o aprobare specifică de gestionare a unui MTF DLT în cazul în care există motive pentru a presupune următoarele:

| (a) | există riscuri semnificative privind protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară care nu sunt abordate și atenuate în mod corespunzător de către solicitant; |
| --- | --- |

(a)

există riscuri semnificative privind protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară care nu sunt abordate și atenuate în mod corespunzător de către solicitant;

| (b) | aprobarea specifică de gestionare a unui MTF DLT și derogările solicitate sunt menite să eludeze cerințele juridice sau de reglementare; sau |
| --- | --- |

(b)

aprobarea specifică de gestionare a unui MTF DLT și derogările solicitate sunt menite să eludeze cerințele juridice sau de reglementare; sau

| (c) | operatorul MTF-ului DLT nu va fi în măsură să respecte sau nu va permite utilizatorilor săi să respecte dispozițiile aplicabile din dreptul Uniunii sau dispozițiile de drept intern care nu intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

operatorul MTF-ului DLT nu va fi în măsură să respecte sau nu va permite utilizatorilor săi să respecte dispozițiile aplicabile din dreptul Uniunii sau dispozițiile de drept intern care nu intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii.

(11)   O aprobare specifică este valabilă pe întreg teritoriul Uniunii pentru o perioadă de până la șase ani de la data emiterii. Aprobarea specifică menționează derogările acordate în conformitate cu articolul 4, orice măsuri compensatorii și orice praguri inferioare stabilite de autoritatea competentă în conformitate cu articolul 3 alineatul (6).

Autoritatea competentă informează fără întârziere ESMA cu privire la acordarea, refuzul sau retragerea unei aprobări specifice în temeiul prezentului articol, inclusiv cu privire la orice informație specificată la primul paragraf de la prezentul alineat.

ESMA publică pe site-ul său:

| (a) | lista MTF-urilor DLT, datele de începere și de încetare a aprobărilor lor specifice, lista derogărilor acordate fiecăruia dintre acestea și orice praguri inferioare stabilite de autoritățile competente pentru fiecare dintre ele; și |
| --- | --- |

(a)

lista MTF-urilor DLT, datele de începere și de încetare a aprobărilor lor specifice, lista derogărilor acordate fiecăruia dintre acestea și orice praguri inferioare stabilite de autoritățile competente pentru fiecare dintre ele; și

| (b) | numărul total de cereri de derogare care au fost depuse în temeiul articolului 4, indicând numărul și tipurile de derogări acordate sau refuzate, împreună cu justificările în caz de refuz. |
| --- | --- |

(b)

numărul total de cereri de derogare care au fost depuse în temeiul articolului 4, indicând numărul și tipurile de derogări acordate sau refuzate, împreună cu justificările în caz de refuz.

Informațiile menționate la al treilea paragraf litera (b) se publică cu titlu anonim.

(12)   Fără a aduce atingere articolelor 8 și 44 din Directiva 2014/65/UE, autoritatea competentă retrage o aprobare specifică sau orice derogări conexe acesteia, în cazul în care:

| (a) | a fost identificată o anomalie în funcționarea tehnologiei registrelor distribuite utilizate sau la nivelul serviciilor și al activităților realizate de operatorul unui MTF DLT, care reprezintă un risc pentru protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară, iar riscul depășește beneficiile serviciilor și ale activităților în fază experimentală; |
| --- | --- |

(a)

a fost identificată o anomalie în funcționarea tehnologiei registrelor distribuite utilizate sau la nivelul serviciilor și al activităților realizate de operatorul unui MTF DLT, care reprezintă un risc pentru protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară, iar riscul depășește beneficiile serviciilor și ale activităților în fază experimentală;

| (b) | operatorul MTF-ului DLT a încălcat condițiile aferente derogărilor; |
| --- | --- |

(b)

operatorul MTF-ului DLT a încălcat condițiile aferente derogărilor;

| (c) | operatorul MTF-ului DLT a admis la tranzacționare instrumente financiare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1); |
| --- | --- |

(c)

operatorul MTF-ului DLT a admis la tranzacționare instrumente financiare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1);

| (d) | operatorul MTF-ului DLT a depășit pragul menționat la articolul 3 alineatul (2); |
| --- | --- |

(d)

operatorul MTF-ului DLT a depășit pragul menționat la articolul 3 alineatul (2);

| (e) | operatorul MTF-ului DLT a depășit pragul menționat la articolul 3 alineatul (3) și nu a activat strategia de tranziție; sau |
| --- | --- |

(e)

operatorul MTF-ului DLT a depășit pragul menționat la articolul 3 alineatul (3) și nu a activat strategia de tranziție; sau

| (f) | operatorul MTF-ului DLT a obținut aprobarea specifică sau derogările aferente conexe pe baza unor informații înșelătoare sau a unei omisiuni semnificative. |
| --- | --- |

(f)

operatorul MTF-ului DLT a obținut aprobarea specifică sau derogările aferente conexe pe baza unor informații înșelătoare sau a unei omisiuni semnificative.

(13)   În cazul în care un operator al unui MTF DLT intenționează să introducă o modificare semnificativă în funcționarea tehnologiei registrelor distribuite utilizate sau a serviciilor ori a activităților operatorului respectiv, iar modificarea semnificativă respectivă necesită o nouă aprobare specifică, o nouă derogare sau modificarea uneia sau mai multor derogări existente ale operatorului sau a oricărei condiții aferente unei derogări, operatorul MTF-ului DLT solicită o nouă aprobare specifică, o nouă derogare sau o modificare.

În cazul în care un operator al unui MTF DLT solicită o nouă aprobare specifică, o nouă derogare sau o modificare, se aplică procedura prevăzută la articolul 4. Cererea respectivă se soluționează de autoritatea competentă în conformitate cu prezentul articol.

Articolul 9

Aprobarea specifică de gestionare a unui SS DLT

(1)   O persoană juridică autorizată ca CSD în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 poate solicita o aprobare specifică pentru gestionarea unui SS DLT în temeiul prezentului regulament.

(2)   În cazul în care o persoană juridică solicită autorizarea ca CSD în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 și simultan solicită o aprobare specifică în temeiul prezentului articol, cu unicul scop de a gestiona un SS DLT, autoritatea competentă nu evaluează dacă solicitantul îndeplinește cerințele Regulamentului (UE) nr. 909/2014 de la care solicitantul a cerut o derogare în conformitate cu articolul 5 din prezentul regulament.

(3)   În cazul în care, astfel cum se menționează la alineatul (2) de la prezentul articol, o persoană juridică solicită simultan autorizarea ca CSD și o aprobare specifică, aceasta transmite în cererea sa informațiile menționate la articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 909/2014, cu excepția informațiilor care ar fi necesare pentru a demonstra respectarea cerințelor de la care solicitantul a cerut o derogare în conformitate cu articolul 5 din prezentul regulament.

(4)   Cererea de acordare a unei aprobări specifice de gestionare a unui SS DLT în temeiul prezentului regulament cuprinde următoarele informații:

| (a) | planul de afaceri al solicitantului, normele SS-ului DLT și orice condiții juridice, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (1), precum și informații referitoare la funcționarea, serviciile și activitățile SS-ului DLT, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (3); |
| --- | --- |

(a)

planul de afaceri al solicitantului, normele SS-ului DLT și orice condiții juridice, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (1), precum și informații referitoare la funcționarea, serviciile și activitățile SS-ului DLT, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (3);

| (b) | o descriere a funcționării tehnologiei registrelor distribuite utilizate, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (2); |
| --- | --- |

(b)

o descriere a funcționării tehnologiei registrelor distribuite utilizate, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (2);

| (c) | o descriere a mecanismelor informatice și cibernetice generale ale solicitantului, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (4); |
| --- | --- |

(c)

o descriere a mecanismelor informatice și cibernetice generale ale solicitantului, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (4);

| (d) | dovada că solicitantul dispune de suficiente garanții prudențiale pentru acoperirea răspunderii sale și pentru despăgubirea clienților săi, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (6) al treilea paragraf; |
| --- | --- |

(d)

dovada că solicitantul dispune de suficiente garanții prudențiale pentru acoperirea răspunderii sale și pentru despăgubirea clienților săi, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (6) al treilea paragraf;

| (e) | după caz, o descriere a mecanismelor care guvernează custodia instrumentelor financiare bazate pe DLT exercitată pentru clienți, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (5); |
| --- | --- |

(e)

după caz, o descriere a mecanismelor care guvernează custodia instrumentelor financiare bazate pe DLT exercitată pentru clienți, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (5);

| (f) | o descriere a măsurilor de asigurare a protecției investitorilor și o descriere a mecanismelor de tratare a plângerilor clienților și de reparare a prejudiciilor, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (6) al doilea paragraf; |
| --- | --- |

(f)

o descriere a măsurilor de asigurare a protecției investitorilor și o descriere a mecanismelor de tratare a plângerilor clienților și de reparare a prejudiciilor, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (6) al doilea paragraf;

| (g) | strategia de tranziție a solicitantului; și |
| --- | --- |

(g)

strategia de tranziție a solicitantului; și

| (h) | derogările pe care solicitantul le cere în temeiul articolului 5, justificarea pentru fiecare derogare solicitată și orice măsuri compensatorii propuse, precum și mijloacele prin care intenționează să respecte condițiile aferente derogărilor respective. |
| --- | --- |

(h)

derogările pe care solicitantul le cere în temeiul articolului 5, justificarea pentru fiecare derogare solicitată și orice măsuri compensatorii propuse, precum și mijloacele prin care intenționează să respecte condițiile aferente derogărilor respective.

(5)   Până la 23 martie 2023, ESMA elaborează orientări în vederea întocmirii de formulare, formate și modele standard în scopurile alineatului (4).

(6)   În termen de 30 de zile lucrătoare de la data primirii unei cereri pentru o aprobare specifică de gestionare a unui SS DLT, autoritatea competentă evaluează dacă cererea este completă. Dacă cererea este incompletă, autoritatea competentă stabilește un termen în care solicitantul trebuie să furnizeze informațiile care lipsesc sau orice informații suplimentare. Autoritatea competentă informează solicitantul atunci când consideră că cererea este completă.

De îndată ce autoritatea competentă consideră că cererea este completă, aceasta transmite o copie a cererii respective către:

| (a) | ESMA; și |
| --- | --- |

(a)

ESMA; și

| (b) | autoritățile relevante menționate la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014. |
| --- | --- |

(b)

autoritățile relevante menționate la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014.

(7)   Atunci când este necesar pentru a promova consecvența și proporționalitatea derogărilor sau atunci când este necesar pentru a asigura protecția investitorilor, integritatea pieței și stabilitatea financiară, ESMA furnizează autorității competente un aviz fără caracter obligatoriu privind derogările solicitate sau privind caracterul adecvat al tipului de tehnologie a registrelor distribuite utilizat în scopurile prezentului regulament, în termen de 30 de zile calendaristice de la primirea unei copii a cererii respective.

Înainte de a emite un aviz fără caracter obligatoriu, ESMA consultă autoritățile competente ale celorlalte state membre și ține seama în cea mai mare măsură de opiniile acestora la emiterea avizului său.

În cazul în care ESMA emite un aviz fără caracter obligatoriu, autoritatea competentă acordă atenția cuvenită avizului respectiv și transmite ESMA o declarație cu privire la orice abatere semnificativă de la avizul respectiv, în cazul în care ESMA solicită acest lucru. Avizul ESMA și declarația autorității competente nu se fac publice.

Autoritățile relevante menționate la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 furnizează autorității competente un aviz fără caracter obligatoriu privind caracteristicile SS-ului DLT gestionat de solicitant, în termen de 30 de zile calendaristice de la primirea unei copii a cererii respective.

(8)   Până la 24 martie 2025, ESMA elaborează orientări pentru a promova consecvența și proporționalitatea în raport cu:

| (a) | derogările acordate CSD-urilor care gestionează SS-uri DLT din întreaga Uniune, inclusiv în contextul evaluării caracterului adecvat al diferitelor tipuri de tehnologie a registrelor distribuite utilizate de operatorii de piață în scopurile prezentului regulament; și |
| --- | --- |

(a)

derogările acordate CSD-urilor care gestionează SS-uri DLT din întreaga Uniune, inclusiv în contextul evaluării caracterului adecvat al diferitelor tipuri de tehnologie a registrelor distribuite utilizate de operatorii de piață în scopurile prezentului regulament; și

| (b) | exercitarea opțiunii menționate la articolul 3 alineatul (6). |
| --- | --- |

(b)

exercitarea opțiunii menționate la articolul 3 alineatul (6).

Orientările respective asigură protecția investitorilor, integritatea pieței și stabilitatea financiară.

ESMA actualizează periodic orientările respective.

(9)   În termen de 90 de zile lucrătoare de la data primirii unei cereri complete pentru o aprobare specifică de gestionare a unui SS DLT, autoritatea competentă efectuează o evaluare a cererii și decide dacă acordă sau nu aprobarea specifică. În cazul în care solicitantul cere simultan autorizarea ca CSD în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 și o aprobare specifică în temeiul prezentului regulament, perioada de evaluare poate fi prelungită cu o perioadă suplimentară până la cea specificată la articolul 17 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 909/2014.

(10)   Fără a aduce atingere articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014, autoritatea competentă refuză să acorde o aprobare specifică de gestionare a unui SS DLT în cazul în care există motive pentru a presupune următoarele:

| (a) | există riscuri semnificative privind protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară care nu sunt abordate și atenuate în mod corespunzător de către solicitant; |
| --- | --- |

(a)

există riscuri semnificative privind protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară care nu sunt abordate și atenuate în mod corespunzător de către solicitant;

| (b) | aprobarea specifică de gestionare a unui SS DLT și derogările solicitate sunt menite să eludeze cerințele juridice sau de reglementare; sau |
| --- | --- |

(b)

aprobarea specifică de gestionare a unui SS DLT și derogările solicitate sunt menite să eludeze cerințele juridice sau de reglementare; sau

| (c) | CSD-ul nu va fi în măsură să respecte sau nu va permite utilizatorilor săi să respecte dispozițiile aplicabile din dreptul Uniunii sau dispozițiile de drept intern care nu intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

CSD-ul nu va fi în măsură să respecte sau nu va permite utilizatorilor săi să respecte dispozițiile aplicabile din dreptul Uniunii sau dispozițiile de drept intern care nu intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii.

(11)   O aprobare specifică este valabilă pe întreg teritoriul Uniunii pentru o perioadă de până la șase ani de la data emiterii. Aprobarea specifică menționează derogările acordate în conformitate cu articolul 5, orice măsuri compensatorii și orice praguri inferioare stabilite de autoritatea competentă în conformitate cu articolul 3 alineatul (6).

Autoritatea competentă informează fără întârziere ESMA și autoritățile relevante specificate la alineatul (7) de la prezentul articol cu privire la acordarea, refuzul sau retragerea unei aprobări specifice în temeiul prezentului articol, inclusiv cu privire la orice informație specificată la primul paragraf de la prezentul alineat.

ESMA publică pe site-ul său:

| (a) | lista SS-urilor DLT, datele de începere și de încetare a aprobărilor lor specifice, lista derogărilor acordate fiecăruia dintre acestea și orice praguri inferioare stabilite de autoritățile competente pentru fiecare dintre ele; și |
| --- | --- |

(a)

lista SS-urilor DLT, datele de începere și de încetare a aprobărilor lor specifice, lista derogărilor acordate fiecăruia dintre acestea și orice praguri inferioare stabilite de autoritățile competente pentru fiecare dintre ele; și

| (b) | numărul total de cereri de derogare care au fost depuse în temeiul articolului 5, indicând numărul și tipurile de derogări acordate sau refuzate, împreună cu justificările în caz de refuz. |
| --- | --- |

(b)

numărul total de cereri de derogare care au fost depuse în temeiul articolului 5, indicând numărul și tipurile de derogări acordate sau refuzate, împreună cu justificările în caz de refuz.

Informațiile menționate la al treilea paragraf litera (b) se publică cu titlu anonim.

(12)   Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul nr. 909/2014/UE, autoritatea competentă retrage o aprobare specifică sau orice derogări conexe acesteia, în cazul în care:

| (a) | a fost identificată o anomalie în funcționarea tehnologiei registrelor distribuite utilizate sau la nivelul serviciilor și al activităților realizate de CSD-ul care gestionează SS-ul DLT, care reprezintă un risc pentru protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară, iar riscul depășește beneficiile serviciilor și ale activităților în fază experimentală; |
| --- | --- |

(a)

a fost identificată o anomalie în funcționarea tehnologiei registrelor distribuite utilizate sau la nivelul serviciilor și al activităților realizate de CSD-ul care gestionează SS-ul DLT, care reprezintă un risc pentru protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară, iar riscul depășește beneficiile serviciilor și ale activităților în fază experimentală;

| (b) | CSD-ul care gestionează SS-ul DLT a încălcat condițiile aferente derogărilor; |
| --- | --- |

(b)

CSD-ul care gestionează SS-ul DLT a încălcat condițiile aferente derogărilor;

| (c) | CSD-ul care gestionează SS-ul DLT a înregistrat instrumente financiare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1); |
| --- | --- |

(c)

CSD-ul care gestionează SS-ul DLT a înregistrat instrumente financiare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1);

| (d) | CSD-ul care gestionează SS-ul DLT a depășit pragul menționat la articolul 3 alineatul (2); |
| --- | --- |

(d)

CSD-ul care gestionează SS-ul DLT a depășit pragul menționat la articolul 3 alineatul (2);

| (e) | CSD-ul care gestionează SS-ul DLT a depășit pragul menționat la articolul 3 alineatul (3) și nu a activat strategia de tranziție; sau |
| --- | --- |

(e)

CSD-ul care gestionează SS-ul DLT a depășit pragul menționat la articolul 3 alineatul (3) și nu a activat strategia de tranziție; sau

| (f) | CSD-ul care gestionează SS-ul DLT a obținut aprobarea specifică sau derogările aferente conexe pe baza unor informații înșelătoare sau a unei omisiuni semnificative. |
| --- | --- |

(f)

CSD-ul care gestionează SS-ul DLT a obținut aprobarea specifică sau derogările aferente conexe pe baza unor informații înșelătoare sau a unei omisiuni semnificative.

(13)   În cazul în care un CSD care gestionează un SS DLT intenționează să introducă o modificare semnificativă în funcționarea tehnologiei registrelor distribuite utilizate sau a serviciilor ori a activităților respectivului CSD, iar modificarea semnificativă respectivă necesită o nouă aprobare specifică, o nouă derogare sau modificarea uneia sau mai multor derogări existente ale CSD-ului respectiv sau a oricărei condiții aferente unei derogări, CSD-ul care gestionează SS-ul DLT solicită o nouă aprobare specifică, o nouă derogare sau o modificare.

În cazul în care un CSD care gestionează un SS DLT solicită o nouă aprobare specifică, o nouă derogare sau o modificare, se aplică procedura prevăzută la articolul 5. Cererea se soluționează de autoritatea competentă în conformitate cu prezentul articol.

Articolul 10

Aprobarea specifică de gestionare a unui TSS DLT

(1)   O persoană juridică autorizată ca firmă de investiții sau autorizată să opereze o piață reglementată în temeiul Directivei 2014/65/UE sau autorizată ca CSD în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 poate solicita o aprobare specifică de gestionare a unui TSS DLT în temeiul prezentului regulament.

(2)   În cazul în care o persoană juridică solicită autorizarea ca firmă de investiții sau autorizarea pentru a opera o piață reglementată în temeiul Directivei 2014/65/UE sau ca CSD în temeiul Regulamentului (UE) nr. 909/2014 și simultan solicită o aprobare specifică în temeiul prezentului articol, cu unicul scop de a gestiona un TSS DLT, autoritatea competentă nu evaluează dacă solicitantul îndeplinește cerințele Directivei 2014/65/UE sau cele ale Regulamentului (UE) nr. 909/2014 de la care solicitantul a cerut o derogare în conformitate cu articolul 6 din prezentul regulament.

(3)   În cazul în care, astfel cum se menționează la alineatul (2) de la prezentul articol, o persoană juridică solicită simultan autorizarea ca firmă de investiții sau autorizarea pentru a opera o piață reglementată sau autorizarea ca CSD, precum și o aprobare specifică, aceasta transmite în cererea sa informațiile necesare în temeiul articolului 7 din Directiva 2014/65/UE sau, respectiv, al articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014, cu excepția informațiilor care ar fi necesare pentru a demonstra respectarea cerințelor de la care solicitantul a cerut o derogare în conformitate cu articolul 6 din prezentul regulament.

(4)   Cererea de acordare a unei aprobări specifice de gestionare a unui TSS DLT în temeiul prezentului regulament cuprinde următoarele informații:

| (a) | planul de afaceri al solicitantului, normele TSS-ului DLT și orice condiții juridice, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (1), precum și informații referitoare la funcționarea, serviciile și activitățile TSS-ului DLT, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (3); |
| --- | --- |

(a)

planul de afaceri al solicitantului, normele TSS-ului DLT și orice condiții juridice, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (1), precum și informații referitoare la funcționarea, serviciile și activitățile TSS-ului DLT, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (3);

| (b) | o descriere a funcționării tehnologiei registrelor distribuite utilizate, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (2); |
| --- | --- |

(b)

o descriere a funcționării tehnologiei registrelor distribuite utilizate, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (2);

| (c) | o descriere a mecanismelor informatice și cibernetice generale ale solicitantului, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (4); |
| --- | --- |

(c)

o descriere a mecanismelor informatice și cibernetice generale ale solicitantului, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (4);

| (d) | dovada că solicitantul dispune de suficiente garanții prudențiale pentru acoperirea răspunderii sale și pentru despăgubirea clienților săi, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (6) al treilea paragraf; |
| --- | --- |

(d)

dovada că solicitantul dispune de suficiente garanții prudențiale pentru acoperirea răspunderii sale și pentru despăgubirea clienților săi, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (6) al treilea paragraf;

| (e) | după caz, o descriere a mecanismelor care guvernează custodia instrumentelor financiare bazate pe DLT exercitată pentru clienți, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (5); |
| --- | --- |

(e)

după caz, o descriere a mecanismelor care guvernează custodia instrumentelor financiare bazate pe DLT exercitată pentru clienți, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (5);

| (f) | o descriere a măsurilor de asigurare a protecției investitorilor și o descriere a mecanismelor de tratare a plângerilor clienților și de reparare a prejudiciilor, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (6) al doilea paragraf; |
| --- | --- |

(f)

o descriere a măsurilor de asigurare a protecției investitorilor și o descriere a mecanismelor de tratare a plângerilor clienților și de reparare a prejudiciilor, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (6) al doilea paragraf;

| (g) | strategia de tranziție a solicitantului; și |
| --- | --- |

(g)

strategia de tranziție a solicitantului; și

| (h) | derogările pe care solicitantul le cere în temeiul articolului 6, justificarea pentru fiecare derogare solicitată și orice măsuri compensatorii propuse, precum și mijloacele prin care intenționează să respecte condițiile aferente derogărilor respective. |
| --- | --- |

(h)

derogările pe care solicitantul le cere în temeiul articolului 6, justificarea pentru fiecare derogare solicitată și orice măsuri compensatorii propuse, precum și mijloacele prin care intenționează să respecte condițiile aferente derogărilor respective.

(5)   În plus față de informațiile menționate la alineatul (4) de la prezentul articol, un solicitant care intenționează să gestioneze un TSS DLT în calitate de firmă de investiții sau de operator de piață transmite informații cu privire la modul în care intenționează să respecte cerințele aplicabile din Regulamentul (UE) nr. 909/2014, astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (1) din prezentul regulament, cu excepția informațiilor care ar fi necesare pentru a demonstra respectarea cerințelor de la care solicitantul a cerut o derogare în conformitate cu articolul respectiv.

În plus față de informațiile menționate la alineatul (4) de la prezentul articol, un solicitant care intenționează să gestioneze un TSS DLT în calitate de CSD transmite informații cu privire la modul în care intenționează să respecte cerințele aplicabile ale Directivei 2014/65/UE, astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (2) din prezentul regulament, cu excepția informațiilor care ar fi necesare pentru a demonstra respectarea cerințelor de la care solicitantul a cerut o derogare în conformitate cu articolul respectiv.

(6)   Până la 23 martie 2023, ESMA elaborează orientări în vederea întocmirii de formulare, formate și modele standard în scopurile alineatului (4).

(7)   În termen de 30 de zile lucrătoare de la data primirii unei cereri pentru o aprobare specifică de gestionare a unui TSS DLT, autoritatea competentă evaluează dacă cererea este completă. Dacă cererea este incompletă, autoritatea competentă stabilește un termen în care solicitantul trebuie să furnizeze informațiile care lipsesc sau orice informații suplimentare. Autoritatea competentă informează solicitantul atunci când consideră că cererea este completă.

De îndată ce autoritatea competentă consideră că cererea este completă, aceasta transmite o copie a respectivei cereri către:

| (a) | ESMA; și |
| --- | --- |

(a)

ESMA; și

| (b) | autoritățile relevante menționate la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014. |
| --- | --- |

(b)

autoritățile relevante menționate la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014.

(8)   Atunci când este necesar pentru a promova consecvența și proporționalitatea derogărilor sau atunci când este necesar pentru a asigura protecția investitorilor, integritatea pieței și stabilitatea financiară, ESMA furnizează autorității competente un aviz fără caracter obligatoriu privind derogările solicitate sau privind caracterul adecvat al tipului de tehnologie a registrelor distribuite utilizat în scopurile prezentului regulament, în termen de 30 de zile calendaristice de la primirea unei copii a cererii respective.

Înainte de a emite un aviz fără caracter obligatoriu, ESMA consultă autoritățile competente ale celorlalte state membre și ține seama în cea mai mare măsură de opiniile acestora la emiterea avizului său.

În cazul în care ESMA emite un aviz fără caracter obligatoriu, autoritatea competentă acordă atenția cuvenită avizului respectiv și transmite ESMA o declarație cu privire la orice abatere semnificativă de la avizul respectiv, în cazul în care ESMA solicită acest lucru. Avizul ESMA și declarația autorității competente nu se fac publice.

Autoritățile relevante menționate la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 furnizează autorității competente un aviz fără caracter obligatoriu privind caracteristicile TSS-ului DLT gestionat de solicitant, în termen de 30 de zile calendaristice de la primirea unei copii a cererii respective.

(9)   În termen de 90 de zile lucrătoare de la data primirii unei cereri complete pentru o aprobare specifică de gestionare a unui TSS DLT, autoritatea competentă efectuează o evaluare a cererii și decide dacă acordă sau nu aprobarea specifică. În cazul în care solicitantul cere simultan autorizarea în temeiul Directivei 2014/65/UE sau al Regulamentului (UE) nr. 909/2014 și o aprobare specifică în temeiul prezentului articol, perioada de evaluare poate fi prelungită cu o perioadă suplimentară până la cea specificată la articolul 7 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE sau, respectiv, la articolul 17 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 909/2014.

(10)   Fără a aduce atingere articolelor 7 și 44 din Directiva 2014/65/UE și articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014, autoritatea competentă refuză să acorde o aprobare specifică de gestionare a unui TSS DLT în cazul în care există motive pentru a presupune următoarele:

| (a) | există riscuri semnificative privind protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară care nu sunt abordate și atenuate în mod corespunzător de către solicitant; |
| --- | --- |

(a)

există riscuri semnificative privind protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară care nu sunt abordate și atenuate în mod corespunzător de către solicitant;

| (b) | aprobarea specifică de gestionare a unui TSS DLT și derogările solicitate sunt menite să eludeze cerințele juridice sau de reglementare; sau |
| --- | --- |

(b)

aprobarea specifică de gestionare a unui TSS DLT și derogările solicitate sunt menite să eludeze cerințele juridice sau de reglementare; sau

| (c) | operatorul TSS-ului DLT nu va fi în măsură să respecte sau nu va permite utilizatorilor săi să respecte dispozițiile aplicabile din dreptul Uniunii sau dispozițiile de drept intern care nu intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

operatorul TSS-ului DLT nu va fi în măsură să respecte sau nu va permite utilizatorilor săi să respecte dispozițiile aplicabile din dreptul Uniunii sau dispozițiile de drept intern care nu intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii.

(11)   O aprobare specifică este valabilă pe întreg teritoriul Uniunii pentru o perioadă de până la șase ani de la data emiterii. Aprobarea specifică menționează derogările acordate în conformitate cu articolul 6, orice măsuri compensatorii și orice praguri inferioare stabilite de autoritatea competentă în conformitate cu articolul 3 alineatul (6).

Autoritatea competentă informează fără întârziere ESMA și autoritățile relevante menționate la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014 cu privire la acordarea, refuzul sau retragerea unei aprobări specifice în temeiul prezentului articol, inclusiv cu privire la orice informație specificată la primul paragraf de la prezentul alineat.

ESMA publică pe site-ul său:

| (a) | lista TSS-urilor DLT, datele de începere și de încetare a aprobărilor lor specifice, lista derogărilor acordate fiecăruia dintre acestea și orice praguri inferioare stabilite de autoritățile competente pentru fiecare dintre ele; și |
| --- | --- |

(a)

lista TSS-urilor DLT, datele de începere și de încetare a aprobărilor lor specifice, lista derogărilor acordate fiecăruia dintre acestea și orice praguri inferioare stabilite de autoritățile competente pentru fiecare dintre ele; și

| (b) | numărul total de cereri de derogare care au fost depuse în temeiul articolului 6, indicând numărul și tipurile de derogări acordate sau refuzate, împreună cu justificările în caz de refuz. |
| --- | --- |

(b)

numărul total de cereri de derogare care au fost depuse în temeiul articolului 6, indicând numărul și tipurile de derogări acordate sau refuzate, împreună cu justificările în caz de refuz.

Informațiile menționate la al treilea paragraf litera (b) se publică cu titlu anonim.

(12)   Fără a aduce atingere articolelor 8 și 44 din Directiva 2014/65/UE și articolului 20 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014, autoritatea competentă retrage o aprobare specifică sau orice derogări conexe acesteia, în cazul în care:

| (a) | a fost identificată o anomalie în funcționarea tehnologiei registrelor distribuite utilizate sau la nivelul serviciilor și al activităților realizate de operatorul unui TSS DLT, care reprezintă un risc pentru protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară, iar riscul depășește beneficiile serviciilor și ale activităților în fază experimentală; |
| --- | --- |

(a)

a fost identificată o anomalie în funcționarea tehnologiei registrelor distribuite utilizate sau la nivelul serviciilor și al activităților realizate de operatorul unui TSS DLT, care reprezintă un risc pentru protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară, iar riscul depășește beneficiile serviciilor și ale activităților în fază experimentală;

| (b) | operatorul TSS-ului DLT a încălcat condițiile aferente derogărilor; |
| --- | --- |

(b)

operatorul TSS-ului DLT a încălcat condițiile aferente derogărilor;

| (c) | operatorul TSS-ului DLT a admis la tranzacționare sau a înregistrat instrumente financiare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1); |
| --- | --- |

(c)

operatorul TSS-ului DLT a admis la tranzacționare sau a înregistrat instrumente financiare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1);

| (d) | operatorul TSS-ului DLT a depășit pragul menționat la articolul 3 alineatul (2); |
| --- | --- |

(d)

operatorul TSS-ului DLT a depășit pragul menționat la articolul 3 alineatul (2);

| (e) | operatorul TSS-ului DLT a depășit pragul menționat la articolul 3 alineatul (3) și nu a activat strategia de tranziție; sau |
| --- | --- |

(e)

operatorul TSS-ului DLT a depășit pragul menționat la articolul 3 alineatul (3) și nu a activat strategia de tranziție; sau

| (f) | operatorul TSS-ului DLT a obținut aprobarea specifică sau derogările conexe pe baza unor informații înșelătoare sau a unei omisiuni semnificative. |
| --- | --- |

(f)

operatorul TSS-ului DLT a obținut aprobarea specifică sau derogările conexe pe baza unor informații înșelătoare sau a unei omisiuni semnificative.

(13)   În cazul în care un operator al unui TSS DLT intenționează să introducă o modificare semnificativă în funcționarea tehnologiei registrelor distribuite utilizate sau a serviciilor ori a activităților respectivului CSD, iar modificarea semnificativă respectivă necesită o nouă aprobare specifică, o nouă derogare sau modificarea uneia sau mai multor derogări existente ale operatorului sau a oricărei condiții aferente unei derogări, operatorul TSS-ului DLT solicită o nouă aprobare specifică, o nouă derogare sau o modificare.

