# Euroopan unionin L 152/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 152 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta3. kesäkuu 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 152

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta3. kesäkuu 2022

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/868, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, eurooppalaisen datan hallinnoinnista ja asetuksen (EU) 2018/1724 muuttamisesta (datanhallinta-asetus) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/869, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista, asetusten (EY) N:o 715/2009, (EU) 2019/942 ja (EU) 2019/943 ja direktiivien 2009/73/EY ja (EU) 2019/944 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta | 45 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/870, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen mukaisesti ukrainalaisiin tuotteisiin sovellettavia kaupan myönnytyksiä täydentävistä väliaikaisista kauppaa vapauttavista toimenpiteistä | 103 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/871, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse sen soveltamisajasta ja Boliviassa viljakasvien siemenviljelmillä ja öljy- ja kuitukasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Boliviassa tuotettujen viljakasvien siementen ja öljy- ja kuitukasvien siementen vastaavuudesta (
  1
  ) | 109 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/868, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, eurooppalaisen datan hallinnoinnista ja asetuksen (EU) 2018/1724 muuttamisesta (datanhallinta-asetus) (
  1
  )

1

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/869, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista, asetusten (EY) N:o 715/2009, (EU) 2019/942 ja (EU) 2019/943 ja direktiivien 2009/73/EY ja (EU) 2019/944 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta

45

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/870, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen mukaisesti ukrainalaisiin tuotteisiin sovellettavia kaupan myönnytyksiä täydentävistä väliaikaisista kauppaa vapauttavista toimenpiteistä

103

PÄÄTÖKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/871, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse sen soveltamisajasta ja Boliviassa viljakasvien siemenviljelmillä ja öljy- ja kuitukasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Boliviassa tuotettujen viljakasvien siementen ja öljy- ja kuitukasvien siementen vastaavuudesta (
  1
  )

1

109

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Ilmoitus Kap Verden tasavallan ja Euroopan unionin kansalaisille lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävien viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen sopimuksen muuttamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen sopimuksen voimaantulosta | 112 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/872, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien malliin ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien malliin tehtävistä muutoksista, jotka liittyvät koheesiopoliittiseen tukitoimeen Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE) | 113 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/873, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2022, tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 331. kerran | 184 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/874, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2022, N-(trikloorimetyylitio)ftaali-imidia (folpetti) sisältävän biosidivalmisteen lupaa koskevista ehdoista ja edellytyksistä, jotka Alankomaat on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan mukaisesti siirtänyt komission käsiteltäviksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 3465)

   (
  1
  ) | 187 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/875, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2022, afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvistä tietyistä väliaikaisista kiireellisistä toimenpiteistä Italiassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 3727)

   (
  1
  ) | 190 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Ilmoitus Kap Verden tasavallan ja Euroopan unionin kansalaisille lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävien viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen sopimuksen muuttamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen sopimuksen voimaantulosta

112

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/872, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien malliin ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien malliin tehtävistä muutoksista, jotka liittyvät koheesiopoliittiseen tukitoimeen Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE)

113

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/873, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2022, tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 331. kerran

184

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/874, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2022, N-(trikloorimetyylitio)ftaali-imidia (folpetti) sisältävän biosidivalmisteen lupaa koskevista ehdoista ja edellytyksistä, jotka Alankomaat on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan mukaisesti siirtänyt komission käsiteltäviksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 3465)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 3465)

1

187

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/875, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2022, afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvistä tietyistä väliaikaisista kiireellisistä toimenpiteistä Italiassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 3727)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 3727)

1

190

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 3.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/868,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2022,

eurooppalaisen datan hallinnoinnista ja asetuksen (EU) 2018/1724 muuttamisesta (datanhallinta-asetus)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT) määrätään sisämarkkinoiden toteuttamisesta ja järjestelmän perustamisesta kilpailun vääristymisen estämiseksi sisämarkkinoilla. Näiden tavoitteiden saavuttamiseen voidaan myötävaikuttaa ottamalla käyttöön jäsenvaltioille yhteisiä sääntöjä ja käytäntöjä, joiden avulla kehitetään puitteita datan hallinnalle, kunnioittaen samalla täysimääräisesti perusoikeuksia. Tällöin olisi taattava myös unionin avoimen strategisen riippumattomuuden vahvistaminen samalla kun edistetään kansainvälistä datan vapaata liikkuvuutta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT) määrätään sisämarkkinoiden toteuttamisesta ja järjestelmän perustamisesta kilpailun vääristymisen estämiseksi sisämarkkinoilla. Näiden tavoitteiden saavuttamiseen voidaan myötävaikuttaa ottamalla käyttöön jäsenvaltioille yhteisiä sääntöjä ja käytäntöjä, joiden avulla kehitetään puitteita datan hallinnalle, kunnioittaen samalla täysimääräisesti perusoikeuksia. Tällöin olisi taattava myös unionin avoimen strategisen riippumattomuuden vahvistaminen samalla kun edistetään kansainvälistä datan vapaata liikkuvuutta.

| (2) | Digitaaliteknologia on muuttanut taloutta ja yhteiskuntaa viime vuosikymmenen aikana, ja se vaikuttaa kaikkiin toimialoihin ja jokapäiväiseen elämään. Data on kyseisen muutoksen keskiössä, sillä datavetoinen innovointi tuo mittavia hyötyjä sekä unionin kansalaisille että taloudelle esimerkiksi parantamalla ja yksilöllistämällä lääketiedettä, tarjoamalla uusia liikkuvuusratkaisuja ja edistämällä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019 annettua komission tiedonantoa. Jotta datavetoinen talous olisi osallistava kaikille unionin kansalaisille, on kiinnitettävä erityistä huomiota digitaalisen kuilun kaventamiseen ja siihen, että lisätään naisten osallistumista datatalouteen, sekä huipputason eurooppalaisen asiantuntemuksen edistämiseen teknologia-alalla. Datatalous on rakennettava siten, että mahdollistetaan yritysten, erityisesti komission suosituksen 2003/361/EY (3) liitteessä määriteltyjen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) samoin kuin startup-yritysten, menestyminen varmistamalla dataan pääsyn puolueettomuus ja datan siirrettävyys ja yhteentoimivuus ja välttäen lukkiutumisvaikutuksia. Komissio kuvaili Euroopan datastrategiasta 19 päivänä helmikuuta 2020 antamassaan tiedonannossa, jäljempänä ’Euroopan datastrategia’, visiota yhteisestä eurooppalaisesta data-avaruudesta eli datan sisämarkkinoista, joilla dataa voitaisiin käyttää sovellettavan lainsäädännön mukaisesti riippumatta sen fyysisestä säilytyspaikasta unionissa; eurooppalainen data-avaruus voisi muun muassa olla ratkaisevan tärkeä tekoälyteknologioiden nopeassa kehittämisessä.
  Komissio ilmoitti samassa yhteydessä tavoitteeksi myös vapaat ja turvalliset datavirrat unionin ja kolmansien maiden välillä, jollei yleistä turvallisuutta, yleistä järjestystä ja muita unionin oikeutettuja poliittisia tavoitteita koskevista poikkeuksista ja rajoituksista kansainvälisten velvoitteiden, perusoikeudet mukaan luettuina, mukaisesti muuta johdu. Jotta visio voisi toteutua käytännössä, komissio ehdotti, että perustetaan toimialakohtaisia yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia datan jakamiseksi ja yhdistämiseksi. Kuten Euroopan datastrategiassa ehdotetaan, tällaiset yhteiset eurooppalaiset data-avaruudet voisivat koskea esimerkiksi terveyttä, liikkuvuutta, valmistusteollisuutta, finanssipalveluja, energiaa tai maataloutta taikka kyseisten alojen yhdistelmiä, esimerkiksi energiaa ja ilmastoa, sekä teemakohtaisia alueita, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, tai niihin voi sisältyä julkishallinnon tai osaamisen eurooppalaisia data-avaruuksia. Datan olisi yhteisissä eurooppalaisissa data-avaruuksissa oltava löydettävissä, saavutettavissa, yhteentoimivaa ja uudelleenkäytettävissä, jäljempänä ’FAIR-dataperiaatteet’, samalla kun varmistetaan kyberturvallisuuden korkea taso. Kun datatalouden toimintaedellytykset ovat tasapuoliset, yritykset kilpailevat palvelujen laadulla eivätkä hallitsemansa datan määrällä. Datatalouden tasapuolisten toimintaedellytysten suunnittelua, luomista ja ylläpitoa varten tarvitaan vakaa hallinto, jossa yhteisen eurooppalaisen data-avaruuden asiaankuuluvien sidosryhmien on oltava osallisina ja edustettuina. |
| --- | --- |

(2)

Digitaaliteknologia on muuttanut taloutta ja yhteiskuntaa viime vuosikymmenen aikana, ja se vaikuttaa kaikkiin toimialoihin ja jokapäiväiseen elämään. Data on kyseisen muutoksen keskiössä, sillä datavetoinen innovointi tuo mittavia hyötyjä sekä unionin kansalaisille että taloudelle esimerkiksi parantamalla ja yksilöllistämällä lääketiedettä, tarjoamalla uusia liikkuvuusratkaisuja ja edistämällä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019 annettua komission tiedonantoa. Jotta datavetoinen talous olisi osallistava kaikille unionin kansalaisille, on kiinnitettävä erityistä huomiota digitaalisen kuilun kaventamiseen ja siihen, että lisätään naisten osallistumista datatalouteen, sekä huipputason eurooppalaisen asiantuntemuksen edistämiseen teknologia-alalla. Datatalous on rakennettava siten, että mahdollistetaan yritysten, erityisesti komission suosituksen 2003/361/EY (3) liitteessä määriteltyjen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) samoin kuin startup-yritysten, menestyminen varmistamalla dataan pääsyn puolueettomuus ja datan siirrettävyys ja yhteentoimivuus ja välttäen lukkiutumisvaikutuksia. Komissio kuvaili Euroopan datastrategiasta 19 päivänä helmikuuta 2020 antamassaan tiedonannossa, jäljempänä ’Euroopan datastrategia’, visiota yhteisestä eurooppalaisesta data-avaruudesta eli datan sisämarkkinoista, joilla dataa voitaisiin käyttää sovellettavan lainsäädännön mukaisesti riippumatta sen fyysisestä säilytyspaikasta unionissa; eurooppalainen data-avaruus voisi muun muassa olla ratkaisevan tärkeä tekoälyteknologioiden nopeassa kehittämisessä.

Komissio ilmoitti samassa yhteydessä tavoitteeksi myös vapaat ja turvalliset datavirrat unionin ja kolmansien maiden välillä, jollei yleistä turvallisuutta, yleistä järjestystä ja muita unionin oikeutettuja poliittisia tavoitteita koskevista poikkeuksista ja rajoituksista kansainvälisten velvoitteiden, perusoikeudet mukaan luettuina, mukaisesti muuta johdu. Jotta visio voisi toteutua käytännössä, komissio ehdotti, että perustetaan toimialakohtaisia yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia datan jakamiseksi ja yhdistämiseksi. Kuten Euroopan datastrategiassa ehdotetaan, tällaiset yhteiset eurooppalaiset data-avaruudet voisivat koskea esimerkiksi terveyttä, liikkuvuutta, valmistusteollisuutta, finanssipalveluja, energiaa tai maataloutta taikka kyseisten alojen yhdistelmiä, esimerkiksi energiaa ja ilmastoa, sekä teemakohtaisia alueita, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, tai niihin voi sisältyä julkishallinnon tai osaamisen eurooppalaisia data-avaruuksia. Datan olisi yhteisissä eurooppalaisissa data-avaruuksissa oltava löydettävissä, saavutettavissa, yhteentoimivaa ja uudelleenkäytettävissä, jäljempänä ’FAIR-dataperiaatteet’, samalla kun varmistetaan kyberturvallisuuden korkea taso. Kun datatalouden toimintaedellytykset ovat tasapuoliset, yritykset kilpailevat palvelujen laadulla eivätkä hallitsemansa datan määrällä. Datatalouden tasapuolisten toimintaedellytysten suunnittelua, luomista ja ylläpitoa varten tarvitaan vakaa hallinto, jossa yhteisen eurooppalaisen data-avaruuden asiaankuuluvien sidosryhmien on oltava osallisina ja edustettuina.