În cazul în care un operator al unui TSS DLT solicită o nouă aprobare specifică, o nouă derogare sau o modificare, se aplică procedura prevăzută la articolul 6. Cererea se soluționează de autoritatea competentă în conformitate cu prezentul articol.

Articolul 11

Cooperarea dintre operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT, autoritățile competente și ESMA

(1)   Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) nr. 909/2014 și Directivei 2014/65/UE, operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT cooperează cu autoritățile competente.

În special, operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT notifică fără întârziere autorităților lor competente după ce au luat cunoștință de oricare dintre următoarele aspecte:

| (a) | orice modificare semnificativă propusă a planului lor de afaceri, inclusiv modificări privind personalul critic, a normelor infrastructurii pieței bazate pe DLT și a condițiilor juridice; |
| --- | --- |

(a)

orice modificare semnificativă propusă a planului lor de afaceri, inclusiv modificări privind personalul critic, a normelor infrastructurii pieței bazate pe DLT și a condițiilor juridice;

| (b) | orice dovadă a accesului neautorizat, a disfuncționalității semnificative, a pierderii, a atacurilor cibernetice sau a altor amenințări cibernetice, a cazurilor de fraudă, furt sau a altor erori profesionale grave suferite de operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT; |
| --- | --- |

(b)

orice dovadă a accesului neautorizat, a disfuncționalității semnificative, a pierderii, a atacurilor cibernetice sau a altor amenințări cibernetice, a cazurilor de fraudă, furt sau a altor erori profesionale grave suferite de operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT;

| (c) | orice modificare semnificativă a informațiilor furnizate autorității competente; |
| --- | --- |

(c)

orice modificare semnificativă a informațiilor furnizate autorității competente;

| (d) | orice dificultăți tehnice sau operaționale în ceea ce privește realizarea activităților sau furnizarea serviciilor care fac obiectul aprobării specifice, inclusiv dificultățile legate de dezvoltarea sau utilizarea tehnologiei registrelor distribuite și a instrumentelor financiare bazate pe DLT; sau |
| --- | --- |

(d)

orice dificultăți tehnice sau operaționale în ceea ce privește realizarea activităților sau furnizarea serviciilor care fac obiectul aprobării specifice, inclusiv dificultățile legate de dezvoltarea sau utilizarea tehnologiei registrelor distribuite și a instrumentelor financiare bazate pe DLT; sau

| (e) | orice riscuri la adresa protecției investitorilor, a integrității pieței sau a stabilității financiare care au apărut și care nu au fost anticipate în cererea de acordare a aprobării specifice sau care nu au fost anticipate la momentul la care a fost acordată aprobarea specifică. |
| --- | --- |

(e)

orice riscuri la adresa protecției investitorilor, a integrității pieței sau a stabilității financiare care au apărut și care nu au fost anticipate în cererea de acordare a aprobării specifice sau care nu au fost anticipate la momentul la care a fost acordată aprobarea specifică.

Modificările menționate la al doilea paragraf litera (a) se notifică cu cel puțin patru luni înainte de data la care este planificată modificarea, indiferent dacă modificarea semnificativă propusă necesită sau nu o modificare a aprobării specifice sau a derogărilor ori a condițiilor aferente acestora, în conformitate cu articolul 8, 9 sau 10.

În cazul în care este notificată cu privire la aspectele enumerate la al doilea paragraf literele (a)-(e), autoritatea competentă poate solicita operatorului infrastructurii pieței bazate pe DLT să depună o cerere în conformitate cu articolul 8 alineatul (13), cu articolul 9 alineatul (13) sau cu articolul 10 alineatul (13) sau poate solicita operatorului infrastructurii pieței bazate pe DLT să ia măsuri corective, astfel cum se menționează la alineatul (3) de la prezentul articol.

(2)   Operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT furnizează autorității competente toate informațiile relevante pe care acestea le solicită.

(3)   Autoritatea competentă poate solicita orice măsură corectivă în privința planului de afaceri al operatorului infrastructurii pieței bazate pe DLT, a normelor infrastructurii pieței bazate pe DLT și a condițiilor juridice, pentru a asigura protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară. Operatorul infrastructurii pieței bazate pe DLT raportează cu privire la implementarea oricăror măsuri corective impuse de autoritatea competentă în rapoartele sale astfel cum se menționează la alineatul (4).

(4)   O dată la șase luni de la data acordării aprobării specifice, operatorul unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT transmite un raport autorității competente. Respectivul raport include:

| (a) | un rezumat al informațiilor menționate la alineatul (1) al doilea paragraf; |
| --- | --- |

(a)

un rezumat al informațiilor menționate la alineatul (1) al doilea paragraf;

| (b) | numărul și valoarea instrumentelor financiare bazate pe DLT care sunt admise la tranzacționare în cadrul unui MTF DLT sau al unui TSS DLT și numărul și valoarea instrumentelor financiare înregistrate de operatorul SS-ului DLT sau TSS-ului DLT; |
| --- | --- |

(b)

numărul și valoarea instrumentelor financiare bazate pe DLT care sunt admise la tranzacționare în cadrul unui MTF DLT sau al unui TSS DLT și numărul și valoarea instrumentelor financiare înregistrate de operatorul SS-ului DLT sau TSS-ului DLT;

| (c) | numărul și valoarea tranzacțiilor tranzacționate în cadrul MTF-ului DLT sau al TSS-ului DLT și decontate de operatorul SS-ului DLT sau al TSS-ului DLT; |
| --- | --- |

(c)

numărul și valoarea tranzacțiilor tranzacționate în cadrul MTF-ului DLT sau al TSS-ului DLT și decontate de operatorul SS-ului DLT sau al TSS-ului DLT;

| (d) | o evaluare motivată a eventualelor dificultăți întâmpinate în aplicarea legislației Uniunii în domeniul serviciilor financiare sau a dreptului intern; și |
| --- | --- |

(d)

o evaluare motivată a eventualelor dificultăți întâmpinate în aplicarea legislației Uniunii în domeniul serviciilor financiare sau a dreptului intern; și

| (e) | acțiunile întreprinse pentru punerea în aplicare a condițiilor aferente derogărilor sau pentru punerea în aplicare a oricărei măsuri compensatorii sau corective impuse de autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(e)

acțiunile întreprinse pentru punerea în aplicare a condițiilor aferente derogărilor sau pentru punerea în aplicare a oricărei măsuri compensatorii sau corective impuse de autoritatea competentă.

(5)   ESMA îndeplinește un rol de coordonare în ceea ce privește autoritățile competente, în vederea asigurării unei înțelegeri comune a tehnologiei registrelor distribuite și a infrastructurii pieței bazate pe DLT, a creării unei culturi comune a supravegherii și a unor practici de supraveghere convergente și a asigurării unor abordări coerente și a convergenței rezultatelor supravegherii.

Autoritățile competente transmit ESMA în timp util informațiile și rapoartele primite de la operatorii de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT în temeiul alineatelor (1), (2) și (4) de la prezentul articol și informează ESMA cu privire la orice măsuri luate în temeiul alineatului (3) de la prezentul articol.

ESMA informează periodic autoritățile competente cu privire la:

| (a) | orice rapoarte transmise în temeiul alineatului (4) de la prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

orice rapoarte transmise în temeiul alineatului (4) de la prezentul articol;

| (b) | orice aprobări specifice și orice derogări acordate în temeiul prezentului regulament, precum și condițiile aferente derogărilor respective; |
| --- | --- |

(b)

orice aprobări specifice și orice derogări acordate în temeiul prezentului regulament, precum și condițiile aferente derogărilor respective;

| (c) | orice refuz al unei autorități competente de a acorda o aprobare specifică sau o derogare, orice retragere a unei aprobări specifice sau a unei derogări și orice încetare a activității unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT. |
| --- | --- |

(c)

orice refuz al unei autorități competente de a acorda o aprobare specifică sau o derogare, orice retragere a unei aprobări specifice sau a unei derogări și orice încetare a activității unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT.

(6)   ESMA monitorizează aplicarea aprobărilor specifice, a oricăror derogări conexe și a condițiilor aferente acestora, precum și a oricăror măsuri compensatorii sau corective cerute de autoritățile competente. ESMA prezintă Comisiei un raport anual cu privire la modul în care astfel de aprobări specifice, derogări, condiții și măsuri compensatorii sau corective sunt aplicate în practică.

Articolul 12

Desemnarea autorităților competente

(1)   Autoritatea competentă în ceea ce privește o firmă de investiții care gestionează un MTF DLT sau un TSS DLT este autoritatea competentă desemnată de statul membru stabilit în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 55 litera (a) subpunctele (ii) și (iii) din Directiva 2014/65/UE.

(2)   Autoritatea competentă în ceea ce privește un operator de piață care gestionează un MTF DLT sau un TSS DLT este autoritatea competentă desemnată de statul membru în care este situat sediul social al operatorului de piață care gestionează MTF-ului DLT sau al TSS-ului DLT sau, în cazul în care, în conformitate cu dreptul statului membru respectiv, operatorul de piață nu are un sediu social, statul membru în care este situat sediul principal al operatorului de piață care gestionează MTF-ul DLT sau TSS-ul DLT.

(3)   Autoritatea competentă în ceea ce privește un CSD care gestionează un SS DLT sau un TSS DLT este autoritatea competentă desemnată de statul membru stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) punctul 23 din Regulamentul (UE) nr. 909/2014.

Articolul 13

Notificarea cu privire la autoritățile competente

Statele membre notifică ESMA și Comisiei autoritățile lor competente în sensul articolului 2 punctul 21 litera (c). ESMA publică o listă a respectivelor autorități competente pe site-ul său.

Articolul 14

Raportarea și reexaminarea

(1)   Până la 24 martie 2026, ESMA prezintă Comisiei un raport privind:

| (a) | funcționarea infrastructurilor pieței bazate pe DLT în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

(a)

funcționarea infrastructurilor pieței bazate pe DLT în întreaga Uniune;

| (b) | numărul de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT; |
| --- | --- |

(b)

numărul de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT;

| (c) | tipurile de derogări solicitate de infrastructurile pieței bazate pe DLT și tipurile de derogări acordate; |
| --- | --- |

(c)

tipurile de derogări solicitate de infrastructurile pieței bazate pe DLT și tipurile de derogări acordate;

| (d) | numărul și valoarea instrumentelor financiare bazate pe DLT care sunt admise la tranzacționare și care sunt înregistrate în infrastructuri ale pieței bazate pe DLT; |
| --- | --- |

(d)

numărul și valoarea instrumentelor financiare bazate pe DLT care sunt admise la tranzacționare și care sunt înregistrate în infrastructuri ale pieței bazate pe DLT;

| (e) | numărul și valoarea tranzacțiilor tranzacționate sau decontate pe infrastructuri ale pieței bazate pe DLT; |
| --- | --- |

(e)

numărul și valoarea tranzacțiilor tranzacționate sau decontate pe infrastructuri ale pieței bazate pe DLT;

| (f) | tipurile de tehnologie a registrelor distribuite utilizată și aspectele tehnice legate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite, inclusiv aspectele enumerate la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf litera (b), și privind impactul utilizării tehnologiei registrelor distribuite asupra obiectivelor de politică ale Uniunii în domeniul climei; |
| --- | --- |

(f)

tipurile de tehnologie a registrelor distribuite utilizată și aspectele tehnice legate de utilizarea tehnologiei registrelor distribuite, inclusiv aspectele enumerate la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf litera (b), și privind impactul utilizării tehnologiei registrelor distribuite asupra obiectivelor de politică ale Uniunii în domeniul climei;

| (g) | procedurile instituite de operatorii de SS-uri DLT sau TSS-uri DLT în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) litera (b); |
| --- | --- |

(g)

procedurile instituite de operatorii de SS-uri DLT sau TSS-uri DLT în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) litera (b);

| (h) | orice riscuri, vulnerabilități sau ineficiențe pe care le prezintă utilizarea tehnologiei registrelor distribuite pentru protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară, inclusiv orice noi tipuri de riscuri juridice, sistemice și operaționale, care nu sunt abordate în mod suficient de legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare, precum și orice alte efecte nedorite asupra lichidității, volatilității, protecției investitorilor, integrității pieței sau stabilității financiare; |
| --- | --- |

(h)

orice riscuri, vulnerabilități sau ineficiențe pe care le prezintă utilizarea tehnologiei registrelor distribuite pentru protecția investitorilor, integritatea pieței sau stabilitatea financiară, inclusiv orice noi tipuri de riscuri juridice, sistemice și operaționale, care nu sunt abordate în mod suficient de legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare, precum și orice alte efecte nedorite asupra lichidității, volatilității, protecției investitorilor, integrității pieței sau stabilității financiare;

| (i) | orice riscuri de arbitraj de reglementare sau orice aspecte care afectează condițiile de concurență echitabile dintre infrastructurile pieței bazate pe DLT în cadrul regimului-pilot prevăzut în prezentul regulament și dintre infrastructurile pieței bazate pe DLT și alte infrastructuri ale pieței care utilizează sisteme preexistente; |
| --- | --- |

(i)

orice riscuri de arbitraj de reglementare sau orice aspecte care afectează condițiile de concurență echitabile dintre infrastructurile pieței bazate pe DLT în cadrul regimului-pilot prevăzut în prezentul regulament și dintre infrastructurile pieței bazate pe DLT și alte infrastructuri ale pieței care utilizează sisteme preexistente;

| (j) | orice probleme legate de interoperabilitatea dintre infrastructurile de piață bazate pe DLT și alte infrastructuri care utilizează sisteme preexistente; |
| --- | --- |

(j)

orice probleme legate de interoperabilitatea dintre infrastructurile de piață bazate pe DLT și alte infrastructuri care utilizează sisteme preexistente;

| (k) | orice beneficii și costuri care rezultă din utilizarea unei tehnologii a registrelor distribuite în ceea ce privește lichiditățile suplimentare și finanțarea pentru întreprinderile nou-înființate și pentru întreprinderile mici și mijlocii, îmbunătățirea siguranței și a eficienței, a consumului de energie și reducerea riscurilor de-a lungul întregului lanț de tranzacționare și de post-tranzacționare, inclusiv în ceea ce privește înregistrarea și custodia instrumentelor financiare bazate pe DLT, trasabilitatea tranzacțiilor și o mai bună respectare a principiului privind „cunoașterea clientelei” și a procedurilor de combatere a spălării banilor, acțiunile corporative și exercitarea directă a drepturilor investitorilor prin intermediul unor contracte inteligente și funcțiile de raportare și de supraveghere la nivelul infrastructurii pieței bazate pe DLT; |
| --- | --- |

(k)

orice beneficii și costuri care rezultă din utilizarea unei tehnologii a registrelor distribuite în ceea ce privește lichiditățile suplimentare și finanțarea pentru întreprinderile nou-înființate și pentru întreprinderile mici și mijlocii, îmbunătățirea siguranței și a eficienței, a consumului de energie și reducerea riscurilor de-a lungul întregului lanț de tranzacționare și de post-tranzacționare, inclusiv în ceea ce privește înregistrarea și custodia instrumentelor financiare bazate pe DLT, trasabilitatea tranzacțiilor și o mai bună respectare a principiului privind „cunoașterea clientelei” și a procedurilor de combatere a spălării banilor, acțiunile corporative și exercitarea directă a drepturilor investitorilor prin intermediul unor contracte inteligente și funcțiile de raportare și de supraveghere la nivelul infrastructurii pieței bazate pe DLT;

| (l) | orice refuz de a acorda aprobări specifice sau derogări, orice modificare sau retragere a unor aprobări specifice sau a unor derogări, precum și orice măsuri compensatorii sau corective; |
| --- | --- |

(l)

orice refuz de a acorda aprobări specifice sau derogări, orice modificare sau retragere a unor aprobări specifice sau a unor derogări, precum și orice măsuri compensatorii sau corective;

| (m) | orice încetare a activității unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT, precum și motivele care stau la baza încetării activității; |
| --- | --- |

(m)

orice încetare a activității unei infrastructuri a pieței bazate pe DLT, precum și motivele care stau la baza încetării activității;

| (n) | caracterul adecvat al pragurilor menționate la articolul 3 și la articolul 5 alineatul (8), inclusiv implicațiile potențiale care rezultă dintr-o creștere a pragurilor respective, ținând seama, în special, de considerațiile sistemice și de diferitele tipuri de tehnologie a registrelor distribuite; și |
| --- | --- |

(n)

caracterul adecvat al pragurilor menționate la articolul 3 și la articolul 5 alineatul (8), inclusiv implicațiile potențiale care rezultă dintr-o creștere a pragurilor respective, ținând seama, în special, de considerațiile sistemice și de diferitele tipuri de tehnologie a registrelor distribuite; și

| (o) | o evaluare globală a costurilor și beneficiilor regimului-pilot prevăzut în prezentul regulament și o recomandare care să stabilească dacă și în ce condiții să continue prezentul regim-pilot. |
| --- | --- |

(o)

o evaluare globală a costurilor și beneficiilor regimului-pilot prevăzut în prezentul regulament și o recomandare care să stabilească dacă și în ce condiții să continue prezentul regim-pilot.

(2)   Pe baza raportului menționat la alineatul (1), în termen de trei luni de la primirea raportului respectiv, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului. Raportul respectiv include o analiză cost-beneficiu pentru a stabili dacă regimul-pilot prevăzut în prezentul regulament ar trebui:

| (a) | prelungit pentru o perioadă suplimentară de până la trei ani; |
| --- | --- |

(a)

prelungit pentru o perioadă suplimentară de până la trei ani;

| (b) | extins la alte tipuri de instrumente financiare care pot fi emise, înregistrate, transferate sau stocate utilizând tehnologia registrelor distribuite; |
| --- | --- |

(b)

extins la alte tipuri de instrumente financiare care pot fi emise, înregistrate, transferate sau stocate utilizând tehnologia registrelor distribuite;

| (c) | modificat; |
| --- | --- |

(c)

modificat;

| (d) | să devină permanent prin introducerea de modificări corespunzătoare în legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare; sau |
| --- | --- |

(d)

să devină permanent prin introducerea de modificări corespunzătoare în legislația Uniunii în domeniul serviciilor financiare; sau

| (e) | eliminat, inclusiv toate aprobările specifice acordate în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(e)

eliminat, inclusiv toate aprobările specifice acordate în temeiul prezentului regulament.

În raportul său, Comisia poate propune orice modificare adecvată a legislației Uniunii în domeniul serviciilor financiare sau armonizarea legislațiilor naționale care ar facilita utilizarea tehnologiei registrelor distribuite în sectorul financiar, precum și orice măsuri necesare pentru tranziția infrastructurilor pieței bazate pe DLT în momentul expirării regimului-pilot prevăzut în prezentul regulament.

În cazul în care prezentul regim-pilot este prelungit pentru o perioadă suplimentară, astfel cum se prevede la prezentul alineat primul paragraf litera (a), Comisia solicită ESMA să prezinte un raport suplimentar în conformitate cu alineatul (1), cel târziu cu trei luni înainte de încheierea perioadei de prelungire. La primirea raportului respectiv, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport suplimentar în conformitate cu prezentul alineat.

Articolul 15

Rapoarte intermediare

ESMA publică anual rapoarte intermediare cu scopul de a furniza participanților la piață informații privind funcționarea piețelor, de a remedia comportamentul incorect al operatorilor de infrastructuri ale pieței bazate pe DLT, de a oferi precizări cu privire la aplicarea prezentului regulament și de a actualiza indicațiile anterioare în funcție de evoluția tehnologiei registrelor distribuite. Rapoartele respective oferă, de asemenea, o prezentare generală a aplicării regimului-pilot prevăzut în prezentul regulament, punând accentul pe tendințele și riscurile emergente, și sunt prezentate Parlamentului European, Consiliului și Comisiei. Primul astfel de raport se publică până la 24 martie 2024.

Articolul 16

Modificarea Regulamentului (UE) nr. 600/2014

La articolul 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În cazul în care Comisia consideră că nu este nevoie să se excludă instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă din domeniul de aplicare al articolelor 35 și 36, în conformitate cu articolul 52 alineatul (12), o CPC sau un loc de tranzacționare poate, înainte de 22 iunie 2022, să solicite autorității sale competente aprobarea de a se prevala de regimul de tranziție. Autoritatea competentă, ținând seama de riscurile la adresa bunei funcționări a CPC sau a locului de tranzacționare relevant care rezultă din aplicarea drepturilor de acces în temeiul articolului 35 sau 36 în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă, poate decide ca articolul 35 sau 36 să nu se aplice CPC relevante sau, respectiv, locului de tranzacționare relevant în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă, pentru o perioadă de tranziție care se încheie la 3 iulie 2023. În cazul în care autoritatea competentă decide să aprobe o astfel de perioadă de tranziție, CPC sau locul de tranzacționare nu poate beneficia de drepturile de acces acordate în temeiul articolului 35 sau 36 în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă pe durata perioadei de tranziție. Autoritatea competentă notifică ESMA și, în cazul unei CPC, colegiului de autorități competente pentru CPC respectivă, ori de câte ori aprobă o perioadă de tranziție.”

Articolul 17

Modificarea Regulamentului (UE) nr. 909/2014

La articolul 76 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 909/2014, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Fiecare dintre măsurile de disciplină în materie de decontare menționate la articolul 7 alineatele (1)-(13) se aplică de la data aplicării specificată pentru fiecare măsură de disciplină în materie de decontare în actul delegat adoptat de Comisie în temeiul articolului 7 alineatul (15).”

Articolul 18

Modificarea Directivei 2014/65/UE

Directiva 2014/65/UE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 4 alineatul (1), punctul 15 se înlocuiește cu următorul text:






  „15. | «instrumente financiare» înseamnă instrumentele menționate în anexa I secțiunea C, inclusiv astfel de instrumente care sunt emise prin intermediul tehnologiei registrelor distribuite;”. |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 4 alineatul (1), punctul 15 se înlocuiește cu următorul text:

„15.

«instrumente financiare» înseamnă instrumentele menționate în anexa I secțiunea C, inclusiv astfel de instrumente care sunt emise prin intermediul tehnologiei registrelor distribuite;”.

| 2. | La articolul 93 se introduce următorul alineat:

  „(3a)   Până la 23 martie 2023, statele membre adoptă și publică dispozițiile necesare pentru a se conforma articolului 4 alineatul (1) punctul 15 și le comunică Comisiei. Statele membre aplică dispozițiile respective de la 23 martie 2023.
  Prin derogare de la primul paragraf, statele membre care nu pot adopta dispozițiile necesare pentru a se conforma articolului 4 alineatul (1) punctul 15 până la 23 martie 2023, deoarece procedurile lor legislative durează mai mult de nouă luni, beneficiază de o prelungire de maximum șase luni de la 23 martie 2023, cu condiția ca acestea să notifice Comisiei necesitatea de a beneficia de prelungirea respectivă până la 23 martie 2023.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 93 se introduce următorul alineat:

„(3a)   Până la 23 martie 2023, statele membre adoptă și publică dispozițiile necesare pentru a se conforma articolului 4 alineatul (1) punctul 15 și le comunică Comisiei. Statele membre aplică dispozițiile respective de la 23 martie 2023.

Prin derogare de la primul paragraf, statele membre care nu pot adopta dispozițiile necesare pentru a se conforma articolului 4 alineatul (1) punctul 15 până la 23 martie 2023, deoarece procedurile lor legislative durează mai mult de nouă luni, beneficiază de o prelungire de maximum șase luni de la 23 martie 2023, cu condiția ca acestea să notifice Comisiei necesitatea de a beneficia de prelungirea respectivă până la 23 martie 2023.”

Articolul 19

Intrarea în vigoare și aplicarea

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Se aplică de la 23 martie 2023, cu excepția:

| (a) | articolului 8 alineatul (5), al articolului 9 alineatul (5), al articolului 10 alineatul (6) și al articolului 17, care se aplică de la 22 iunie 2022; și |
| --- | --- |

(a)

articolului 8 alineatul (5), al articolului 9 alineatul (5), al articolului 10 alineatul (6) și al articolului 17, care se aplică de la 22 iunie 2022; și

| (b) | articolului 16, care se aplică de la 4 iulie 2021. |
| --- | --- |

(b)

articolului 16, care se aplică de la 4 iulie 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 mai 2022.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

B. LE MAIRE

---

(1)  
  JO C 244, 22.6.2021, p. 4.

1

(2)  
  JO C 155, 30.4.2021, p. 31.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 24 martie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 12 aprilie 2022.

3

(4)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 privind vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit (JO L 86, 24.3.2012, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei (JO L 173, 12.6.2014, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 909/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind îmbunătățirea decontării titlurilor de valoare în Uniunea Europeană și privind depozitarii centrali de titluri de valoare și de modificare a Directivelor 98/26/CE și 2014/65/UE și a Regulamentului (UE) nr. 236/2012 (JO L 257, 28.8.2014, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (UE) 2017/1129 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2017 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată, și de abrogare a Directivei 2003/71/CE (JO L 168, 30.6.2017, p. 12).

8

(9)  Directiva 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 1998 privind caracterul definitiv al decontării în sistemele de plăți și de decontare a titlurilor de valoare (JO L 166, 11.6.1998, p. 45).

9

(10)  Directiva 2013/50/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 de modificare a Directivei 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată, a Directivei 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și a Directivei 2007/14/CE a Comisiei de stabilire a normelor de aplicare a anumitor dispoziții ale Directivei 2004/109/CE (JO L 294, 6.11.2013, p. 13).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

11

(12)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

12

(13)  Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

13

(14)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

14

(15)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

15

(16)  Regulamentul (UE) 2021/23 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un cadru pentru redresarea și rezoluția contrapărților centrale și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1095/2010, (UE) nr. 648/2012, (UE) nr. 600/2014, (UE) nr. 806/2014 și (UE) 2015/2365 și a Directivelor 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2007/36/CE, 2014/59/UE și (UE) 2017/1132 (JO L 22, 22.1.2021, p. 1).

16

(17)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

17

(18)  Regulamentul (UE) 2019/2033 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 noiembrie 2019 privind cerințele prudențiale ale firmelor de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 575/2013, (UE) nr. 600/2014 și (UE) nr. 806/2014 (JO L 314, 5.12.2019, p. 1).

18

(19)  Directiva (UE) 2019/2034 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 noiembrie 2019 privind supravegherea prudențială a firmelor de investiții și de modificare a Directivelor 2002/87/CE, 2009/65/CE, 2011/61/UE, 2013/36/UE, 2014/59/UE și 2014/65/UE (JO L 314, 5.12.2019, p. 64).

19

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 2.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 151/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 151/34

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/859 AL COMISIEI

din 24 mai 2022

de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) și articolul 12,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit o nomenclatură combinată a mărfurilor („NC”) care respectă, în același timp, atât cerințele Tarifului vamal comun, cât și cerințele statisticilor de comerț exterior ale Uniunii, precum și alte altor politici ale Uniunii referitoare la importul și exportul de mărfuri. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit o nomenclatură combinată a mărfurilor („NC”) care respectă, în același timp, atât cerințele Tarifului vamal comun, cât și cerințele statisticilor de comerț exterior ale Uniunii, precum și alte altor politici ale Uniunii referitoare la importul și exportul de mărfuri.

| (2) | NC se bazează pe nomenclatura Sistemului armonizat al Organizației Mondiale a Vămilor („SA”), care a fost modificată în temeiul Recomandării din 28 iunie 2019 a Consiliului de Cooperare Vamală („SA 2022”). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1832 al Comisiei (2), care a înlocuit anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 începând cu 1 ianuarie 2022, a pus în aplicare modificările respective în versiunea din 2022 a NC („NC 2022”). |
| --- | --- |

(2)

NC se bazează pe nomenclatura Sistemului armonizat al Organizației Mondiale a Vămilor („SA”), care a fost modificată în temeiul Recomandării din 28 iunie 2019 a Consiliului de Cooperare Vamală („SA 2022”). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1832 al Comisiei (2), care a înlocuit anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 începând cu 1 ianuarie 2022, a pus în aplicare modificările respective în versiunea din 2022 a NC („NC 2022”).

| (3) | În SA 2022, a fost creată o subpoziție separată 4421 20 00 pentru „sicrie”. În NC 2021, „sicriele din placă fibrolemnoasă” au fost clasificate la codul NC 4421 99 10 cu un nivel al taxei vamale de 4 %, în timp ce „sicriele din alte materiale” au fost clasificate la codul NC 4421 99 91 cu mențiunea „scutire” în coloana privind nivelul taxei vamale. Prin modificările aduse SA 2022, în NC 2022, „sicriele din placă fibrolemnoasă” au fost transferate la noul cod NC 4421 20 00, cu mențiunea „scutire” în coloana privind nivelul taxei vamale. |
| --- | --- |

(3)

În SA 2022, a fost creată o subpoziție separată 4421 20 00 pentru „sicrie”. În NC 2021, „sicriele din placă fibrolemnoasă” au fost clasificate la codul NC 4421 99 10 cu un nivel al taxei vamale de 4 %, în timp ce „sicriele din alte materiale” au fost clasificate la codul NC 4421 99 91 cu mențiunea „scutire” în coloana privind nivelul taxei vamale. Prin modificările aduse SA 2022, în NC 2022, „sicriele din placă fibrolemnoasă” au fost transferate la noul cod NC 4421 20 00, cu mențiunea „scutire” în coloana privind nivelul taxei vamale.

| (4) | Pentru a impune, în 2022, același tratament tarifar ca în NC 2021, este necesar să se modifice NC 2022 pentru a se ține seama de modificările aduse SA 2022 și să se prevadă o subdiviziune separată pentru „sicriele din placă fibrolemnoasă”. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a impune, în 2022, același tratament tarifar ca în NC 2021, este necesar să se modifice NC 2022 pentru a se ține seama de modificările aduse SA 2022 și să se prevadă o subdiviziune separată pentru „sicriele din placă fibrolemnoasă”.

| (5) | În SA 2022, a fost creată o poziție separată 8485 pentru „Mașini pentru fabricație aditivă”, cunoscute și sub denumirea de „imprimante 3D”, care a fost împărțită în diferite categorii în funcție de diferitele depuneri de materiale (de exemplu, „prin depunere de metal”, „prin depunere de ipsos, ciment, ceramică sau sticlă” etc.). Crearea poziției 8485 a implicat transferul acestor mașini de la diferite subpoziții ale NC 2021 (3) și crearea unor coduri NC specifice pentru a le acorda același tratament tarifar ca în NC 2021. |
| --- | --- |

(5)

În SA 2022, a fost creată o poziție separată 8485 pentru „Mașini pentru fabricație aditivă”, cunoscute și sub denumirea de „imprimante 3D”, care a fost împărțită în diferite categorii în funcție de diferitele depuneri de materiale (de exemplu, „prin depunere de metal”, „prin depunere de ipsos, ciment, ceramică sau sticlă” etc.). Crearea poziției 8485 a implicat transferul acestor mașini de la diferite subpoziții ale NC 2021 (3) și crearea unor coduri NC specifice pentru a le acorda același tratament tarifar ca în NC 2021.

| (6) | În NC 2021, „mașinile pentru fabricație aditivă cu depunere de nisip, ciment sau alte minerale” au fost clasificate la subpoziția 8474 80 90„Altele”, cu mențiunea „scutire” în coloana privind nivelul taxei vamale. În urma modificărilor aduse SA 2022, aceste produse sunt clasificate, în NC 2022, la noua subpoziție 8485 80 00, cu un nivel al taxei vamale de 1,7 %. |
| --- | --- |

(6)

În NC 2021, „mașinile pentru fabricație aditivă cu depunere de nisip, ciment sau alte minerale” au fost clasificate la subpoziția 8474 80 90„Altele”, cu mențiunea „scutire” în coloana privind nivelul taxei vamale. În urma modificărilor aduse SA 2022, aceste produse sunt clasificate, în NC 2022, la noua subpoziție 8485 80 00, cu un nivel al taxei vamale de 1,7 %.

| (7) | Pentru a continua să se acorde același tratament tarifar ca în 2021 respectivelor „mașini pentru fabricație aditivă cu depunere de nisip, ciment sau alte produse minerale”, este necesar să se modifice NC 2022 prin prevederea unei subdiviziuni separate scutite de taxe vamale. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a continua să se acorde același tratament tarifar ca în 2021 respectivelor „mașini pentru fabricație aditivă cu depunere de nisip, ciment sau alte produse minerale”, este necesar să se modifice NC 2022 prin prevederea unei subdiviziuni separate scutite de taxe vamale.

| (8) | În plus, în NC 2022, părțile acestor mașini trebuie de asemenea să beneficieze de același tratament tarifar ca în NC 2021. Prin urmare, este necesar să se modifice descrierea codului NC 8485 90 10 pentru a include în acesta părțile „mașinilor pentru fabricație aditivă cu depunere de nisip, ciment sau alte produse minerale”. |
| --- | --- |

(8)

În plus, în NC 2022, părțile acestor mașini trebuie de asemenea să beneficieze de același tratament tarifar ca în NC 2021. Prin urmare, este necesar să se modifice descrierea codului NC 8485 90 10 pentru a include în acesta părțile „mașinilor pentru fabricație aditivă cu depunere de nisip, ciment sau alte produse minerale”.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 trebuie modificat în consecință.

| (10) | Pentru a se asigura că tratamentul tarifar pentru imprimantele 3D și părțile acestora este același în 2022 ca în 2021, modificările corespunzătoare trebuie să se aplice de la 1 ianuarie 2022. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a se asigura că tratamentul tarifar pentru imprimantele 3D și părțile acestora este același în 2022 ca în 2021, modificările corespunzătoare trebuie să se aplice de la 1 ianuarie 2022.

| (11) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Punctul 2 din anexă se aplică de la 1 ianuarie 2022.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 mai 2022.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Gerassimos THOMAS

Director general

Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală

---

(1)  
  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1832 al Comisiei din 12 octombrie 2021 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 385, 29.10.2021, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1577 al Comisiei din 21 septembrie 2020 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 361, 30.10.2020, p. 1).