| (3) | On tarpeen parantaa datan jakamisen edellytyksiä sisämarkkinoilla luomalla yhdenmukaiset puitteet datan vaihtamiselle ja vahvistamalla tietyt datan hallintaa koskevat perusvaatimukset kiinnittäen erityistä huomiota jäsenvaltioiden välisen yhteistyön helpottamiseen. Tällä asetuksella olisi pyrittävä kehittämään edelleen rajattomia digitaalisia sisämarkkinoita sekä ihmiskeskeistä, luotettavaa ja turvallista datayhteiskuntaa ja -taloutta. Alakohtaisella unionin oikeudella voidaan kehittää, mukauttaa sekä ehdottaa uusia ja täydentäviä elementtejä alan erityispiirteiden mukaan. Tällaista alakohtaista unionin oikeutta on esimerkiksi eurooppalaista terveysdata-avaruutta ja ajoneuvodatan saatavuutta koskeva suunnitteilla oleva unionin oikeus. Lisäksi tiettyjä talouden aloja säännellään jo nyt alakohtaisella unionin oikeudella, johon sisältyy sääntöjä datan jakamisesta tai dataan pääsystä yli rajojen tai unionin laajuisesti, esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU (4) eurooppalaisen terveysdata-avaruuden yhteydessä, sekä asiaa koskevat liikennesäädökset, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset (EU) 2019/1239 (5) ja (EU) 2020/1056 (6) ja direktiivi 2010/40/EU (7), eurooppalaisen liikkuvuusdata-avaruuden yhteydessä.
  Tämä asetus ei sen vuoksi saisi vaikuttaa seuraavien soveltamiseen: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset (EY) N:o 223/2009 (8), (EU) 2018/858 (9) ja (EU) 2018/1807 (10) sekä direktiivit 2000/31/EY (11), 2001/29/EY (12), 2004/48/EY (13), 2007/2/EY (14), 2010/40/EU, (EU) 2015/849 (15), (EU) 2016/943 (16), (EU) 2017/1132 (17), (EU) 2019/790 (18) ja (EU) 2019/1024 (19) sekä kaikki muu alakohtainen unionin oikeus, jossa säädetään dataan pääsystä ja sen uudelleenkäytöstä. Tämä asetus ei saisi rajoittaa unionin oikeutta tai jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, joka koskee dataan pääsyä ja datan käyttöä rikosten ennalta estämiseen, tutkimiseen, paljastamiseen tai rikoksiin liittyviin syytetoimiin tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoon liittyvää kansainvälistä yhteistyötä varten, eikä siinä yhteydessä tehtävää kansainvälistä yhteistyötä.
  Tämä asetus ei saisi rajoittaa yleistä turvallisuutta, puolustusta ja kansallista turvallisuutta koskeviin toimiin liittyvää jäsenvaltioiden toimivaltaa. Tällaisista syistä suojatun julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY (20) soveltamisalaan kuuluvia hankintamenettelyjä koskeva data, uudelleenkäytön ei olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. Olisi perustettava horisontaalinen järjestelmä, jota sovelletaan julkisen sektorin elinten hallussa olevien tiettyjen suojatun datan luokkien uudelleenkäyttöön sekä datan välityspalvelujen ja data-altruismiin perustuvien palvelujen tarjoamiseen unionissa. Eri alojen erityispiirteiden vuoksi voi olla tarpeen suunnitella alakohtaisia datapohjaisia järjestelmiä tämän asetuksen vaatimusten pohjalta. Tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset täyttävien datan välityspalvelujen tarjoajien olisi voitava käyttää nimitystä "unionissa tunnustettu datan välityspalvelujen tarjoaja". Oikeushenkilöiden, jotka pyrkivät tukemaan yleisen edun mukaisia tavoitteita asettamalla saataville dataa laajamittaisesti ja data-altruismin pohjalta ja jotka täyttävät tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset, olisi voitava rekisteröityä unionissa tunnustetuiksi data-altruismipohjaisiksi organisaatioiksi ja käyttää nimitystä "unionissa tunnustettu data-altruismipohjainen organisaatio". Jos alakohtaisessa unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä vaaditaan julkisen sektorin elimiä, tällaisia datan välityspalvelujen tarjoajia tai tällaisia oikeushenkilöitä (tunnustettuja data-altruismipohjaisia organisaatioita) noudattamaan erityisiä teknisiä, hallinnollisia tai organisatorisia lisävaatimuksia, myös lupa- tai sertifiointijärjestelmän kautta, olisi sovellettava myös kyseisen alakohtaisen unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön kyseisiä säännöksiä |
| --- | --- |

(3)

On tarpeen parantaa datan jakamisen edellytyksiä sisämarkkinoilla luomalla yhdenmukaiset puitteet datan vaihtamiselle ja vahvistamalla tietyt datan hallintaa koskevat perusvaatimukset kiinnittäen erityistä huomiota jäsenvaltioiden välisen yhteistyön helpottamiseen. Tällä asetuksella olisi pyrittävä kehittämään edelleen rajattomia digitaalisia sisämarkkinoita sekä ihmiskeskeistä, luotettavaa ja turvallista datayhteiskuntaa ja -taloutta. Alakohtaisella unionin oikeudella voidaan kehittää, mukauttaa sekä ehdottaa uusia ja täydentäviä elementtejä alan erityispiirteiden mukaan. Tällaista alakohtaista unionin oikeutta on esimerkiksi eurooppalaista terveysdata-avaruutta ja ajoneuvodatan saatavuutta koskeva suunnitteilla oleva unionin oikeus. Lisäksi tiettyjä talouden aloja säännellään jo nyt alakohtaisella unionin oikeudella, johon sisältyy sääntöjä datan jakamisesta tai dataan pääsystä yli rajojen tai unionin laajuisesti, esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU (4) eurooppalaisen terveysdata-avaruuden yhteydessä, sekä asiaa koskevat liikennesäädökset, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset (EU) 2019/1239 (5) ja (EU) 2020/1056 (6) ja direktiivi 2010/40/EU (7), eurooppalaisen liikkuvuusdata-avaruuden yhteydessä.

Tämä asetus ei sen vuoksi saisi vaikuttaa seuraavien soveltamiseen: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset (EY) N:o 223/2009 (8), (EU) 2018/858 (9) ja (EU) 2018/1807 (10) sekä direktiivit 2000/31/EY (11), 2001/29/EY (12), 2004/48/EY (13), 2007/2/EY (14), 2010/40/EU, (EU) 2015/849 (15), (EU) 2016/943 (16), (EU) 2017/1132 (17), (EU) 2019/790 (18) ja (EU) 2019/1024 (19) sekä kaikki muu alakohtainen unionin oikeus, jossa säädetään dataan pääsystä ja sen uudelleenkäytöstä. Tämä asetus ei saisi rajoittaa unionin oikeutta tai jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, joka koskee dataan pääsyä ja datan käyttöä rikosten ennalta estämiseen, tutkimiseen, paljastamiseen tai rikoksiin liittyviin syytetoimiin tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoon liittyvää kansainvälistä yhteistyötä varten, eikä siinä yhteydessä tehtävää kansainvälistä yhteistyötä.

Tämä asetus ei saisi rajoittaa yleistä turvallisuutta, puolustusta ja kansallista turvallisuutta koskeviin toimiin liittyvää jäsenvaltioiden toimivaltaa. Tällaisista syistä suojatun julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY (20) soveltamisalaan kuuluvia hankintamenettelyjä koskeva data, uudelleenkäytön ei olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. Olisi perustettava horisontaalinen järjestelmä, jota sovelletaan julkisen sektorin elinten hallussa olevien tiettyjen suojatun datan luokkien uudelleenkäyttöön sekä datan välityspalvelujen ja data-altruismiin perustuvien palvelujen tarjoamiseen unionissa. Eri alojen erityispiirteiden vuoksi voi olla tarpeen suunnitella alakohtaisia datapohjaisia järjestelmiä tämän asetuksen vaatimusten pohjalta. Tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset täyttävien datan välityspalvelujen tarjoajien olisi voitava käyttää nimitystä "unionissa tunnustettu datan välityspalvelujen tarjoaja". Oikeushenkilöiden, jotka pyrkivät tukemaan yleisen edun mukaisia tavoitteita asettamalla saataville dataa laajamittaisesti ja data-altruismin pohjalta ja jotka täyttävät tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset, olisi voitava rekisteröityä unionissa tunnustetuiksi data-altruismipohjaisiksi organisaatioiksi ja käyttää nimitystä "unionissa tunnustettu data-altruismipohjainen organisaatio". Jos alakohtaisessa unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä vaaditaan julkisen sektorin elimiä, tällaisia datan välityspalvelujen tarjoajia tai tällaisia oikeushenkilöitä (tunnustettuja data-altruismipohjaisia organisaatioita) noudattamaan erityisiä teknisiä, hallinnollisia tai organisatorisia lisävaatimuksia, myös lupa- tai sertifiointijärjestelmän kautta, olisi sovellettava myös kyseisen alakohtaisen unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön kyseisiä säännöksiä

| (4) | Tällä asetuksella ei olisi rajoitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2016/679 (21) ja (EU) 2018/1725 (22) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2002/58/EY (23) ja (EU) 2016/680 (24) soveltamista eikä vastaavien kansallisen lainsäädännön säännösten soveltamista, ei myöskään kun datakokonaisuuden henkilötiedot ja muut kuin henkilötiedot liittyvät toisiinsa erottamattomasti. Etenkään tätä asetusta ei saisi tulkita niin, että sillä luodaan uusi oikeusperusta henkilötietojen käsittelyä varten minkään siinä säännellyn toiminnan osalta tai muutetaan asetuksessa (EU) 2016/679 säädettyjä tietovaatimuksia. Tämän asetuksen täytäntöönpano ei saisi estää tietojen siirtoja yli rajojen asetuksen (EU) 2016/679 V luvun mukaisesti. Jos tämä asetus on ristiriidassa henkilötietojen suojaa koskevan unionin oikeuden tai tällaisen unionin oikeuden mukaisesti hyväksytyn kansallisen lainsäädännön säännösten kanssa, olisi sovellettava asianomaista tietosuojaa koskevaa unionin oikeutta tai kansallista lainsäädäntöä. Tietosuojaviranomaisia olisi voitava pitää tämän asetuksen mukaisina toimivaltaisina viranomaisina. Jos tämän asetuksen mukaisina toimivaltaisina viranomaisina toimii muita viranomaisia, ne eivät saisi toimiessaan näin rajoittaa asetuksen (EU) 2016/679 mukaisten tietosuojaviranomaisten valvontavaltuuksia. |
| --- | --- |

(4)

Tällä asetuksella ei olisi rajoitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2016/679 (21) ja (EU) 2018/1725 (22) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2002/58/EY (23) ja (EU) 2016/680 (24) soveltamista eikä vastaavien kansallisen lainsäädännön säännösten soveltamista, ei myöskään kun datakokonaisuuden henkilötiedot ja muut kuin henkilötiedot liittyvät toisiinsa erottamattomasti. Etenkään tätä asetusta ei saisi tulkita niin, että sillä luodaan uusi oikeusperusta henkilötietojen käsittelyä varten minkään siinä säännellyn toiminnan osalta tai muutetaan asetuksessa (EU) 2016/679 säädettyjä tietovaatimuksia. Tämän asetuksen täytäntöönpano ei saisi estää tietojen siirtoja yli rajojen asetuksen (EU) 2016/679 V luvun mukaisesti. Jos tämä asetus on ristiriidassa henkilötietojen suojaa koskevan unionin oikeuden tai tällaisen unionin oikeuden mukaisesti hyväksytyn kansallisen lainsäädännön säännösten kanssa, olisi sovellettava asianomaista tietosuojaa koskevaa unionin oikeutta tai kansallista lainsäädäntöä. Tietosuojaviranomaisia olisi voitava pitää tämän asetuksen mukaisina toimivaltaisina viranomaisina. Jos tämän asetuksen mukaisina toimivaltaisina viranomaisina toimii muita viranomaisia, ne eivät saisi toimiessaan näin rajoittaa asetuksen (EU) 2016/679 mukaisten tietosuojaviranomaisten valvontavaltuuksia.

| (5) | Unionin tason toimet ovat tarpeen, jotta voidaan lisätä luottamusta datan jakamiseen ottamalla käyttöön asianmukaisia mekanismeja, joiden avulla rekisteröidyt ja datan haltijat voivat valvoa niitä koskevaa dataa, ja jotta voidaan puuttua muihin hyvin toimivan ja kilpailukykyisen datavetoisen talouden esteisiin. Kyseiset toimet eivät saisi rajoittaa unionin tekemiin kansainvälisiin kauppasopimuksiin sisältyvien velvoitteiden ja sitoumusten soveltamista. Unionin laajuisen hallintokehyksen tavoitteena olisi oltava, että lisätään yksityishenkilöiden ja yritysten luottamusta dataan pääsyyn ja sen valvontaan, jakamiseen, käyttöön ja uudelleenkäyttöön erityisesti luomalla asianmukaiset mekanismit sitä varten, että rekisteröidyt tuntevat oikeutensa ja voivat käyttää niitä tarkoituksenmukaisesti, sekä tietyntyyppisen, julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan uudelleenkäyttöön, datan välityspalvelujen tarjoajien rekisteröidyille, datan haltijoille ja datan käyttäjille tarjoamiin palveluihin sekä luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden altruistisia tarkoituksia varten saataville asettaman datan keräämiseen ja käsittelyyn. Erityisesti suurempi avoimuus yritysten tarkoituksesta käyttää dataa ja niiden edellytyksistä säilyttää sitä, voi auttaa lisäämään luottamusta. |
| --- | --- |

(5)

Unionin tason toimet ovat tarpeen, jotta voidaan lisätä luottamusta datan jakamiseen ottamalla käyttöön asianmukaisia mekanismeja, joiden avulla rekisteröidyt ja datan haltijat voivat valvoa niitä koskevaa dataa, ja jotta voidaan puuttua muihin hyvin toimivan ja kilpailukykyisen datavetoisen talouden esteisiin. Kyseiset toimet eivät saisi rajoittaa unionin tekemiin kansainvälisiin kauppasopimuksiin sisältyvien velvoitteiden ja sitoumusten soveltamista. Unionin laajuisen hallintokehyksen tavoitteena olisi oltava, että lisätään yksityishenkilöiden ja yritysten luottamusta dataan pääsyyn ja sen valvontaan, jakamiseen, käyttöön ja uudelleenkäyttöön erityisesti luomalla asianmukaiset mekanismit sitä varten, että rekisteröidyt tuntevat oikeutensa ja voivat käyttää niitä tarkoituksenmukaisesti, sekä tietyntyyppisen, julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan uudelleenkäyttöön, datan välityspalvelujen tarjoajien rekisteröidyille, datan haltijoille ja datan käyttäjille tarjoamiin palveluihin sekä luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden altruistisia tarkoituksia varten saataville asettaman datan keräämiseen ja käsittelyyn. Erityisesti suurempi avoimuus yritysten tarkoituksesta käyttää dataa ja niiden edellytyksistä säilyttää sitä, voi auttaa lisäämään luottamusta.