3

---

ANEXĂ

| 1. | În anexa I partea II la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, rubrica referitoare la codul 4421 20 00 se înlocuiește cu următorul text:








  Codul NC | Descriere | Rata dreptului convențional (%) | Unitate suplimentară |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „4421 20 00 | – Sicrie | Scutire (1) | p/st |

1.

În anexa I partea II la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, rubrica referitoare la codul 4421 20 00 se înlocuiește cu următorul text:

Codul NC

Descriere

Rata dreptului convențional (%)

Unitate suplimentară

„4421 20 00

– Sicrie

Scutire (1)

p/st

| 2. | În anexa I partea II la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, rubricile referitoare la codurile 8485 80 00-8485 90 90 se înlocuiesc cu următorul text:








  Codul NC | Descriere | Rata dreptului convențional (%) | Unitate suplimentară |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| „8485 80 00 | Altele |

2.

În anexa I partea II la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, rubricile referitoare la codurile 8485 80 00-8485 90 90 se înlocuiesc cu următorul text:

Codul NC

Descriere

Rata dreptului convențional (%)

Unitate suplimentară

1

2

3

4

„8485 80 00

Altele

1,7  (2)

p/st

8485 90

| Părți: |
| --- |

Părți:

8485 90 10

| – – | Părți ale mașinilor de la subpoziția 8485 30 10 ; Părți ale mașinilor pentru fabricație aditivă cu depunere de nisip, ciment sau alte produse minerale |
| --- | --- |

– –

Părți ale mașinilor de la subpoziția 8485 30 10 ; Părți ale mașinilor pentru fabricație aditivă cu depunere de nisip, ciment sau alte produse minerale

Scutire

p/st

8485 90 90

| – – | Altele |
| --- | --- |

– –

Altele

1,7

p/st

---

(1)  Din placă fibrolemnoasă: 4.”

(2)  Mașini pentru fabricație aditivă cu depunere de nisip, ciment sau alte produse minerale: Scutire.”

---

| 2.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 151/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 151/37

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/860 AL COMISIEI

din 1 iunie 2022

de modificare a anexei III la Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind adaosul de vitamine și minerale, precum și de anumite substanțe de alt tip în produsele alimentare (1), în special articolul 8 alineatul (2) litera (a) punctul (ii) și litera (b),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006, din proprie inițiativă sau pe baza informațiilor furnizate de statele membre, Comisia poate să inițieze o procedură pentru a include o substanță sau un ingredient care conține o substanță, care nu este vitamină sau mineral, în anexa III la regulamentul respectiv care conține substanțele a căror utilizare în alimente este interzisă, restricționată sau aflată sub controlul Uniunii, în cazul în care respectiva substanță este asociată cu un risc potențial pentru consumatori, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006, din proprie inițiativă sau pe baza informațiilor furnizate de statele membre, Comisia poate să inițieze o procedură pentru a include o substanță sau un ingredient care conține o substanță, care nu este vitamină sau mineral, în anexa III la regulamentul respectiv care conține substanțele a căror utilizare în alimente este interzisă, restricționată sau aflată sub controlul Uniunii, în cazul în care respectiva substanță este asociată cu un risc potențial pentru consumatori, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006.

| (2) | În 2010, Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) i s-a solicitat să emită un aviz privind fundamentarea științifică a unei mențiuni de sănătate referitoare la monacolina K, transmis în temeiul articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (2). La 30 iunie 2011 (3), autoritatea a emis un aviz științific privind fundamentarea unei mențiuni de sănătate referitoare la relația dintre monacolina K din orezul fermentat cu drojdie roșie și menținerea concentrațiilor normale de colesterol-LDL în sânge. Autoritatea a concluzionat că s-a stabilit existența unei relații cauză-efect între consumul de monacolină K din orezul fermentat cu drojdie roșie și menținerea unor concentrații normale de colesterol-LDL în sânge la un consum de 10 mg zilnic. |
| --- | --- |

(2)

În 2010, Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) i s-a solicitat să emită un aviz privind fundamentarea științifică a unei mențiuni de sănătate referitoare la monacolina K, transmis în temeiul articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (2). La 30 iunie 2011 (3), autoritatea a emis un aviz științific privind fundamentarea unei mențiuni de sănătate referitoare la relația dintre monacolina K din orezul fermentat cu drojdie roșie și menținerea concentrațiilor normale de colesterol-LDL în sânge. Autoritatea a concluzionat că s-a stabilit existența unei relații cauză-efect între consumul de monacolină K din orezul fermentat cu drojdie roșie și menținerea unor concentrații normale de colesterol-LDL în sânge la un consum de 10 mg zilnic.

| (3) | În 2012, autorității i s-a solicitat să emită un aviz cu privire la fundamentarea științifică a unei mențiuni de sănătate transmise în temeiul articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 referitoare la combinația de ingrediente, printre care monacolina K din orezul fermentat cu drojdie roșie. La 12 iulie 2013 (4), autoritatea a emis un aviz științific care stabilește existența unei relații cauză-efect între consumul unui produs care conține 2 mg de monacolină K din orez fermentat cu drojdie roșie în combinație cu alte ingrediente și reducerea concentrațiilor de colesterol-LDL din sânge. |
| --- | --- |

(3)

În 2012, autorității i s-a solicitat să emită un aviz cu privire la fundamentarea științifică a unei mențiuni de sănătate transmise în temeiul articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 referitoare la combinația de ingrediente, printre care monacolina K din orezul fermentat cu drojdie roșie. La 12 iulie 2013 (4), autoritatea a emis un aviz științific care stabilește existența unei relații cauză-efect între consumul unui produs care conține 2 mg de monacolină K din orez fermentat cu drojdie roșie în combinație cu alte ingrediente și reducerea concentrațiilor de colesterol-LDL din sânge.

| (4) | În avizele științifice menționate mai sus, în ceea ce privește restricțiile de utilizare, autoritatea a făcut trimitere la Rezumatul caracteristicilor produsului (RCP) pentru medicamentele care conțin lovastatină disponibile pe piața Uniunii, întrucât autoritatea a considerat că monacolina K sub formă de lactonă este identică cu lovastatina. RCP pune la dispoziția personalului medical specializat informații cu privire la utilizarea sigură și eficace a acestor produse cu efect medicamentos. RCP pentru medicamentele care conțin lovastatină descrie proprietățile și condițiile de utilizare aprobate oficial și include avertismente și precauții speciale de utilizare care se referă la riscul de miopatie/rabdomioliză, care este crescut prin utilizarea concomitentă a lovastatinei cu anumite alte medicamente, și descurajează utilizarea lovastatinei de către femeile însărcinate și lactante. |
| --- | --- |

(4)

În avizele științifice menționate mai sus, în ceea ce privește restricțiile de utilizare, autoritatea a făcut trimitere la Rezumatul caracteristicilor produsului (RCP) pentru medicamentele care conțin lovastatină disponibile pe piața Uniunii, întrucât autoritatea a considerat că monacolina K sub formă de lactonă este identică cu lovastatina. RCP pune la dispoziția personalului medical specializat informații cu privire la utilizarea sigură și eficace a acestor produse cu efect medicamentos. RCP pentru medicamentele care conțin lovastatină descrie proprietățile și condițiile de utilizare aprobate oficial și include avertismente și precauții speciale de utilizare care se referă la riscul de miopatie/rabdomioliză, care este crescut prin utilizarea concomitentă a lovastatinei cu anumite alte medicamente, și descurajează utilizarea lovastatinei de către femeile însărcinate și lactante.

| (5) | În cursul discuțiilor din cadrul grupului de lucru privind mențiunile nutriționale și de sănătate cu privire la avizele științifice menționate anterior, statele membre au semnalat eventuale probleme de siguranță asociate consumului de alimente care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie. |
| --- | --- |

(5)

În cursul discuțiilor din cadrul grupului de lucru privind mențiunile nutriționale și de sănătate cu privire la avizele științifice menționate anterior, statele membre au semnalat eventuale probleme de siguranță asociate consumului de alimente care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie.

| (6) | Orezul fermentat cu drojdie roșie este obținut prin fermentarea orezului cu drojdii, în principal cu Monascus purpureus, având ca rezultat producerea de monacoline, dintre care cea mai abundentă este monacolina K. El este utilizat în mod tradițional în China drept colorant alimentar și ca remediu tradițional pentru a promova digestia și circulația sângelui. În UE nu este autorizat pentru utilizare drept colorant alimentar deoarece nu este inclus în lista Uniunii din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5) privind aditivii alimentari. Suplimentele alimentare care conțin preparate din orez fermentat cu drojdie roșie au fost comercializate și consumate la un nivel semnificativ înainte de 15 mai 1997 și, prin urmare, nu fac obiectul Regulamentului (UE) 2015/2283 al Parlamentului European și al Consiliului (6) privind alimentele noi. Utilizarea preparatelor din orez fermentat cu drojdie roșie în alte categorii de alimente face obiectul unei autorizări în temeiul Regulamentului (UE) 2015/2283 privind alimentele noi. Aplicarea dispozițiilor prezentului regulament nu aduce atingere Regulamentului (UE) 2015/2283 și Regulamentului (CE) nr. 1333/2008. |
| --- | --- |

(6)

Orezul fermentat cu drojdie roșie este obținut prin fermentarea orezului cu drojdii, în principal cu Monascus purpureus, având ca rezultat producerea de monacoline, dintre care cea mai abundentă este monacolina K. El este utilizat în mod tradițional în China drept colorant alimentar și ca remediu tradițional pentru a promova digestia și circulația sângelui. În UE nu este autorizat pentru utilizare drept colorant alimentar deoarece nu este inclus în lista Uniunii din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5) privind aditivii alimentari. Suplimentele alimentare care conțin preparate din orez fermentat cu drojdie roșie au fost comercializate și consumate la un nivel semnificativ înainte de 15 mai 1997 și, prin urmare, nu fac obiectul Regulamentului (UE) 2015/2283 al Parlamentului European și al Consiliului (6) privind alimentele noi. Utilizarea preparatelor din orez fermentat cu drojdie roșie în alte categorii de alimente face obiectul unei autorizări în temeiul Regulamentului (UE) 2015/2283 privind alimentele noi. Aplicarea dispozițiilor prezentului regulament nu aduce atingere Regulamentului (UE) 2015/2283 și Regulamentului (CE) nr. 1333/2008.

| (7) | Comisia a inițiat, din proprie inițiativă, procedura prevăzută la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 pentru monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie deoarece a considerat că, pe baza informațiilor disponibile furnizate de statele membre în cursul unei consultări privind siguranța monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie, au fost îndeplinite condițiile și cerințele necesare prevăzute la articolul 8 din regulamentul respectiv și la articolele 3 și 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 307/2012 al Comisiei (7). Aceste informații disponibile au inclus un aviz din partea Agenției franceze pentru securitatea sanitară a alimentației, mediului și muncii (ANSES) privind riscul asociat prezenței „orezului fermentat cu drojdie roșie” în suplimentele alimentare (8). Avizul respectiv a concluzionat că „din cauza compoziției orezului fermentat cu drojdie roșie, în particular: prezența monacolinei K (numită și lovastatină atunci când este comercializată ca medicament) care are aceleași efecte adverse ca și statinele; prezența în diverse concentrații a celorlalte monacoline, compuși a căror siguranță nu a fost stabilită, consumul de „orez fermentat cu drojdie roșie” expune unii consumatori la un risc pentru sănătate”. Informațiile disponibile au inclus și un raport științific consultativ adoptat de Consiliul sanitar superior al Belgiei la 13 februarie 2016 (9), care conține o evaluare a presupuselor efecte benefice și a posibilei toxicități a suplimentelor alimentare pe bază de orez fermentat cu drojdie roșie pentru populația belgiană. Raportul respectiv se referă la riscul asociat prezenței monacolinelor, în special a monacolinei K, în orezul fermentat cu drojdie roșie, care include efecte adverse identice cu cele observate la pacienții care iau statine și se referă la un risc mai mare de apariție a unor efecte toxice la anumite grupuri vulnerabile, cum ar fi femeile însărcinate, persoanele care suferă de afecțiuni hepatice, renale și musculare, persoanele cu vârsta de peste 70 de ani, precum și copiii și adolescenții. O altă evaluare științifică relevantă a fost efectuată de organizația germană de finanțare a cercetării DFG în 2013 (10), care a concluzionat că „orezul fermentat cu mucegai roșu nu este un aliment/supliment alimentar sigur”. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a inițiat, din proprie inițiativă, procedura prevăzută la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 pentru monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie deoarece a considerat că, pe baza informațiilor disponibile furnizate de statele membre în cursul unei consultări privind siguranța monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie, au fost îndeplinite condițiile și cerințele necesare prevăzute la articolul 8 din regulamentul respectiv și la articolele 3 și 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 307/2012 al Comisiei (7). Aceste informații disponibile au inclus un aviz din partea Agenției franceze pentru securitatea sanitară a alimentației, mediului și muncii (ANSES) privind riscul asociat prezenței „orezului fermentat cu drojdie roșie” în suplimentele alimentare (8). Avizul respectiv a concluzionat că „din cauza compoziției orezului fermentat cu drojdie roșie, în particular: prezența monacolinei K (numită și lovastatină atunci când este comercializată ca medicament) care are aceleași efecte adverse ca și statinele; prezența în diverse concentrații a celorlalte monacoline, compuși a căror siguranță nu a fost stabilită, consumul de „orez fermentat cu drojdie roșie” expune unii consumatori la un risc pentru sănătate”. Informațiile disponibile au inclus și un raport științific consultativ adoptat de Consiliul sanitar superior al Belgiei la 13 februarie 2016 (9), care conține o evaluare a presupuselor efecte benefice și a posibilei toxicități a suplimentelor alimentare pe bază de orez fermentat cu drojdie roșie pentru populația belgiană. Raportul respectiv se referă la riscul asociat prezenței monacolinelor, în special a monacolinei K, în orezul fermentat cu drojdie roșie, care include efecte adverse identice cu cele observate la pacienții care iau statine și se referă la un risc mai mare de apariție a unor efecte toxice la anumite grupuri vulnerabile, cum ar fi femeile însărcinate, persoanele care suferă de afecțiuni hepatice, renale și musculare, persoanele cu vârsta de peste 70 de ani, precum și copiii și adolescenții. O altă evaluare științifică relevantă a fost efectuată de organizația germană de finanțare a cercetării DFG în 2013 (10), care a concluzionat că „orezul fermentat cu mucegai roșu nu este un aliment/supliment alimentar sigur”.

| (8) | Prin urmare, în 2017, în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006, Comisia a solicitat autorității să emită un aviz științific privind evaluarea siguranței monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, în 2017, în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006, Comisia a solicitat autorității să emită un aviz științific privind evaluarea siguranței monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie.

| (9) | La 25 iunie 2018 (11), autoritatea a adoptat un aviz științific privind siguranța monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie. Autoritatea a considerat că monacolina K sub formă de lactonă este identică cu lovastatina, substanța activă din mai multe medicamente autorizate în UE pentru tratamentul hipercolesterolemiei. Monacolina K din orezul fermentat cu drojdie roșie este disponibilă în suplimente alimentare la diverse doze zilnice recomandate pentru efectul ei asupra menținerii nivelurilor sanguine normale de colesterol-LDL. Pe baza informațiilor disponibile, autoritatea a concluzionat că aportul de monacoline din orezul fermentat cu drojdie roșie prin suplimente alimentare ar putea duce la o expunere estimată la monacolină K în intervalul dozelor terapeutice de lovastatină. Autoritatea a remarcat că profilul efectelor adverse ale orezului fermentat cu drojdie roșie este similar cu cel al lovastatinei. Ea a raportat, prin consultarea a patru surse (12) de rapoarte de caz, că cele mai importante țesuturi și organe afectate de evenimentele adverse au fost țesutul musculo-scheletic și conjunctiv (inclusiv prin rabdomioliză), ficatul, sistemul nervos, tractul gastro-intestinal, tegumentul și țesutul subcutanat, în ordinea descrescătoare a frecvenței lor. Autoritatea a considerat că informațiile disponibile privind efectele adverse raportate la oameni au fost considerate suficiente pentru a concluziona că monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie, atunci când sunt utilizate ca suplimente alimentare, au reprezentat o problemă de siguranță semnificativă la nivelul de utilizare de 10 mg/zi. Autoritatea a luat în considerare și faptul că au fost raportate cazuri individuale de reacții adverse severe la monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie la niveluri de consum mici, de la 3 mg/zi, realizate într-o perioadă cuprinsă între 2 săptămâni și 1 an, și că au apărut cazuri de rabdomioliză, hepatită și afecțiuni cutanate care au necesitat spitalizare. |
| --- | --- |

(9)

La 25 iunie 2018 (11), autoritatea a adoptat un aviz științific privind siguranța monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie. Autoritatea a considerat că monacolina K sub formă de lactonă este identică cu lovastatina, substanța activă din mai multe medicamente autorizate în UE pentru tratamentul hipercolesterolemiei. Monacolina K din orezul fermentat cu drojdie roșie este disponibilă în suplimente alimentare la diverse doze zilnice recomandate pentru efectul ei asupra menținerii nivelurilor sanguine normale de colesterol-LDL. Pe baza informațiilor disponibile, autoritatea a concluzionat că aportul de monacoline din orezul fermentat cu drojdie roșie prin suplimente alimentare ar putea duce la o expunere estimată la monacolină K în intervalul dozelor terapeutice de lovastatină. Autoritatea a remarcat că profilul efectelor adverse ale orezului fermentat cu drojdie roșie este similar cu cel al lovastatinei. Ea a raportat, prin consultarea a patru surse (12) de rapoarte de caz, că cele mai importante țesuturi și organe afectate de evenimentele adverse au fost țesutul musculo-scheletic și conjunctiv (inclusiv prin rabdomioliză), ficatul, sistemul nervos, tractul gastro-intestinal, tegumentul și țesutul subcutanat, în ordinea descrescătoare a frecvenței lor. Autoritatea a considerat că informațiile disponibile privind efectele adverse raportate la oameni au fost considerate suficiente pentru a concluziona că monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie, atunci când sunt utilizate ca suplimente alimentare, au reprezentat o problemă de siguranță semnificativă la nivelul de utilizare de 10 mg/zi. Autoritatea a luat în considerare și faptul că au fost raportate cazuri individuale de reacții adverse severe la monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie la niveluri de consum mici, de la 3 mg/zi, realizate într-o perioadă cuprinsă între 2 săptămâni și 1 an, și că au apărut cazuri de rabdomioliză, hepatită și afecțiuni cutanate care au necesitat spitalizare.

| (10) | Pe baza informațiilor disponibile și a mai multor incertitudini evidențiate în avizul ei, autoritatea nu a fost în măsură să ofere consiliere cu privire la consumul zilnic de monacoline din orezul fermentat cu drojdie roșie care să nu genereze preocupări cu privire la efectele nocive asupra sănătății, pentru populația generală și, după caz, pentru subgrupurile vulnerabile ale populației, astfel cum a solicitat Comisia. Autoritatea a explicat că există incertitudini cu privire la compoziția și conținutul de monacoline din suplimentele alimentare care conțin orez fermentat cu drojdie roșie și că monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie sunt utilizate în produse cu mai multe ingrediente, ale căror componente nu au fost evaluate integral, individual sau în combinație. În plus, din cauza lipsei de date, utilizarea în condiții de siguranță a monacolinelor la anumite grupuri vulnerabile de consumatori nu poate fi evaluată și există incertitudini cu privire la efectele consumului concomitent de suplimente alimentare pe bază de orez fermentat cu drojdie roșie împreună cu alimente sau medicamente care inhibă enzima (CYP3A4) care este implicată în metabolismul monacolinelor. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza informațiilor disponibile și a mai multor incertitudini evidențiate în avizul ei, autoritatea nu a fost în măsură să ofere consiliere cu privire la consumul zilnic de monacoline din orezul fermentat cu drojdie roșie care să nu genereze preocupări cu privire la efectele nocive asupra sănătății, pentru populația generală și, după caz, pentru subgrupurile vulnerabile ale populației, astfel cum a solicitat Comisia. Autoritatea a explicat că există incertitudini cu privire la compoziția și conținutul de monacoline din suplimentele alimentare care conțin orez fermentat cu drojdie roșie și că monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie sunt utilizate în produse cu mai multe ingrediente, ale căror componente nu au fost evaluate integral, individual sau în combinație. În plus, din cauza lipsei de date, utilizarea în condiții de siguranță a monacolinelor la anumite grupuri vulnerabile de consumatori nu poate fi evaluată și există incertitudini cu privire la efectele consumului concomitent de suplimente alimentare pe bază de orez fermentat cu drojdie roșie împreună cu alimente sau medicamente care inhibă enzima (CYP3A4) care este implicată în metabolismul monacolinelor.

| (11) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (5) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 307/2012 și în urma publicării de către autoritate a avizului ei privind monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie, Comisia a primit observații de la părțile interesate cu privire la evaluarea științifică a riscurilor efectuată de autoritate. Părțile interesate au furnizat și opinii în sprijinul utilizării în condiții de siguranță a monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie, în combinație cu informații adecvate pentru consumatori privind utilizarea sigură a substanțelor. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (5) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 307/2012 și în urma publicării de către autoritate a avizului ei privind monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie, Comisia a primit observații de la părțile interesate cu privire la evaluarea științifică a riscurilor efectuată de autoritate. Părțile interesate au furnizat și opinii în sprijinul utilizării în condiții de siguranță a monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie, în combinație cu informații adecvate pentru consumatori privind utilizarea sigură a substanțelor.

| (12) | Opiniile respective, care au fost de natură științifică, au fost clarificate de autoritate în timpul teleconferințelor ulterioare adoptării, care au avut loc cu părțile interesate. Autoritatea a furnizat clarificări cu privire la sursele de dovezi pentru avizul ei științific și a explicat motivul pentru care anumite studii prezentate de părțile interesate în cadrul unei cereri publice de date nu au fost considerate suficient de fiabile și de solide din punct de vedere științific pentru a fi incluse în evaluarea ei privind siguranța. Autoritatea a explicat fundamentarea științifică pentru a considera datele privind siguranța lovastatinei ca fiind relevante pentru evaluarea siguranței monacolinelor și a clarificat modul în care datele ulterioare introducerii pe piață privind evenimentele adverse, furnizate de părțile interesate, au fost utilizate ca dovezi în sprijinul evaluării efectuate de ea. |
| --- | --- |

(12)

Opiniile respective, care au fost de natură științifică, au fost clarificate de autoritate în timpul teleconferințelor ulterioare adoptării, care au avut loc cu părțile interesate. Autoritatea a furnizat clarificări cu privire la sursele de dovezi pentru avizul ei științific și a explicat motivul pentru care anumite studii prezentate de părțile interesate în cadrul unei cereri publice de date nu au fost considerate suficient de fiabile și de solide din punct de vedere științific pentru a fi incluse în evaluarea ei privind siguranța. Autoritatea a explicat fundamentarea științifică pentru a considera datele privind siguranța lovastatinei ca fiind relevante pentru evaluarea siguranței monacolinelor și a clarificat modul în care datele ulterioare introducerii pe piață privind evenimentele adverse, furnizate de părțile interesate, au fost utilizate ca dovezi în sprijinul evaluării efectuate de ea.

| (13) | Comisia a solicitat autorității asistență tehnică cu privire la două studii științifice, o revizuire sistematică și o meta-analiză a siguranței suplimentării cu orez fermentat cu drojdie roșie (13), precum și o revizuire și o opinie la nivel de expert privind rolul suplimentării cu orez fermentat cu drojdie roșie în menținerea sub control a colesterolului plasmatic (14), care au fost transmise Comisiei de către o parte interesată în urma adoptării avizului științific de către autoritate. Autoritatea a remarcat că, indiferent de rezultatele oricărui studiu intervențional sau ale meta-analizei privind siguranța suplimentării cu orez fermentat cu drojdie roșie, există rapoarte privind efecte secundare asociate consumului de orez fermentat cu drojdie roșie la oameni, iar monacolina K sub formă de lactonă este identică cu lovastatina, ale cărei efecte adverse sunt bine documentate și, prin urmare, studiile respective transmise ar trebui să fie luate în considerare împreună cu întregul corp de dovezi pentru a formula o concluzie generală. Autoritatea a explicat că existența unor rapoarte privind efectele adverse nu poate fi neglijată sau invalidată de rezultatele studiilor intervenționale care au fost relativ mici ca dimensiune și care nu au fost concepute pentru a detecta aceste efecte, și că studiile, cum ar fi revizuirea și studiul conținând opinia la nivel de expert, care au fost transmise și care descriu raportul comparativ dintre riscuri și beneficii al produselor care conțin orez fermentat cu drojdie roșie nu au fost relevante pentru evaluarea siguranței substanțelor adăugate în mod intenționat în alimente. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a solicitat autorității asistență tehnică cu privire la două studii științifice, o revizuire sistematică și o meta-analiză a siguranței suplimentării cu orez fermentat cu drojdie roșie (13), precum și o revizuire și o opinie la nivel de expert privind rolul suplimentării cu orez fermentat cu drojdie roșie în menținerea sub control a colesterolului plasmatic (14), care au fost transmise Comisiei de către o parte interesată în urma adoptării avizului științific de către autoritate. Autoritatea a remarcat că, indiferent de rezultatele oricărui studiu intervențional sau ale meta-analizei privind siguranța suplimentării cu orez fermentat cu drojdie roșie, există rapoarte privind efecte secundare asociate consumului de orez fermentat cu drojdie roșie la oameni, iar monacolina K sub formă de lactonă este identică cu lovastatina, ale cărei efecte adverse sunt bine documentate și, prin urmare, studiile respective transmise ar trebui să fie luate în considerare împreună cu întregul corp de dovezi pentru a formula o concluzie generală. Autoritatea a explicat că existența unor rapoarte privind efectele adverse nu poate fi neglijată sau invalidată de rezultatele studiilor intervenționale care au fost relativ mici ca dimensiune și care nu au fost concepute pentru a detecta aceste efecte, și că studiile, cum ar fi revizuirea și studiul conținând opinia la nivel de expert, care au fost transmise și care descriu raportul comparativ dintre riscuri și beneficii al produselor care conțin orez fermentat cu drojdie roșie nu au fost relevante pentru evaluarea siguranței substanțelor adăugate în mod intenționat în alimente.

| (14) | Având în vedere că nu s-a putut stabili niciun aport zilnic de monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie care să nu genereze probleme pentru sănătatea umană și având în vedere efectele nocive semnificative asupra sănătății asociate cu utilizarea monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșu la niveluri de consum de 10 mg/zi, precum și cazurile individuale de reacții adverse grave pentru sănătate la niveluri mici de consum de 3 mg/zi, este necesară interzicerea utilizării monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie la niveluri de consum de 3 mg sau mai mult per porție de produs recomandat pentru consum zilnic. Prin urmare, este necesar ca substanța respectivă să fie inclusă în partea B din anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1925/2006, iar adăugarea sa în produse alimentare sau utilizarea sa la fabricarea produselor alimentare să fie permisă numai în condițiile specificate în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(14)

Având în vedere că nu s-a putut stabili niciun aport zilnic de monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie care să nu genereze probleme pentru sănătatea umană și având în vedere efectele nocive semnificative asupra sănătății asociate cu utilizarea monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșu la niveluri de consum de 10 mg/zi, precum și cazurile individuale de reacții adverse grave pentru sănătate la niveluri mici de consum de 3 mg/zi, este necesară interzicerea utilizării monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie la niveluri de consum de 3 mg sau mai mult per porție de produs recomandat pentru consum zilnic. Prin urmare, este necesar ca substanța respectivă să fie inclusă în partea B din anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1925/2006, iar adăugarea sa în produse alimentare sau utilizarea sa la fabricarea produselor alimentare să fie permisă numai în condițiile specificate în anexa respectivă.

| (15) | În conformitate cu articolul 6 din Directiva 2002/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15), suplimentele alimentare trebuie să fie etichetate cu porția de produs recomandată pentru consum zilnic, însoțită de un avertisment de a nu depăși doza zilnică recomandată declarată. Întrucât diferite alimente sau suplimente alimentare care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie pot fi consumate simultan, există posibilitatea de a depăși limita stabilită în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1925/2006, prin urmare este necesar să se prevadă cerințe de etichetare corespunzătoare pentru toate produsele alimentare care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu articolul 6 din Directiva 2002/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15), suplimentele alimentare trebuie să fie etichetate cu porția de produs recomandată pentru consum zilnic, însoțită de un avertisment de a nu depăși doza zilnică recomandată declarată. Întrucât diferite alimente sau suplimente alimentare care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie pot fi consumate simultan, există posibilitatea de a depăși limita stabilită în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1925/2006, prin urmare este necesar să se prevadă cerințe de etichetare corespunzătoare pentru toate produsele alimentare care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie.

| (16) | Pentru a furniza informații complete cu privire la conținutul de monacoline pe etichetele produselor alimentare care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie, este necesar să se prevadă cerințe de etichetare corespunzătoare pentru toate produsele alimentare care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a furniza informații complete cu privire la conținutul de monacoline pe etichetele produselor alimentare care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie, este necesar să se prevadă cerințe de etichetare corespunzătoare pentru toate produsele alimentare care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie.

| (17) | Întrucât autoritatea a identificat un risc de efecte adverse cauzate de interacțiunile cu medicamente, este necesar să se avertizeze persoanele care utilizează medicamente pentru scăderea colesterolului sanguin, pentru a evita utilizarea concomitentă a alimentelor care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie. Autoritatea a remarcat că profilul efectelor adverse ale orezului fermentat cu drojdie roșie este similar cu cel al lovastatinei și, prin urmare, este adecvat ca persoanele să fie avertizate să solicite consultație medicală în cazul în care se confruntă cu probleme de sănătate. În plus, întrucât autoritatea nu a putut evalua utilizarea în condiții de siguranță a monacolinelor la anumite grupuri vulnerabile de consumatori din cauza lipsei de date și, prin urmare, există încă posibilitatea unor efecte dăunătoare asupra sănătății asociate cu utilizarea monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie, este adecvat să se recomande să nu se consume alimente care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie de către femeile însărcinate sau lactante, persoanele cu vârsta de peste 70 de ani, copii și adolescenți. Având în vedere cele de mai sus, este necesar să se prevadă cerințe de etichetare adecvată pentru toate produsele alimentare care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie. |
| --- | --- |