| (6) | Ajatus siitä, että julkisilla varoilla tuotetun tai julkisen sektorin elinten tai muiden yhteisöjen keräämän datan pitäisi hyödyttää yhteiskuntaa, on jo pitkään ollut osa unionin politiikkaa. Direktiivillä (EU) 2019/1024 ja unionin alakohtaisella oikeudella varmistetaan, että julkisen sektorin elimet asettavat entistä suuremman osan tuottamastaan datasta helposti saataville käyttöä ja uudelleenkäyttöä varten. Tiettyjä julkisissa tietokannoissa olevia datan luokkia, kuten kaupallisesti luottamuksellinen data, salassapidettävät tilastotiedot, kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksilla suojattu data, mukaan lukien liikesalaisuudet ja henkilötiedot,ei useinkaan aseteta saataville, ei edes yleisen edun mukaista tutkimusta tai innovointia varten, vaikka tämä olisi sovellettavan unionin oikeuden, erityisesti asetuksen (EU) 2016/679 ja direktiivien 2002/58/EY ja (EU) 2016/680, perusteella mahdollista. Tällaisen datan arkaluonteisuuden vuoksi, tiettyjen teknisten ja oikeudellisten menettelyvaatimusten on täytyttävä ennen kuin dataa voidaan asettaa saataville, etenkin jotta voidaan varmistaa, että muiden osapuolten oikeuksia tällaiseen dataan kunnioitetaan, tai jotta voidaan rajoittaa kielteisiä vaikutuksia perusoikeuksiin, syrjimättömyyden periaatteeseen ja tietosuojaan. Tällaisten vaatimusten täyttäminen vaatii tavallisesti aikaa ja osaamista, mikä on johtanut tällaisen datan riittämättömään käyttöön. Jotkin jäsenvaltiot ovat luomassa rakenteita, ottamassa käyttöön prosesseja tai antamassa lainsäädäntöä tällaisen uudelleenkäytön helpottamiseksi, mutta näin ei ole kaikkialla unionissa. Jotta helpotetaan datan käyttöä yksityisissä ja julkisissa yhteisöissä eurooppalaista tutkimusta ja innovointia varten, tällaiseen dataan pääsyä ja tällaisen datan käyttöä koskevat selkeät edellytykset ovat tarpeen kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(6)

Ajatus siitä, että julkisilla varoilla tuotetun tai julkisen sektorin elinten tai muiden yhteisöjen keräämän datan pitäisi hyödyttää yhteiskuntaa, on jo pitkään ollut osa unionin politiikkaa. Direktiivillä (EU) 2019/1024 ja unionin alakohtaisella oikeudella varmistetaan, että julkisen sektorin elimet asettavat entistä suuremman osan tuottamastaan datasta helposti saataville käyttöä ja uudelleenkäyttöä varten. Tiettyjä julkisissa tietokannoissa olevia datan luokkia, kuten kaupallisesti luottamuksellinen data, salassapidettävät tilastotiedot, kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksilla suojattu data, mukaan lukien liikesalaisuudet ja henkilötiedot,ei useinkaan aseteta saataville, ei edes yleisen edun mukaista tutkimusta tai innovointia varten, vaikka tämä olisi sovellettavan unionin oikeuden, erityisesti asetuksen (EU) 2016/679 ja direktiivien 2002/58/EY ja (EU) 2016/680, perusteella mahdollista. Tällaisen datan arkaluonteisuuden vuoksi, tiettyjen teknisten ja oikeudellisten menettelyvaatimusten on täytyttävä ennen kuin dataa voidaan asettaa saataville, etenkin jotta voidaan varmistaa, että muiden osapuolten oikeuksia tällaiseen dataan kunnioitetaan, tai jotta voidaan rajoittaa kielteisiä vaikutuksia perusoikeuksiin, syrjimättömyyden periaatteeseen ja tietosuojaan. Tällaisten vaatimusten täyttäminen vaatii tavallisesti aikaa ja osaamista, mikä on johtanut tällaisen datan riittämättömään käyttöön. Jotkin jäsenvaltiot ovat luomassa rakenteita, ottamassa käyttöön prosesseja tai antamassa lainsäädäntöä tällaisen uudelleenkäytön helpottamiseksi, mutta näin ei ole kaikkialla unionissa. Jotta helpotetaan datan käyttöä yksityisissä ja julkisissa yhteisöissä eurooppalaista tutkimusta ja innovointia varten, tällaiseen dataan pääsyä ja tällaisen datan käyttöä koskevat selkeät edellytykset ovat tarpeen kaikkialla unionissa.

| (7) | On olemassa tekniikoita, jotka mahdollistavat analysoinnin henkilötietoja sisältävissä tietokannoissa, kuten anonymisointi, differentiaalinen yksityisyys, yleistäminen tai poistaminen ja satunnaistaminen sekä synteettisen datan tai vastaavien menetelmien käyttö, sekä muita huipputason yksityisyyden suojan säilyttämisen menetelmiä, jotka voivat edistää yksityisyyden suojan kannalta turvallisempaa datankäsittelyä. Jäsenvaltioiden olisi tarjottava julkisen sektorin elimille tukea, jotta näitä tekniikoita voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin, jolloin mahdollisimman paljon dataa on saatavilla jaettavaksi. Tällaisten tekniikoiden soveltamisella sekä kattavilla tietosuojaa koskevilla vaikutustenarvioinneilla ja muilla suojatoimenpiteillä voidaan edistää henkilötietojen turvallisempaa käyttöä ja uudelleenkäyttöä ja niillä olisi voitava varmistaa kaupallisesti luottamuksellisten yritystietojen turvallinen uudelleenkäyttö tutkimus-, innovointi- ja tilastointitarkoituksiin. Monissa tapauksissa tällaisten tekniikoiden soveltaminen, vaikutustenarvioinnit ja muut suojatoimenpiteet tarkoittavat sitä, että dataa voidaan käyttää ja uudelleenkäyttää tällaisessa yhteydessä vain julkisen sektorin elimen käyttöön ottamassa ja valvomassa turvatussa käsittely-ympäristössä. Unionin tasolla on kokemusta tällaisista turvatuista käsittely-ympäristöistä, joita käytetään tilastollisia mikrotietoja koskevaan tutkimukseen komission asetuksen (EU) N:o 557/2013 (25) perusteella. Henkilötietojen käsittelyn olisi yleensä perustuttava yhteen tai useampaan asetuksen (EU) 2016/679 6 ja 9 artiklassa säädetyistä käsittelyperusteista. |
| --- | --- |

(7)

On olemassa tekniikoita, jotka mahdollistavat analysoinnin henkilötietoja sisältävissä tietokannoissa, kuten anonymisointi, differentiaalinen yksityisyys, yleistäminen tai poistaminen ja satunnaistaminen sekä synteettisen datan tai vastaavien menetelmien käyttö, sekä muita huipputason yksityisyyden suojan säilyttämisen menetelmiä, jotka voivat edistää yksityisyyden suojan kannalta turvallisempaa datankäsittelyä. Jäsenvaltioiden olisi tarjottava julkisen sektorin elimille tukea, jotta näitä tekniikoita voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin, jolloin mahdollisimman paljon dataa on saatavilla jaettavaksi. Tällaisten tekniikoiden soveltamisella sekä kattavilla tietosuojaa koskevilla vaikutustenarvioinneilla ja muilla suojatoimenpiteillä voidaan edistää henkilötietojen turvallisempaa käyttöä ja uudelleenkäyttöä ja niillä olisi voitava varmistaa kaupallisesti luottamuksellisten yritystietojen turvallinen uudelleenkäyttö tutkimus-, innovointi- ja tilastointitarkoituksiin. Monissa tapauksissa tällaisten tekniikoiden soveltaminen, vaikutustenarvioinnit ja muut suojatoimenpiteet tarkoittavat sitä, että dataa voidaan käyttää ja uudelleenkäyttää tällaisessa yhteydessä vain julkisen sektorin elimen käyttöön ottamassa ja valvomassa turvatussa käsittely-ympäristössä. Unionin tasolla on kokemusta tällaisista turvatuista käsittely-ympäristöistä, joita käytetään tilastollisia mikrotietoja koskevaan tutkimukseen komission asetuksen (EU) N:o 557/2013 (25) perusteella. Henkilötietojen käsittelyn olisi yleensä perustuttava yhteen tai useampaan asetuksen (EU) 2016/679 6 ja 9 artiklassa säädetyistä käsittelyperusteista.

| (8) | Asetuksen (EU) 2016/679 mukaan tietosuojaperiaatteita ei pitäisi soveltaa anonyymeihin tietoihin eli tietoihin, jotka eivät liity tunnistettuun tai tunnistettavissa olevaan luonnolliseen henkilöön, tai henkilötietoihin, joiden tunnistettavuus on poistettu siten, ettei rekisteröidyn tunnistaminen ole tai ei ole enää mahdollista. Rekisteröityjen uudelleentunnistaminen anonymisoiduista tietoaineistoista olisi kiellettävä. Tämä ei saisi rajoittaa mahdollisuutta tutkia asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti anonymisointitekniikoita erityisesti tietoturvan varmistamiseksi, olemassa olevien anonymisointitekniikoiden parantamiseksi ja anonymisoinnin yleisen luotettavuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EU) 2016/679 mukaan tietosuojaperiaatteita ei pitäisi soveltaa anonyymeihin tietoihin eli tietoihin, jotka eivät liity tunnistettuun tai tunnistettavissa olevaan luonnolliseen henkilöön, tai henkilötietoihin, joiden tunnistettavuus on poistettu siten, ettei rekisteröidyn tunnistaminen ole tai ei ole enää mahdollista. Rekisteröityjen uudelleentunnistaminen anonymisoiduista tietoaineistoista olisi kiellettävä. Tämä ei saisi rajoittaa mahdollisuutta tutkia asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti anonymisointitekniikoita erityisesti tietoturvan varmistamiseksi, olemassa olevien anonymisointitekniikoiden parantamiseksi ja anonymisoinnin yleisen luotettavuuden edistämiseksi.

| (9) | Jäsenvaltioiden olisi kannustettava julkisen sektorin elimiä luomaan ja asettamaan saataville dataa direktiivin (EU) 2019/1024 5 artiklan 2 kohdassa mainitun "sisäänrakennetun ja oletusarvoisen avoimuuden" periaatteen mukaisesti ja edistettävä tähän liittyen datan luomista ja hankkimista anonymisointia helpottavissa muodoissa ja rakenteissa, jotta helpotetaan henkilötietojen ja luottamuksellisten tietojen suojaamista ja nopeutetaan tällaisten tietojen saataville asettamista uudelleenkäyttöä varten tämän asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltioiden olisi kannustettava julkisen sektorin elimiä luomaan ja asettamaan saataville dataa direktiivin (EU) 2019/1024 5 artiklan 2 kohdassa mainitun "sisäänrakennetun ja oletusarvoisen avoimuuden" periaatteen mukaisesti ja edistettävä tähän liittyen datan luomista ja hankkimista anonymisointia helpottavissa muodoissa ja rakenteissa, jotta helpotetaan henkilötietojen ja luottamuksellisten tietojen suojaamista ja nopeutetaan tällaisten tietojen saataville asettamista uudelleenkäyttöä varten tämän asetuksen mukaisesti.

| (10) | Julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan luokat, joiden uudelleenkäytön olisi tämän asetuksen nojalla oltava mahdollista, eivät kuulu direktiivin (EU) 2019/1024 soveltamisalaan, sillä sen ulkopuolelle on jätetty tiedot, jotka eivät ole saatavilla kaupallisen tai tilastollisen luottamuksellisuuden vuoksi, sekä tiedot, jotka sisältyvät sellaisiin teoksiin tai muihin kohteisiin, joihin kohdistuu kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksia. Kaupallisesti luottamuksellisiin tietoihin kuuluvat liikesalaisuuksilla suojatut tiedot, suojattu taitotieto ja kaikki muut tiedot, joiden aiheeton paljastaminen vaikuttaisi yrityksen markkina-asemaan tai taloudelliseen tilanteeseen. Tätä asetusta olisi sovellettava henkilötietoihin, jotka eivät kuulu direktiivin (EU) 2019/1024 soveltamisalaan, koska tietoihin pääsyä koskeva järjestelmä sulkee pois pääsyn tällaisiin tietoihin tai rajoittaa sitä tietosuojaan, yksityisyyden suojaan ja yksilön koskemattomuuteen liittyvistä syistä, erityisesti tietosuojasääntöjen mukaisesti. Liikesalaisuuksia mahdollisesti sisältävän datan uudelleenkäyttö ei saisi rajoittaa liikesalaisuuksien laillista hankintaa, käyttöä tai ilmaisemista koskevan direktiivin (EU) 2016/943 soveltamista. |
| --- | --- |

(10)

Julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan luokat, joiden uudelleenkäytön olisi tämän asetuksen nojalla oltava mahdollista, eivät kuulu direktiivin (EU) 2019/1024 soveltamisalaan, sillä sen ulkopuolelle on jätetty tiedot, jotka eivät ole saatavilla kaupallisen tai tilastollisen luottamuksellisuuden vuoksi, sekä tiedot, jotka sisältyvät sellaisiin teoksiin tai muihin kohteisiin, joihin kohdistuu kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksia. Kaupallisesti luottamuksellisiin tietoihin kuuluvat liikesalaisuuksilla suojatut tiedot, suojattu taitotieto ja kaikki muut tiedot, joiden aiheeton paljastaminen vaikuttaisi yrityksen markkina-asemaan tai taloudelliseen tilanteeseen. Tätä asetusta olisi sovellettava henkilötietoihin, jotka eivät kuulu direktiivin (EU) 2019/1024 soveltamisalaan, koska tietoihin pääsyä koskeva järjestelmä sulkee pois pääsyn tällaisiin tietoihin tai rajoittaa sitä tietosuojaan, yksityisyyden suojaan ja yksilön koskemattomuuteen liittyvistä syistä, erityisesti tietosuojasääntöjen mukaisesti. Liikesalaisuuksia mahdollisesti sisältävän datan uudelleenkäyttö ei saisi rajoittaa liikesalaisuuksien laillista hankintaa, käyttöä tai ilmaisemista koskevan direktiivin (EU) 2016/943 soveltamista.

| (11) | Tällä asetuksella ei olisi luotava velvollisuutta sallia julkisen sektorin elimen datan uudelleenkäyttö. Kunkin jäsenvaltion olisi sen vuoksi erityisesti voitava päättää, asetetaanko data saataville uudelleenkäyttöä varten, myös tällaisen pääsyn tarkoituksen ja laajuuden osalta. Tällä asetuksella olisi täydennettävä alakohtaisessa unionin tai kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä julkisen sektorin elinten täsmällisempiä velvoitteita, jotka koskevat tietojen uudelleenkäytön sallimista, eikä rajoitettava niitä. Virallisten asiakirjojen julkisuutta voidaan pitää yleisenä etuna. Kun otetaan huomioon virallisten asiakirjojen julkisuus ja avoimuus demokraattisessa yhteiskunnassa, tämä asetus ei myöskään saisi rajoittaa virallisten asiakirjojen saatavuutta ja julkistamista koskevan unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön soveltamista. Oikeus tutustua virallisiin asiakirjoihin voidaan etenkin myöntää kansallisen lainsäädännön mukaisesti ilman erityisiä ehtoja tai asettamalla muita kuin tässä asetuksessa säädettyjä erityisiä ehtoja. |
| --- | --- |

(11)

Tällä asetuksella ei olisi luotava velvollisuutta sallia julkisen sektorin elimen datan uudelleenkäyttö. Kunkin jäsenvaltion olisi sen vuoksi erityisesti voitava päättää, asetetaanko data saataville uudelleenkäyttöä varten, myös tällaisen pääsyn tarkoituksen ja laajuuden osalta. Tällä asetuksella olisi täydennettävä alakohtaisessa unionin tai kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä julkisen sektorin elinten täsmällisempiä velvoitteita, jotka koskevat tietojen uudelleenkäytön sallimista, eikä rajoitettava niitä. Virallisten asiakirjojen julkisuutta voidaan pitää yleisenä etuna. Kun otetaan huomioon virallisten asiakirjojen julkisuus ja avoimuus demokraattisessa yhteiskunnassa, tämä asetus ei myöskään saisi rajoittaa virallisten asiakirjojen saatavuutta ja julkistamista koskevan unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön soveltamista. Oikeus tutustua virallisiin asiakirjoihin voidaan etenkin myöntää kansallisen lainsäädännön mukaisesti ilman erityisiä ehtoja tai asettamalla muita kuin tässä asetuksessa säädettyjä erityisiä ehtoja.

| (12) | Tässä asetuksessa säädettyä uudelleenkäytön järjestelyä olisi sovellettava dataan, jonka antaminen saataville kuuluu kyseisten julkisen sektorin elinten julkisiin tehtäviin jäsenvaltion lainsäädännön tai muiden sitovien sääntöjen mukaisesti. Jos tällaisia sääntöjä ei ole, julkiset tehtävät olisi määriteltävä jäsenvaltioiden yleisen hallintokäytännön mukaisesti edellyttäen, että julkisten tehtävien ala on läpinäkyvä ja sitä valvotaan. Julkiset tehtävät voidaan määritellä yleisesti tai tapauskohtaisesti yksittäisen julkisen sektorin elimen osalta. Koska julkisen sektorin elimen määritelmä ei kata julkisia yrityksiä, tätä asetusta ei olisi sovellettava julkisten yritysten hallussa olevaan dataan. Tämän asetuksen ei olisi koskettava kulttuurilaitosten, kuten kirjastojen, arkistojen ja museoiden, ja orkesterien, oopperoiden, balettien ja teatterien sekä oppilaitosten hallussa olevaa dataa, koska niiden hallussa olevat teokset ja muut asiakirjat kuuluvat pääasiassa kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksien piiriin. Tutkimusta harjoittavat organisaatiot ja tutkimusta rahoittavat organisaatiot voisivat lisäksi järjestäytyä julkisen sektorin elimiksi tai julkisoikeudellisiksi laitoksiksi.
  Tätä asetusta olisi sovellettava tällaisiin hybridiorganisaatioihin ainoastaan niiden toimiessa tutkimusta harjoittavina organisaatioina. Jos tutkimusta tekevällä organisaatiolla on hallussaan dataa osana erityistä julkisen ja yksityisen sektorin yhteenliittymää, joka on muodostettu yksityisen sektorin organisaatioiden tai muiden julkisen sektorin elinten, julkisoikeudellisten laitosten tai tutkimusta tekevien hybridiorganisaatioiden, eli organisaatioiden, jotka ovat järjestäytyneet sekä julkisen sektorin elimiksi että julkisiksi yrityksiksi, kanssa ja jonka pääasiallisena tarkoituksena on tutkimustyö, tällaisen datan ei myöskään olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa voitava soveltaa tätä asetusta julkisiin tai yksityisiin yrityksiin, jotka hoitavat julkisen sektorin tehtäviä tai tarjoavat yleishyödyllisiä palveluja. Tämän asetuksen säännöksiä, jotka koskevat julkisen sektorin elinten hallussa olevan suojatun datan tiettyjen luokkien uudelleenkäyttöä, ei olisi sovellettava unionissa sijaitsevien julkisen sektorin elinten väliseen taikka unionissa sijaitsevien julkisen sektorin elinten ja kolmansissa maissa sijaitsevien julkisen sektorin elinten tai kansainvälisten järjestöjen väliseen datan vaihtoon, jos se tapahtuu pelkästään näiden elinten julkisten tehtävien hoitamiseksi, eikä tutkijoiden väliseen, muussa kuin kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuvaan datan vaihtoon tieteellistä tutkimusta varten. |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädettyä uudelleenkäytön järjestelyä olisi sovellettava dataan, jonka antaminen saataville kuuluu kyseisten julkisen sektorin elinten julkisiin tehtäviin jäsenvaltion lainsäädännön tai muiden sitovien sääntöjen mukaisesti. Jos tällaisia sääntöjä ei ole, julkiset tehtävät olisi määriteltävä jäsenvaltioiden yleisen hallintokäytännön mukaisesti edellyttäen, että julkisten tehtävien ala on läpinäkyvä ja sitä valvotaan. Julkiset tehtävät voidaan määritellä yleisesti tai tapauskohtaisesti yksittäisen julkisen sektorin elimen osalta. Koska julkisen sektorin elimen määritelmä ei kata julkisia yrityksiä, tätä asetusta ei olisi sovellettava julkisten yritysten hallussa olevaan dataan. Tämän asetuksen ei olisi koskettava kulttuurilaitosten, kuten kirjastojen, arkistojen ja museoiden, ja orkesterien, oopperoiden, balettien ja teatterien sekä oppilaitosten hallussa olevaa dataa, koska niiden hallussa olevat teokset ja muut asiakirjat kuuluvat pääasiassa kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksien piiriin. Tutkimusta harjoittavat organisaatiot ja tutkimusta rahoittavat organisaatiot voisivat lisäksi järjestäytyä julkisen sektorin elimiksi tai julkisoikeudellisiksi laitoksiksi.

Tätä asetusta olisi sovellettava tällaisiin hybridiorganisaatioihin ainoastaan niiden toimiessa tutkimusta harjoittavina organisaatioina. Jos tutkimusta tekevällä organisaatiolla on hallussaan dataa osana erityistä julkisen ja yksityisen sektorin yhteenliittymää, joka on muodostettu yksityisen sektorin organisaatioiden tai muiden julkisen sektorin elinten, julkisoikeudellisten laitosten tai tutkimusta tekevien hybridiorganisaatioiden, eli organisaatioiden, jotka ovat järjestäytyneet sekä julkisen sektorin elimiksi että julkisiksi yrityksiksi, kanssa ja jonka pääasiallisena tarkoituksena on tutkimustyö, tällaisen datan ei myöskään olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa voitava soveltaa tätä asetusta julkisiin tai yksityisiin yrityksiin, jotka hoitavat julkisen sektorin tehtäviä tai tarjoavat yleishyödyllisiä palveluja. Tämän asetuksen säännöksiä, jotka koskevat julkisen sektorin elinten hallussa olevan suojatun datan tiettyjen luokkien uudelleenkäyttöä, ei olisi sovellettava unionissa sijaitsevien julkisen sektorin elinten väliseen taikka unionissa sijaitsevien julkisen sektorin elinten ja kolmansissa maissa sijaitsevien julkisen sektorin elinten tai kansainvälisten järjestöjen väliseen datan vaihtoon, jos se tapahtuu pelkästään näiden elinten julkisten tehtävien hoitamiseksi, eikä tutkijoiden väliseen, muussa kuin kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuvaan datan vaihtoon tieteellistä tutkimusta varten.

| (13) | Julkisen sektorin elinten olisi noudatettava kilpailulainsäädäntöä vahvistaessaan hallussaan olevan datan uudelleenkäyttöä koskevia periaatteita sekä vältettävä sellaisten sopimusten tekemistä, joiden tavoitteena tai seurauksena voisi olla yksinoikeus tietynlaisen datan uudelleenkäyttöön. Tällaisen sopimuksen olisi oltava mahdollinen ainoastaan, jos se on perusteltua ja tarpeen yleisen edun mukaisen palvelun tai tuotteen tarjoamiseksi. Näin voi olla, jos datan käyttö yksinoikeudella on ainoa tapa maksimoida kyseessä olevan datan yhteiskunnalliset hyödyt, esimerkiksi jos on olemassa vain yksi (tietyn data-aineiston käsittelyyn erikoistunut) yhteisö, joka pystyy tarjoamaan palvelun tai tuotteen, jonka avulla julkisen sektorin elin voi tarjota yleisen edun mukaisen palvelun tai tuotteen. Tällaiset järjestelyt olisi kuitenkin tehtävä sovellettavan unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti, ja niitä olisi tarkasteltava säännöllisesti uudelleen markkina-analyysin perusteella sen varmistamiseksi, että tällainen yksinoikeus on edelleen tarpeellinen. Lisäksi tällaisten järjestelyjen olisi tapauksen mukaan oltava asiaa koskevien valtiontukisääntöjen mukaisia, ja ne olisi tehtävä rajoitetuksi ajaksi, joka saa kestää enintään 12 kuukautta. Avoimuuden varmistamiseksi tällaiset yksinoikeussopimukset olisi julkaistava verkossa asiaan kuuluvan julkisia hankintoja koskevan unionin oikeuden mukaisessa muodossa. Jos datan uudelleenkäyttöä koskeva yksinoikeus ei täytä tässä asetuksessa säädettyjä, kyseisen yksinoikeuden olisi oltava mitätön. |
| --- | --- |

(13)

Julkisen sektorin elinten olisi noudatettava kilpailulainsäädäntöä vahvistaessaan hallussaan olevan datan uudelleenkäyttöä koskevia periaatteita sekä vältettävä sellaisten sopimusten tekemistä, joiden tavoitteena tai seurauksena voisi olla yksinoikeus tietynlaisen datan uudelleenkäyttöön. Tällaisen sopimuksen olisi oltava mahdollinen ainoastaan, jos se on perusteltua ja tarpeen yleisen edun mukaisen palvelun tai tuotteen tarjoamiseksi. Näin voi olla, jos datan käyttö yksinoikeudella on ainoa tapa maksimoida kyseessä olevan datan yhteiskunnalliset hyödyt, esimerkiksi jos on olemassa vain yksi (tietyn data-aineiston käsittelyyn erikoistunut) yhteisö, joka pystyy tarjoamaan palvelun tai tuotteen, jonka avulla julkisen sektorin elin voi tarjota yleisen edun mukaisen palvelun tai tuotteen. Tällaiset järjestelyt olisi kuitenkin tehtävä sovellettavan unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti, ja niitä olisi tarkasteltava säännöllisesti uudelleen markkina-analyysin perusteella sen varmistamiseksi, että tällainen yksinoikeus on edelleen tarpeellinen. Lisäksi tällaisten järjestelyjen olisi tapauksen mukaan oltava asiaa koskevien valtiontukisääntöjen mukaisia, ja ne olisi tehtävä rajoitetuksi ajaksi, joka saa kestää enintään 12 kuukautta. Avoimuuden varmistamiseksi tällaiset yksinoikeussopimukset olisi julkaistava verkossa asiaan kuuluvan julkisia hankintoja koskevan unionin oikeuden mukaisessa muodossa. Jos datan uudelleenkäyttöä koskeva yksinoikeus ei täytä tässä asetuksessa säädettyjä, kyseisen yksinoikeuden olisi oltava mitätön.