(17)

Întrucât autoritatea a identificat un risc de efecte adverse cauzate de interacțiunile cu medicamente, este necesar să se avertizeze persoanele care utilizează medicamente pentru scăderea colesterolului sanguin, pentru a evita utilizarea concomitentă a alimentelor care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie. Autoritatea a remarcat că profilul efectelor adverse ale orezului fermentat cu drojdie roșie este similar cu cel al lovastatinei și, prin urmare, este adecvat ca persoanele să fie avertizate să solicite consultație medicală în cazul în care se confruntă cu probleme de sănătate. În plus, întrucât autoritatea nu a putut evalua utilizarea în condiții de siguranță a monacolinelor la anumite grupuri vulnerabile de consumatori din cauza lipsei de date și, prin urmare, există încă posibilitatea unor efecte dăunătoare asupra sănătății asociate cu utilizarea monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie, este adecvat să se recomande să nu se consume alimente care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie de către femeile însărcinate sau lactante, persoanele cu vârsta de peste 70 de ani, copii și adolescenți. Având în vedere cele de mai sus, este necesar să se prevadă cerințe de etichetare adecvată pentru toate produsele alimentare care conțin monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie.

| (18) | Autoritatea nu a putut identifica un aport alimentar de monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie care să nu genereze preocupări cu privire la efectele dăunătoare pentru sănătate, pentru întreaga populație și, după caz, pentru subgrupurile vulnerabile ale populației. Întrucât continuă să existe posibilitatea apariției unor efecte dăunătoare asupra sănătății asociate cu utilizarea monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie, însă incertitudinile de ordin științific persistă în privința lor, și având în vedere că monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie pot fi utilizate numai în suplimente alimentare și că amploarea utilizării acestor suplimente alimentare nu a putut fi stabilită de autoritate, este necesar ca utilizarea monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie în suplimente alimentare să fie plasată sub supravegherea Uniunii și, prin urmare, este necesar ca ele să fie incluse în partea C din anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1925/2006. Având în vedere incertitudinile evidențiate de autoritate în avizul ei științific și declarațiile date de părțile interesate cu privire la profilul de siguranță al monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie, respectivele părți interesate au, în temeiul articolului 8 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006, posibilitatea de a transmite autorității date care să demonstreze siguranța monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 307/2012. În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006, este necesar ca, în termen de patru ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia să decidă dacă monacolinele provenite din orez fermentat cu drojdie roșie să fie incluse în anexa III, partea A sau B după caz, ținând seama de avizul autorității cu privire la orice date transmise. |
| --- | --- |

(18)

Autoritatea nu a putut identifica un aport alimentar de monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie care să nu genereze preocupări cu privire la efectele dăunătoare pentru sănătate, pentru întreaga populație și, după caz, pentru subgrupurile vulnerabile ale populației. Întrucât continuă să existe posibilitatea apariției unor efecte dăunătoare asupra sănătății asociate cu utilizarea monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie, însă incertitudinile de ordin științific persistă în privința lor, și având în vedere că monacolinele din orezul fermentat cu drojdie roșie pot fi utilizate numai în suplimente alimentare și că amploarea utilizării acestor suplimente alimentare nu a putut fi stabilită de autoritate, este necesar ca utilizarea monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie în suplimente alimentare să fie plasată sub supravegherea Uniunii și, prin urmare, este necesar ca ele să fie incluse în partea C din anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1925/2006. Având în vedere incertitudinile evidențiate de autoritate în avizul ei științific și declarațiile date de părțile interesate cu privire la profilul de siguranță al monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie, respectivele părți interesate au, în temeiul articolului 8 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006, posibilitatea de a transmite autorității date care să demonstreze siguranța monacolinelor din orezul fermentat cu drojdie roșie, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 307/2012. În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006, este necesar ca, în termen de patru ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia să decidă dacă monacolinele provenite din orez fermentat cu drojdie roșie să fie incluse în anexa III, partea A sau B după caz, ținând seama de avizul autorității cu privire la orice date transmise.

| (19) | Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(19)

Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 să fie modificat în consecință.

| (20) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(20)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 se modifică după cum urmează:

| 1. | Se adaugă următoarea rubrică în tabelul din partea B, „Substanțe limitate”, în ordine alfabetică:







  Substanță limitată | Condiții de utilizare | Cerințe suplimentare |
| --- | --- | --- | --- |
| „Monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie | Porția individuală de produs destinat consumului zilnic trebuie să furnizeze mai puțin de 3 mg de monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie. | Eticheta trebuie să indice numărul de porții individuale de produs pentru consumul zilnic maxim și un avertisment de a consuma mai puțin decât cantitatea zilnică maximă de 3 mg de monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie.
  Eticheta trebuie să indice conținutul de monacoline per porție de produs.
  Eticheta trebuie să includă următoarele avertismente:
  «Se recomandă să nu fie consumat de femei gravide sau lactante, copii cu vârsta sub 18 ani și adulți cu vârsta de peste 70 de ani».
  «Solicitați sfatul unui medic cu privire la consumul acestui produs în cazul în care aveți probleme de sănătate»;
  «Se recomandă să nu fie consumat dacă luați medicamente pentru scăderea concentrației colesterolului sanguin»;
  «Se recomandă să nu fie consumat dacă deja consumați alte produse care conțin orez fermentat cu drojdie roșie».” |

1.

Se adaugă următoarea rubrică în tabelul din partea B, „Substanțe limitate”, în ordine alfabetică:

Substanță limitată

Condiții de utilizare

Cerințe suplimentare

„Monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie

Porția individuală de produs destinat consumului zilnic trebuie să furnizeze mai puțin de 3 mg de monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie.

Eticheta trebuie să indice numărul de porții individuale de produs pentru consumul zilnic maxim și un avertisment de a consuma mai puțin decât cantitatea zilnică maximă de 3 mg de monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie.

Eticheta trebuie să indice conținutul de monacoline per porție de produs.

Eticheta trebuie să includă următoarele avertismente:

«Se recomandă să nu fie consumat de femei gravide sau lactante, copii cu vârsta sub 18 ani și adulți cu vârsta de peste 70 de ani».

«Solicitați sfatul unui medic cu privire la consumul acestui produs în cazul în care aveți probleme de sănătate»;

«Se recomandă să nu fie consumat dacă luați medicamente pentru scăderea concentrației colesterolului sanguin»;

«Se recomandă să nu fie consumat dacă deja consumați alte produse care conțin orez fermentat cu drojdie roșie».”

| 2. | Se adaugă următoarea rubrică în tabelul din partea C, „Substanțe sub control comunitar”, în ordine alfabetică:

  „Monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie” |
| --- | --- |

2.

Se adaugă următoarea rubrică în tabelul din partea C, „Substanțe sub control comunitar”, în ordine alfabetică:

„Monacoline din orez fermentat cu drojdie roșie”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 404, 30.12.2006, p. 26.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare (JO L 404, 30.12.2006, p. 9).

2

(3)  
  EFSA Journal 2011;9(7):2304.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2013;11(7):3327.

4

EFSA Journal

(5)  Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (JO L 354, 31.12.2008, p. 16).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2015/2283 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind alimentele noi, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1852/2001 al Comisiei (JO L 327, 11.12.2015, p. 1).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 307/2012 al Comisiei din 11 aprilie 2012 de stabilire a normelor de punere în aplicare a articolului 8 din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind adaosul de vitamine și minerale, precum și de anumite substanțe de alt tip în produsele alimentare (JO L 102, 12.4.2012, p. 2).

7

(8)  ANSES Solicitarea de aviz nr. 2012-SA-0228: Aviz din partea Agenției franceze pentru securitatea sanitară a alimentației, mediului și muncii privind riscurile asociate prezenței „orezului fermentat cu drojdie roșie” în suplimentele alimentare, 14 februarie 2014.

8

(9)  Aviz al Consiliului sanitar superior nr. 9312: Suplimente alimentare pe bază de „orez fermentat cu drojdie roșie”, 3 februarie 2016.

9

(10)  Stellungnahme der Gemeinsamen Experten kommission BVL/BfArM: Einstufung von Rotschimmelreisprodukten, 8 februarie 2016.

10

(11)  
  EFSA Journal 2019;16(8):5368.

11

EFSA Journal

(12)  Organizația Mondială a Sănătății; Agenția franceză pentru securitatea sanitară a alimentației, mediului și muncii; Sistemul italian de supraveghere a produselor naturiste; Agenția pentru Alimentație și Medicamente (SUA).

12

(13)  Fogacci F, Banach M, Mikhailidis DP et al. Safety of red yeast rice supplementation: A systematic review and meta-analysis of randomized controlled trials (Siguranța suplimentării cu orez fermentat cu drojdie roșie. O revizuire sistematică și o meta-analiză a studiilor intervenționale controlate și randomizate). Pharmacological Research 143 (2019) 1-16.

13

Safety of red yeast rice supplementation: A systematic review and meta-analysis of randomized controlled trials

Pharmacological Research

(14)  Banach M, Bruckert E, Descamps OS et al. The role of red yeast rice (RYR) supplementation in plasma cholesterol control: A review and expert opinion (Rolul suplimentării cu orez fermentat cu drojdie roșie în menținerea sub control a colesterolului plasmatic: o revizuire și o opinie la nivel de expert). Atheroscler Suppl.
  17 august 2019.

14

The role of red yeast rice (RYR) supplementation in plasma cholesterol control: A review and expert opinion

Atheroscler Suppl.

(15)  Directiva 2002/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 iunie 2002 referitoare la apropierea legislațiilor statelor membre privind suplimentele alimentare (JO L 183, 12.7.2002, p. 51).

15

---

| 2.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 151/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 151/42

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/861 AL COMISIEI

din 1 iunie 2022

de stabilire a unor norme excepționale privind a doua tranșă de cereri depuse de statele membre pentru ajutor din partea Uniunii pentru fructe și legume în școli și pentru lapte în școli și de derogare de la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 în ceea ce privește realocarea ajutoarelor din partea Uniunii, pentru perioada 1 august 2022-31 iulie 2023

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 25 primul paragraf litera (d),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1370/2013 al Consiliului din 16 decembrie 2013 privind măsuri pentru stabilirea anumitor ajutoare și restituții în legătură cu organizarea comună a piețelor produselor agricole (2), în special articolul 5 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei din 24 februarie 2022 a condus la un aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în Uniune, majoritatea fiind femei și copii. Mai multe state membre se confruntă cu provocări fără precedent pentru a integra rapid copiii strămutați din Ucraina în sistemul lor de învățământ. |
| --- | --- |

(1)

Agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei din 24 februarie 2022 a condus la un aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în Uniune, majoritatea fiind femei și copii. Mai multe state membre se confruntă cu provocări fără precedent pentru a integra rapid copiii strămutați din Ucraina în sistemul lor de învățământ.

| (2) | Schema de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume și cu lapte și produse lactate („programul pentru școli”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, vizează copiii care frecventează în mod regulat creșe, grădinițe sau instituții de învățământ primar sau secundar din statele membre. Copiii strămutați din Ucraina și integrați în sistemele de învățământ ale statelor membre sunt, prin urmare, eligibili să participe la programul pentru școli. Din cauza creșterii numărului de copii eligibili, în termeni absoluți sau ca procent din populație, este posibil ca mai multe state membre din prima linie de acțiune a răspunsului la invadarea Ucrainei de către Rusia să se confrunte cu dificultăți în implementarea programului pentru școli conform planului dacă nu se majorează ajutorul din partea Uniunii care le-a fost repartizat. |
| --- | --- |

(2)

Schema de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume și cu lapte și produse lactate („programul pentru școli”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, vizează copiii care frecventează în mod regulat creșe, grădinițe sau instituții de învățământ primar sau secundar din statele membre. Copiii strămutați din Ucraina și integrați în sistemele de învățământ ale statelor membre sunt, prin urmare, eligibili să participe la programul pentru școli. Din cauza creșterii numărului de copii eligibili, în termeni absoluți sau ca procent din populație, este posibil ca mai multe state membre din prima linie de acțiune a răspunsului la invadarea Ucrainei de către Rusia să se confrunte cu dificultăți în implementarea programului pentru școli conform planului dacă nu se majorează ajutorul din partea Uniunii care le-a fost repartizat.

| (3) | În conformitate cu articolul 3 primul paragraf litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 al Comisiei (3), statele membre au transmis Comisiei, până la 31 ianuarie 2022, cererile lor de ajutor din partea Uniunii pentru fructe și legume în școli și pentru lapte în școli pentru anul școlar 2022/2023, care se desfășoară de la 1 august 2022 la 31 iulie 2023. Pe baza acestor cereri, depuse înainte de invadarea Ucrainei de către Rusia, Comisia a stabilit repartizările definitive ale ajutorului din partea Uniunii pentru fiecare stat membru, prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/493 a Comisiei (4). Informațiile disponibile cu privire la nivelul de utilizare a repartizărilor definitive ale ajutorului din partea Uniunii în ultimii ani școlari de către unele state membre arată că există riscul ca unele state membre să nu fie în măsură să își utilizeze integral repartizarea definitivă. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 3 primul paragraf litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 al Comisiei (3), statele membre au transmis Comisiei, până la 31 ianuarie 2022, cererile lor de ajutor din partea Uniunii pentru fructe și legume în școli și pentru lapte în școli pentru anul școlar 2022/2023, care se desfășoară de la 1 august 2022 la 31 iulie 2023. Pe baza acestor cereri, depuse înainte de invadarea Ucrainei de către Rusia, Comisia a stabilit repartizările definitive ale ajutorului din partea Uniunii pentru fiecare stat membru, prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/493 a Comisiei (4). Informațiile disponibile cu privire la nivelul de utilizare a repartizărilor definitive ale ajutorului din partea Uniunii în ultimii ani școlari de către unele state membre arată că există riscul ca unele state membre să nu fie în măsură să își utilizeze integral repartizarea definitivă.

| (4) | Având în vedere noile nevoi apărute și ca semn de solidaritate a Uniunii și a statelor membre cu Ucraina, este oportun să se stabilească norme excepționale care să permită statelor membre să depună, până la 15 iunie 2022, o a doua cerere de ajutor din partea Uniunii pentru fructe și legume în școli și pentru lapte în școli în ceea ce privește perioada cuprinsă între 1 august 2022 și 31 iulie 2023. Această posibilitate trebuie să fie legată de necesitatea de a răspunde nevoilor copiilor strămutați din Ucraina și înscriși în instituțiile de învățământ din statele membre în perioada respectivă. Statele membre trebuie să poată indica fie disponibilitatea lor de a utiliza mai mult decât repartizarea lor definitivă a ajutorului din partea Uniunii stabilită în anexa I la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/493, fie cuantumul repartizării definitive care nu este solicitat, în cazul în care nu există disponibilitatea de a utiliza întregul cuantum al repartizării respective. Această din urmă posibilitate trebuie să se limiteze la statele membre care au demonstrat o absorbție adecvată a repartizării lor definitive a ajutorului din partea Uniunii, pe baza execuției financiare din anul școlar 2018/2019, care a fost ultimul an școlar înainte de pandemia de COVID-19. Cererile lor trebuie să se bazeze exclusiv pe numărul de copii strămutați din Ucraina care se încadrează în grupul-țintă definit în strategia statelor membre în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39, justificat în mod corespunzător pe baza datelor disponibile. Trebuie să se considere că statele membre care nu depun o a doua cerere au confirmat repartizările definitive prevăzute în anexa I la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/493. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere noile nevoi apărute și ca semn de solidaritate a Uniunii și a statelor membre cu Ucraina, este oportun să se stabilească norme excepționale care să permită statelor membre să depună, până la 15 iunie 2022, o a doua cerere de ajutor din partea Uniunii pentru fructe și legume în școli și pentru lapte în școli în ceea ce privește perioada cuprinsă între 1 august 2022 și 31 iulie 2023. Această posibilitate trebuie să fie legată de necesitatea de a răspunde nevoilor copiilor strămutați din Ucraina și înscriși în instituțiile de învățământ din statele membre în perioada respectivă. Statele membre trebuie să poată indica fie disponibilitatea lor de a utiliza mai mult decât repartizarea lor definitivă a ajutorului din partea Uniunii stabilită în anexa I la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/493, fie cuantumul repartizării definitive care nu este solicitat, în cazul în care nu există disponibilitatea de a utiliza întregul cuantum al repartizării respective. Această din urmă posibilitate trebuie să se limiteze la statele membre care au demonstrat o absorbție adecvată a repartizării lor definitive a ajutorului din partea Uniunii, pe baza execuției financiare din anul școlar 2018/2019, care a fost ultimul an școlar înainte de pandemia de COVID-19. Cererile lor trebuie să se bazeze exclusiv pe numărul de copii strămutați din Ucraina care se încadrează în grupul-țintă definit în strategia statelor membre în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39, justificat în mod corespunzător pe baza datelor disponibile. Trebuie să se considere că statele membre care nu depun o a doua cerere au confirmat repartizările definitive prevăzute în anexa I la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/493.

| (5) | Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 stabilește normele pentru realocarea ajutoarelor din partea Uniunii. Comisia urmează să stabilească cuantumul definitiv al ajutorului prin realocarea repartizărilor orientative nesolicitate sau a părților nesolicitate ale acestora. Este necesar să se deroge de la aceste norme pentru a permite Comisiei să ia în considerare, de asemenea, noile cereri legate de invadarea Ucrainei de către Rusia, în vederea stabilirii unei repartizări definitive revizuite a ajutorului din partea Uniunii pentru perioada cuprinsă între 1 august 2022 și 31 iulie 2023. Realocarea oricăror cuantumuri nesolicitate ale repartizărilor definitive ale ajutorului din partea Uniunii se va baza pe numărul de copii cu vârsta cuprinsă între șase și zece ani din statele membre, în conformitate cu articolul 5 alineatul (5) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1370/2013. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 stabilește normele pentru realocarea ajutoarelor din partea Uniunii. Comisia urmează să stabilească cuantumul definitiv al ajutorului prin realocarea repartizărilor orientative nesolicitate sau a părților nesolicitate ale acestora. Este necesar să se deroge de la aceste norme pentru a permite Comisiei să ia în considerare, de asemenea, noile cereri legate de invadarea Ucrainei de către Rusia, în vederea stabilirii unei repartizări definitive revizuite a ajutorului din partea Uniunii pentru perioada cuprinsă între 1 august 2022 și 31 iulie 2023. Realocarea oricăror cuantumuri nesolicitate ale repartizărilor definitive ale ajutorului din partea Uniunii se va baza pe numărul de copii cu vârsta cuprinsă între șase și zece ani din statele membre, în conformitate cu articolul 5 alineatul (5) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1370/2013.

| (6) | Întrucât stabilirea repartizărilor definitive ale ajutorului din partea Uniunii pentru fructe și legume în școli și pentru lapte în școli pentru perioada 1 august 2022-31 iulie 2023, ținând seama de a doua cerere de ajutor din partea Uniunii, trebuie să aibă loc cât mai curând posibil, pentru a permite statelor membre să planifice și să desfășoare activitățile pregătitoare necesare în timp util pentru implementarea programului pentru școli, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(6)

Întrucât stabilirea repartizărilor definitive ale ajutorului din partea Uniunii pentru fructe și legume în școli și pentru lapte în școli pentru perioada 1 august 2022-31 iulie 2023, ținând seama de a doua cerere de ajutor din partea Uniunii, trebuie să aibă loc cât mai curând posibil, pentru a permite statelor membre să planifice și să desfășoare activitățile pregătitoare necesare în timp util pentru implementarea programului pentru școli, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru perioada cuprinsă între 1 august 2022 și 31 iulie 2023, statele membre pot prezenta, până la 15 iunie 2022, o a doua cerere de ajutor din partea Uniunii, indicând:

| (a) | disponibilitatea de a utiliza mai mult decât repartizarea definitivă a ajutorului din partea Uniunii pentru fructe și legume în școli și/sau pentru lapte în școli, prevăzută în anexa I la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/493, precum și cuantumul suplimentar solicitat, în cazul în care este disponibilă o repartizare suplimentară, sau |
| --- | --- |

(a)

disponibilitatea de a utiliza mai mult decât repartizarea definitivă a ajutorului din partea Uniunii pentru fructe și legume în școli și/sau pentru lapte în școli, prevăzută în anexa I la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/493, precum și cuantumul suplimentar solicitat, în cazul în care este disponibilă o repartizare suplimentară, sau

| (b) | cuantumul care nu este solicitat din repartizarea definitivă a ajutorului din partea Uniunii pentru fructe și legume în școli și/sau pentru lapte în școli, prevăzută în anexa I la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/493, în cazul în care nu există disponibilitatea de a utiliza întregul cuantum al repartizării respective. |
| --- | --- |

(b)

cuantumul care nu este solicitat din repartizarea definitivă a ajutorului din partea Uniunii pentru fructe și legume în școli și/sau pentru lapte în școli, prevăzută în anexa I la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/493, în cazul în care nu există disponibilitatea de a utiliza întregul cuantum al repartizării respective.

Statele membre pot solicita un cuantum suplimentar al ajutorului din partea Uniunii în temeiul primului paragraf litera (a) numai în cazul în care utilizarea repartizării definitive a ajutorului din partea Uniunii pentru anul școlar 2018/2019 în perioada 1 august 2018-31 iulie 2019 este mai mare sau egală cu 75 %, ținând seama de declarațiile de cheltuieli transmise Comisiei în ceea ce privește cheltuielile efectuate până la 31 decembrie 2021 în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014 al Comisiei (5). Cererea acestora trebuie să fie legată de numărul de copii strămutați din Ucraina care se încadrează în grupul-țintă definit în strategia statelor membre în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 în momentul depunerii cererii și trebuie justificată în mod corespunzător pe baza datelor disponibile.

În cazul în care un stat membru nu depune o cerere de ajutor din partea Uniunii în temeiul primului paragraf, se consideră că acesta a confirmat repartizările definitive prevăzute în anexa I la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/493.

Articolul 2

Prin derogare de la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39, Comisia poate decide, până la 15 iulie 2022, să țină seama și de cea de a doua tranșă de cereri de ajutor din partea Uniunii, depuse în temeiul articolului 1 din prezentul regulament, pentru a stabili repartizările definitive ale ajutorului din partea Uniunii pentru perioada 1 august 2022-31 iulie 2023.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 346, 20.12.2013, p. 12.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 al Comisiei din 3 noiembrie 2016 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește ajutoarele din partea Uniunii pentru furnizarea de fructe și legume, de banane și de lapte în instituțiile de învățământ (JO L 5, 10.1.2017, p. 1).

3

(4)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/493 a Comisiei din 21 martie 2022 de stabilire a repartizării definitive a ajutoarelor din partea Uniunii către statele membre pentru fructe și legume în școli și pentru lapte în școli pentru perioada 1 august 2022-31 iulie 2023 și de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2021/462 (JO L 100, 28.3.2022, p. 55).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014 al Comisiei din 6 august 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, normele referitoare la controale, valorile mobiliare și transparența (JO L 255, 28.8.2014, p. 59).

5

---

| 2.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 151/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 151/45

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/862 AL COMISIEI

din 1 iunie 2022

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 474/2006 în ceea ce privește lista transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare sau sunt supuși unor restricții operaționale pe teritoriul Uniunii

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2005 de stabilire a unei liste comunitare a transportatorilor aerieni care se supun unei interdicții de exploatare pe teritoriul Comunității și de informare a pasagerilor transportului aerian cu privire la identitatea transportatorului aerian efectiv și de abrogare a articolului 9 din Directiva 2004/36/CE (1), în special articolul 4 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 474/2006 al Comisiei (2) stabilește lista transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 474/2006 al Comisiei (2) stabilește lista transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii.

| (2) | În temeiul articolului 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, anumite state membre și Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (denumită în continuare „agenția”) au comunicat Comisiei informații care sunt relevante în scopul actualizării listei respective. Țări terțe și organizații internaționale au furnizat, de asemenea, informații relevante. Pe baza informațiilor primite, este necesar ca lista să fie actualizată. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, anumite state membre și Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (denumită în continuare „agenția”) au comunicat Comisiei informații care sunt relevante în scopul actualizării listei respective. Țări terțe și organizații internaționale au furnizat, de asemenea, informații relevante. Pe baza informațiilor primite, este necesar ca lista să fie actualizată.

| (3) | Comisia a informat toți transportatorii aerieni în cauză, fie direct, fie prin intermediul autorităților responsabile cu supravegherea reglementară a acestora, cu privire la principalele fapte și considerente care ar urma să stea la baza unei decizii de impunere, în ceea ce îi privește, a unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii sau a unei decizii de modificare a condițiilor unei interdicții de exploatare impuse unui transportator aerian inclus în lista care figurează în anexa A sau B la Regulamentul (CE) nr. 474/2006. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a informat toți transportatorii aerieni în cauză, fie direct, fie prin intermediul autorităților responsabile cu supravegherea reglementară a acestora, cu privire la principalele fapte și considerente care ar urma să stea la baza unei decizii de impunere, în ceea ce îi privește, a unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii sau a unei decizii de modificare a condițiilor unei interdicții de exploatare impuse unui transportator aerian inclus în lista care figurează în anexa A sau B la Regulamentul (CE) nr. 474/2006.

| (4) | Comisia a oferit transportatorilor aerieni în cauză posibilitatea să consulte toate documentele relevante, să prezinte comentarii scrise și să susțină o prezentare orală în fața Comisiei și a comitetului înființat prin articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 (denumit în continuare „Comitetul de Siguranță Aeriană al UE”). |
| --- | --- |

(4)

Comisia a oferit transportatorilor aerieni în cauză posibilitatea să consulte toate documentele relevante, să prezinte comentarii scrise și să susțină o prezentare orală în fața Comisiei și a comitetului înființat prin articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 (denumit în continuare „Comitetul de Siguranță Aeriană al UE”).

| (5) | Comisia a informat Comitetul de Siguranță Aeriană al UE cu privire la consultările comune aflate în curs, în cadrul Regulamentului (CE) nr. 2111/2005 și al Regulamentului (CE) nr. 473/2006 al Comisiei (3), cu autoritățile competente și cu transportatorii aerieni din Armenia, Irak, Kazahstan, Moldova, Pakistan, Rusia și Sudanul de Sud. Totodată, Comisia a informat Comitetul de Siguranță Aeriană al UE cu privire la situația siguranței aviației din Congo Brazzaville, Guineea Ecuatorială, Madagascar și Suriname. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a informat Comitetul de Siguranță Aeriană al UE cu privire la consultările comune aflate în curs, în cadrul Regulamentului (CE) nr. 2111/2005 și al Regulamentului (CE) nr. 473/2006 al Comisiei (3), cu autoritățile competente și cu transportatorii aerieni din Armenia, Irak, Kazahstan, Moldova, Pakistan, Rusia și Sudanul de Sud. Totodată, Comisia a informat Comitetul de Siguranță Aeriană al UE cu privire la situația siguranței aviației din Congo Brazzaville, Guineea Ecuatorială, Madagascar și Suriname.

| (6) | Agenția a informat Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE cu privire la evaluările tehnice efectuate pentru evaluarea inițială și monitorizarea continuă a autorizațiilor de operator dintr-o țară terță (Third Country Operator, „TCO”) eliberate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 452/2014 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(6)

Agenția a informat Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE cu privire la evaluările tehnice efectuate pentru evaluarea inițială și monitorizarea continuă a autorizațiilor de operator dintr-o țară terță (Third Country Operator, „TCO”) eliberate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 452/2014 al Comisiei (4).

| (7) | De asemenea, agenția a informat Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE cu privire la rezultatele analizei inspecțiilor la platformă efectuate în cadrul Programului de evaluare a siguranței aeronavelor străine („SAFA”), în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 965/2012 al Comisiei (5). |
| --- | --- |

(7)

De asemenea, agenția a informat Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE cu privire la rezultatele analizei inspecțiilor la platformă efectuate în cadrul Programului de evaluare a siguranței aeronavelor străine („SAFA”), în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 965/2012 al Comisiei (5).

| (8) | De asemenea, agenția a informat Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE cu privire la proiectele de asistență tehnică desfășurate în țările terțe vizate de o interdicție de exploatare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 474/2006. În plus, agenția a furnizat informații în legătură cu planurile și solicitările de continuare a asistenței și cooperării tehnice în scopul dezvoltării capacității administrative și tehnice a autorităților aeronautice civile din țările terțe, pentru a le ajuta să soluționeze neconformitățile cu standardele internaționale aplicabile în materie de siguranță a aviației civile. Statele membre au fost invitate să răspundă acestor solicitări pe bază bilaterală, în coordonare cu Comisia și cu agenția. În această privință, Comisia a reiterat utilitatea informării comunității aeronautice internaționale, în special prin intermediul instrumentului parteneriatului de asistență în ceea ce privește punerea în aplicare a siguranței aviației al Organizației Aviației Civile Internaționale („OACI”), cu privire la asistența tehnică acordată țărilor terțe de Uniune și de statele membre pentru îmbunătățirea siguranței aviației la nivel mondial. |
| --- | --- |

(8)

De asemenea, agenția a informat Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE cu privire la proiectele de asistență tehnică desfășurate în țările terțe vizate de o interdicție de exploatare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 474/2006. În plus, agenția a furnizat informații în legătură cu planurile și solicitările de continuare a asistenței și cooperării tehnice în scopul dezvoltării capacității administrative și tehnice a autorităților aeronautice civile din țările terțe, pentru a le ajuta să soluționeze neconformitățile cu standardele internaționale aplicabile în materie de siguranță a aviației civile. Statele membre au fost invitate să răspundă acestor solicitări pe bază bilaterală, în coordonare cu Comisia și cu agenția. În această privință, Comisia a reiterat utilitatea informării comunității aeronautice internaționale, în special prin intermediul instrumentului parteneriatului de asistență în ceea ce privește punerea în aplicare a siguranței aviației al Organizației Aviației Civile Internaționale („OACI”), cu privire la asistența tehnică acordată țărilor terțe de Uniune și de statele membre pentru îmbunătățirea siguranței aviației la nivel mondial.

| (9) | Eurocontrol a furnizat Comisiei și Comitetului de Siguranță Aeriană al UE informații actualizate privind statutul funcțiilor de alertă SAFA și TCO, precum și statistici privind mesajele de alertă referitoare la transportatorii aerieni care fac obiectul unei interdicții. |
| --- | --- |

(9)

Eurocontrol a furnizat Comisiei și Comitetului de Siguranță Aeriană al UE informații actualizate privind statutul funcțiilor de alertă SAFA și TCO, precum și statistici privind mesajele de alertă referitoare la transportatorii aerieni care fac obiectul unei interdicții.

Transportatori aerieni din Uniune

Transportatori aerieni din Uniune

| (10) | Ca urmare a analizării de către agenție a informațiilor obținute în urma inspecțiilor la platformă efectuate în ceea ce privește aeronavele transportatorilor aerieni din Uniune, precum și în urma inspecțiilor de standardizare efectuate de agenție, completate inclusiv de informațiile rezultate din inspecțiile și auditurile specifice efectuate de autoritățile aeronautice naționale, mai multe state membre și agenția, acționând în calitate de autorități competente, au luat anumite măsuri corective și de asigurare a respectării legislației și au informat Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE cu privire la măsurile respective. |
| --- | --- |

(10)

Ca urmare a analizării de către agenție a informațiilor obținute în urma inspecțiilor la platformă efectuate în ceea ce privește aeronavele transportatorilor aerieni din Uniune, precum și în urma inspecțiilor de standardizare efectuate de agenție, completate inclusiv de informațiile rezultate din inspecțiile și auditurile specifice efectuate de autoritățile aeronautice naționale, mai multe state membre și agenția, acționând în calitate de autorități competente, au luat anumite măsuri corective și de asigurare a respectării legislației și au informat Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE cu privire la măsurile respective.

| (11) | Statele membre și agenția, acționând în calitate de autorități competente, au reiterat că sunt gata să acționeze în mod corespunzător în cazul în care informații pertinente privind siguranța ar indica existența unor riscuri iminente la adresa siguranței rezultând din nerespectarea de către transportatorii aerieni din Uniune a standardelor de siguranță relevante. |
| --- | --- |

(11)

Statele membre și agenția, acționând în calitate de autorități competente, au reiterat că sunt gata să acționeze în mod corespunzător în cazul în care informații pertinente privind siguranța ar indica existența unor riscuri iminente la adresa siguranței rezultând din nerespectarea de către transportatorii aerieni din Uniune a standardelor de siguranță relevante.