| (14) | Julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan uudelleenkäyttöä koskevia kiellettyjä yksinoikeussopimuksia ja muita käytäntöjä tai järjestelyjä, joilla ei nimenomaisesti myönnetä yksinoikeuksia mutta joiden voidaan kohtuudella odottaa rajoittavan datan saatavuutta uudelleenkäyttöä varten ja jotka on tehty tai jotka ovat jo olleet voimassa ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, ei saisi uusia niiden voimassaolon päättymisen jälkeen. Toistaiseksi voimassa olevat tai pitempiaikaiset sopimukset olisi irtisanottava 30 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä. |
| --- | --- |

(14)

Julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan uudelleenkäyttöä koskevia kiellettyjä yksinoikeussopimuksia ja muita käytäntöjä tai järjestelyjä, joilla ei nimenomaisesti myönnetä yksinoikeuksia mutta joiden voidaan kohtuudella odottaa rajoittavan datan saatavuutta uudelleenkäyttöä varten ja jotka on tehty tai jotka ovat jo olleet voimassa ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, ei saisi uusia niiden voimassaolon päättymisen jälkeen. Toistaiseksi voimassa olevat tai pitempiaikaiset sopimukset olisi irtisanottava 30 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

| (15) | Tässä asetuksessa olisi vahvistettava suojatun datan uudelleenkäyttöä koskevat edellytykset, joita sovelletaan niihin julkisen sektorin elimiin, jotka on kansallisen lainsäädännön nojalla nimetty toimivaltaisiksi uudelleenkäytön sallimisen tai kieltämisen osalta; näillä edellytyksillä ei kuitenkaan olisi rajoitettava tällaiseen dataan pääsyä koskevia oikeuksia tai velvollisuuksia. Edellytysten olisi oltava syrjimättömiä, avoimia, oikeasuhteisia ja objektiivisesti perusteltuja, eikä niillä saisi rajoittaa kilpailua, ja niissä olisi keskityttävä erityisesti edistämään pk- ja startup-yritysten pääsyä tällaiseen dataan. Uudelleenkäytön edellytykset olisi suunniteltava siten, että edistetään tieteellistä tutkimusta esimerkiksi siten, että tieteellisen tutkimuksen suosimista olisi pääsääntöisesti pidettävä syrjimättömänä. Uudelleenkäytön sallivilla julkisen sektorin elimillä olisi oltava tarvittavat tekniset välineet, joilla voidaan varmistaa kolmansien osapuolten oikeuksien ja etujen suojelu, ja niillä olisi oltava valtuudet pyytää tarvittavat tiedot uudelleenkäyttäjältä. Tietojen uudelleenkäyttöön liittyvät edellytykset olisi rajoitettava siihen, mikä on tarpeen kolmansien osapuolten dataan liittyvien oikeuksien ja etujen ja julkisen sektorin elinten tietoteknologia- ja viestintäjärjestelmien eheyden säilyttämiseksi. Julkisen sektorin elinten olisi sovellettava edellytyksiä, jotka parhaiten palvelevat uudelleenkäyttäjän etuja aiheuttamatta kohtuutonta taakkaa julkiselle sektorin elimille. Tietojen uudelleenkäyttöön liittyvien edellytysten suunnittelussa olisi varmistettava tehokkaat henkilötietojen suojaa koskevat suojatoimenpiteet. Henkilötiedot olisi ennen niiden siirtämistä anonymisoitava, jotta rekisteröityjä ei voida tunnistaa, ja kaupallisesti luottamuksellisia tietoja sisältävää dataa olisi muutettava siten, että luottamuksellisia tietoja ei paljasteta. Jos anonymisoidun tai muutetun datan toimittaminen ei vastaisi uudelleenkäyttäjän tarpeita edellyttäen, että mahdolliset vaatimukset tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin toteuttamisesta ja valvontaviranomaisen kuulemisesta asetuksen (EU) 2016/679 35 ja 36 artiklan mukaisesti täyttyvät ja rekisteröityjen oikeuksiin ja etuihin kohdistuvat riskit on todettu minimaalisiksi, datan uudelleenkäyttö toimitiloissa tai etänä turvatussa käsittely-ympäristössä voisi olla sallittua.
  Tämä voisi olla sopiva järjestely pseudonymisoidun datan uudelleenkäyttöä varten. Muiden osapuolten oikeuksien ja etujen suojaamiseksi julkisen sektorin elimen olisi valvottava datan analysointia tällaisissa turvatuissa käsittely-ympäristöissä. Erityisesti henkilötietoja olisi siirrettävä kolmansille osapuolille uudelleenkäyttöä varten vain, jos tietosuojalainsäädännön mukainen oikeusperusta sallii tällaisen siirron. Muita kuin henkilötietoja olisi siirrettävä vain, jos ei ole syytä uskoa, että muita kuin henkilötietoja sisältävien data-aineistojen yhdistäminen johtaisi rekisteröityjen tunnistamiseen. Tätä olisi sovellettava myös pseudonymisoituihin tietoihin, jotka pysyvät henkilötietoina. Rekisteröityjen uudelleentunnistamisen tapauksessa velvoitetta ilmoittaa tällaisesta tietoturvaloukkauksesta julkisen sektorin elimelle olisi sovellettava sen velvoitteen lisäksi, jonka mukaan tällaisesta tietoturvaloukkauksesta on ilmoitettava valvontaviranomaiselle ja rekisteröidylle asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti. Julkisen sektorin elinten olisi tarvittaessa helpotettava datan uudelleenkäyttöä rekisteröityjen suostumuksen tai datan haltijoiden antamien datansa uudelleenkäyttöä koskevien lupien perusteella asianmukaisin teknisin keinoin. Tältä osin julkisen sektorin elimen olisi tehtävä parhaansa avun antamiseksi mahdollisille uudelleenkäyttäjille tällaisen suostumuksen tai luvan hakemisessa ottamalla käyttöön teknisiä mekanismeja, jotka mahdollistavat suostumuspyyntöjen välittämisen uudelleenkäyttäjiltä, jos se on käytännössä mahdollista. Yhteystietoja, jotka mahdollistaisivat uudelleenkäyttäjien suoran yhteydenoton rekisteröityihin tai datan haltijoihin, ei saisi antaa. Suostumusta tai lupaa koskevaa pyyntöä välittäessään julkisen sektorin elimen olisi varmistettava, että rekisteröidylle tai datan haltijalle tiedotetaan selkeästi mahdollisuudesta kieltäytyä suostumuksen tai luvan antamisesta. |
| --- | --- |

(15)

Tässä asetuksessa olisi vahvistettava suojatun datan uudelleenkäyttöä koskevat edellytykset, joita sovelletaan niihin julkisen sektorin elimiin, jotka on kansallisen lainsäädännön nojalla nimetty toimivaltaisiksi uudelleenkäytön sallimisen tai kieltämisen osalta; näillä edellytyksillä ei kuitenkaan olisi rajoitettava tällaiseen dataan pääsyä koskevia oikeuksia tai velvollisuuksia. Edellytysten olisi oltava syrjimättömiä, avoimia, oikeasuhteisia ja objektiivisesti perusteltuja, eikä niillä saisi rajoittaa kilpailua, ja niissä olisi keskityttävä erityisesti edistämään pk- ja startup-yritysten pääsyä tällaiseen dataan. Uudelleenkäytön edellytykset olisi suunniteltava siten, että edistetään tieteellistä tutkimusta esimerkiksi siten, että tieteellisen tutkimuksen suosimista olisi pääsääntöisesti pidettävä syrjimättömänä. Uudelleenkäytön sallivilla julkisen sektorin elimillä olisi oltava tarvittavat tekniset välineet, joilla voidaan varmistaa kolmansien osapuolten oikeuksien ja etujen suojelu, ja niillä olisi oltava valtuudet pyytää tarvittavat tiedot uudelleenkäyttäjältä. Tietojen uudelleenkäyttöön liittyvät edellytykset olisi rajoitettava siihen, mikä on tarpeen kolmansien osapuolten dataan liittyvien oikeuksien ja etujen ja julkisen sektorin elinten tietoteknologia- ja viestintäjärjestelmien eheyden säilyttämiseksi. Julkisen sektorin elinten olisi sovellettava edellytyksiä, jotka parhaiten palvelevat uudelleenkäyttäjän etuja aiheuttamatta kohtuutonta taakkaa julkiselle sektorin elimille. Tietojen uudelleenkäyttöön liittyvien edellytysten suunnittelussa olisi varmistettava tehokkaat henkilötietojen suojaa koskevat suojatoimenpiteet. Henkilötiedot olisi ennen niiden siirtämistä anonymisoitava, jotta rekisteröityjä ei voida tunnistaa, ja kaupallisesti luottamuksellisia tietoja sisältävää dataa olisi muutettava siten, että luottamuksellisia tietoja ei paljasteta. Jos anonymisoidun tai muutetun datan toimittaminen ei vastaisi uudelleenkäyttäjän tarpeita edellyttäen, että mahdolliset vaatimukset tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin toteuttamisesta ja valvontaviranomaisen kuulemisesta asetuksen (EU) 2016/679 35 ja 36 artiklan mukaisesti täyttyvät ja rekisteröityjen oikeuksiin ja etuihin kohdistuvat riskit on todettu minimaalisiksi, datan uudelleenkäyttö toimitiloissa tai etänä turvatussa käsittely-ympäristössä voisi olla sallittua.

Tämä voisi olla sopiva järjestely pseudonymisoidun datan uudelleenkäyttöä varten. Muiden osapuolten oikeuksien ja etujen suojaamiseksi julkisen sektorin elimen olisi valvottava datan analysointia tällaisissa turvatuissa käsittely-ympäristöissä. Erityisesti henkilötietoja olisi siirrettävä kolmansille osapuolille uudelleenkäyttöä varten vain, jos tietosuojalainsäädännön mukainen oikeusperusta sallii tällaisen siirron. Muita kuin henkilötietoja olisi siirrettävä vain, jos ei ole syytä uskoa, että muita kuin henkilötietoja sisältävien data-aineistojen yhdistäminen johtaisi rekisteröityjen tunnistamiseen. Tätä olisi sovellettava myös pseudonymisoituihin tietoihin, jotka pysyvät henkilötietoina. Rekisteröityjen uudelleentunnistamisen tapauksessa velvoitetta ilmoittaa tällaisesta tietoturvaloukkauksesta julkisen sektorin elimelle olisi sovellettava sen velvoitteen lisäksi, jonka mukaan tällaisesta tietoturvaloukkauksesta on ilmoitettava valvontaviranomaiselle ja rekisteröidylle asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti. Julkisen sektorin elinten olisi tarvittaessa helpotettava datan uudelleenkäyttöä rekisteröityjen suostumuksen tai datan haltijoiden antamien datansa uudelleenkäyttöä koskevien lupien perusteella asianmukaisin teknisin keinoin. Tältä osin julkisen sektorin elimen olisi tehtävä parhaansa avun antamiseksi mahdollisille uudelleenkäyttäjille tällaisen suostumuksen tai luvan hakemisessa ottamalla käyttöön teknisiä mekanismeja, jotka mahdollistavat suostumuspyyntöjen välittämisen uudelleenkäyttäjiltä, jos se on käytännössä mahdollista. Yhteystietoja, jotka mahdollistaisivat uudelleenkäyttäjien suoran yhteydenoton rekisteröityihin tai datan haltijoihin, ei saisi antaa. Suostumusta tai lupaa koskevaa pyyntöä välittäessään julkisen sektorin elimen olisi varmistettava, että rekisteröidylle tai datan haltijalle tiedotetaan selkeästi mahdollisuudesta kieltäytyä suostumuksen tai luvan antamisesta.

| (16) | Jotta voidaan helpottaa ja edistää julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan käyttöä tieteellisessä tutkimuksessa, julkisen sektorin elimiä kannustetaan kehittämään yhdenmukaistettu lähestymistapa ja yhdenmukaistetut prosessit, joilla kyseinen data asetetaan helposti saataville yleisen edun mukaista tieteellistä tutkimusta varten. Tämä voisi tarkoittaa muun muassa yksinkertaistettujen hallinnollisten menettelyjen luomista, standardoitua tietojen formatointia, metodologisia ja tiedonkeruuvalintoja koskevaa informatiivista metadataa sekä standardoituja tietokenttiä, jotka mahdollistavat eri julkisen sektorin tietolähteistä peräisin olevien tietokokonaisuuksien helpon yhdistämisen, jos se on tarpeen analysointia varten. Näiden käytäntöjen tavoitteena olisi oltava edistää julkisesti rahoitettujen ja tuotettujen tietojen käyttöä tieteellistä tutkimusta varten "niin avoin kuin on mahdollista, niin suljettu kuin on tarpeen" -periaatetta noudattaen. |
| --- | --- |

(16)