Transportatori aerieni din Armenia

Transportatori aerieni din Armenia

| (12) | În iunie 2020, transportatorii aerieni certificați din Armenia au fost incluși în anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/736 al Comisiei (6). |
| --- | --- |

(12)

În iunie 2020, transportatorii aerieni certificați din Armenia au fost incluși în anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/736 al Comisiei (6).

6

| (13) | La 29 aprilie 2022, Comisia, agenția, statele membre și Comitetul Aeronautic Civil din Armenia („CAC”) au organizat o reuniune tehnică în cadrul căreia CAC a furnizat informații actualizate cu privire la măsurile luate după reuniunea tehnică din 3 noiembrie 2021 pentru a remedia deficiențele identificate în materie de siguranță. Principalele măsuri sunt modificarea legislației sale și a regulamentelor de sprijin din domeniul aviației civile, îmbunătățirile legate de structura și personalul CAC, precum și actualizarea sistemului CAC de gestionare a calificării și formării inspectorilor săi, inclusiv o formare inițială, periodică și la locul de muncă suplimentară. În plus, CAC a explicat că a creat proceduri de supraveghere și liste de verificare suplimentare în diferite domenii, și că a elaborat planul național de siguranță a aviației și regulamentul privind raportarea evenimentelor de siguranță, ambele urmând să fie adoptate în 2022. Toate aceste materiale vor fi examinate cu atenție de Comisie și de agenție. |
| --- | --- |

(13)

La 29 aprilie 2022, Comisia, agenția, statele membre și Comitetul Aeronautic Civil din Armenia („CAC”) au organizat o reuniune tehnică în cadrul căreia CAC a furnizat informații actualizate cu privire la măsurile luate după reuniunea tehnică din 3 noiembrie 2021 pentru a remedia deficiențele identificate în materie de siguranță. Principalele măsuri sunt modificarea legislației sale și a regulamentelor de sprijin din domeniul aviației civile, îmbunătățirile legate de structura și personalul CAC, precum și actualizarea sistemului CAC de gestionare a calificării și formării inspectorilor săi, inclusiv o formare inițială, periodică și la locul de muncă suplimentară. În plus, CAC a explicat că a creat proceduri de supraveghere și liste de verificare suplimentare în diferite domenii, și că a elaborat planul național de siguranță a aviației și regulamentul privind raportarea evenimentelor de siguranță, ambele urmând să fie adoptate în 2022. Toate aceste materiale vor fi examinate cu atenție de Comisie și de agenție.

| (14) | CAC a prezentat o actualizare a măsurilor luate în ceea ce privește planul său de măsuri corective („PMC”) pentru a răspunde observațiilor formulate în cursul vizitei de evaluare la fața locului, efectuată de Uniune în 2020. Aceste măsuri au inclus actualizări ale proceselor de planificare și formare a resurselor umane, ale mai multor proceduri și liste de verificare în vederea îmbunătățirii activităților sale de supraveghere a siguranței, implementarea unei baze de date electronice în sprijinul activităților sale de supraveghere, precum și dezvoltarea sistemului său de raportare a evenimentelor de siguranță. |
| --- | --- |

(14)

CAC a prezentat o actualizare a măsurilor luate în ceea ce privește planul său de măsuri corective („PMC”) pentru a răspunde observațiilor formulate în cursul vizitei de evaluare la fața locului, efectuată de Uniune în 2020. Aceste măsuri au inclus actualizări ale proceselor de planificare și formare a resurselor umane, ale mai multor proceduri și liste de verificare în vederea îmbunătățirii activităților sale de supraveghere a siguranței, implementarea unei baze de date electronice în sprijinul activităților sale de supraveghere, precum și dezvoltarea sistemului său de raportare a evenimentelor de siguranță.

| (15) | În plus, ca parte a eforturilor Uniunii de a sprijini CAC în abordarea nevoilor sale de îmbunătățire a siguranței aviației, în martie 2022, agenția a lansat un proiect tehnic specific care vizează consolidarea supravegherii siguranței desfășurate de CAC în domeniul operațiunilor aeriene și al navigabilității. |
| --- | --- |

(15)

În plus, ca parte a eforturilor Uniunii de a sprijini CAC în abordarea nevoilor sale de îmbunătățire a siguranței aviației, în martie 2022, agenția a lansat un proiect tehnic specific care vizează consolidarea supravegherii siguranței desfășurate de CAC în domeniul operațiunilor aeriene și al navigabilității.

| (16) | Pe baza tuturor informațiilor disponibile, se consideră că CAC a adus unele îmbunătățiri notabile capacității sale de supraveghere a siguranței. De asemenea, se recunoaște faptul că CAC pare angajată să-și continue eforturile de dezvoltare pe mai departe a capacităților sale de supraveghere și de soluționare a problemelor de siguranță identificate. În pofida acestor evoluții pozitive, nu există în prezent suficiente dovezi întemeiate că CAC ar fi remediat efectiv toate deficiențele identificate în cursul vizitei de evaluare la fața locului din februarie 2020, care a condus la decizia de a impune o interdicție de exploatare în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/736. Informațiile furnizate cu privire la îmbunătățirile potențiale necesită mai multe verificări prin reuniuni tehnice suplimentare și, eventual, prin confirmarea la fața locului. |
| --- | --- |

(16)

Pe baza tuturor informațiilor disponibile, se consideră că CAC a adus unele îmbunătățiri notabile capacității sale de supraveghere a siguranței. De asemenea, se recunoaște faptul că CAC pare angajată să-și continue eforturile de dezvoltare pe mai departe a capacităților sale de supraveghere și de soluționare a problemelor de siguranță identificate. În pofida acestor evoluții pozitive, nu există în prezent suficiente dovezi întemeiate că CAC ar fi remediat efectiv toate deficiențele identificate în cursul vizitei de evaluare la fața locului din februarie 2020, care a condus la decizia de a impune o interdicție de exploatare în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/736. Informațiile furnizate cu privire la îmbunătățirile potențiale necesită mai multe verificări prin reuniuni tehnice suplimentare și, eventual, prin confirmarea la fața locului.

| (17) | Conform criteriilor comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în prezent, nu există motive pentru modificarea listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii, în ceea ce privește transportatorii aerieni din Armenia. |
| --- | --- |

(17)

Conform criteriilor comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în prezent, nu există motive pentru modificarea listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii, în ceea ce privește transportatorii aerieni din Armenia.

| (18) | Este necesar ca statele membre să verifice în continuare conformarea efectivă a transportatorilor aerieni certificați în Armenia cu standardele internaționale de siguranță relevante, acordând prioritate efectuării de inspecții la platformă la toți transportatorii aerieni respectivi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 965/2012. |
| --- | --- |

(18)

Este necesar ca statele membre să verifice în continuare conformarea efectivă a transportatorilor aerieni certificați în Armenia cu standardele internaționale de siguranță relevante, acordând prioritate efectuării de inspecții la platformă la toți transportatorii aerieni respectivi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 965/2012.

Transportatori aerieni din Irak

Transportatori aerieni din Irak

| (19) | În decembrie 2015, transportatorul aerian Iraqi Airways a fost inclus în anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2322 al Comisiei (7). |
| --- | --- |

(19)

În decembrie 2015, transportatorul aerian Iraqi Airways a fost inclus în anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2322 al Comisiei (7).

Iraqi Airways

7

| (20) | În februarie 2022, Autoritatea Aeronautică Civilă irakiană (denumită în continuare „ICAA”) și Iraqi Airways au prezentat Comisiei informații cu privire la acțiunile și măsurile luate pentru îmbunătățirea sistemelor și capacităților lor de supraveghere și management al siguranței. Pe baza informațiilor primite, Comisia constată că s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește abordarea preocupărilor identificate în materie de siguranță. Cu toate acestea, au fost identificate anumite deficiențe, inclusiv în ceea ce privește calitatea listelor de verificare utilizate de inspectorii ICAA deopotrivă pentru procesul de certificare și cel de supraveghere, precum și planul de formare al ICAA și implementarea acestuia. Evaluarea rezultatelor supravegherii ICAA a evidențiat mai multe deficiențe, în special în ceea ce privește modul în care sunt redactate constatările activității de supraveghere și în care este asigurată urmărirea lor. În această privință, s-a observat, de asemenea, că inspectorii ICAA nu au luat măsuri adecvate de asigurare a respectării legislației atunci când a fost necesar. |
| --- | --- |

(20)

În februarie 2022, Autoritatea Aeronautică Civilă irakiană (denumită în continuare „ICAA”) și Iraqi Airways au prezentat Comisiei informații cu privire la acțiunile și măsurile luate pentru îmbunătățirea sistemelor și capacităților lor de supraveghere și management al siguranței. Pe baza informațiilor primite, Comisia constată că s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește abordarea preocupărilor identificate în materie de siguranță. Cu toate acestea, au fost identificate anumite deficiențe, inclusiv în ceea ce privește calitatea listelor de verificare utilizate de inspectorii ICAA deopotrivă pentru procesul de certificare și cel de supraveghere, precum și planul de formare al ICAA și implementarea acestuia. Evaluarea rezultatelor supravegherii ICAA a evidențiat mai multe deficiențe, în special în ceea ce privește modul în care sunt redactate constatările activității de supraveghere și în care este asigurată urmărirea lor. În această privință, s-a observat, de asemenea, că inspectorii ICAA nu au luat măsuri adecvate de asigurare a respectării legislației atunci când a fost necesar.

Iraqi Airways

| (21) | Evaluarea informațiilor furnizate de Iraqi Airways a demonstrat că transportatorul aerian a înregistrat progrese semnificative în diferite domenii. S-a observat că transportatorul aerian a angajat serviciile unui consultant extern în scopul auditării transportatorului aerian și al dezvoltării unui PMC care este în curs de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(21)

Evaluarea informațiilor furnizate de Iraqi Airways a demonstrat că transportatorul aerian a înregistrat progrese semnificative în diferite domenii. S-a observat că transportatorul aerian a angajat serviciile unui consultant extern în scopul auditării transportatorului aerian și al dezvoltării unui PMC care este în curs de punere în aplicare.

Iraqi Airways

| (22) | A fost inițiat un program de monitorizare a datelor de zbor pentru a spori în continuare volumul de date analizate și utilizate la elaborarea măsurilor de îmbunătățire a siguranței. În plus, a fost instituit un sistem intern de raportare, au fost lansate reuniuni privind siguranța la diferite niveluri strategice, iar unele dintre manualele organizației au fost revizuite. |
| --- | --- |

(22)

A fost inițiat un program de monitorizare a datelor de zbor pentru a spori în continuare volumul de date analizate și utilizate la elaborarea măsurilor de îmbunătățire a siguranței. În plus, a fost instituit un sistem intern de raportare, au fost lansate reuniuni privind siguranța la diferite niveluri strategice, iar unele dintre manualele organizației au fost revizuite.

| (23) | În pofida progreselor menționate anterior, persistă o serie de provocări, inclusiv faptul că mai multe aplicații software dedicate întreținerii, operațiunilor de zbor și gestionării documentelor trebuie încă instalate. Transportatorul aerian trebuie, de asemenea, să își îmbunătățească funcțiile și procedurile legate de abordarea constatărilor în materie de supraveghere formulate de ICAA. În plus, deși Iraqi Airways a dezvoltat un sistem de management al calității („SMC”), se pare că aceasta nu este în măsură să efectueze urmărirea corespunzătoare a tuturor constatărilor formulate în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(23)

În pofida progreselor menționate anterior, persistă o serie de provocări, inclusiv faptul că mai multe aplicații software dedicate întreținerii, operațiunilor de zbor și gestionării documentelor trebuie încă instalate. Transportatorul aerian trebuie, de asemenea, să își îmbunătățească funcțiile și procedurile legate de abordarea constatărilor în materie de supraveghere formulate de ICAA. În plus, deși Iraqi Airways a dezvoltat un sistem de management al calității („SMC”), se pare că aceasta nu este în măsură să efectueze urmărirea corespunzătoare a tuturor constatărilor formulate în cadrul acestui sistem.

Iraqi Airways

| (24) | La 14 decembrie 2021 și la 4 mai 2022, la cererea Irakului și ca parte a activităților de monitorizare continuă ale Comisiei, Comisia, agenția, statele membre, ICAA și Iraqi Airways au organizat două reuniuni tehnice. Cu ambele ocazii, ICAA a prezentat progresele înregistrate în abordarea preocupărilor în materie de siguranță legate de capacitatea sa de a asigura o supraveghere eficace a siguranței în țară, în special în ceea ce privește supravegherea Iraqi Airways. Iraqi Airways a prezentat atât progresele înregistrate în remedierea deficiențelor în materie de siguranță identificate anterior, care conduseseră în final la decizia agenției de neacordare a autorizației de TCO, cât și alte îmbunătățiri conexe în materie de siguranță. |
| --- | --- |

(24)

La 14 decembrie 2021 și la 4 mai 2022, la cererea Irakului și ca parte a activităților de monitorizare continuă ale Comisiei, Comisia, agenția, statele membre, ICAA și Iraqi Airways au organizat două reuniuni tehnice. Cu ambele ocazii, ICAA a prezentat progresele înregistrate în abordarea preocupărilor în materie de siguranță legate de capacitatea sa de a asigura o supraveghere eficace a siguranței în țară, în special în ceea ce privește supravegherea Iraqi Airways. Iraqi Airways a prezentat atât progresele înregistrate în remedierea deficiențelor în materie de siguranță identificate anterior, care conduseseră în final la decizia agenției de neacordare a autorizației de TCO, cât și alte îmbunătățiri conexe în materie de siguranță.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (25) | ICAA și Iraqi Airways au demonstrat o viziune și ambiție clare de a-și îmbunătăți conformitatea cu reglementările și performanța în materie de siguranță. Cu toate acestea, sunt încă necesare îmbunătățiri suplimentare. Comisia va continua să colaboreze cu ICAA și cu Iraqi Airways pentru a monitoriza și a contribui la eforturile acestora de consolidare a capacităților lor de supraveghere și management al siguranței. În acest context, s-a menționat faptul că agenția va lansa un proiect de asistență tehnică în cursul anului 2022, pentru a sprijini ICAA în eforturile sale de îmbunătățire a supravegherii siguranței aviației în Irak. |
| --- | --- |

(25)

ICAA și Iraqi Airways au demonstrat o viziune și ambiție clare de a-și îmbunătăți conformitatea cu reglementările și performanța în materie de siguranță. Cu toate acestea, sunt încă necesare îmbunătățiri suplimentare. Comisia va continua să colaboreze cu ICAA și cu Iraqi Airways pentru a monitoriza și a contribui la eforturile acestora de consolidare a capacităților lor de supraveghere și management al siguranței. În acest context, s-a menționat faptul că agenția va lansa un proiect de asistență tehnică în cursul anului 2022, pentru a sprijini ICAA în eforturile sale de îmbunătățire a supravegherii siguranței aviației în Irak.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (26) | Conform criteriilor comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în prezent, nu există motive pentru modificarea listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii, în ceea ce privește transportatorii aerieni din Irak. |
| --- | --- |

(26)

Conform criteriilor comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în prezent, nu există motive pentru modificarea listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii, în ceea ce privește transportatorii aerieni din Irak.

| (27) | Este necesar ca statele membre să verifice în continuare conformarea efectivă a transportatorilor aerieni certificați în Irak cu standardele internaționale de siguranță relevante, acordând prioritate efectuării de inspecții la platformă la toți transportatorii aerieni respectivi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 965/2012. |
| --- | --- |

(27)

Este necesar ca statele membre să verifice în continuare conformarea efectivă a transportatorilor aerieni certificați în Irak cu standardele internaționale de siguranță relevante, acordând prioritate efectuării de inspecții la platformă la toți transportatorii aerieni respectivi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 965/2012.

| (28) | În cazurile în care există informații relevante privind siguranța care indică riscuri iminente la adresa siguranței din cauza nerespectării standardelor internaționale de siguranță relevante, ar putea fi necesară luarea unor măsuri suplimentare de către Comisie, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2111/2005. |
| --- | --- |

(28)

În cazurile în care există informații relevante privind siguranța care indică riscuri iminente la adresa siguranței din cauza nerespectării standardelor internaționale de siguranță relevante, ar putea fi necesară luarea unor măsuri suplimentare de către Comisie, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2111/2005.

Transportatori aerieni din Kazahstan

Transportatori aerieni din Kazahstan

| (29) | În decembrie 2016, transportatorii aerieni certificați în Kazahstan au fost eliminați din anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2214 al Comisiei (8), cu excepția Air Astana, care fusese eliminat din anexa B în 2015 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2322 al Comisiei. |
| --- | --- |

(29)

În decembrie 2016, transportatorii aerieni certificați în Kazahstan au fost eliminați din anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2214 al Comisiei (8), cu excepția Air Astana, care fusese eliminat din anexa B în 2015 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2322 al Comisiei.

8

Air Astana

| (30) | În octombrie 2021, în cadrul monitorizării continue de către Comisie a sistemului de supraveghere a siguranței din Kazahstan, experți din partea Comisiei, a agenției și a statelor membre (denumiți în continuare „echipa de evaluare”) au efectuat o vizită a Uniunii de evaluare la fața locului în Kazahstan, la birourile Comitetul Aeronautic Civil din Kazahstan („CAC KZ”) și ale societății pe acțiuni Administrația Aeronautică a Kazahstanului („AAK”), precum și la sediile a trei transportatori aerieni certificați în Kazahstan, și anume Air Astana, Jupiter Jet și Qazaq Air. |
| --- | --- |

(30)

În octombrie 2021, în cadrul monitorizării continue de către Comisie a sistemului de supraveghere a siguranței din Kazahstan, experți din partea Comisiei, a agenției și a statelor membre (denumiți în continuare „echipa de evaluare”) au efectuat o vizită a Uniunii de evaluare la fața locului în Kazahstan, la birourile Comitetul Aeronautic Civil din Kazahstan („CAC KZ”) și ale societății pe acțiuni Administrația Aeronautică a Kazahstanului („AAK”), precum și la sediile a trei transportatori aerieni certificați în Kazahstan, și anume Air Astana, Jupiter Jet și Qazaq Air.

Air Astana

Jupiter Jet

Qazaq Air

| (31) | La 2 februarie 2022, AAK a prezentat Comisiei un PMC menit să remedieze deficiențele constatate și raportate de echipa de evaluare. Comisia, împreună cu agenția, a evaluat PMC-ul și a comunicat CAC KZ și AAK observațiile sale și modificările sugerate. |
| --- | --- |

(31)

La 2 februarie 2022, AAK a prezentat Comisiei un PMC menit să remedieze deficiențele constatate și raportate de echipa de evaluare. Comisia, împreună cu agenția, a evaluat PMC-ul și a comunicat CAC KZ și AAK observațiile sale și modificările sugerate.

| (32) | La 27 și 28 aprilie 2022, Comisia, agenția, statele membre și reprezentanții CAC KZ și AAK au organizat o reuniune tehnică. Scopul acestei reuniuni a fost de a examina dezvoltarea și implementarea PMC de către CAC KZ și AAK, precum și acțiunile conexe întreprinse de acestea pentru a asigura conformitatea efectivă a sistemului lor de supraveghere a siguranței cu standardele internaționale de siguranță relevante. |
| --- | --- |

(32)

La 27 și 28 aprilie 2022, Comisia, agenția, statele membre și reprezentanții CAC KZ și AAK au organizat o reuniune tehnică. Scopul acestei reuniuni a fost de a examina dezvoltarea și implementarea PMC de către CAC KZ și AAK, precum și acțiunile conexe întreprinse de acestea pentru a asigura conformitatea efectivă a sistemului lor de supraveghere a siguranței cu standardele internaționale de siguranță relevante.

| (33) | Pe baza PMC-ului prezentat și a discuțiilor și dovezilor furnizate în cursul reuniunii tehnice, s-a constatat că s-au înregistrat progrese în ceea ce privește abordarea observațiilor formulate în cursul vizitei de evaluare la fața locului. Este evident că toate observațiile au fost abordate într-o anumită măsură și că unele dintre ele pot fi considerate închise. |
| --- | --- |

(33)

Pe baza PMC-ului prezentat și a discuțiilor și dovezilor furnizate în cursul reuniunii tehnice, s-a constatat că s-au înregistrat progrese în ceea ce privește abordarea observațiilor formulate în cursul vizitei de evaluare la fața locului. Este evident că toate observațiile au fost abordate într-o anumită măsură și că unele dintre ele pot fi considerate închise.

| (34) | Reuniunea a scos la lumină faptul că CAC KZ și AAK trebuie în continuare să furnizeze Comisiei clarificări și dovezi suplimentare cu privire la unele dintre acțiunile și măsurile întreprinse. De asemenea, Comisia a solicitat CAC KZ și AAK să revizuiască PMC – prin dezvoltarea în continuare a analizei cauzelor profunde ale deficiențelor de siguranță identificate în cursul vizitei de evaluare la fața locului efectuate de Uniune – cu scopul de a-l discuta în cadrul următoarei reuniuni tehnice. |
| --- | --- |

(34)

Reuniunea a scos la lumină faptul că CAC KZ și AAK trebuie în continuare să furnizeze Comisiei clarificări și dovezi suplimentare cu privire la unele dintre acțiunile și măsurile întreprinse. De asemenea, Comisia a solicitat CAC KZ și AAK să revizuiască PMC – prin dezvoltarea în continuare a analizei cauzelor profunde ale deficiențelor de siguranță identificate în cursul vizitei de evaluare la fața locului efectuate de Uniune – cu scopul de a-l discuta în cadrul următoarei reuniuni tehnice.

| (35) | Ca o continuare a deliberărilor Comitetului de Siguranță Aeriană al UE din noiembrie 2021, fapt confirmat și în cursul reuniunii tehnice din aprilie 2022, Comisia a invitat CAC KZ, AAK și transportatorul aerian Air Astana la o audiere în fața Comitetului de Siguranță Aeriană al UE la 17 mai 2022. |
| --- | --- |

(35)

Ca o continuare a deliberărilor Comitetului de Siguranță Aeriană al UE din noiembrie 2021, fapt confirmat și în cursul reuniunii tehnice din aprilie 2022, Comisia a invitat CAC KZ, AAK și transportatorul aerian Air Astana la o audiere în fața Comitetului de Siguranță Aeriană al UE la 17 mai 2022.

Air Astana

| (36) | În cursul audierii, CAC KZ și AAK au furnizat Comisiei și Comitetului de Siguranță Aeriană al UE o prezentare generală a sistemului instituit pentru a asigura supravegherea în materie de siguranță a transportatorilor aerieni certificați în Kazahstan. Aceștia au explicat planul național kazah de dezvoltare a siguranței, care include măsuri de îmbunătățire a eficacității transportului aerian kazah, inclusiv implementarea efectivă a standardelor internaționale de siguranță relevante. În plus, AAK a raportat cele mai recente evoluții în ceea ce privește structura sa organizațională, dimensiunea industriei aviatice din Kazahstan, precum și rezultatele misiunii coordonate de validare a OACI desfășurate în august 2021. |
| --- | --- |

(36)

În cursul audierii, CAC KZ și AAK au furnizat Comisiei și Comitetului de Siguranță Aeriană al UE o prezentare generală a sistemului instituit pentru a asigura supravegherea în materie de siguranță a transportatorilor aerieni certificați în Kazahstan. Aceștia au explicat planul național kazah de dezvoltare a siguranței, care include măsuri de îmbunătățire a eficacității transportului aerian kazah, inclusiv implementarea efectivă a standardelor internaționale de siguranță relevante. În plus, AAK a raportat cele mai recente evoluții în ceea ce privește structura sa organizațională, dimensiunea industriei aviatice din Kazahstan, precum și rezultatele misiunii coordonate de validare a OACI desfășurate în august 2021.

| (37) | Subliniind angajamentul lor în favoarea unei îmbunătățiri continue, CAC KZ și AAK au furnizat Comisiei și Comitetului de Siguranță Aeriană al UE o prezentare cuprinzătoare și detaliată a implementării PMC, elaborată pe baza rezultatelor vizitei de evaluare la fața locului efectuate de Uniune în octombrie 2021. Acesta includea obiective strategice definite pentru viitor, cum ar fi modificările aduse cadrului juridic kazah, manualelor și procedurilor AAK, continuarea îmbunătățirilor aduse SMC și continuarea implementării efective a standardelor internaționale de siguranță relevante. |
| --- | --- |

(37)

Subliniind angajamentul lor în favoarea unei îmbunătățiri continue, CAC KZ și AAK au furnizat Comisiei și Comitetului de Siguranță Aeriană al UE o prezentare cuprinzătoare și detaliată a implementării PMC, elaborată pe baza rezultatelor vizitei de evaluare la fața locului efectuate de Uniune în octombrie 2021. Acesta includea obiective strategice definite pentru viitor, cum ar fi modificările aduse cadrului juridic kazah, manualelor și procedurilor AAK, continuarea îmbunătățirilor aduse SMC și continuarea implementării efective a standardelor internaționale de siguranță relevante.

| (38) | În cursul audierii, CAC KZ și AAK s-au angajat să informeze Comisia cu privire la măsurile viitoare pe care le vor lua cu privire la restul observațiilor formulate în cursul vizitei de evaluare la fața locului efectuate de Uniune în 2021. În plus, ele s-au angajat să întrețină un dialog continuu pe tema siguranței, inclusiv prin furnizarea de informații relevante în materie de siguranță și prin participarea la reuniuni suplimentare, cel puțin de două ori pe an și ori de câte ori Comisia consideră necesar. |
| --- | --- |

(38)

În cursul audierii, CAC KZ și AAK s-au angajat să informeze Comisia cu privire la măsurile viitoare pe care le vor lua cu privire la restul observațiilor formulate în cursul vizitei de evaluare la fața locului efectuate de Uniune în 2021. În plus, ele s-au angajat să întrețină un dialog continuu pe tema siguranței, inclusiv prin furnizarea de informații relevante în materie de siguranță și prin participarea la reuniuni suplimentare, cel puțin de două ori pe an și ori de câte ori Comisia consideră necesar.

| (39) | Dovezile indică faptul că măsurile întreprinse de CAC KZ și AAK contribuie deja la consolidarea capacităților acestora de a supraveghea activitățile aviatice din Kazahstan. Cu toate acestea, sunt necesare îmbunătățiri suplimentare în ceea ce privește capacitatea lor de a supraveghea faptul că operațiunile transportatorilor aerieni certificați în Kazahstan se desfășoară în conformitate cu standardele internaționale de siguranță relevante, inclusiv prin asigurarea resurselor adecvate pentru astfel de activități de supraveghere a siguranței. |
| --- | --- |

(39)

Dovezile indică faptul că măsurile întreprinse de CAC KZ și AAK contribuie deja la consolidarea capacităților acestora de a supraveghea activitățile aviatice din Kazahstan. Cu toate acestea, sunt necesare îmbunătățiri suplimentare în ceea ce privește capacitatea lor de a supraveghea faptul că operațiunile transportatorilor aerieni certificați în Kazahstan se desfășoară în conformitate cu standardele internaționale de siguranță relevante, inclusiv prin asigurarea resurselor adecvate pentru astfel de activități de supraveghere a siguranței.

| (40) | Pe baza informațiilor prezentate, se pare că, din octombrie 2021, CAC KZ și AAK au înregistrat progrese notabile în ceea ce privește implementarea standardelor internaționale de siguranță relevante. Comisia și agenția și-au subliniat intenția de a sprijini în continuare CAC KZ și AAK în eforturile acestora de consolidare pe mai departe a sistemului de siguranță a aviației din Kazahstan. |
| --- | --- |

(40)

Pe baza informațiilor prezentate, se pare că, din octombrie 2021, CAC KZ și AAK au înregistrat progrese notabile în ceea ce privește implementarea standardelor internaționale de siguranță relevante. Comisia și agenția și-au subliniat intenția de a sprijini în continuare CAC KZ și AAK în eforturile acestora de consolidare pe mai departe a sistemului de siguranță a aviației din Kazahstan.

| (41) | În cursul audierii, transportatorul aerian Air Astana a făcut o prezentare generală a flotei sale actuale și a resurselor și facilităților disponibile. Acesta a descris sistemele sale solide și bine dezvoltate de management al siguranței („SMS”) și management al calității („SMC”). Transportatorul aerian a precizat că utilizează un set de instrumente software pentru a integra datele privind siguranța, calitatea și managementul riscurilor, inclusiv sistemul de management al riscului de oboseală. |
| --- | --- |

(41)

În cursul audierii, transportatorul aerian Air Astana a făcut o prezentare generală a flotei sale actuale și a resurselor și facilităților disponibile. Acesta a descris sistemele sale solide și bine dezvoltate de management al siguranței („SMS”) și management al calității („SMC”). Transportatorul aerian a precizat că utilizează un set de instrumente software pentru a integra datele privind siguranța, calitatea și managementul riscurilor, inclusiv sistemul de management al riscului de oboseală.

Air Astana

| (42) | La solicitarea Comitetului de Siguranță Aeriană al UE, transportatorul aerian a informat, de asemenea, cu privire la activitățile de supraveghere pe care AAK le-a efectuat în ceea ce privește Air Astana în perioada 2021-2022 și a confirmat îmbunătățirea interacțiunilor sale cu CAC KZ și AAK. |
| --- | --- |

(42)

La solicitarea Comitetului de Siguranță Aeriană al UE, transportatorul aerian a informat, de asemenea, cu privire la activitățile de supraveghere pe care AAK le-a efectuat în ceea ce privește Air Astana în perioada 2021-2022 și a confirmat îmbunătățirea interacțiunilor sale cu CAC KZ și AAK.

Air Astana

| (43) | Pe baza deliberărilor sale, Comitetul de Siguranță Aeriană al UE a ajuns la concluzia că ar trebui acordată o atenție deosebită monitorizării continue a situației și evoluțiilor în materie de siguranță din Kazahstan, inclusiv printr-o raportare periodică a progreselor înregistrate de CAC KZ și AAK și prin posibilitatea de a le invita la o nouă audiere în cadrul unei reuniuni viitoare a Comitetului de Siguranță Aeriană al UE. |
| --- | --- |

(43)

Pe baza deliberărilor sale, Comitetul de Siguranță Aeriană al UE a ajuns la concluzia că ar trebui acordată o atenție deosebită monitorizării continue a situației și evoluțiilor în materie de siguranță din Kazahstan, inclusiv printr-o raportare periodică a progreselor înregistrate de CAC KZ și AAK și prin posibilitatea de a le invita la o nouă audiere în cadrul unei reuniuni viitoare a Comitetului de Siguranță Aeriană al UE.

| (44) | Conform criteriilor comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în prezent, nu există motive pentru modificarea listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii în ceea ce privește transportatorii aerieni din Kazahstan. |
| --- | --- |

(44)

Conform criteriilor comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în prezent, nu există motive pentru modificarea listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii în ceea ce privește transportatorii aerieni din Kazahstan.

| (45) | Este necesar ca statele membre să verifice în continuare conformarea efectivă a transportatorilor aerieni certificați în Kazahstan cu standardele internaționale de siguranță relevante, acordând prioritate efectuării de inspecții la platformă la toți transportatorii aerieni respectivi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 965/2012. |
| --- | --- |

(45)

Este necesar ca statele membre să verifice în continuare conformarea efectivă a transportatorilor aerieni certificați în Kazahstan cu standardele internaționale de siguranță relevante, acordând prioritate efectuării de inspecții la platformă la toți transportatorii aerieni respectivi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 965/2012.

| (46) | În cazurile în care există informații relevante privind siguranța care indică riscuri iminente la adresa siguranței din cauza nerespectării standardelor internaționale de siguranță relevante, ar putea fi necesară luarea unor măsuri suplimentare de către Comisie, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2111/2005. |
| --- | --- |

(46)

În cazurile în care există informații relevante privind siguranța care indică riscuri iminente la adresa siguranței din cauza nerespectării standardelor internaționale de siguranță relevante, ar putea fi necesară luarea unor măsuri suplimentare de către Comisie, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2111/2005.