Jotta voidaan helpottaa ja edistää julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan käyttöä tieteellisessä tutkimuksessa, julkisen sektorin elimiä kannustetaan kehittämään yhdenmukaistettu lähestymistapa ja yhdenmukaistetut prosessit, joilla kyseinen data asetetaan helposti saataville yleisen edun mukaista tieteellistä tutkimusta varten. Tämä voisi tarkoittaa muun muassa yksinkertaistettujen hallinnollisten menettelyjen luomista, standardoitua tietojen formatointia, metodologisia ja tiedonkeruuvalintoja koskevaa informatiivista metadataa sekä standardoituja tietokenttiä, jotka mahdollistavat eri julkisen sektorin tietolähteistä peräisin olevien tietokokonaisuuksien helpon yhdistämisen, jos se on tarpeen analysointia varten. Näiden käytäntöjen tavoitteena olisi oltava edistää julkisesti rahoitettujen ja tuotettujen tietojen käyttöä tieteellistä tutkimusta varten "niin avoin kuin on mahdollista, niin suljettu kuin on tarpeen" -periaatetta noudattaen.

| (17) | Tämä asetus ei saisi vaikuttaa kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksiin. Tämä asetus ei saisi myöskään vaikuttaa julkisen sektorin elinten omistusoikeuksiin tai teollis- ja tekijänoikeuksiin eikä rajoittaa kyseisten oikeuksien käyttöä millään tavalla. Tämän asetuksen mukaisesti asetettuja velvoitteita olisi sovellettava ainoastaan siinä laajuudessa kuin ne ovat kansainvälisten teollis- ja tekijänoikeussuojasopimusten, joita ovat erityisesti Bernin yleissopimus kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamisesta, jäljempänä 'Bernin yleissopimus', teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehty sopimus, jäljempänä 'TRIPS-sopimus' sekä Maailman henkisen omaisuuden järjestön tekijänoikeussopimus, jäljempänä 'WCT-sopimus', tai teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön mukaisia. Julkisen sektorin elinten olisi kuitenkin käytettävä tekijänoikeuksiaan uudelleenkäyttöä helpottavalla tavalla. |
| --- | --- |

(17)

Tämä asetus ei saisi vaikuttaa kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksiin. Tämä asetus ei saisi myöskään vaikuttaa julkisen sektorin elinten omistusoikeuksiin tai teollis- ja tekijänoikeuksiin eikä rajoittaa kyseisten oikeuksien käyttöä millään tavalla. Tämän asetuksen mukaisesti asetettuja velvoitteita olisi sovellettava ainoastaan siinä laajuudessa kuin ne ovat kansainvälisten teollis- ja tekijänoikeussuojasopimusten, joita ovat erityisesti Bernin yleissopimus kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamisesta, jäljempänä 'Bernin yleissopimus', teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehty sopimus, jäljempänä 'TRIPS-sopimus' sekä Maailman henkisen omaisuuden järjestön tekijänoikeussopimus, jäljempänä 'WCT-sopimus', tai teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön mukaisia. Julkisen sektorin elinten olisi kuitenkin käytettävä tekijänoikeuksiaan uudelleenkäyttöä helpottavalla tavalla.

| (18) | Teollis- ja tekijänoikeuksien ja liikesalaisuuksien alaista dataa olisi siirrettävä kolmannelle osapuolelle vain, jos se on sallittua unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön nojalla taikka oikeudenhaltijan suostumuksella. Jos julkisen sektorin elimet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/9/EY (26) 7 artiklan 1 kohdassa säädetyn tietokannan valmistajan oikeuden haltijoita, ne eivät saisi käyttää tätä oikeutta estääkseen datan uudelleenkäyttöä tai rajoittaakseen sitä yli tässä asetuksessa säädettyjen rajojen. |
| --- | --- |

(18)

Teollis- ja tekijänoikeuksien ja liikesalaisuuksien alaista dataa olisi siirrettävä kolmannelle osapuolelle vain, jos se on sallittua unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön nojalla taikka oikeudenhaltijan suostumuksella. Jos julkisen sektorin elimet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/9/EY (26) 7 artiklan 1 kohdassa säädetyn tietokannan valmistajan oikeuden haltijoita, ne eivät saisi käyttää tätä oikeutta estääkseen datan uudelleenkäyttöä tai rajoittaakseen sitä yli tässä asetuksessa säädettyjen rajojen.

| (19) | Yritysten ja rekisteröityjen olisi voitava luottaa siihen, että julkisen sektorin elinten hallussa olevien tiettyjen suojatun datan luokkien uudelleenkäyttö tapahtuu heidän oikeuksiaan ja etujaan kunnioittaen. Sen vuoksi olisi otettava käyttöön lisäsuojatoimenpiteitä sellaisia tilanteita varten, joissa tällaisen julkisen sektorin datan uudelleenkäyttö tapahtuu julkisen sektorin ulkopuolisessa datan käsittelyssä, kuten vaatimus, jonka mukaan julkisen sektorin elinten olisi varmistettava, että luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden oikeudet ja edut suojataan täysimääräisesti (erityisesti henkilötietojen, kaupallisesti arkaluonteisten tietojen ja teollis- ja tekijänoikeuksien osalta) kaikissa tapauksissa, myös jos tällaista dataa siirretään kolmansiin maihin. Julkisen sektorin elinten ei pitäisi sallia, että vakuutusyhtiöt tai muut palveluntarjoajat käyttävät uudelleen sähköisiin terveydenhuoltosovelluksiin tallennettuja tietoja syrjivään hinnoitteluun, koska tämä olisi vastoin terveyspalvelujen saatavuutta koskevaa perusoikeutta. |
| --- | --- |

(19)

Yritysten ja rekisteröityjen olisi voitava luottaa siihen, että julkisen sektorin elinten hallussa olevien tiettyjen suojatun datan luokkien uudelleenkäyttö tapahtuu heidän oikeuksiaan ja etujaan kunnioittaen. Sen vuoksi olisi otettava käyttöön lisäsuojatoimenpiteitä sellaisia tilanteita varten, joissa tällaisen julkisen sektorin datan uudelleenkäyttö tapahtuu julkisen sektorin ulkopuolisessa datan käsittelyssä, kuten vaatimus, jonka mukaan julkisen sektorin elinten olisi varmistettava, että luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden oikeudet ja edut suojataan täysimääräisesti (erityisesti henkilötietojen, kaupallisesti arkaluonteisten tietojen ja teollis- ja tekijänoikeuksien osalta) kaikissa tapauksissa, myös jos tällaista dataa siirretään kolmansiin maihin. Julkisen sektorin elinten ei pitäisi sallia, että vakuutusyhtiöt tai muut palveluntarjoajat käyttävät uudelleen sähköisiin terveydenhuoltosovelluksiin tallennettuja tietoja syrjivään hinnoitteluun, koska tämä olisi vastoin terveyspalvelujen saatavuutta koskevaa perusoikeutta.

| (20) | Lisäksi oikeudenmukaisen kilpailun ja avoimen markkinatalouden säilyttämisen kannalta on äärimmäisen tärkeää turvata suojatut tiedot, jotka eivät ole luonteeltaan henkilötietoja, erityisesti liikesalaisuudet, mutta myös sellaiset muut kuin henkilötiedot, jotka edustavat teollis- ja tekijänoikeuksilla suojattua sisältöä laittomalta tällaiseen sisältöön pääsyltä, joka voi johtaa teollis- ja tekijänoikeuksien varastamiseen tai teollisuusvakoiluun. Jotta voidaan varmistaa datan haltijoiden oikeuksien tai etujen suojelu, muita kuin henkilötietoja, jotka on unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti suojattava niihin laittomalta tai luvattomalta pääsyltä ja jotka ovat julkisen sektorin elinten hallussa, olisi voitava siirtää kolmansiin maihin vain, jos on olemassa datan käyttöä koskevat asianmukaiset suojatoimenpiteet. Tällaisiin asianmukaisiin suojatoimenpiteisiin olisi kuuluttava vaatimus siitä, että julkisen sektorin elin siirtää suojattua dataa uudelleenkäyttäjälle ainoastaan, jos kyseinen uudelleenkäyttäjä sitoutuu sopimusperusteisesti datan suojaamista koskeviin velvoitteisiin. Uudelleenkäyttäjän, joka aikoo siirtää suojattua dataa kolmanteen maahan, olisi sitouduttava noudattamaan tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteita myös sen jälkeen, kun data on siirretty kolmanteen maahan. Tällaisten velvoitteiden asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi uudelleenkäyttäjän olisi myös hyväksyttävä se, että riitojen oikeudellista ratkaisua varten lainkäyttövalta on uudelleenkäytön sallineen julkisen sektorin elimen jäsenvaltiolla. |
| --- | --- |

(20)

Lisäksi oikeudenmukaisen kilpailun ja avoimen markkinatalouden säilyttämisen kannalta on äärimmäisen tärkeää turvata suojatut tiedot, jotka eivät ole luonteeltaan henkilötietoja, erityisesti liikesalaisuudet, mutta myös sellaiset muut kuin henkilötiedot, jotka edustavat teollis- ja tekijänoikeuksilla suojattua sisältöä laittomalta tällaiseen sisältöön pääsyltä, joka voi johtaa teollis- ja tekijänoikeuksien varastamiseen tai teollisuusvakoiluun. Jotta voidaan varmistaa datan haltijoiden oikeuksien tai etujen suojelu, muita kuin henkilötietoja, jotka on unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti suojattava niihin laittomalta tai luvattomalta pääsyltä ja jotka ovat julkisen sektorin elinten hallussa, olisi voitava siirtää kolmansiin maihin vain, jos on olemassa datan käyttöä koskevat asianmukaiset suojatoimenpiteet. Tällaisiin asianmukaisiin suojatoimenpiteisiin olisi kuuluttava vaatimus siitä, että julkisen sektorin elin siirtää suojattua dataa uudelleenkäyttäjälle ainoastaan, jos kyseinen uudelleenkäyttäjä sitoutuu sopimusperusteisesti datan suojaamista koskeviin velvoitteisiin. Uudelleenkäyttäjän, joka aikoo siirtää suojattua dataa kolmanteen maahan, olisi sitouduttava noudattamaan tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteita myös sen jälkeen, kun data on siirretty kolmanteen maahan. Tällaisten velvoitteiden asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi uudelleenkäyttäjän olisi myös hyväksyttävä se, että riitojen oikeudellista ratkaisua varten lainkäyttövalta on uudelleenkäytön sallineen julkisen sektorin elimen jäsenvaltiolla.

| (21) | Asianmukaisten suojatoimenpiteiden olisi myös katsottava olevan käytössä, jos kyseisessä kolmannessa maassa, johon muut kuin henkilötiedot siirretään, on käytössä toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että tiedot suojataan vastaavan tasoisesti kuin unionin oikeudessa erityisesti liikesalaisuuksien ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojan osalta. Tätä varten komissio voi, jos asiasta on tehty huomattava määrä muiden kuin henkilötietojen uudelleenkäyttöä tietyissä kolmansissa maissa koskevia pyyntöjä eri puolilla unionia, antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa todetaan, että kolmannen maan tarjoaman suojan taso vastaa olennaisilta osiltaan unionin oikeudessa säädettyä tasoa. Komission olisi arvioitava tällaisten täytäntöönpanosäädösten tarpeellisuutta jäsenvaltioiden Euroopan datainnovaatiolautakunnan välityksellä toimittamien tietojen perusteella. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset antaisivat julkisen sektorin elimille takeet siitä, että julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan uudelleenkäyttö asianomaisessa kolmannessa maassa ei vaaranna kyseisen datan suojattua luonnetta. Asianomaisen kolmannen maan tietosuojan tasoa arvioitaessa olisi erityisesti otettava huomioon asiaa koskeva yleinen ja alakohtainen lainsäädäntö, mukaan lukien yleistä turvallisuutta, puolustusta, kansallista turvallisuutta ja rikosoikeutta koskeva lainsäädäntö, joka koskee pääsyä muihin kuin henkilötietoihin ja niiden suojaa. Lisäksi olisi otettava huomioon kyseisen kolmannen maan julkisen sektorin elinten mahdollinen pääsy siirrettyyn dataan ja se, onko maassa yksi tai useampi tehokkaasti toimiva riippumaton valvontaviranomainen, joka on vastuussa tällaiseen dataan pääsyä koskevan oikeudellisen järjestelmän noudattamisen varmistamisesta ja valvomisesta, taikka kyseisen kolmannen maan datan suojaamista koskevat kansainväliset sitoumukset tai muut velvoitteet, jotka perustuvat oikeudellisesti sitoviin yleissopimuksiin tai muihin oikeudellisiin välineisiin sekä maan osallistumiseen monenvälisiin tai alueellisiin järjestelmiin.
  Siirrettäessä muita kuin henkilötietoja kolmanteen maahan on erityisen tärkeää, että datan haltijoiden, julkisen sektorin elinten ja datan välityspalvelujen tarjoajien saatavilla on tällaisessa kolmannessa maassa tehokkaita oikeussuojakeinoja. Suojatoimenpiteisiin olisi sen vuoksi sisällyttävä täytäntöönpanokelpoisten oikeuksien ja tehokkaiden oikeussuojakeinojen saatavuus. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset eivät saisi vaikuttaa oikeudellisiin velvoitteisiin tai sopimusjärjestelyihin, joita uudelleenkäyttäjä on jo tehnyt muiden kuin henkilötietojen, erityisesti teollisen datan, suojaamiseksi, eikä julkisen sektorin elinten oikeuteen velvoittaa uudelleenkäyttäjät noudattamaan uudelleenkäyttöä koskevia ehtoja tämän asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Asianmukaisten suojatoimenpiteiden olisi myös katsottava olevan käytössä, jos kyseisessä kolmannessa maassa, johon muut kuin henkilötiedot siirretään, on käytössä toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että tiedot suojataan vastaavan tasoisesti kuin unionin oikeudessa erityisesti liikesalaisuuksien ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojan osalta. Tätä varten komissio voi, jos asiasta on tehty huomattava määrä muiden kuin henkilötietojen uudelleenkäyttöä tietyissä kolmansissa maissa koskevia pyyntöjä eri puolilla unionia, antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa todetaan, että kolmannen maan tarjoaman suojan taso vastaa olennaisilta osiltaan unionin oikeudessa säädettyä tasoa. Komission olisi arvioitava tällaisten täytäntöönpanosäädösten tarpeellisuutta jäsenvaltioiden Euroopan datainnovaatiolautakunnan välityksellä toimittamien tietojen perusteella. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset antaisivat julkisen sektorin elimille takeet siitä, että julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan uudelleenkäyttö asianomaisessa kolmannessa maassa ei vaaranna kyseisen datan suojattua luonnetta. Asianomaisen kolmannen maan tietosuojan tasoa arvioitaessa olisi erityisesti otettava huomioon asiaa koskeva yleinen ja alakohtainen lainsäädäntö, mukaan lukien yleistä turvallisuutta, puolustusta, kansallista turvallisuutta ja rikosoikeutta koskeva lainsäädäntö, joka koskee pääsyä muihin kuin henkilötietoihin ja niiden suojaa. Lisäksi olisi otettava huomioon kyseisen kolmannen maan julkisen sektorin elinten mahdollinen pääsy siirrettyyn dataan ja se, onko maassa yksi tai useampi tehokkaasti toimiva riippumaton valvontaviranomainen, joka on vastuussa tällaiseen dataan pääsyä koskevan oikeudellisen järjestelmän noudattamisen varmistamisesta ja valvomisesta, taikka kyseisen kolmannen maan datan suojaamista koskevat kansainväliset sitoumukset tai muut velvoitteet, jotka perustuvat oikeudellisesti sitoviin yleissopimuksiin tai muihin oikeudellisiin välineisiin sekä maan osallistumiseen monenvälisiin tai alueellisiin järjestelmiin.