Transportatori aerieni din Moldova

Transportatori aerieni din Moldova

| (47) | În noiembrie 2021, transportatorii aerieni din Moldova au fost eliminați din anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2070 al Comisiei (9), cu excepția Air Moldova, Aerotranscargo și Fly One, care nu au fost niciodată incluși nici în anexa A, nici în anexa B. |
| --- | --- |

(47)

În noiembrie 2021, transportatorii aerieni din Moldova au fost eliminați din anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2070 al Comisiei (9), cu excepția Air Moldova, Aerotranscargo și Fly One, care nu au fost niciodată incluși nici în anexa A, nici în anexa B.

9

Air Moldova

Aerotranscargo

Fly One

| (48) | Prin scrisoarea din 31 martie 2022, Autoritatea Aeronautică Civilă din Moldova („CAAM”) a furnizat informații și o actualizare privind activitățile de supraveghere a siguranței pentru perioada noiembrie 2021-martie 2022. Pe lângă actualizarea PMC, elaborată pe baza vizitei de evaluare la fața locului efectuate de Uniune în septembrie 2021, informațiile furnizate de CAAM au inclus, de asemenea, actualizări cu privire la cele mai recente modificări aduse cadrului legislativ național al Republicii Moldova în domeniul aviației. |
| --- | --- |

(48)

Prin scrisoarea din 31 martie 2022, Autoritatea Aeronautică Civilă din Moldova („CAAM”) a furnizat informații și o actualizare privind activitățile de supraveghere a siguranței pentru perioada noiembrie 2021-martie 2022. Pe lângă actualizarea PMC, elaborată pe baza vizitei de evaluare la fața locului efectuate de Uniune în septembrie 2021, informațiile furnizate de CAAM au inclus, de asemenea, actualizări cu privire la cele mai recente modificări aduse cadrului legislativ național al Republicii Moldova în domeniul aviației.

| (49) | În urma examinării informațiilor și a documentației primite, Comisia consideră că observațiile rămase deschise, rezultate în urma vizitei de evaluare la fața locului din septembrie 2021, au fost abordate cu succes și pot fi închise. Având în vedere progresele înregistrate, Comisia consideră că este suficient ca CAAM să trimită o actualizare anuală, până în momentul în care se va lua o eventuală decizie contrară. |
| --- | --- |

(49)

În urma examinării informațiilor și a documentației primite, Comisia consideră că observațiile rămase deschise, rezultate în urma vizitei de evaluare la fața locului din septembrie 2021, au fost abordate cu succes și pot fi închise. Având în vedere progresele înregistrate, Comisia consideră că este suficient ca CAAM să trimită o actualizare anuală, până în momentul în care se va lua o eventuală decizie contrară.

| (50) | Conform criteriilor comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în prezent, nu există motive pentru modificarea listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii în ceea ce privește transportatorii aerieni din Moldova. |
| --- | --- |

(50)

Conform criteriilor comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în prezent, nu există motive pentru modificarea listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii în ceea ce privește transportatorii aerieni din Moldova.

| (51) | Este necesar ca statele membre să verifice în continuare conformarea efectivă a transportatorilor aerieni certificați în Moldova cu standardele internaționale de siguranță relevante, acordând prioritate efectuării de inspecții la platformă la toți transportatorii aerieni respectivi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 965/2012. |
| --- | --- |

(51)

Este necesar ca statele membre să verifice în continuare conformarea efectivă a transportatorilor aerieni certificați în Moldova cu standardele internaționale de siguranță relevante, acordând prioritate efectuării de inspecții la platformă la toți transportatorii aerieni respectivi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 965/2012.

| (52) | În cazurile în care există informații relevante privind siguranța care indică riscuri iminente la adresa siguranței din cauza nerespectării standardelor internaționale de siguranță relevante, ar putea fi necesară luarea unor măsuri suplimentare de către Comisie, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2111/2005. |
| --- | --- |

(52)

În cazurile în care există informații relevante privind siguranța care indică riscuri iminente la adresa siguranței din cauza nerespectării standardelor internaționale de siguranță relevante, ar putea fi necesară luarea unor măsuri suplimentare de către Comisie, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2111/2005.

Transportatori aerieni din Pakistan

Transportatori aerieni din Pakistan

| (53) | În martie 2007, Pakistan International Airlines a fost inclusă în anexa B la Regulamentul (CE) nr. 474/2006 prin Regulamentul (CE) nr. 235/2007 al Comisiei (10) și ulterior eliminată în noiembrie 2007 prin Regulamentul (CE) nr. 1400/2007 al Comisiei (11). |
| --- | --- |

(53)

În martie 2007, Pakistan International Airlines a fost inclusă în anexa B la Regulamentul (CE) nr. 474/2006 prin Regulamentul (CE) nr. 235/2007 al Comisiei (10) și ulterior eliminată în noiembrie 2007 prin Regulamentul (CE) nr. 1400/2007 al Comisiei (11).

Pakistan International Airlines

10

11

| (54) | La 24 iunie 2020, o declarație a ministrului federal al aviației din Pakistan a arătat că un număr important de licențe de pilot eliberate de Autoritatea Aeronautică Civilă din Pakistan (denumită în continuare „PCAA”), au fost obținute prin mijloace frauduloase. |
| --- | --- |

(54)

La 24 iunie 2020, o declarație a ministrului federal al aviației din Pakistan a arătat că un număr important de licențe de pilot eliberate de Autoritatea Aeronautică Civilă din Pakistan (denumită în continuare „PCAA”), au fost obținute prin mijloace frauduloase.

| (55) | Evenimentul respectiv și aparenta lipsă a unei supravegheri eficace a siguranței din partea PCAA au determinat agenția să suspende autorizațiile de TCO deținute de Pakistan International Airlines și de Vision Air, cu efect de la 1 iulie 2020. |
| --- | --- |

(55)

Evenimentul respectiv și aparenta lipsă a unei supravegheri eficace a siguranței din partea PCAA au determinat agenția să suspende autorizațiile de TCO deținute de Pakistan International Airlines și de Vision Air, cu efect de la 1 iulie 2020.

Pakistan International Airlines

Vision Air

| (56) | La 1 iulie 2020, Comisia a deschis consultări cu PCAA, în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 473/2006. În acest context, Comisia, în cooperare cu agenția și cu statele membre, a organizat o serie de reuniuni tehnice cu PCAA la 9 iulie și 25 septembrie 2020, la 15 și 16 martie 2021, la 15 octombrie 2021 și la 16 martie 2022. |
| --- | --- |

(56)

La 1 iulie 2020, Comisia a deschis consultări cu PCAA, în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 473/2006. În acest context, Comisia, în cooperare cu agenția și cu statele membre, a organizat o serie de reuniuni tehnice cu PCAA la 9 iulie și 25 septembrie 2020, la 15 și 16 martie 2021, la 15 octombrie 2021 și la 16 martie 2022.

| (57) | În cursul acestor reuniuni au fost discutate diferite aspecte, în special supravegherea transportatorilor aerieni certificați în Pakistan, inclusiv a SMS-urilor acestora. Comisia a solicitat informații și dovezi pentru a verifica dacă o situație similară nu este predominantă și în alte domenii cum ar fi acordarea de licențe echipajului de cabină, acordarea de licențe inginerilor de întreținere sau certificarea transportatorilor aerieni. |
| --- | --- |

(57)

În cursul acestor reuniuni au fost discutate diferite aspecte, în special supravegherea transportatorilor aerieni certificați în Pakistan, inclusiv a SMS-urilor acestora. Comisia a solicitat informații și dovezi pentru a verifica dacă o situație similară nu este predominantă și în alte domenii cum ar fi acordarea de licențe echipajului de cabină, acordarea de licențe inginerilor de întreținere sau certificarea transportatorilor aerieni.

| (58) | Informațiile schimbate cu PCAA la 16 martie 2022 s-au axat pe rezultatul recentei vizite efectuate în cadrul Programului universal de auditare a supravegherii siguranței (Universal Safety Oversight Audit Programme, USOAP) al OACI. Comisia a subliniat că va acorda atenția cuvenită conținutului raportului de audit pentru a stabili următoarele etape ale procesului său de consultare privind lista transportatorilor aerieni care nu îndeplinesc standardele de siguranță. În cursul reuniunii, PCAA a oferit o imagine de ansamblu a principalelor aspecte ale raportului și s-a angajat să transmită raportul Comisiei atunci când va fi finalizat. |
| --- | --- |

(58)

Informațiile schimbate cu PCAA la 16 martie 2022 s-au axat pe rezultatul recentei vizite efectuate în cadrul Programului universal de auditare a supravegherii siguranței (Universal Safety Oversight Audit Programme, USOAP) al OACI. Comisia a subliniat că va acorda atenția cuvenită conținutului raportului de audit pentru a stabili următoarele etape ale procesului său de consultare privind lista transportatorilor aerieni care nu îndeplinesc standardele de siguranță. În cursul reuniunii, PCAA a oferit o imagine de ansamblu a principalelor aspecte ale raportului și s-a angajat să transmită raportul Comisiei atunci când va fi finalizat.

Universal Safety Oversight Audit Programme

| (59) | La primirea raportului, Comisia a constatat că acesta nu conține nicio indicație cu privire la domeniile care necesită măsuri corective imediate. Cu toate acestea, deși raportul indică faptul că majoritatea elementelor necesare pentru îndeplinirea responsabilităților PCAA sunt prezente, acesta subliniază necesitatea ca PCAA să modifice, să completeze sau să îmbunătățească orientările și procedurile, în special în domeniul acordării licențelor de pilot. În plus, raportul indică necesitatea îmbunătățirii legislației naționale a Pakistanului prin încorporarea unor dispoziții privind politica de asigurare a aplicării legii și accesul nerestricționat al personalului de inspecție, pentru a asigura o supraveghere eficace. |
| --- | --- |

(59)

La primirea raportului, Comisia a constatat că acesta nu conține nicio indicație cu privire la domeniile care necesită măsuri corective imediate. Cu toate acestea, deși raportul indică faptul că majoritatea elementelor necesare pentru îndeplinirea responsabilităților PCAA sunt prezente, acesta subliniază necesitatea ca PCAA să modifice, să completeze sau să îmbunătățească orientările și procedurile, în special în domeniul acordării licențelor de pilot. În plus, raportul indică necesitatea îmbunătățirii legislației naționale a Pakistanului prin încorporarea unor dispoziții privind politica de asigurare a aplicării legii și accesul nerestricționat al personalului de inspecție, pentru a asigura o supraveghere eficace.

| (60) | Pe baza informațiilor disponibile și a schimburilor cu PCAA, Comisia recunoaște eforturile PCAA de a adopta un PMC pentru a remedia deficiențele identificate în materie de siguranță. Comisia, cu sprijinul agenției și al statelor membre, ia act de faptul că, după vizita USOAP a OACI, Pakistanul s-a angajat într-un proces major de dezvoltare care include modificări ale legislației sale primare în domeniul aviației. |
| --- | --- |

(60)

Pe baza informațiilor disponibile și a schimburilor cu PCAA, Comisia recunoaște eforturile PCAA de a adopta un PMC pentru a remedia deficiențele identificate în materie de siguranță. Comisia, cu sprijinul agenției și al statelor membre, ia act de faptul că, după vizita USOAP a OACI, Pakistanul s-a angajat într-un proces major de dezvoltare care include modificări ale legislației sale primare în domeniul aviației.

| (61) | Pe această bază, pentru a stabili dacă sunt necesare măsuri suplimentare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2111/2005, Comisia va continua să colaboreze cu PCAA și să monitorizeze progresele înregistrate în abordarea situației supravegherii siguranței în Pakistan. Prin aceste activități de monitorizare continuă se va stabili o dată pentru efectuarea unei vizite a Uniunii de evaluare la fața locului. |
| --- | --- |

(61)

Pe această bază, pentru a stabili dacă sunt necesare măsuri suplimentare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2111/2005, Comisia va continua să colaboreze cu PCAA și să monitorizeze progresele înregistrate în abordarea situației supravegherii siguranței în Pakistan. Prin aceste activități de monitorizare continuă se va stabili o dată pentru efectuarea unei vizite a Uniunii de evaluare la fața locului.

| (62) | Conform criteriilor comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în prezent, nu există motive pentru modificarea listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii în ceea ce privește transportatorii aerieni din Pakistan. |
| --- | --- |

(62)

Conform criteriilor comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în prezent, nu există motive pentru modificarea listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii în ceea ce privește transportatorii aerieni din Pakistan.

| (63) | Este necesar ca statele membre să verifice în continuare conformarea efectivă a transportatorilor aerieni certificați în Pakistan cu standardele internaționale de siguranță relevante, acordând prioritate efectuării de inspecții la platformă la toți transportatorii aerieni respectivi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 965/2012. |
| --- | --- |

(63)

Este necesar ca statele membre să verifice în continuare conformarea efectivă a transportatorilor aerieni certificați în Pakistan cu standardele internaționale de siguranță relevante, acordând prioritate efectuării de inspecții la platformă la toți transportatorii aerieni respectivi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 965/2012.

| (64) | În cazurile în care există informații relevante privind siguranța care indică riscuri iminente la adresa siguranței din cauza nerespectării standardelor internaționale de siguranță relevante, ar putea fi necesară luarea unor măsuri suplimentare de către Comisie, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2111/2005. |
| --- | --- |

(64)

În cazurile în care există informații relevante privind siguranța care indică riscuri iminente la adresa siguranței din cauza nerespectării standardelor internaționale de siguranță relevante, ar putea fi necesară luarea unor măsuri suplimentare de către Comisie, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2111/2005.

Transportatori aerieni din Rusia

Transportatori aerieni din Rusia

| (65) | La 8 aprilie 2022, transportatorii aerieni din Rusia care operaseră una sau mai multe dintre aeronavele menționate la considerentul 4 sau 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/594 al Comisiei (12) au fost incluși în anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/594. |
| --- | --- |

(65)

La 8 aprilie 2022, transportatorii aerieni din Rusia care operaseră una sau mai multe dintre aeronavele menționate la considerentul 4 sau 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/594 al Comisiei (12) au fost incluși în anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/594.

12

| (66) | La 28 aprilie 2022, Agenția de Transport Aerian a Federației Ruse („FATA”) a informat Comisia că consideră nefondate orice acuzații de încălcare a standardelor internaționale aplicabile în materie de aviație civilă, precum și orice preocupări legate de siguranță menționate în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/594. Cu toate acestea, FATA nu a furnizat nicio informație în sprijinul declarației sale. |
| --- | --- |

(66)

La 28 aprilie 2022, Agenția de Transport Aerian a Federației Ruse („FATA”) a informat Comisia că consideră nefondate orice acuzații de încălcare a standardelor internaționale aplicabile în materie de aviație civilă, precum și orice preocupări legate de siguranță menționate în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/594. Cu toate acestea, FATA nu a furnizat nicio informație în sprijinul declarației sale.

| (67) | În cadrul activităților sale de monitorizare continuă, Comisia a stabilit că există dovezi că transportatorul aerian I Fly a înscris aeronave menționate la considerentul 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/594 în registrul aeronavelor din Rusia și că a operat cu bună știință aceste aeronave, încălcând standardele internaționale de siguranță relevante. Înregistrarea aeronavelor în registrul rus s-a făcut fără consimțământul proprietarilor și fără o colaborare ulterioară în materie de siguranță cu Autoritatea Aeronautică din Irlanda, ca stat de înmatriculare recunoscut al acestor aeronave. |
| --- | --- |

(67)

În cadrul activităților sale de monitorizare continuă, Comisia a stabilit că există dovezi că transportatorul aerian I Fly a înscris aeronave menționate la considerentul 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/594 în registrul aeronavelor din Rusia și că a operat cu bună știință aceste aeronave, încălcând standardele internaționale de siguranță relevante. Înregistrarea aeronavelor în registrul rus s-a făcut fără consimțământul proprietarilor și fără o colaborare ulterioară în materie de siguranță cu Autoritatea Aeronautică din Irlanda, ca stat de înmatriculare recunoscut al acestor aeronave.

I Fly

| (68) | În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/594 și cu criteriile comune din anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în ceea ce privește transportatorii aerieni din Rusia, lista transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii trebuie să fie modificată pentru a include I Fly în anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006. |
| --- | --- |

(68)

În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/594 și cu criteriile comune din anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în ceea ce privește transportatorii aerieni din Rusia, lista transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii trebuie să fie modificată pentru a include I Fly în anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006.

I Fly

| (69) | Este necesar ca statele membre să verifice în continuare conformarea efectivă a transportatorilor aerieni certificați de FATA cu standardele internaționale de siguranță relevante, acordând prioritate efectuării de inspecții la platformă la toți transportatorii aerieni respectivi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 965/2012. |
| --- | --- |

(69)

Este necesar ca statele membre să verifice în continuare conformarea efectivă a transportatorilor aerieni certificați de FATA cu standardele internaționale de siguranță relevante, acordând prioritate efectuării de inspecții la platformă la toți transportatorii aerieni respectivi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 965/2012.

Transportatori aerieni din Sudanul de Sud

Transportatori aerieni din Sudanul de Sud

| (70) | Transportatorii aerieni certificați în Sudanul de Sud nu au fost incluși niciodată în anexa A sau în anexa B la Regulamentul (CE) nr. 474/2006. |
| --- | --- |

(70)

Transportatorii aerieni certificați în Sudanul de Sud nu au fost incluși niciodată în anexa A sau în anexa B la Regulamentul (CE) nr. 474/2006.

| (71) | În ultimii patru ani, în Sudanul de Sud au avut loc patru accidente mortale, precum și o serie de alte accidente și incidente grave, care au implicat adesea aeronave cu numere de înmatriculare suspecte. |
| --- | --- |

(71)

În ultimii patru ani, în Sudanul de Sud au avut loc patru accidente mortale, precum și o serie de alte accidente și incidente grave, care au implicat adesea aeronave cu numere de înmatriculare suspecte.

| (72) | La 26 martie 2021, Comisia a deschis consultări oficiale cu Autoritatea Aeronautică Civilă din Sudanul de Sud (denumită în continuare „SSCAA”), în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 473/2006. |
| --- | --- |

(72)

La 26 martie 2021, Comisia a deschis consultări oficiale cu Autoritatea Aeronautică Civilă din Sudanul de Sud (denumită în continuare „SSCAA”), în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 473/2006.

| (73) | În schimbul de corespondență care a urmat, SSCAA a comunicat că certificatul de operator aerian („AOC”) al South Sudan Supreme Airlines, a cărui aeronavă fusese implicată într-un accident mortal, a fost suspendat și că, din cauza unor suspiciuni legate de înmatricularea aeronavei implicate în accidentul respectiv, SSCAA examina toți operatorii de aeronave și toate AOC-urile din țară. De asemenea, SSCAA a comunicat că erau în desfășurare acțiuni de îmbunătățire în domeniul dezvoltării și revizuirii regulamentelor, manualelor și formării. La 5 noiembrie 2021 au fost furnizate documente care includ informații privind programul de inspecție, supraveghere și audit al SSCAA, precum și rapoarte privind inspecțiile efectuate asupra anumitor transportatori aerieni și aeronave înmatriculate în străinătate care operează în Sudanul de Sud. |
| --- | --- |

(73)

În schimbul de corespondență care a urmat, SSCAA a comunicat că certificatul de operator aerian („AOC”) al South Sudan Supreme Airlines, a cărui aeronavă fusese implicată într-un accident mortal, a fost suspendat și că, din cauza unor suspiciuni legate de înmatricularea aeronavei implicate în accidentul respectiv, SSCAA examina toți operatorii de aeronave și toate AOC-urile din țară. De asemenea, SSCAA a comunicat că erau în desfășurare acțiuni de îmbunătățire în domeniul dezvoltării și revizuirii regulamentelor, manualelor și formării. La 5 noiembrie 2021 au fost furnizate documente care includ informații privind programul de inspecție, supraveghere și audit al SSCAA, precum și rapoarte privind inspecțiile efectuate asupra anumitor transportatori aerieni și aeronave înmatriculate în străinătate care operează în Sudanul de Sud.

South Sudan Supreme Airlines

| (74) | La 28 martie 2022, SSCAA a comunicat răspunsurile sale la chestionarul trimis de Comisie la 26 martie 2021. Potrivit acestora, SSCAA nu a dezvoltat și nu a implementat încă un sistem de supraveghere eficace. De asemenea, SSCAA menționează că, deși nu a eliberat nicio licență sau AOC și nu există aeronave înmatriculate în țară, SSCAA a eliberat permise de operare aeriană aeronavelor înmatriculate în străinătate astfel încât acestea să poată opera în Sudanul de Sud. Nu există nicio dovadă a unei activități de supraveghere care să conducă la eliberarea unor astfel de permise sau a unei monitorizări continue relevante. |
| --- | --- |

(74)

La 28 martie 2022, SSCAA a comunicat răspunsurile sale la chestionarul trimis de Comisie la 26 martie 2021. Potrivit acestora, SSCAA nu a dezvoltat și nu a implementat încă un sistem de supraveghere eficace. De asemenea, SSCAA menționează că, deși nu a eliberat nicio licență sau AOC și nu există aeronave înmatriculate în țară, SSCAA a eliberat permise de operare aeriană aeronavelor înmatriculate în străinătate astfel încât acestea să poată opera în Sudanul de Sud. Nu există nicio dovadă a unei activități de supraveghere care să conducă la eliberarea unor astfel de permise sau a unei monitorizări continue relevante.

| (75) | La 22 februarie 2022, Comisia a informat SSCAA cu privire la intenția sa de a pune examinarea situației supravegherii aviației civile din Sudanul de Sud pe ordinea de zi a următoarei reuniuni a Comitetului de Siguranță Aeriană al UE și a invitat SSCAA la o audiere în fața Comitetului de Siguranță Aeriană al UE la 18 mai 2022. |
| --- | --- |

(75)

La 22 februarie 2022, Comisia a informat SSCAA cu privire la intenția sa de a pune examinarea situației supravegherii aviației civile din Sudanul de Sud pe ordinea de zi a următoarei reuniuni a Comitetului de Siguranță Aeriană al UE și a invitat SSCAA la o audiere în fața Comitetului de Siguranță Aeriană al UE la 18 mai 2022.

| (76) | În cadrul audierii, SSCAA a furnizat Comisiei și Comitetului de Siguranță Aeriană al UE o prezentare generală a structurii sale organizatorice, precum și informații privind dimensiunea industriei aviatice din Sudanul de Sud. Aceasta a descris funcțiile diferitelor direcții ale SSCAA și responsabilitățile acestora și a furnizat informații generale cu privire la personalul autorității. SSCAA a explicat că depinde încă în mare măsură de sprijinul acordat de Agenția de Supraveghere a Siguranței și Securității Aviației Civile a Comunității Africii de Est (EAC-CASSOA) pentru stabilirea de reglementări în domeniul aviației civile și pentru dezvoltarea unui proces eficace de supraveghere. În acest sens, SSCAA a remarcat că orice fel asistență și sprijin pentru eforturile sale ar fi binevenite. |
| --- | --- |

(76)

În cadrul audierii, SSCAA a furnizat Comisiei și Comitetului de Siguranță Aeriană al UE o prezentare generală a structurii sale organizatorice, precum și informații privind dimensiunea industriei aviatice din Sudanul de Sud. Aceasta a descris funcțiile diferitelor direcții ale SSCAA și responsabilitățile acestora și a furnizat informații generale cu privire la personalul autorității. SSCAA a explicat că depinde încă în mare măsură de sprijinul acordat de Agenția de Supraveghere a Siguranței și Securității Aviației Civile a Comunității Africii de Est (EAC-CASSOA) pentru stabilirea de reglementări în domeniul aviației civile și pentru dezvoltarea unui proces eficace de supraveghere. În acest sens, SSCAA a remarcat că orice fel asistență și sprijin pentru eforturile sale ar fi binevenite.

| (77) | SSCAA a confirmat că nu a emis niciun AOC și că nu a creat încă un registru al aeronavelor. Cu toate acestea, SSCAA a informat că, după formarea pe care EAC-CASSOA o va oferi începând cu 23 mai 2022, se așteaptă să atingă obiectivul de creare a unui registru al aeronavelor și de atingere a unei capacități de certificare a transportatorilor aerieni prin procesul de certificare în 5 etape, conform orientărilor OACI. |
| --- | --- |

(77)

SSCAA a confirmat că nu a emis niciun AOC și că nu a creat încă un registru al aeronavelor. Cu toate acestea, SSCAA a informat că, după formarea pe care EAC-CASSOA o va oferi începând cu 23 mai 2022, se așteaptă să atingă obiectivul de creare a unui registru al aeronavelor și de atingere a unei capacități de certificare a transportatorilor aerieni prin procesul de certificare în 5 etape, conform orientărilor OACI.

| (78) | SSCAA a informat Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE că a eliberat 24 de permise de operare aeriană transportatorilor aerieni străini și că unii dintre acești transportatori aerieni autorizați efectuează zboruri interne în țară. Se pare că aceasta este singura activitate de certificare desfășurată de SSCAA. SSCAA a descris procesul de eliberare a acestor permise, prin intermediul unei validări a AOC-urilor, care cuprinde inspectarea documentației și verificarea fizică a aeronavelor. Totuși, aceste informații au fost furnizate numai în timpul audierii și nu a fost posibil să se verifice modul în care se desfășoară procesul de validare. |
| --- | --- |

(78)

SSCAA a informat Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE că a eliberat 24 de permise de operare aeriană transportatorilor aerieni străini și că unii dintre acești transportatori aerieni autorizați efectuează zboruri interne în țară. Se pare că aceasta este singura activitate de certificare desfășurată de SSCAA. SSCAA a descris procesul de eliberare a acestor permise, prin intermediul unei validări a AOC-urilor, care cuprinde inspectarea documentației și verificarea fizică a aeronavelor. Totuși, aceste informații au fost furnizate numai în timpul audierii și nu a fost posibil să se verifice modul în care se desfășoară procesul de validare.

| (79) | În cursul audierii, SSCAA a oferit și un exemplu de măsuri de asigurare a respectării legislației luate împotriva unui transportator aerian străin, prin revocarea permisului de operare atunci când a constatat că AOC-ul transportatorului aerian fusese revocat de autoritatea sa competentă. |
| --- | --- |

(79)

În cursul audierii, SSCAA a oferit și un exemplu de măsuri de asigurare a respectării legislației luate împotriva unui transportator aerian străin, prin revocarea permisului de operare atunci când a constatat că AOC-ul transportatorului aerian fusese revocat de autoritatea sa competentă.

| (80) | Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE au luat act de faptul că nu există niciun transportator aerian pentru care SSCAA să aibă responsabilități de supraveghere reglementară, deoarece aceasta nu a emis niciun AOC, și că toate operațiunile aeriene din țară sunt efectuate de transportatori aerieni ale căror AOC-uri au fost eliberate de autorități străine. În consecință, ținând seama de criteriile comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, nu există niciun transportator aerian certificat de SSCAA care ar putea fi eligibil pentru măsuri la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(80)

Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE au luat act de faptul că nu există niciun transportator aerian pentru care SSCAA să aibă responsabilități de supraveghere reglementară, deoarece aceasta nu a emis niciun AOC, și că toate operațiunile aeriene din țară sunt efectuate de transportatori aerieni ale căror AOC-uri au fost eliberate de autorități străine. În consecință, ținând seama de criteriile comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, nu există niciun transportator aerian certificat de SSCAA care ar putea fi eligibil pentru măsuri la nivelul Uniunii.

| (81) | În plus, Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE au luat act de indicațiile SSCAA potrivit cărora aceasta nu intenționează să emită niciun AOC înainte de a atinge capacitățile de certificare și de supraveghere, ceea ce i-ar permite să implementeze și să asigure respectarea standardului internațional de siguranță relevant. |
| --- | --- |

(81)

În plus, Comisia și Comitetul de Siguranță Aeriană al UE au luat act de indicațiile SSCAA potrivit cărora aceasta nu intenționează să emită niciun AOC înainte de a atinge capacitățile de certificare și de supraveghere, ceea ce i-ar permite să implementeze și să asigure respectarea standardului internațional de siguranță relevant.

| (82) | Prin urmare, conform criteriilor comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în ceea ce privește transportatorii aerieni din Sudanul de Sud, nu există motive pentru modificarea listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii. |
| --- | --- |

(82)

Prin urmare, conform criteriilor comune prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, Comisia consideră că, în ceea ce privește transportatorii aerieni din Sudanul de Sud, nu există motive pentru modificarea listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii.

| (83) | Ca parte a activităților sale de monitorizare continuă, Comisia va continua să urmărească îndeaproape situația în materie de siguranță din Sudanul de Sud. Comitetul de Siguranță Aeriană al UE a ajuns la concluzia că trebuie să se acorde o atenție deosebită situației și evoluțiilor în materie de siguranță din Sudanul de Sud și că este oportun ca SSCAA să fie invitată să prezinte rapoarte periodice cu privire la progresele înregistrate în privința stabilirii de reglementări în domeniul aviației civile, dezvoltării unui proces eficace de supraveghere a siguranței și capacității de a emite AOC-uri. În cazul în care Comisia ia cunoștință de un risc iminent la adresa siguranței care rezultă din nerespectarea standardelor internaționale de siguranță relevante, cum ar fi emiterea unui AOC în absența unei capacități adecvate de certificare și de supraveghere a SSCAA, ar putea deveni necesară luarea de către Comisie a unor măsuri suplimentare, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, cum ar fi impunerea unei interdicții de exploatare transportatorilor aerieni în cauză și includerea lor în anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006. |
| --- | --- |

(83)

Ca parte a activităților sale de monitorizare continuă, Comisia va continua să urmărească îndeaproape situația în materie de siguranță din Sudanul de Sud. Comitetul de Siguranță Aeriană al UE a ajuns la concluzia că trebuie să se acorde o atenție deosebită situației și evoluțiilor în materie de siguranță din Sudanul de Sud și că este oportun ca SSCAA să fie invitată să prezinte rapoarte periodice cu privire la progresele înregistrate în privința stabilirii de reglementări în domeniul aviației civile, dezvoltării unui proces eficace de supraveghere a siguranței și capacității de a emite AOC-uri. În cazul în care Comisia ia cunoștință de un risc iminent la adresa siguranței care rezultă din nerespectarea standardelor internaționale de siguranță relevante, cum ar fi emiterea unui AOC în absența unei capacități adecvate de certificare și de supraveghere a SSCAA, ar putea deveni necesară luarea de către Comisie a unor măsuri suplimentare, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, cum ar fi impunerea unei interdicții de exploatare transportatorilor aerieni în cauză și includerea lor în anexa A la Regulamentul (CE) nr. 474/2006.

| (84) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 474/2006 trebuie să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(84)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 474/2006 trebuie să fie modificat în consecință.

| (85) | Articolele 5 și 6 din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 recunosc necesitatea ca deciziile să fie luate cu rapiditate și, după caz, în regim de urgență, având în vedere implicațiile în materie de siguranță. În consecință, în vederea protejării informațiilor sensibile și a pasagerilor, este esențial ca toate deciziile luate în contextul actualizării listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții sau restricții de exploatare pe teritoriul Uniunii să fie publicate și să intre în vigoare imediat după adoptare. |
| --- | --- |

(85)

Articolele 5 și 6 din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 recunosc necesitatea ca deciziile să fie luate cu rapiditate și, după caz, în regim de urgență, având în vedere implicațiile în materie de siguranță. În consecință, în vederea protejării informațiilor sensibile și a pasagerilor, este esențial ca toate deciziile luate în contextul actualizării listei transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții sau restricții de exploatare pe teritoriul Uniunii să fie publicate și să intre în vigoare imediat după adoptare.

| (86) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de siguranță aeriană al UE instituit prin articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005, |
| --- | --- |

(86)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de siguranță aeriană al UE instituit prin articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 474/2006 se modifică după cum urmează:

| 1. | anexa A se înlocuiește cu textul din anexa I la prezentul regulament; |
| --- | --- |

1.

anexa A se înlocuiește cu textul din anexa I la prezentul regulament;

| 2. | anexa B se înlocuiește cu textul din anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

anexa B se înlocuiește cu textul din anexa II la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2022.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Adina VĂLEAN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 344, 27.12.2005, p. 15.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 474/2006 al Comisiei din 22 martie 2006 de stabilire a listei comunitare a transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Comunității menționate la capitolul II din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 84, 23.3.2006, p. 14).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 473/2006 al Comisiei din 22 martie 2006 de stabilire a normelor de aplicare pentru lista comunitară a transportatorilor aerieni care se supun unei interdicții de exploatare pe teritoriul Comunității menționate la capitolul II din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 84, 23.3.2006, p. 8).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 452/2014 al Comisiei din 29 aprilie 2014 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la operațiunile aeriene ale operatorilor din țări terțe în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 133, 6.5.2014, p. 12).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 965/2012 al Comisiei din 5 octombrie 2012 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la operațiunile aeriene în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 296, 25.10.2012, p. 1).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/736 al Comisiei din 2 iunie 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 474/2006 în ceea ce privește lista transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare sau sunt supuși unor restricții operaționale pe teritoriul Uniunii (JO L 172, 3.6.2020, p. 7).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2322 al Comisiei din 10 decembrie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 474/2006 de stabilire a listei comunitare a transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Comunității (JO L 328, 12.12.2015, p. 67).