Siirrettäessä muita kuin henkilötietoja kolmanteen maahan on erityisen tärkeää, että datan haltijoiden, julkisen sektorin elinten ja datan välityspalvelujen tarjoajien saatavilla on tällaisessa kolmannessa maassa tehokkaita oikeussuojakeinoja. Suojatoimenpiteisiin olisi sen vuoksi sisällyttävä täytäntöönpanokelpoisten oikeuksien ja tehokkaiden oikeussuojakeinojen saatavuus. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset eivät saisi vaikuttaa oikeudellisiin velvoitteisiin tai sopimusjärjestelyihin, joita uudelleenkäyttäjä on jo tehnyt muiden kuin henkilötietojen, erityisesti teollisen datan, suojaamiseksi, eikä julkisen sektorin elinten oikeuteen velvoittaa uudelleenkäyttäjät noudattamaan uudelleenkäyttöä koskevia ehtoja tämän asetuksen mukaisesti.

| (22) | Jotkin kolmannet maat hyväksyvät lakeja, asetuksia ja muita säädöksiä, joiden tarkoituksena on siirtää suoraan muita kuin henkilötietoja tai antaa hallituksille pääsy niihin unionissa jäsenvaltion lainkäyttövallan alaisten luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden valvonnassa. Kolmansien maiden tuomioistuinten päätösten tai tuomioiden tai kolmansien maiden hallintoviranomaisten päätösten, joissa vaaditaan tällaista henkilötietojen siirtämistä tai niihin pääsyä, olisi oltava täytäntöönpanokelpoisia, jos ne perustuvat pyynnön esittäneen kolmannen maan ja unionin tai sen jäsenvaltion väliseen voimassa olevaan kansainväliseen sopimuksen, kuten keskinäiseen oikeusapusopimukseen. Joissakin tapauksissa voi syntyä tilanteita, joissa kolmannen maan lainsäädäntöön perustuva velvoite siirtää muita kuin henkilötietoja tai tarjota pääsy niihin on ristiriidassa sellaisen kilpailevan velvoitteen kanssa, joka koskee tällaisten tietojen suojaamista unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön nojalla, erityisesti kansalliseen turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvien yksilön perusoikeuksien tai jäsenvaltion perustavanlaatuisten etujen suojelun osalta sekä kaupallisesti arkaluonteisten tietojen ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun osalta, mukaan lukien luottamuksellisuutta koskevat sopimusvelvoitteet kyseisen lainsäädännön mukaisesti. Jos tällaisia asioita säänteleviä kansainvälisiä sopimuksia ei ole, muiden kuin henkilötietojen siirto tai pääsy niihin olisi sallittava vain, jos on todennettu etenkin, että kolmannen maan oikeusjärjestelmässä vaaditaan päätöksen tai tuomion perustelujen ja oikeasuhteisuuden esittämistä, että tuomioistuimen päätös tai tuomio on luonteeltaan erityinen ja että vastaanottajan perusteltu vastalause voidaan saattaa käsiteltäväksi kolmannen maan toimivaltaiseen tuomioistuimeen, jolla on valtuudet ottaa asianmukaisesti huomioon tällaisten tietojen toimittajan asiaankuuluvat oikeudelliset edut.
  Lisäksi julkisen sektorin elinten, luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, joille on myönnetty oikeus datan uudelleenkäyttöön, datan välityspalvelujen tarjoajien ja tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden olisi varmistettava allekirjoittaessaan sopimuksia muiden yksityisten osapuolten kanssa, että unionissa säilytettyihin muihin kuin henkilötietoihin on pääsy kolmansissa maissa tai ne siirretään kolmansiin maihin vain, jos unionin oikeutta tai asianomaisen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä noudatetaan. |
| --- | --- |

(22)

Jotkin kolmannet maat hyväksyvät lakeja, asetuksia ja muita säädöksiä, joiden tarkoituksena on siirtää suoraan muita kuin henkilötietoja tai antaa hallituksille pääsy niihin unionissa jäsenvaltion lainkäyttövallan alaisten luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden valvonnassa. Kolmansien maiden tuomioistuinten päätösten tai tuomioiden tai kolmansien maiden hallintoviranomaisten päätösten, joissa vaaditaan tällaista henkilötietojen siirtämistä tai niihin pääsyä, olisi oltava täytäntöönpanokelpoisia, jos ne perustuvat pyynnön esittäneen kolmannen maan ja unionin tai sen jäsenvaltion väliseen voimassa olevaan kansainväliseen sopimuksen, kuten keskinäiseen oikeusapusopimukseen. Joissakin tapauksissa voi syntyä tilanteita, joissa kolmannen maan lainsäädäntöön perustuva velvoite siirtää muita kuin henkilötietoja tai tarjota pääsy niihin on ristiriidassa sellaisen kilpailevan velvoitteen kanssa, joka koskee tällaisten tietojen suojaamista unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön nojalla, erityisesti kansalliseen turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvien yksilön perusoikeuksien tai jäsenvaltion perustavanlaatuisten etujen suojelun osalta sekä kaupallisesti arkaluonteisten tietojen ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun osalta, mukaan lukien luottamuksellisuutta koskevat sopimusvelvoitteet kyseisen lainsäädännön mukaisesti. Jos tällaisia asioita säänteleviä kansainvälisiä sopimuksia ei ole, muiden kuin henkilötietojen siirto tai pääsy niihin olisi sallittava vain, jos on todennettu etenkin, että kolmannen maan oikeusjärjestelmässä vaaditaan päätöksen tai tuomion perustelujen ja oikeasuhteisuuden esittämistä, että tuomioistuimen päätös tai tuomio on luonteeltaan erityinen ja että vastaanottajan perusteltu vastalause voidaan saattaa käsiteltäväksi kolmannen maan toimivaltaiseen tuomioistuimeen, jolla on valtuudet ottaa asianmukaisesti huomioon tällaisten tietojen toimittajan asiaankuuluvat oikeudelliset edut.

Lisäksi julkisen sektorin elinten, luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, joille on myönnetty oikeus datan uudelleenkäyttöön, datan välityspalvelujen tarjoajien ja tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden olisi varmistettava allekirjoittaessaan sopimuksia muiden yksityisten osapuolten kanssa, että unionissa säilytettyihin muihin kuin henkilötietoihin on pääsy kolmansissa maissa tai ne siirretään kolmansiin maihin vain, jos unionin oikeutta tai asianomaisen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä noudatetaan.

| (23) | Jotta voidaan lisätä luottamusta unionin datatalouteen, on olennaisen tärkeää, että unionin kansalaisia, julkista sektoria ja yrityksiä koskevat suojatoimet, joilla varmistetaan niitä koskevien strategisten ja arkaluonteisten tietojen valvonta, pannaan täytäntöön, ja että unionin oikeutta, arvoja ja standardeja noudatetaan muun muassa turvallisuuden, tietosuojan ja kuluttajansuojan osalta. Jotta voidaan estää laiton pääsy muihin kuin henkilötietoihin, julkisen sektorin elinten, luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, joille on myönnetty oikeus tietojen uudelleenkäyttöön, datan välityspalvelujen tarjoajien ja tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiseen olisi toteutettava kaikki kohtuulliset toimenpiteet estääkseen pääsyn järjestelmiin, joissa säilytetään muita kuin henkilötietoja, mukaan lukien tietojen salaaminen tai yritystason toimintatavat. Tätä varten olisi varmistettava, että julkisen sektorin elimet, luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joille on myönnetty oikeus datan uudelleenkäyttöön, datan välityspalvelujen tarjoajat ja tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden noudattavat kaikkia asiaankuuluvia teknisiä standardeja, käytännesääntöjä ja sertifiointivaatimuksia unionin tasolla. |
| --- | --- |

(23)

Jotta voidaan lisätä luottamusta unionin datatalouteen, on olennaisen tärkeää, että unionin kansalaisia, julkista sektoria ja yrityksiä koskevat suojatoimet, joilla varmistetaan niitä koskevien strategisten ja arkaluonteisten tietojen valvonta, pannaan täytäntöön, ja että unionin oikeutta, arvoja ja standardeja noudatetaan muun muassa turvallisuuden, tietosuojan ja kuluttajansuojan osalta. Jotta voidaan estää laiton pääsy muihin kuin henkilötietoihin, julkisen sektorin elinten, luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, joille on myönnetty oikeus tietojen uudelleenkäyttöön, datan välityspalvelujen tarjoajien ja tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiseen olisi toteutettava kaikki kohtuulliset toimenpiteet estääkseen pääsyn järjestelmiin, joissa säilytetään muita kuin henkilötietoja, mukaan lukien tietojen salaaminen tai yritystason toimintatavat. Tätä varten olisi varmistettava, että julkisen sektorin elimet, luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joille on myönnetty oikeus datan uudelleenkäyttöön, datan välityspalvelujen tarjoajat ja tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden noudattavat kaikkia asiaankuuluvia teknisiä standardeja, käytännesääntöjä ja sertifiointivaatimuksia unionin tasolla.

| (24) | Jotta voidaan rakentaa luottamusta uudelleenkäytön mekanismeihin, voi olla tarpeen asettaa kansainvälisiä sitoumuksia noudattaen tiukempia ehtoja tietyntyyppisille muille kuin henkilötiedoille, jotka voidaan uusissa unionin säädöksissä määritellä erittäin arkaluonteisiksi, kun on kyse datan siirtämisestä kolmansiin maihin, jos siirto voisi vaarantaa unionin oikeusjärjestyksen perusteiden mukaiset tavoitteet. Esimerkiksi terveydenhuollon alalla tietyt julkisen terveydenhuoltojärjestelmän toimijoiden, kuten julkisten sairaaloiden, hallussa olevat data-aineistot voitaisiin määritellä erittäin arkaluonteisiksi terveystiedoiksi. Muihin asiaankuuluviin aloihin kuuluvat liikenne, energia, ympäristö ja rahoitus. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaistetut käytännöt kaikkialla unionissa, tämän tyyppiset erittäin arkaluonteiset muut kuin julkiset henkilötiedot olisi määriteltävä unionin oikeudessa, esimerkiksi eurooppalaisen terveysdata-avaruuden yhteydessä tai muussa alakohtaisessa lainsäädännössä. Edellytykset, jotka koskevat tällaisten tietojen siirtoa kolmansiin maihin, olisi vahvistettava delegoiduilla säädöksillä. Edellytysten olisi oltava oikeasuhteisia, syrjimättömiä ja tarpeellisia määritettyjen oikeutettujen unionin oikeusjärjestyksen perusteiden mukaisten tavoitteiden suojaamiseksi. Tällaisia edellytyksiä ovat esimerkiksi kansanterveyden suojelu, turvallisuus, ympäristö, julkinen moraali, kuluttajansuoja sekä yksityisyyden ja henkilötietojen suojelu. Edellytysten olisi oltava suhteessa tunnistettuihin riskeihin, joita liittyy tällaisten tietojen arkaluonteisuuteen, mukaan lukien henkilöiden uudelleentunnistamisen riski. Tällaiset edellytykset voisivat sisältää siirtoa tai teknisiin järjestelyihin liittyviä ehtoja, joita voivat olla esimerkiksi turvatun käsittely-ympäristön käyttöä koskeva vaatimus taikka rajoitukset, jotka koskevat datan uudelleenkäyttöä kolmansissa maissa tai henkilöryhmiä, joilla on oikeus siirtää tällaista dataa kolmansiin maihin tai saada pääsy dataan kolmannessa maassa. Poikkeustapauksissa tällaisiin edellytyksiin voisi myös sisältyä datan siirtoa kolmansiin maihin koskevia rajoituksia yleisen edun suojaamiseksi. |
| --- | --- |