7

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2214 al Comisiei din 8 decembrie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 474/2006 în ceea ce privește lista transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Uniunii (JO L 334, 9.12.2016, p. 6).

8

(9)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2070 al Comisiei din 25 noiembrie 2021 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 474/2006 în ceea ce privește lista transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare sau sunt supuși unor restricții operaționale pe teritoriul Uniunii (JO L 421, 26.11.2021, p. 31).

9

(10)  Regulamentul (CE) nr. 235/2007 al Comisiei din 5 martie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 474/2006 de stabilire a listei comunitare a transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Comunității (JO L 66, 6.3.2007, p. 3).

10

(11)  Regulamentul (CE) nr. 1400/2007 al Comisiei din 28 noiembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 474/2006 de stabilire a listei comunitare a transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Comunității (JO L 311, 29.11.2007, p. 12).

11

(12)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/594 al Comisiei din 8 aprilie 2022 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 474/2006 în ceea ce privește lista transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare sau sunt supuși unor restricții operaționale pe teritoriul Uniunii (JO L 114, 12.4.2022, p. 49).

12

---

ANEXA I

„ANEXA A

LISTA TRANSPORTATORILOR AERIENI CARE FAC OBIECTUL UNEI INTERDICȚII DE EXPLOATARE PE TERITORIUL UNIUNII, CU EXCEPȚII
   (1)

| Denumirea de persoană juridică a transportatorului aerian, așa cum este indicată pe certificatul AOC al acestuia (și denumirea comercială, dacă este diferită) | Numărul certificatului de operator aerian (AOC) sau numărul licenței de operare | Indicativul de trei litere atribuit de OACI | Statul operatorului |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Suriname |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Iran |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irak |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10-12/05 | MEV | Nigeria |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabwe |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Afganistan, inclusiv: | | | Afganistan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistan |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afganistan |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Angola, cu excepția TAAG Angola Airlines și Heli Malongo, inclusiv: | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | Necunoscut | Angola |
| AIR JET | AO-006/11-08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Necunoscut | Angola |
| HELIANG | AO 007/11-08/18 YYY | Necunoscut | Angola |
| SJL | AO-014/13-08/18YYY | Necunoscut | Angola |
| SONAIR | AO-002/11-08/17 SOR | SOR | Angola |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Armenia, inclusiv: | | | Armenia |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armenia |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armenia |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armenia |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Armenia |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armenia |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armenia |
| SKYBALL | AM AOC 073 | N/A | Armenia |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Congo (Brazzaville), inclusiv: | | | Congo (Brazaville) |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Congo (Brazaville) |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Congo (Brazaville) |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Congo (Brazaville) |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Congo (Brazaville) |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Necunoscut | Congo (Brazaville) |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Republica Democratică Congo (RDC), inclusiv: | | | Republica Democratică Congo (RDC) |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Necunoscut | Republica Democratică Congo (RDC) |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Necunoscut | Republica Democratică Congo (RDC) |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Necunoscut | Republica Democratică Congo (RDC) |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Necunoscut | Republica Democratică Congo (RDC) |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Necunoscut | Republica Democratică Congo (RDC) |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Necunoscut | Republica Democratică Congo (RDC) |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Necunoscut | Republica Democratică Congo (RDC) |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Necunoscut | Republica Democratică Congo (RDC) |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Necunoscut | Republica Democratică Congo (RDC) |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Necunoscut | Republica Democratică Congo (RDC) |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Djibouti, inclusiv: | | | Djibouti |
| DAALLO AIRLINES | Necunoscut | DAO | Djibouti |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Guineea Ecuatorială, inclusiv: | | | Guineea Ecuatorială |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Guineea Ecuatorială |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Necunoscut | Guineea Ecuatorială |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Eritreea, inclusiv: | | | Eritreea |
| ERITREAN AIRLINES | AOC nr. 004 | ERT | Eritreea |
| NASAIR ERITREA | AOC nr. 005 | NAS | Eritreea |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Kârgâzstan, inclusiv: | | | Kârgâzstan |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kârgâzstan |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | Necunoscut | Kârgâzstan |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kârgâzstan |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kârgâzstan |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kârgâzstan |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kârgâzstan |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kârgâzstan |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kârgâzstan |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kârgâzstan |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kârgâzstan |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Liberia. | | | Liberia |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Libia, inclusiv: | | | Libia |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Libia |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Libia |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Necunoscut | Libia |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Libia |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Libia |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Libia |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Libia |
| LIBIAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Libia |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Libia |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Libia |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Nepal, inclusiv: | | | Nepal |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Necunoscut | Nepal |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Necunoscut | Nepal |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepal |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Necunoscut | Nepal |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Necunoscut | Nepal |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Necunoscut | Nepal |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepal |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Necunoscut | Nepal |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Necunoscut | Nepal |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Necunoscut | Nepal |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Necunoscut | Nepal |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Necunoscut | Nepal |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepal |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Necunoscut | Nepal |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepal |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Necunoscut | Nepal |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepal |
| SITA AIR | 033/2000 | Necunoscut | Nepal |
| TARA AIR | 053/2009 | Necunoscut | Nepal |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepal |
| Următorii transportatori aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Rusia | | | Rusia |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Rusia |
| AVIACOMPANY «AVIASTAR-TU» CO. LTD | 458 | TUP | Rusia |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Rusia |
| JOINT STOCK COMPANY «AIR COMPANY YAKUTIA» | 464 | SYL | Rusia |
| JOINT STOCK COMPANY «RUSJET» | 498 | RSJ | Rusia |
| JOINT STOCK COMPANY «UVT AERO» | 567 | UVT | Rusia |
| JOINT STOCK COMPANY «SIBERIA AIRLINES» | 31 | SBI | Rusia |
| JOINT STOCK COMPANY «SMARTAVIA AIRLINES» | 466 | AUL | Rusia |
| JOINT-STOCK COMPANY «IRAERO» AIRLINES | 480 | IAE | Rusia |
| JOINT-STOCK COMPANY «URAL AIRLINES» | 18 | SVR | Rusia |
| JOINT–STOCK COMPANY «ALROSA AIR COMPANY» | 230 | DRU | Rusia |
| JOINT-STOCK COMPANY «NORDSTAR AIRLINES» | 452 | TYA | Rusia |
| JS AVIATION COMPANY «RUSLINE» | 225 | RLU | Rusia |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Rusia |
| LLC «NORD WIND» | 516 | NWS | Rusia |
| LLC «AIRCOMPANY IKAR» | 36 | KAR | Rusia |
| LTD. I FLY | 533 | RSY | Rusia |
| POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Rusia |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY «AEROFLOT – RUSSIAN AIRLINES» | 1 | AFL | Rusia |
| ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SDM | Rusia |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Rusia |
| UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Rusia |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din SãoTomé și Príncipe, inclusiv: | | | SãoTomé și Príncipe |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | SãoTomé și Príncipe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | SãoTomé și Príncipe |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Sierra Leone | | | Sierra Leone |
| Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Sudan, inclusiv: | | | Sudan |
| ALFA AIRLINES SD | 54 | AAJ | Sudan |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudan |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudan |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudan |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudan |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudan |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudan |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudan |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudan |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudan |
| SUN AIR COMPANY | 51 | SNR | Sudan |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudan |

Denumirea de persoană juridică a transportatorului aerian, așa cum este indicată pe certificatul AOC al acestuia (și denumirea comercială, dacă este diferită)

Numărul certificatului de operator aerian (AOC) sau numărul licenței de operare

Indicativul de trei litere atribuit de OACI

Statul operatorului

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Suriname

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Iran

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irak

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10-12/05

MEV

Nigeria

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabwe

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Afganistan, inclusiv:

Afganistan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistan

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afganistan

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Angola, cu excepția TAAG Angola Airlines și Heli Malongo, inclusiv:

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

Necunoscut

Angola

AIR JET

AO-006/11-08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Necunoscut

Angola

HELIANG

AO 007/11-08/18 YYY

Necunoscut

Angola

SJL

AO-014/13-08/18YYY

Necunoscut

Angola

SONAIR

AO-002/11-08/17 SOR

SOR

Angola

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Armenia, inclusiv:

Armenia

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armenia

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armenia

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armenia

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Armenia

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armenia

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armenia

SKYBALL

AM AOC 073

N/A

Armenia

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Congo (Brazzaville), inclusiv:

Congo (Brazaville)

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Congo (Brazaville)

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Congo (Brazaville)

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Congo (Brazaville)

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Congo (Brazaville)

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Necunoscut

Congo (Brazaville)

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Republica Democratică Congo (RDC), inclusiv:

Republica Democratică Congo (RDC)

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Necunoscut

Republica Democratică Congo (RDC)

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Necunoscut

Republica Democratică Congo (RDC)

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Necunoscut

Republica Democratică Congo (RDC)

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Necunoscut

Republica Democratică Congo (RDC)

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Necunoscut

Republica Democratică Congo (RDC)

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Necunoscut

Republica Democratică Congo (RDC)

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Necunoscut

Republica Democratică Congo (RDC)

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Necunoscut

Republica Democratică Congo (RDC)

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Necunoscut

Republica Democratică Congo (RDC)

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Necunoscut

Republica Democratică Congo (RDC)

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Djibouti, inclusiv:

Djibouti

DAALLO AIRLINES

Necunoscut

DAO

Djibouti

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Guineea Ecuatorială, inclusiv:

Guineea Ecuatorială

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Guineea Ecuatorială

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Necunoscut

Guineea Ecuatorială

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Eritreea, inclusiv:

Eritreea

ERITREAN AIRLINES

AOC nr. 004

ERT

Eritreea

NASAIR ERITREA

AOC nr. 005

NAS

Eritreea

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Kârgâzstan, inclusiv:

Kârgâzstan

AEROSTAN

08

BSC

Kârgâzstan

AIR COMPANY AIR KG

50

Necunoscut

Kârgâzstan

AIR MANAS

17

MBB

Kârgâzstan

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kârgâzstan

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kârgâzstan

HELI SKY

47

HAC

Kârgâzstan

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kârgâzstan

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kârgâzstan

TEZ JET

46

TEZ

Kârgâzstan

VALOR AIR

07

VAC

Kârgâzstan

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Liberia.

Liberia

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Libia, inclusiv:

Libia

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Libia

AIR LIBYA

004/01

TLR

Libia

AL MAHA AVIATION

030/18

Necunoscut

Libia

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Libia

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Libia

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Libia

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Libia

LIBIAN AIRLINES

001/01

LAA

Libia

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Libia

PETRO AIR

025/08

PEO

Libia

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Nepal, inclusiv:

Nepal

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Necunoscut

Nepal

ALTITUDE AIR

085/2016

Necunoscut

Nepal

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepal

FISHTAIL AIR

017/2001

Necunoscut

Nepal

SUMMIT AIR

064/2010

Necunoscut

Nepal

HELI EVEREST

086/2016

Necunoscut

Nepal

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepal

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Necunoscut

Nepal

MAKALU AIR

057A/2009

Necunoscut

Nepal

MANANG AIR PVT

082/2014

Necunoscut

Nepal

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Necunoscut

Nepal

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Necunoscut

Nepal

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepal

SAURYA AIRLINES

083/2014

Necunoscut

Nepal

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepal

SIMRIK AIR

034/2000

Necunoscut

Nepal

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepal

SITA AIR

033/2000

Necunoscut

Nepal

TARA AIR

053/2009

Necunoscut

Nepal

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepal

Următorii transportatori aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Rusia

Rusia

AURORA AIRLINES

486

SHU

Rusia

AVIACOMPANY «AVIASTAR-TU» CO. LTD

458

TUP

Rusia

IZHAVIA

479

IZA

Rusia

JOINT STOCK COMPANY «AIR COMPANY YAKUTIA»

464

SYL

Rusia

JOINT STOCK COMPANY «RUSJET»

498

RSJ

Rusia

JOINT STOCK COMPANY «UVT AERO»

567

UVT

Rusia

JOINT STOCK COMPANY «SIBERIA AIRLINES»

31

SBI

Rusia

JOINT STOCK COMPANY «SMARTAVIA AIRLINES»

466

AUL

Rusia

JOINT-STOCK COMPANY «IRAERO» AIRLINES

480

IAE

Rusia

JOINT-STOCK COMPANY «URAL AIRLINES»

18

SVR

Rusia

JOINT–STOCK COMPANY «ALROSA AIR COMPANY»

230

DRU

Rusia

JOINT-STOCK COMPANY «NORDSTAR AIRLINES»

452

TYA

Rusia

JS AVIATION COMPANY «RUSLINE»

225

RLU

Rusia

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Rusia

LLC «NORD WIND»

516

NWS

Rusia

LLC «AIRCOMPANY IKAR»

36

KAR

Rusia

LTD. I FLY

533

RSY

Rusia

POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Rusia

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY «AEROFLOT – RUSSIAN AIRLINES»

1

AFL

Rusia

ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY

2

SDM

Rusia

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Rusia

UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Rusia

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din SãoTomé și Príncipe, inclusiv:

SãoTomé și Príncipe

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

SãoTomé și Príncipe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

SãoTomé și Príncipe

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Sierra Leone

Sierra Leone

Toți transportatorii aerieni certificați de autoritățile responsabile cu supravegherea reglementară din Sudan, inclusiv:

Sudan

ALFA AIRLINES SD

54

AAJ

Sudan

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudan

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudan

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudan

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudan

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudan

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudan

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudan

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudan

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudan

SUN AIR COMPANY

51

SNR

Sudan

TARCO AIR

56

TRQ

Sudan

---

(1)  Transportatorii aerieni enumerați în anexa A ar putea fi autorizați să exercite drepturi de trafic dacă utilizează aeronave închiriate cu echipaj aparținând unui transportator aerian care nu face obiectul unei interdicții de exploatare, cu condiția respectării standardelor de siguranță relevante.

1

---

ANEXA II

„ANEXA B

LISTA TRANSPORTATORILOR AERIENI CARE FAC OBIECTUL UNOR RESTRICȚII OPERAȚIONALE PE TERITORIUL UNIUNII
   (1)

| Denumirea de persoană juridică a transportatorului aerian, așa cum este indicată pe certificatul AOC al acestuia (și denumirea comercială, dacă este diferită) | Numărul certificatului de operator aerian («AOC») | Indicativul de trei litere atribuit de OACI | Statul operatorului | Tipurile de aeronave restricționate | Însemnele de înmatriculare și, dacă sunt disponibile, numerele de serie ale aeronavelor restricționate | Statul de înmatriculare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Iran | Toate aeronavele de tip Fokker F100 și de tip Boeing B747 | Aeronavele de tip Fokker F100, astfel cum se menționează în AOC; aeronavele de tip Boeing B747, astfel cum se menționează în AOC | Iran |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Coreea de Nord | Toată flota, cu excepția: a 2 aeronave de tip TU-204 | Toată flota, cu excepția: P-632, P-633 | Coreea de Nord |

Denumirea de persoană juridică a transportatorului aerian, așa cum este indicată pe certificatul AOC al acestuia (și denumirea comercială, dacă este diferită)

Numărul certificatului de operator aerian («AOC»)

Indicativul de trei litere atribuit de OACI

Statul operatorului

Tipurile de aeronave restricționate

Însemnele de înmatriculare și, dacă sunt disponibile, numerele de serie ale aeronavelor restricționate

Statul de înmatriculare

IRAN AIR

FS100

IRA

Iran

Toate aeronavele de tip Fokker F100 și de tip Boeing B747

Aeronavele de tip Fokker F100, astfel cum se menționează în AOC; aeronavele de tip Boeing B747, astfel cum se menționează în AOC

Iran

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Coreea de Nord

Toată flota, cu excepția: a 2 aeronave de tip TU-204

Toată flota, cu excepția: P-632, P-633

Coreea de Nord

---

(1)  Transportatorii aerieni enumerați în anexa B ar putea fi autorizați să exercite drepturi de trafic dacă utilizează aeronave închiriate cu echipaj aparținând unui transportator aerian care nu face obiectul unei interdicții de exploatare, cu condiția respectării standardelor de siguranță relevante.

1

---

DECIZII

| 2.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 151/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 151/62

---

DECIZIA (UE) 2022/863 A CONSILIULUI

din 24 mai 2022

privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt UE-CTC constituit prin Convenția din 20 mai 1987 privind regimul de tranzit comun în ceea ce privește modificările aduse convenției respective

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Convenția privind regimul de tranzit comun (1) (denumită în continuare „convenția”) a fost încheiată de Uniune prin Decizia 87/415/CEE a Consiliului (2) și a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1988. |
| --- | --- |

(1)

Convenția privind regimul de tranzit comun (1) (denumită în continuare „convenția”) a fost încheiată de Uniune prin Decizia 87/415/CEE a Consiliului (2) și a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1988.

| (2) | În temeiul articolului 15 alineatul (3) litera (a) din convenție, comitetul mixt constituit în temeiul articolului 14 alineatul (1) din convenție (denumit în continuare „Comitetul mixt UE-CTC”) poate adopta, prin intermediul unor decizii, modificări ale apendicelor convenției. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 15 alineatul (3) litera (a) din convenție, comitetul mixt constituit în temeiul articolului 14 alineatul (1) din convenție (denumit în continuare „Comitetul mixt UE-CTC”) poate adopta, prin intermediul unor decizii, modificări ale apendicelor convenției.

| (3) | La începutul anului 2022, Comitetul mixt UE-CTC urmează să adopte o decizie privind modificarea apendicelor I, IIIa și IV la convenție. |
| --- | --- |

(3)

La începutul anului 2022, Comitetul mixt UE-CTC urmează să adopte o decizie privind modificarea apendicelor I, IIIa și IV la convenție.

| (4) | Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Comitetului mixt UE-CTC, întrucât decizia va avea efecte juridice în Uniune. Întrucât Comitetul mixt UE-CTC se reunește de obicei doar o dată pe an, este oportun să se permită ca poziția Uniunii să fie exprimată fie în cadrul unei reuniuni viitoare, fie printr-o procedură scrisă. |
| --- | --- |

(4)

Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Comitetului mixt UE-CTC, întrucât decizia va avea efecte juridice în Uniune. Întrucât Comitetul mixt UE-CTC se reunește de obicei doar o dată pe an, este oportun să se permită ca poziția Uniunii să fie exprimată fie în cadrul unei reuniuni viitoare, fie printr-o procedură scrisă.

| (5) | Anexa B la Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (3) și anexa B la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (4) au fost modificate prin Regulamentul delegat (UE) 2021/234 al Comisiei (5) și, respectiv, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/235 al Comisiei (6). Prin anexele menționate se stabilesc cerințele comune în materie de date, formatele și codurile pentru declarația de tranzit, în vederea unei mai bune armonizări a elementelor de date comune în scopul stocării informațiilor și al schimbului de informații între autoritățile vamale, precum și între autoritățile vamale și operatorii economici. Modificările respective au fost necesare pentru a se asigura interoperabilitatea sistemelor electronice vamale utilizate pentru diferitele tipuri de declarații și notificări. Prin urmare, apendicele IIIa al convenției, care reflectă anexa B la Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei și anexa B la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei, ar trebui să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Anexa B la Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (3) și anexa B la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (4) au fost modificate prin Regulamentul delegat (UE) 2021/234 al Comisiei (5) și, respectiv, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/235 al Comisiei (6). Prin anexele menționate se stabilesc cerințele comune în materie de date, formatele și codurile pentru declarația de tranzit, în vederea unei mai bune armonizări a elementelor de date comune în scopul stocării informațiilor și al schimbului de informații între autoritățile vamale, precum și între autoritățile vamale și operatorii economici. Modificările respective au fost necesare pentru a se asigura interoperabilitatea sistemelor electronice vamale utilizate pentru diferitele tipuri de declarații și notificări. Prin urmare, apendicele IIIa al convenției, care reflectă anexa B la Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei și anexa B la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei, ar trebui să fie modificat în consecință.

| (6) | Modificările aduse apendicelui IIIa al convenției au condus la renumerotarea secțiunilor și a punctelor. Prin urmare, trimiterile la apendicele IIIa din apendicele I ar trebui să fie aliniate la noua numerotare. |
| --- | --- |

(6)

Modificările aduse apendicelui IIIa al convenției au condus la renumerotarea secțiunilor și a punctelor. Prin urmare, trimiterile la apendicele IIIa din apendicele I ar trebui să fie aliniate la noua numerotare.

| (7) | Apendicele IV al convenției stabilește normele referitoare la asistența reciprocă în materie de recuperare a creanțelor. Normele menționate sunt importante deoarece protejează interesele financiare ale țărilor de tranzit comun, ale Uniunii și ale statelor membre. Normele respective ar trebui să fie revizuite pentru a fi aliniate la normele Uniunii cărora le corespund, |
| --- | --- |

(7)

Apendicele IV al convenției stabilește normele referitoare la asistența reciprocă în materie de recuperare a creanțelor. Normele menționate sunt importante deoarece protejează interesele financiare ale țărilor de tranzit comun, ale Uniunii și ale statelor membre. Normele respective ar trebui să fie revizuite pentru a fi aliniate la normele Uniunii cărora le corespund,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul unei viitoare reuniuni a comitetului mixt UE-CTC sau prin intermediul unei proceduri scrise în cadrul UE-CTC se bazează pe proiectul de decizie a comitetului mixt UE-CTC, atașat la prezenta decizie (7).

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 24 mai 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

B. LE MAIRE

---

(1)  
  JO L 226, 13.8.1987, p. 2.

1

(2)  Decizia 87/415/CEE a Consiliului din 15 iunie 1987 privind încheierea Convenției dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica Austria, Republica Finlanda, Republica Islanda, Regatul Norvegiei, Regatul Suediei și Confederația Elvețiană privind un regim de tranzit comun (JO L 226, 13.8.1987, p. 1).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei din 28 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele detaliate ale anumitor dispoziții ale Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558).

4

(5)  Regulamentul delegat (UE) 2021/234 al Comisiei din 7 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/2446 în ceea ce privește cerințele comune în materie de date și a Regulamentului delegat (UE) 2016/341 în ceea ce privește codurile care trebuie utilizate în anumite formulare (JO L 63, 23.2.2021, p. 1).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/235 al Comisiei din 8 februarie 2021 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/2447 în ceea ce privește formatele și codurile pentru cerințele comune în materie de date, anumite norme privind supravegherea și biroul vamal competent pentru plasarea mărfurilor sub un regim vamal (JO L 63, 23.2.2021, p. 386).

6

(7)  A se vedea documentul ST 7680/22 ADD 1 la http://register.consilium.europa.eu

7

---

| 2.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 151/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 151/64

---

DECIZIA (UE) 2022/864 A CONSILIULUI

din 24 mai 2022

de modificare a Deciziei 1999/70/CE privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale, în ceea ce privește auditorii externi ai Lietuvos bankas

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 27.1,

având în vedere Recomandarea Băncii Centrale Europene din 29 martie 2022 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Lietuvos bankas (BCE/2022/15) (1),

întrucât:

| (1) | Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro trebuie să fie efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(1)

Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro trebuie să fie efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

| (2) | Mandatul actualilor auditori externi ai Lietuvos bankas, Ernst & Young Baltic UAB, s-a încheiat după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2021. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2022. |
| --- | --- |

(2)

Mandatul actualilor auditori externi ai Lietuvos bankas, Ernst & Young Baltic UAB, s-a încheiat după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2021. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2022.

| (3) | Lietuvos bankas a selectat UAB ROSK Consulting în calitatea de auditori externi pentru exercițiile financiare 2022-2024. |
| --- | --- |

(3)

Lietuvos bankas a selectat UAB ROSK Consulting în calitatea de auditori externi pentru exercițiile financiare 2022-2024.

| (4) | Consiliul guvernatorilor BCE a recomandat desemnarea UAB ROSK Consulting în calitatea de auditori externi ai Lietuvos bankas pentru exercițiile financiare 2022-2024. |
| --- | --- |

(4)

Consiliul guvernatorilor BCE a recomandat desemnarea UAB ROSK Consulting în calitatea de auditori externi ai Lietuvos bankas pentru exercițiile financiare 2022-2024.

| (5) | În urma recomandării Consiliului guvernatorilor BCE, Decizia 1999/70/CE a Consiliului (2) ar trebui să fie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(5)

În urma recomandării Consiliului guvernatorilor BCE, Decizia 1999/70/CE a Consiliului (2) ar trebui să fie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 1 din Decizia 1999/70/CE, alineatul (19) se înlocuiește cu următorul text:

„(19)   Se aprobă desemnarea UAB ROSK Consulting în calitatea de auditori externi ai Lietuvos bankas pentru exercițiile financiare 2022-2024.”

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la data notificării sale.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Băncii Centrale Europene.

Adoptată la Bruxelles, 24 mai 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

B. LE MAIRE

---

(1)  
  JO C 153, 7.4.2022, p. 7.

1

(2)  Decizia 1999/70/CE a Consiliului din 25 ianuarie 1999 privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale (JO L 22, 29.1.1999, p. 69).

2

---

| 2.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 151/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 151/66

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/865 A CONSILIULUI

din 24 mai 2022

prin care Republica Cehă este autorizată să aplice o măsură specială de derogare de la articolul 287 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1), în special articolul 395 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 287 punctul 7 din Directiva 2006/112/CE, Republica Cehă (denumită în continuare „Cehia”) este autorizată să scutească de la plata taxei pe valoarea adăugată (TVA) persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu depășește echivalentul în moneda națională al sumei de 35 000 EUR, la cursul de schimb din ziua aderării sale. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 287 punctul 7 din Directiva 2006/112/CE, Republica Cehă (denumită în continuare „Cehia”) este autorizată să scutească de la plata taxei pe valoarea adăugată (TVA) persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu depășește echivalentul în moneda națională al sumei de 35 000 EUR, la cursul de schimb din ziua aderării sale.

| (2) | Printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la 23 noiembrie 2021, Cehia a solicitat autorizarea de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 287 punctul 7 din Directiva 2006/112/CE, scutind astfel de la plata TVA persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu depășește echivalentul în moneda națională a sumei de 85 000 EUR la cursul de schimb din ziua aderării sale(„măsura specială”). Măsura specială respectivă ar urma să se aplice până la 31 decembrie 2024, data până la care statele membre trebuie să transpună Directiva (UE) 2020/285 a Consiliului (2). Conform directivei respective, începând cu 1 ianuarie 2025, statelor membre li se va permite să scutească de la plata TVA livrările de bunuri și prestările de servicii efectuate de persoane impozabile a căror cifră de afaceri anuală în statul membru în cauză nu depășește un plafon de 85 000 EUR sau echivalentul în monedă națională. |
| --- | --- |

(2)

Printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la 23 noiembrie 2021, Cehia a solicitat autorizarea de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 287 punctul 7 din Directiva 2006/112/CE, scutind astfel de la plata TVA persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu depășește echivalentul în moneda națională a sumei de 85 000 EUR la cursul de schimb din ziua aderării sale(„măsura specială”). Măsura specială respectivă ar urma să se aplice până la 31 decembrie 2024, data până la care statele membre trebuie să transpună Directiva (UE) 2020/285 a Consiliului (2). Conform directivei respective, începând cu 1 ianuarie 2025, statelor membre li se va permite să scutească de la plata TVA livrările de bunuri și prestările de servicii efectuate de persoane impozabile a căror cifră de afaceri anuală în statul membru în cauză nu depășește un plafon de 85 000 EUR sau echivalentul în monedă națională.

| (3) | În temeiul articolului 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a transmis celorlalte state membre cererea formulată de Cehia, printr-o scrisoare din data de 16 decembrie 2021. Printr-o scrisoare din data de 20 decembrie 2021, Comisia a înștiințat Cehia că deține toate informațiile necesare pentru evaluarea cererii. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a transmis celorlalte state membre cererea formulată de Cehia, printr-o scrisoare din data de 16 decembrie 2021. Printr-o scrisoare din data de 20 decembrie 2021, Comisia a înștiințat Cehia că deține toate informațiile necesare pentru evaluarea cererii.

| (4) | Măsura specială este conformă Directivei (UE) 2020/285, care vizează reducerea sarcinii de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici și evitarea denaturării concurenței pe piața internă. |
| --- | --- |

(4)

Măsura specială este conformă Directivei (UE) 2020/285, care vizează reducerea sarcinii de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici și evitarea denaturării concurenței pe piața internă.

| (5) | Măsura specială va rămâne opțională pentru persoanele impozabile, iar acestea pot opta în continuare pentru regimul normal de TVA în temeiul articolului 290 din Directiva 2006/112/CE. |
| --- | --- |

(5)

Măsura specială va rămâne opțională pentru persoanele impozabile, iar acestea pot opta în continuare pentru regimul normal de TVA în temeiul articolului 290 din Directiva 2006/112/CE.

| (6) | Conform informațiilor furnizate de Cehia, măsura specială va avea un efect neglijabil asupra valorii totale a încasărilor din impozite ale Cehiei colectate în stadiul consumului final. |
| --- | --- |

(6)

Conform informațiilor furnizate de Cehia, măsura specială va avea un efect neglijabil asupra valorii totale a încasărilor din impozite ale Cehiei colectate în stadiul consumului final.

| (7) | În urma intrării în vigoare a Regulamentului (UE, Euratom) 2021/769 al Consiliului (3), nu se efectuează niciun calcul de compensare de către Cehia în ceea ce privește declarația referitoare la resursele proprii provenite din TVA pentru exercițiul financiar 2022 și ulterior. |
| --- | --- |

(7)

În urma intrării în vigoare a Regulamentului (UE, Euratom) 2021/769 al Consiliului (3), nu se efectuează niciun calcul de compensare de către Cehia în ceea ce privește declarația referitoare la resursele proprii provenite din TVA pentru exercițiul financiar 2022 și ulterior.

| (8) | Dat fiind că Cehia preconizează că măsura specială va avea ca rezultat reducerea obligațiilor în materie de TVA și se reduc astfel sarcina administrativă și a costurile de asigurare a conformității atât pentru întreprinderile mici, cât și pentru autoritățile fiscale, și dată fiind absența oricărui impact major asupra veniturilor totale din TVA generate, Cehia ar trebui să fie autorizată să introducă măsura specială. |
| --- | --- |

(8)

Dat fiind că Cehia preconizează că măsura specială va avea ca rezultat reducerea obligațiilor în materie de TVA și se reduc astfel sarcina administrativă și a costurile de asigurare a conformității atât pentru întreprinderile mici, cât și pentru autoritățile fiscale, și dată fiind absența oricărui impact major asupra veniturilor totale din TVA generate, Cehia ar trebui să fie autorizată să introducă măsura specială.

| (9) | Aplicarea măsurii speciale ar trebui să fie limitată în timp. Durata ar trebui să fie suficientă pentru a permite Comisiei să evalueze eficacitatea și caracterul adecvat al pragului. În plus, în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2020/285, statele membre trebuie să adopte și să publice, până la 31 decembrie 2024, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma dispozițiilor articolului 1 din directiva respectivă, prin care se modifică Directiva 2006/112/CE și sunt stabilite norme simplificate în materie de TVA pentru întreprinderile mici, și să aplice aceste dispoziții începând de la 1 ianuarie 2025. Prin urmare, este oportun ca Cehia să fie autorizată să aplice măsura specială până la 31 decembrie 2024, |
| --- | --- |

(9)

Aplicarea măsurii speciale ar trebui să fie limitată în timp. Durata ar trebui să fie suficientă pentru a permite Comisiei să evalueze eficacitatea și caracterul adecvat al pragului. În plus, în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2020/285, statele membre trebuie să adopte și să publice, până la 31 decembrie 2024, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma dispozițiilor articolului 1 din directiva respectivă, prin care se modifică Directiva 2006/112/CE și sunt stabilite norme simplificate în materie de TVA pentru întreprinderile mici, și să aplice aceste dispoziții începând de la 1 ianuarie 2025. Prin urmare, este oportun ca Cehia să fie autorizată să aplice măsura specială până la 31 decembrie 2024,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin derogare de la articolul 287 punctul 7 din Directiva 2006/112/CE, Cehia este autorizată să scutească de la plata TVA persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu depășește echivalentul în moneda națională al sumei de 85 000 EUR la cursul de schimb din ziua aderării sale.

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la data notificării.

Se aplică până la 31 decembrie 2024.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Cehe.

Adoptată la Bruxelles, 24 mai 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

B. LE MAIRE

---

(1)  
  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

1

(2)  Directiva (UE) 2020/285 a Consiliului din 18 februarie 2020 de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește regimul special pentru întreprinderile mici și a Regulamentului (UE) nr. 904/2010 în ceea ce privește cooperarea administrativă și schimbul de informații în scopul monitorizării aplicării corecte a regimului special pentru întreprinderile mici (JO L 62, 2.3.2020, p. 13).

2

(3)  Regulamentul (UE, Euratom) 2021/769 al Consiliului din 30 aprilie 2021 de modificare a Regulamentului (CEE, Euratom) nr. 1553/89 privind regimul unitar definitiv de colectare a resurselor proprii provenite din taxa pe valoarea adăugată (JO L 165, 11.5.2021, p. 9).

3

---

| 2.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 151/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 151/68

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/866 A COMISIEI

din 25 mai 2022

privind obiecțiile nesoluționate referitoare la condițiile de acordare a unei autorizații pentru produsul biocid Primer PIP în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului

[notificată cu numărul C(2022) 3318]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 36 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | La 11 martie 2016, societatea Lanxess Deutschland GmbH (denumită în continuare „solicitantul”) a depus o cerere în Franța pentru recunoașterea reciprocă în paralel în conformitate cu articolul 34 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, a produsului biocid Primer PIP (denumit în continuare „produsul biocid”). Produsul biocid este un produs de conservare a lemnului din tipul de produs 8 care urmează să fie utilizat pentru tratamentul preventiv împotriva ciupercilor care decolorează lemnul, a bazidiomicetelor care distrug lemnul și a cărăbușilor (larve) care distrug lemnul. Produsele biocide se aplică prin imersiune manuală, imersiune automată sau pulverizare automată și conține ca substanțe active propiconazol, IPBC și permetrin. Germania este statul membru de referință responsabil cu evaluarea cererii, astfel cum se menționează la articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

La 11 martie 2016, societatea Lanxess Deutschland GmbH (denumită în continuare „solicitantul”) a depus o cerere în Franța pentru recunoașterea reciprocă în paralel în conformitate cu articolul 34 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, a produsului biocid Primer PIP (denumit în continuare „produsul biocid”). Produsul biocid este un produs de conservare a lemnului din tipul de produs 8 care urmează să fie utilizat pentru tratamentul preventiv împotriva ciupercilor care decolorează lemnul, a bazidiomicetelor care distrug lemnul și a cărăbușilor (larve) care distrug lemnul. Produsele biocide se aplică prin imersiune manuală, imersiune automată sau pulverizare automată și conține ca substanțe active propiconazol, IPBC și permetrin. Germania este statul membru de referință responsabil cu evaluarea cererii, astfel cum se menționează la articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (2) | La 9 martie 2020, în temeiul articolului 35 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, Franța a prezentat obiecții grupului de coordonare, indicând faptul că condițiile de autorizare stabilite de Germania nu garantează că produsul biocid îndeplinește cerința prevăzută la articolul 19 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din regulamentul respectiv. Franța consideră că, pentru a asigura manipularea în condiții de siguranță a produsului biocid, purtarea de echipamente individuale de protecție, constând în mănuși de protecție rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 (materialul pentru mănuși urmează să fie specificat de titularul autorizației în informațiile referitoare la produs) și combinezon de protecție de cel puțin tipul 6, astfel cum se specifică în standardul european EN 13034, este necesară pentru aplicarea prin imersiune manuală și pulverizare automată, purtarea de echipamente individuale de protecție, constând în mănuși de protecție rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 (materialul pentru mănuși urmează să fie specificat de titularul autorizației în informațiile referitoare la produs) este necesară pentru aplicarea prin imersiune automată, iar purtarea mănușilor rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 este necesară pentru prelucrarea ulterioară a lemnului proaspăt tratat. Potrivit Franței, aplicarea măsurilor tehnice și organizatorice în conformitate cu Directiva 98/24/CE a Consiliului (2), ca înlocuitor posibil pentru purtarea echipamentelor individuale de protecție, nu asigură o protecție adecvată dacă măsurile respective nu sunt specificate și evaluate în evaluarea produsului biocid. |
| --- | --- |

(2)

La 9 martie 2020, în temeiul articolului 35 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, Franța a prezentat obiecții grupului de coordonare, indicând faptul că condițiile de autorizare stabilite de Germania nu garantează că produsul biocid îndeplinește cerința prevăzută la articolul 19 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din regulamentul respectiv. Franța consideră că, pentru a asigura manipularea în condiții de siguranță a produsului biocid, purtarea de echipamente individuale de protecție, constând în mănuși de protecție rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 (materialul pentru mănuși urmează să fie specificat de titularul autorizației în informațiile referitoare la produs) și combinezon de protecție de cel puțin tipul 6, astfel cum se specifică în standardul european EN 13034, este necesară pentru aplicarea prin imersiune manuală și pulverizare automată, purtarea de echipamente individuale de protecție, constând în mănuși de protecție rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 (materialul pentru mănuși urmează să fie specificat de titularul autorizației în informațiile referitoare la produs) este necesară pentru aplicarea prin imersiune automată, iar purtarea mănușilor rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 este necesară pentru prelucrarea ulterioară a lemnului proaspăt tratat. Potrivit Franței, aplicarea măsurilor tehnice și organizatorice în conformitate cu Directiva 98/24/CE a Consiliului (2), ca înlocuitor posibil pentru purtarea echipamentelor individuale de protecție, nu asigură o protecție adecvată dacă măsurile respective nu sunt specificate și evaluate în evaluarea produsului biocid.

| (3) | Germania consideră că Directiva 98/24/CE stabilește ordinea preferințelor diferitelor măsuri de reducere a riscurilor pentru protecția lucrătorilor și acordă prioritate aplicării de măsuri tehnice și organizatorice față de purtarea echipamentelor individuale de protecție pentru utilizarea produsului biocid. Potrivit Germaniei, în temeiul directivei respective, angajatorul trebuie să decidă ce măsuri tehnice și organizatorice trebuie aplicate și, întrucât există o gamă largă de astfel de măsuri, nu este fezabil să se descrie și să se evalueze măsurile în autorizația acordată produsului biocid. |
| --- | --- |

(3)

Germania consideră că Directiva 98/24/CE stabilește ordinea preferințelor diferitelor măsuri de reducere a riscurilor pentru protecția lucrătorilor și acordă prioritate aplicării de măsuri tehnice și organizatorice față de purtarea echipamentelor individuale de protecție pentru utilizarea produsului biocid. Potrivit Germaniei, în temeiul directivei respective, angajatorul trebuie să decidă ce măsuri tehnice și organizatorice trebuie aplicate și, întrucât există o gamă largă de astfel de măsuri, nu este fezabil să se descrie și să se evalueze măsurile în autorizația acordată produsului biocid.

| (4) | Întrucât nu s-a ajuns la un acord în cadrul grupului de coordonare, Germania a transmis Comisiei obiecția nesoluționată, la 28 octombrie 2020, în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Comisiei i s-a pus la dispoziție o descriere detaliată a chestiunii în legătură cu care statele membre nu au putut ajunge la un acord și motivele acestui dezacord. Informarea respectivă a fost transmisă statelor membre vizate și solicitantului. |
| --- | --- |

(4)

Întrucât nu s-a ajuns la un acord în cadrul grupului de coordonare, Germania a transmis Comisiei obiecția nesoluționată, la 28 octombrie 2020, în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Comisiei i s-a pus la dispoziție o descriere detaliată a chestiunii în legătură cu care statele membre nu au putut ajunge la un acord și motivele acestui dezacord. Informarea respectivă a fost transmisă statelor membre vizate și solicitantului.

| (5) | La articolul 2 alineatul (3) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 se prevede că regulamentul respectiv nu aduce atingere Directivei 89/391/CEE (3) a Consiliului și Directivei 98/24/CE. |
| --- | --- |

(5)

La articolul 2 alineatul (3) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 se prevede că regulamentul respectiv nu aduce atingere Directivei 89/391/CEE (3) a Consiliului și Directivei 98/24/CE.

| (6) | Articolul 19 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 indică, printre criteriile de acordare a autorizației, că produsul biocid nu are niciun efect inacceptabil asupra sănătății umane, fie în sine, fie din cauza reziduurilor sale. |
| --- | --- |

(6)

Articolul 19 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 indică, printre criteriile de acordare a autorizației, că produsul biocid nu are niciun efect inacceptabil asupra sănătății umane, fie în sine, fie din cauza reziduurilor sale.

| (7) | Punctul 9 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 prevede că aplicarea principiilor comune stabilite în anexa respectivă pentru evaluarea dosarelor pentru produsele biocide menționate la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv, atunci când sunt luate împreună cu celelalte condiții prevăzute la articolul 19, trebuie să determine autoritățile competente sau Comisia să decidă dacă un produs biocid trebuie să fie autorizat. O astfel de autorizație poate include restricții privind utilizarea produsului biocid sau alte condiții. |
| --- | --- |

(7)

Punctul 9 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 prevede că aplicarea principiilor comune stabilite în anexa respectivă pentru evaluarea dosarelor pentru produsele biocide menționate la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv, atunci când sunt luate împreună cu celelalte condiții prevăzute la articolul 19, trebuie să determine autoritățile competente sau Comisia să decidă dacă un produs biocid trebuie să fie autorizat. O astfel de autorizație poate include restricții privind utilizarea produsului biocid sau alte condiții.

| (8) | Punctul 18 litera (d) din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 prevede că evaluarea riscurilor efectuată pentru produs trebuie să determine măsurile necesare pentru protecția oamenilor, a animalelor și a mediului, atât în timpul utilizării normale propuse a produsului biocid, cât și în situația realistă cea mai defavorabilă. |
| --- | --- |

(8)

Punctul 18 litera (d) din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 prevede că evaluarea riscurilor efectuată pentru produs trebuie să determine măsurile necesare pentru protecția oamenilor, a animalelor și a mediului, atât în timpul utilizării normale propuse a produsului biocid, cât și în situația realistă cea mai defavorabilă.

| (9) | Punctul 56 subpunctul 2 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 indică faptul că, la stabilirea conformității cu criteriile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv, una dintre concluziile pe care trebuie să le formuleze organismul de evaluare este aceea că, sub rezerva unor condiții/restricții specifice, produsul biocid poate îndeplini criteriile. |
| --- | --- |

(9)

Punctul 56 subpunctul 2 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 indică faptul că, la stabilirea conformității cu criteriile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv, una dintre concluziile pe care trebuie să le formuleze organismul de evaluare este aceea că, sub rezerva unor condiții/restricții specifice, produsul biocid poate îndeplini criteriile.

| (10) | La punctul 62 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 se prevede că organismul de evaluare trebuie, după caz, să conchidă că criteriul de la articolul 19 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din regulamentul respectiv poate fi îndeplinit numai cu aplicarea unor măsuri de prevenire și de protecție, inclusiv conceperea unor procese de lucru, controale tehnice, utilizarea echipamentului și a materialelor adecvate, aplicare unor măsuri de protecție colectivă și, în cazul în care expunerea nu poate fi prevenită prin alte mijloace, aplicarea unor măsuri de protecție individuală, inclusiv purtarea echipamentului individual de protecție, cum ar fi masca de gaze, masca filtrantă, salopeta, mănușile și ochelarii de protecție pentru a reduce expunerea utilizatorilor profesioniști. |
| --- | --- |

(10)

La punctul 62 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 se prevede că organismul de evaluare trebuie, după caz, să conchidă că criteriul de la articolul 19 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din regulamentul respectiv poate fi îndeplinit numai cu aplicarea unor măsuri de prevenire și de protecție, inclusiv conceperea unor procese de lucru, controale tehnice, utilizarea echipamentului și a materialelor adecvate, aplicare unor măsuri de protecție colectivă și, în cazul în care expunerea nu poate fi prevenită prin alte mijloace, aplicarea unor măsuri de protecție individuală, inclusiv purtarea echipamentului individual de protecție, cum ar fi masca de gaze, masca filtrantă, salopeta, mănușile și ochelarii de protecție pentru a reduce expunerea utilizatorilor profesioniști.

| (11) | Cu toate acestea, punctul 62 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 nu prevede că evaluarea care conduce la concluzia că criteriul prevăzut la articolul 19 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din regulamentul respectiv poate fi respectat numai prin aplicarea măsurilor de prevenire și protecție trebuie să fie efectuată în conformitate cu Directiva 98/24/CE. De asemenea, acesta nu prevede în mod explicit că directiva respectivă nu se aplică. Prin urmare, nu ar trebui să se deducă din aceste dispoziții că Directiva 98/24/CE nu se aplică. În plus, obligațiile relevante în temeiul Directivei 98/24/CE sunt impuse angajatorilor, nu autorităților statelor membre. |
| --- | --- |

(11)

Cu toate acestea, punctul 62 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 nu prevede că evaluarea care conduce la concluzia că criteriul prevăzut la articolul 19 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din regulamentul respectiv poate fi respectat numai prin aplicarea măsurilor de prevenire și protecție trebuie să fie efectuată în conformitate cu Directiva 98/24/CE. De asemenea, acesta nu prevede în mod explicit că directiva respectivă nu se aplică. Prin urmare, nu ar trebui să se deducă din aceste dispoziții că Directiva 98/24/CE nu se aplică. În plus, obligațiile relevante în temeiul Directivei 98/24/CE sunt impuse angajatorilor, nu autorităților statelor membre.

| (12) | Articolul 4 din Directiva 98/24/CE prevede că, pentru evaluarea oricărui risc pentru securitatea și sănătatea lucrătorilor care decurge din prezența agenților chimici, angajatorii trebuie să obțină informațiile suplimentare necesare de la furnizor sau din alte surse ușor accesibile și că, după caz, informațiile respective trebuie să cuprindă evaluarea specifică a riscului pentru utilizatori, stabilită pe baza legislației Uniunii privind agenții chimici. |
| --- | --- |

(12)

Articolul 4 din Directiva 98/24/CE prevede că, pentru evaluarea oricărui risc pentru securitatea și sănătatea lucrătorilor care decurge din prezența agenților chimici, angajatorii trebuie să obțină informațiile suplimentare necesare de la furnizor sau din alte surse ușor accesibile și că, după caz, informațiile respective trebuie să cuprindă evaluarea specifică a riscului pentru utilizatori, stabilită pe baza legislației Uniunii privind agenții chimici.

| (13) | Articolul 6 din Directiva 98/24/CE stabilește ordinea de prioritate a măsurilor care trebuie luate de angajator pentru protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de prezența agenților chimici la locul de muncă. Se acordă prioritate înlocuirii substanței periculoase, iar atunci când acest lucru nu este posibil, riscul reprezentat de un agent chimic periculos pentru securitatea și sănătatea lucrătorilor la locul de muncă trebuie redus la minimum prin aplicarea măsurilor de protecție și prevenire. În cazul în care nu este posibilă prevenirea expunerii la substanța periculoasă prin alte mijloace, protecția lucrătorilor trebuie asigurată prin aplicarea unor măsuri de protecție individuală, inclusiv prin purtarea echipamentului individual de protecție. |
| --- | --- |

(13)

Articolul 6 din Directiva 98/24/CE stabilește ordinea de prioritate a măsurilor care trebuie luate de angajator pentru protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de prezența agenților chimici la locul de muncă. Se acordă prioritate înlocuirii substanței periculoase, iar atunci când acest lucru nu este posibil, riscul reprezentat de un agent chimic periculos pentru securitatea și sănătatea lucrătorilor la locul de muncă trebuie redus la minimum prin aplicarea măsurilor de protecție și prevenire. În cazul în care nu este posibilă prevenirea expunerii la substanța periculoasă prin alte mijloace, protecția lucrătorilor trebuie asigurată prin aplicarea unor măsuri de protecție individuală, inclusiv prin purtarea echipamentului individual de protecție.

| (14) | Ținând seama de metodele de aplicare a produsului biocid și de informațiile disponibile furnizate de organismul de evaluare, nicio astfel de măsură tehnică sau organizatorică nu a fost identificată nici în cererea de autorizare a produsului biocid, nici în timpul evaluării cererii respective. |
| --- | --- |

(14)

Ținând seama de metodele de aplicare a produsului biocid și de informațiile disponibile furnizate de organismul de evaluare, nicio astfel de măsură tehnică sau organizatorică nu a fost identificată nici în cererea de autorizare a produsului biocid, nici în timpul evaluării cererii respective.

| (15) | Prin urmare, Comisia consideră că produsul biocid îndeplinește criteriul prevăzut la articolul 19 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, dacă următoarea condiție privind utilizarea sa este inclusă în autorizația și pe eticheta produsului biocid: „Purtarea de mănuși de protecție rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 (materialul pentru mănuși urmează să fie specificat de titularul autorizației în informațiile referitoare la produs) și combinezon de protecție de cel puțin tipul 6, astfel cum se specifică în standardul european EN 13034, este necesară pentru aplicarea prin imersiune manuală și pulverizare automată, purtarea de mănuși de protecție rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 (materialul pentru mănuși urmează să fie specificat de titularul autorizației în informațiile referitoare la produs) este necesară pentru aplicarea prin imersiune automată, iar purtarea mănușilor rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 (materialul pentru mănuși urmează să fie specificat de titularul autorizației în informațiile referitoare la produs) este necesară pentru prelucrarea ulterioară a lemnului proaspăt tratat. Acest lucru nu aduce atingere aplicării de către angajatori a Directivei 98/24/CE a Consiliului și a altor acte legislative ale Uniunii în domeniul sănătății și securității la locul de muncă”. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, Comisia consideră că produsul biocid îndeplinește criteriul prevăzut la articolul 19 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, dacă următoarea condiție privind utilizarea sa este inclusă în autorizația și pe eticheta produsului biocid: „Purtarea de mănuși de protecție rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 (materialul pentru mănuși urmează să fie specificat de titularul autorizației în informațiile referitoare la produs) și combinezon de protecție de cel puțin tipul 6, astfel cum se specifică în standardul european EN 13034, este necesară pentru aplicarea prin imersiune manuală și pulverizare automată, purtarea de mănuși de protecție rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 (materialul pentru mănuși urmează să fie specificat de titularul autorizației în informațiile referitoare la produs) este necesară pentru aplicarea prin imersiune automată, iar purtarea mănușilor rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 (materialul pentru mănuși urmează să fie specificat de titularul autorizației în informațiile referitoare la produs) este necesară pentru prelucrarea ulterioară a lemnului proaspăt tratat. Acest lucru nu aduce atingere aplicării de către angajatori a Directivei 98/24/CE a Consiliului și a altor acte legislative ale Uniunii în domeniul sănătății și securității la locul de muncă”.

| (16) | Cu toate acestea, în cazul în care solicitantul autorizației identifică măsuri tehnice sau organizatorice eficace și autoritatea de autorizare este de acord că aceste măsuri conduc la un nivel de reducere a expunerii echivalent sau mai ridicat, sau în cazul în care autoritatea de autorizare însăși identifică măsurile care conduc la un nivel de reducere a expunerii echivalent sau mai ridicat, măsurile respective trebuie să înlocuiască purtarea echipamentelor individuale de protecție și trebuie să fie specificate în autorizația și pe eticheta produsului biocid. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, în cazul în care solicitantul autorizației identifică măsuri tehnice sau organizatorice eficace și autoritatea de autorizare este de acord că aceste măsuri conduc la un nivel de reducere a expunerii echivalent sau mai ridicat, sau în cazul în care autoritatea de autorizare însăși identifică măsurile care conduc la un nivel de reducere a expunerii echivalent sau mai ridicat, măsurile respective trebuie să înlocuiască purtarea echipamentelor individuale de protecție și trebuie să fie specificate în autorizația și pe eticheta produsului biocid.

| (17) | La 15 februarie 2021, Comisia a acordat solicitantului posibilitatea de a prezenta observații scrise în conformitate cu articolul 36 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Solicitantul nu a prezentat observații. |
| --- | --- |

(17)

La 15 februarie 2021, Comisia a acordat solicitantului posibilitatea de a prezenta observații scrise în conformitate cu articolul 36 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Solicitantul nu a prezentat observații.

| (18) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(18)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Produsul biocid identificat cu numărul de caz BC-XP022475-16 în Registrul produselor biocide îndeplinește condiția prevăzută la articolul 19 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, dacă următoarea condiție privind utilizarea sa este inclusă în autorizația și pe eticheta produsului biocid: „Purtarea de mănuși de protecție rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 (materialul pentru mănuși urmează să fie specificat de titularul autorizației în informațiile referitoare la produs) și combinezon de protecție de cel puțin tipul 6, astfel cum se specifică în standardul european EN 13034, este necesară pentru aplicarea prin imersiune manuală și pulverizare automată, purtarea de mănuși de protecție rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 (materialul pentru mănuși urmează să fie specificat de titularul autorizației în informațiile referitoare la produs) este necesară pentru aplicarea prin imersiune automată, iar purtarea mănușilor rezistente la substanțe chimice care îndeplinesc cerințele standardului european EN 374 (materialul pentru mănuși urmează să fie specificat de titularul autorizației în informațiile referitoare la produs) este necesară pentru prelucrarea ulterioară a lemnului proaspăt tratat. Acest lucru nu aduce atingere aplicării de către angajatori a Directivei 98/24/CE a Consiliului și a altor acte legislative ale Uniunii în domeniul sănătății și securității la locul de muncă.”

Cu toate acestea, în cazul în care solicitantul autorizației identifică măsuri tehnice sau organizatorice și autoritatea de autorizare este de acord că aceste măsuri conduc la un nivel de reducere a expunerii echivalent sau mai ridicat decât reducerea obținută prin purtarea echipamentului de protecție menționat la primul paragraf, sau în cazul în care autoritatea de autorizare însăși identifică astfel de măsuri care conduc la un nivel de reducere a expunerii echivalent sau mai ridicat decât reducerea obținută prin purtarea echipamentului de protecție menționat la primul paragraf, măsurile respective înlocuiesc purtarea echipamentelor individuale de protecție și sunt specificate în autorizație și pe eticheta produsului biocid. În acest caz, nu se aplică obligația de a include condiția privind utilizarea produsului biocid prevăzută la primul paragraf.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 25 mai 2022.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Directiva 98/24/CE a Consiliului din 7 aprilie 1998 privind protecția sănătății și securității lucrătorilor împotriva riscurilor legate de prezența agenților chimici la locul de muncă [a paisprezecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 131, 5.5.1998, p. 11).

2

(3)  Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (JO L 183, 29.6.1989, p. 1).

3

---

RECOMANDĂRI

| 2.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 151/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 151/72

---

RECOMANDAREA (UE) 2022/867 A COMISIEI

din 1 iunie 2022

privind deblocarea stocurilor petroliere de urgență de către statele membre ca urmare a invaziei Ucrainei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

| (1) | Directiva 2009/119/CE a Consiliului (1) urmărește să asigure un nivel ridicat de securitate a aprovizionării cu petrol în Uniune prin mecanisme fiabile și transparente bazate pe solidaritatea între statele membre. În special, această directivă stabilește normele și procedurile care trebuie aplicate în caz de urgență. La 1 martie și la 1 aprilie 2022, Consiliul de administrație al AIE a decis cu privire la planurile coordonate de mobilizare a stocurilor petroliere de urgență prin deblocarea a 60 și, respectiv, a 120 de milioane de barili de petrol (2). |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2009/119/CE a Consiliului (1) urmărește să asigure un nivel ridicat de securitate a aprovizionării cu petrol în Uniune prin mecanisme fiabile și transparente bazate pe solidaritatea între statele membre. În special, această directivă stabilește normele și procedurile care trebuie aplicate în caz de urgență. La 1 martie și la 1 aprilie 2022, Consiliul de administrație al AIE a decis cu privire la planurile coordonate de mobilizare a stocurilor petroliere de urgență prin deblocarea a 60 și, respectiv, a 120 de milioane de barili de petrol (2).

| (2) | Comisia și statele membre au discutat caracterul oportun, beneficiile preconizate și impactul acțiunii colective a AIE în cadrul a patru reuniuni ale Grupului de coordonare pentru petrol (la 22 și 25 februarie și la 2 și 31 martie). Prin scrisorile din 4 martie și 5 aprilie 2022, adresate Grupului de coordonare pentru petrol, serviciile Comisiei le-au reamintit statelor membre dispozițiile și obligațiile relevante aplicabile în temeiul dreptului Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Comisia și statele membre au discutat caracterul oportun, beneficiile preconizate și impactul acțiunii colective a AIE în cadrul a patru reuniuni ale Grupului de coordonare pentru petrol (la 22 și 25 februarie și la 2 și 31 martie). Prin scrisorile din 4 martie și 5 aprilie 2022, adresate Grupului de coordonare pentru petrol, serviciile Comisiei le-au reamintit statelor membre dispozițiile și obligațiile relevante aplicabile în temeiul dreptului Uniunii.

| (3) | Optsprezece state membre (inclusiv două state membre care nu sunt membre ale AIE) au participat la acțiunea colectivă a AIE și s-au angajat să contribuie în mod voluntar cu aproximativ 40 de milioane de barili de echivalent țiței. |
| --- | --- |

(3)

Optsprezece state membre (inclusiv două state membre care nu sunt membre ale AIE) au participat la acțiunea colectivă a AIE și s-au angajat să contribuie în mod voluntar cu aproximativ 40 de milioane de barili de echivalent țiței.

| (4) | Stocurile petroliere de urgență deținute în prezent în Uniune sunt la cel mai scăzut volum din 2013. În temeiul articolului 3 din Directiva 2009/119/CE, acestea reflectă importurile nete de țiței și de produse petroliere în cursul anului 2020, care au fost neobișnuit de scăzute, din cauza consumului redus ca urmare a măsurilor sanitare de combatere a pandemiei de COVID-19 (izolare și mobilitate redusă). Se preconizează că volumele de țiței și de produse petroliere necesare pentru a îndeplini noua obligație de stocare anuală aplicabilă de la 1 iulie 2022 pentru o perioadă de 12 luni vor crește cu până la 30 % pentru unele state membre. |
| --- | --- |

(4)

Stocurile petroliere de urgență deținute în prezent în Uniune sunt la cel mai scăzut volum din 2013. În temeiul articolului 3 din Directiva 2009/119/CE, acestea reflectă importurile nete de țiței și de produse petroliere în cursul anului 2020, care au fost neobișnuit de scăzute, din cauza consumului redus ca urmare a măsurilor sanitare de combatere a pandemiei de COVID-19 (izolare și mobilitate redusă). Se preconizează că volumele de țiței și de produse petroliere necesare pentru a îndeplini noua obligație de stocare anuală aplicabilă de la 1 iulie 2022 pentru o perioadă de 12 luni vor crește cu până la 30 % pentru unele state membre.

| (5) | În situația actuală de incertitudine cu privire la evoluția războiului din Ucraina, este extrem de important să se limiteze cererea de țiței și de produse petroliere cât mai mult posibil și să se evite o presiune suplimentară asupra pieței petrolului. Prin urmare, nu este de dorit ca statele membre să reconstituie pe termen scurt stocurile de petrol de urgență care sunt în curs de deblocare sau care vor fi deblocate în conformitate cu articolul 20 din Directiva 2009/119/CE, cu excepția cazului în care există un risc pentru gradul lor de pregătire în materie de securitate a aprovizionării. Cu toate acestea, este prematur să se stabilească un calendar precis pentru reconstituirea stocurilor deblocate. |
| --- | --- |

(5)

În situația actuală de incertitudine cu privire la evoluția războiului din Ucraina, este extrem de important să se limiteze cererea de țiței și de produse petroliere cât mai mult posibil și să se evite o presiune suplimentară asupra pieței petrolului. Prin urmare, nu este de dorit ca statele membre să reconstituie pe termen scurt stocurile de petrol de urgență care sunt în curs de deblocare sau care vor fi deblocate în conformitate cu articolul 20 din Directiva 2009/119/CE, cu excepția cazului în care există un risc pentru gradul lor de pregătire în materie de securitate a aprovizionării. Cu toate acestea, este prematur să se stabilească un calendar precis pentru reconstituirea stocurilor deblocate.

| (6) | Statele membre ar trebui să evite achiziționarea de țiței și de produse petroliere suplimentare în vederea pregătirii noii obligații de stocare anuală care va fi valabilă începând cu iulie 2022, ceea ce ar crește cu siguranță cererea actuală de astfel de produse. În ceea ce privește articolul 20 alineatul (6) din Directiva 2009/119/CE, Comisia va revizui termenele în care statele membre trebuie să își readucă stocurile la nivelurile minime necesare, având în vedere evoluția crizei actuale. |
| --- | --- |

(6)

Statele membre ar trebui să evite achiziționarea de țiței și de produse petroliere suplimentare în vederea pregătirii noii obligații de stocare anuală care va fi valabilă începând cu iulie 2022, ceea ce ar crește cu siguranță cererea actuală de astfel de produse. În ceea ce privește articolul 20 alineatul (6) din Directiva 2009/119/CE, Comisia va revizui termenele în care statele membre trebuie să își readucă stocurile la nivelurile minime necesare, având în vedere evoluția crizei actuale.

| (7) | Comisia a consultat Grupul de coordonare pentru petrol cu privire la prezenta recomandare în cadrul reuniunii din 14 martie 2021, la care au participat reprezentanți ai secretariatului AIE, |
| --- | --- |

(7)

Comisia a consultat Grupul de coordonare pentru petrol cu privire la prezenta recomandare în cadrul reuniunii din 14 martie 2021, la care au participat reprezentanți ai secretariatului AIE,

RECOMANDĂ:

| 1. | Statele membre nu ar trebui să își readucă stocurile petroliere de urgență la nivelurile minime prevăzute de Directiva 2009/119/CE înainte de 1 noiembrie 2022, în măsura în care acest lucru nu ar pune în pericol gradul lor de pregătire în materie de securitate a aprovizionării. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În consultare cu Grupul de coordonare pentru petrol și în coordonare cu Agenția Internațională a Energiei, Comisia va revizui prezenta recomandare pentru a stabili o dată pentru aplicarea obligației de stocare, ținând seama de evoluția crizei actuale. |
| --- | --- |

2.

Adoptată la Bruxelles, 1 iunie 2022.

Pentru Comisie

Kadri SIMSON

Membru al Comisiei

---

(1)  Directiva 2009/119/CE a Consiliului din 14 septembrie 2009 privind obligația statelor membre de a menține un nivel minim de rezerve de țiței și/sau de produse petroliere (JO L 265, 9.10.2009, p. 9).

1

(2)  A 277-a și a 279-a reuniune extraordinară a consiliului de conducere.

2

---

Rectificări

| 2.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 151/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 151/74

---

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 167 din 27 iunie 2012
  )

La pagina 35, articolul 58 alineatul (2):

în loc de:

„(2)Un articol tratat este introdus pe piață numai dacă toate substanțele active pe care le încorporează produsele biocide cu care a fost tratat sau pe care le conține sunt incluse în lista stabilită în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), pentru tipul de produs și utilizarea relevante, sau în anexa I și dacă sunt întrunite condițiile sau restricțiile specificate în anexă.”,

se citește:

„(2)Un articol tratat este introdus pe piață numai dacă toate substanțele active pe care le încorporează produsele biocide cu care a fost tratat sau pe care le conține sunt incluse în lista stabilită în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), pentru tipul de produs și utilizarea relevante, sau în anexa I și dacă sunt întrunite condițiile sau restricțiile precizate de dispozițiile menționate.”

---