(24)

Jotta voidaan rakentaa luottamusta uudelleenkäytön mekanismeihin, voi olla tarpeen asettaa kansainvälisiä sitoumuksia noudattaen tiukempia ehtoja tietyntyyppisille muille kuin henkilötiedoille, jotka voidaan uusissa unionin säädöksissä määritellä erittäin arkaluonteisiksi, kun on kyse datan siirtämisestä kolmansiin maihin, jos siirto voisi vaarantaa unionin oikeusjärjestyksen perusteiden mukaiset tavoitteet. Esimerkiksi terveydenhuollon alalla tietyt julkisen terveydenhuoltojärjestelmän toimijoiden, kuten julkisten sairaaloiden, hallussa olevat data-aineistot voitaisiin määritellä erittäin arkaluonteisiksi terveystiedoiksi. Muihin asiaankuuluviin aloihin kuuluvat liikenne, energia, ympäristö ja rahoitus. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaistetut käytännöt kaikkialla unionissa, tämän tyyppiset erittäin arkaluonteiset muut kuin julkiset henkilötiedot olisi määriteltävä unionin oikeudessa, esimerkiksi eurooppalaisen terveysdata-avaruuden yhteydessä tai muussa alakohtaisessa lainsäädännössä. Edellytykset, jotka koskevat tällaisten tietojen siirtoa kolmansiin maihin, olisi vahvistettava delegoiduilla säädöksillä. Edellytysten olisi oltava oikeasuhteisia, syrjimättömiä ja tarpeellisia määritettyjen oikeutettujen unionin oikeusjärjestyksen perusteiden mukaisten tavoitteiden suojaamiseksi. Tällaisia edellytyksiä ovat esimerkiksi kansanterveyden suojelu, turvallisuus, ympäristö, julkinen moraali, kuluttajansuoja sekä yksityisyyden ja henkilötietojen suojelu. Edellytysten olisi oltava suhteessa tunnistettuihin riskeihin, joita liittyy tällaisten tietojen arkaluonteisuuteen, mukaan lukien henkilöiden uudelleentunnistamisen riski. Tällaiset edellytykset voisivat sisältää siirtoa tai teknisiin järjestelyihin liittyviä ehtoja, joita voivat olla esimerkiksi turvatun käsittely-ympäristön käyttöä koskeva vaatimus taikka rajoitukset, jotka koskevat datan uudelleenkäyttöä kolmansissa maissa tai henkilöryhmiä, joilla on oikeus siirtää tällaista dataa kolmansiin maihin tai saada pääsy dataan kolmannessa maassa. Poikkeustapauksissa tällaisiin edellytyksiin voisi myös sisältyä datan siirtoa kolmansiin maihin koskevia rajoituksia yleisen edun suojaamiseksi.

| (25) | Julkisen sektorin elinten olisi voitava veloittaa maksuja datan uudelleenkäytöstä, mutta niiden olisi myös voitava sallia uudelleenkäyttö valtiontukisääntöjä noudattaen alennetuin kustannuksin tai ilman kustannuksia, esimerkiksi tiettyjen uudelleenkäyttöluokkien, kuten muun kuin kaupallisen uudelleenkäytön tai tieteellisiin tutkimustarkoituksiin tapahtuvan uudelleenkäytön, tapauksessa tai pk- ja startup-yritysten, kansalaisyhteiskunnan ja oppilaitosten toimesta tapahtuvan uudelleenkäytön tapauksessa, jotta voidaan kannustaa tällaiseen uudelleenkäyttöön ja siten edistää tutkimusta ja innovointia sekä tukea yrityksiä, jotka ovat tärkeä innovoinnin lähde ja joiden on tavallisesti vaikeampi kerätä tarvittavaa dataa itse. Tässä nimenomaisessa yhteydessä tieteellisen tutkimuksen tarkoitusten olisi katsottava käsittävän kaikentyyppiset tutkimukseen liittyvät tarkoitukset kyseisen tutkimuslaitoksen organisaatio- tai rahoitusrakenteesta riippumatta, lukuun ottamatta yritysten tekemää tutkimusta, jonka tavoitteena on tuotteiden tai palvelujen kehittäminen, parantaminen tai optimointi. Tällaisten maksujen olisi oltava läpinäkyviä, syrjimättömiä, välttämättömiin aiheutuneisiin kustannuksiin rajoituttavia ja kilpailua rajoittamattomia. Olisi julkistettava luettelo uudelleenkäyttäjien ryhmistä, joihin sovelletaan alennettuja maksuja tai maksuttomuutta, sekä luettelon laatimisessa käytetyt perusteet. |
| --- | --- |

(25)

Julkisen sektorin elinten olisi voitava veloittaa maksuja datan uudelleenkäytöstä, mutta niiden olisi myös voitava sallia uudelleenkäyttö valtiontukisääntöjä noudattaen alennetuin kustannuksin tai ilman kustannuksia, esimerkiksi tiettyjen uudelleenkäyttöluokkien, kuten muun kuin kaupallisen uudelleenkäytön tai tieteellisiin tutkimustarkoituksiin tapahtuvan uudelleenkäytön, tapauksessa tai pk- ja startup-yritysten, kansalaisyhteiskunnan ja oppilaitosten toimesta tapahtuvan uudelleenkäytön tapauksessa, jotta voidaan kannustaa tällaiseen uudelleenkäyttöön ja siten edistää tutkimusta ja innovointia sekä tukea yrityksiä, jotka ovat tärkeä innovoinnin lähde ja joiden on tavallisesti vaikeampi kerätä tarvittavaa dataa itse. Tässä nimenomaisessa yhteydessä tieteellisen tutkimuksen tarkoitusten olisi katsottava käsittävän kaikentyyppiset tutkimukseen liittyvät tarkoitukset kyseisen tutkimuslaitoksen organisaatio- tai rahoitusrakenteesta riippumatta, lukuun ottamatta yritysten tekemää tutkimusta, jonka tavoitteena on tuotteiden tai palvelujen kehittäminen, parantaminen tai optimointi. Tällaisten maksujen olisi oltava läpinäkyviä, syrjimättömiä, välttämättömiin aiheutuneisiin kustannuksiin rajoituttavia ja kilpailua rajoittamattomia. Olisi julkistettava luettelo uudelleenkäyttäjien ryhmistä, joihin sovelletaan alennettuja maksuja tai maksuttomuutta, sekä luettelon laatimisessa käytetyt perusteet.

| (26) | Edellä tarkoitettujen julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan luokkien uudelleenkäyttöön kannustamiseksi jäsenvaltioiden olisi perustettava keskitetty tietopiste, joka toimii yhteystahona uudelleenkäyttäjille, joiden tavoitteena on tämän datan uudelleenkäyttö. Sillä olisi oltava monialainen tehtävä, ja sen olisi tarvittaessa täydennettävä alakohtaisia järjestelyjä. Keskitetyn tietopisteen olisi voitava luottaa automatisoituihin keinoihin, kun se lähettää uudelleenkäyttöä koskevia tiedusteluja tai pyyntöjä. Siirtoprosessissa olisi varmistettava riittävä ihmisen suorittama valvonta. Tähän tarkoitukseen voitaisiin käyttää jo olemassa olevia käytännön järjestelyjä, kuten avoimen datan portaaleja. Keskitetyllä tietopisteellä olisi oltava resurssiluettelo, joka sisältää yhteenvedon kaikista saatavilla olevista tietolähteistä, tarvittaessa myös alakohtaisissa, alueellisissa ja paikallisissa tietopisteissä saatavilla olevista tietolähteistä, sekä näiden asiaankuuluvat kuvailutiedot. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi nimettävä tai perustettava toimivaltaisia elimiä tai helpotettava toimivaltaisten elinten perustamista tukemaan niiden julkisen sektorin elinten toimia, jotka sallivat tiettyjen suojatun datan luokkien uudelleenkäytön. Kyseisten toimivaltaisten elinten tehtäviin voi kuulua pääsyn myöntäminen dataan, jos siitä on säädetty unionin oikeudessa tai kansallisessa alakohtaisessa lainsäädännössä. Niiden olisi tuettava julkisen sektorin elimiä uusimman huipputekniikan avulla, mukaan lukien se, miten dataa voidaan parhaiten jäsentää ja tallentaa, niin että se on helposti saatavilla erityisesti sovellusrajapintojen kautta ja yhteentoimivaa, siirrettävää ja haettavissa, ottaen huomioon datankäsittelyn parhaat käytännöt, sekä kaikki olemassa olevat sääntely- ja tekniset standardit ja turvatut datankäsittely-ympäristöt, jotka mahdollistavat datan analysoinnin siten, että tietojen yksityisyyden suoja säilyy. Toimivaltaisten elinten olisi noudatettava julkisen sektorin elimeltä saatuja ohjeita.
  Tällainen rakenne voisi tukea rekisteröityjä ja datan haltijoita suostumuksen tai uudelleenkäyttöluvan hallinnoinnissa, mukaan lukien suostumus tai lupa tietyille tieteellisen tutkimuksen aloille, kun huolehditaan tieteellisen tutkimuksen tunnustettujen eettisten standardien noudattamisesta. Toimivaltaisilla elimillä ei olisi oltava valvontatehtävää, joka on varattu asetuksen (EU) 2016/679 mukaisille valvontaviranomaisille. Datan käsittelyn olisi tapahduttava datan sisältävästä rekisteristä vastaavan julkisen sektorin elimen vastuulla, ja tällainen elin säilyy henkilötietojen osalta asetuksessa (EU) 2016/679 määriteltynä rekisterinpitäjänä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tietosuojaviranomaisten valvontavaltuuksia. Jäsenvaltioilla olisi voitava olla yksi tai useampi toimivaltainen elin, jotka voivat toimia eri aloilla. Julkisen sektorin elinten sisäiset palvelut voisivat toimia myös toimivaltaisina eliminä. Toimivaltainen elin voisi olla julkisen sektorin elin, joka tukee muita julkisen sektorin elimiä datan uudelleenkäytön sallimisessa tapauksen mukaan, tai julkisen sektorin elin, joka itse sallii uudelleenkäytön. Muiden julkisen sektorin elinten tukemisen olisi tarkoitettava, että niille ilmoitetaan pyynnöstä parhaista käytännöistä, jotka koskevat tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten täyttämistä. Tällaisia vaatimuksia ovat muun muassa tekniset keinot turvallisen käsittely-ympäristön saataville asettamiseksi ja tekniset keinot yksityisyyden ja luottamuksellisuuden varmistamiseksi, kun tarjotaan pääsy tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan datan uudelleenkäyttöön. |
| --- | --- |

(26)

Edellä tarkoitettujen julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan luokkien uudelleenkäyttöön kannustamiseksi jäsenvaltioiden olisi perustettava keskitetty tietopiste, joka toimii yhteystahona uudelleenkäyttäjille, joiden tavoitteena on tämän datan uudelleenkäyttö. Sillä olisi oltava monialainen tehtävä, ja sen olisi tarvittaessa täydennettävä alakohtaisia järjestelyjä. Keskitetyn tietopisteen olisi voitava luottaa automatisoituihin keinoihin, kun se lähettää uudelleenkäyttöä koskevia tiedusteluja tai pyyntöjä. Siirtoprosessissa olisi varmistettava riittävä ihmisen suorittama valvonta. Tähän tarkoitukseen voitaisiin käyttää jo olemassa olevia käytännön järjestelyjä, kuten avoimen datan portaaleja. Keskitetyllä tietopisteellä olisi oltava resurssiluettelo, joka sisältää yhteenvedon kaikista saatavilla olevista tietolähteistä, tarvittaessa myös alakohtaisissa, alueellisissa ja paikallisissa tietopisteissä saatavilla olevista tietolähteistä, sekä näiden asiaankuuluvat kuvailutiedot. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi nimettävä tai perustettava toimivaltaisia elimiä tai helpotettava toimivaltaisten elinten perustamista tukemaan niiden julkisen sektorin elinten toimia, jotka sallivat tiettyjen suojatun datan luokkien uudelleenkäytön. Kyseisten toimivaltaisten elinten tehtäviin voi kuulua pääsyn myöntäminen dataan, jos siitä on säädetty unionin oikeudessa tai kansallisessa alakohtaisessa lainsäädännössä. Niiden olisi tuettava julkisen sektorin elimiä uusimman huipputekniikan avulla, mukaan lukien se, miten dataa voidaan parhaiten jäsentää ja tallentaa, niin että se on helposti saatavilla erityisesti sovellusrajapintojen kautta ja yhteentoimivaa, siirrettävää ja haettavissa, ottaen huomioon datankäsittelyn parhaat käytännöt, sekä kaikki olemassa olevat sääntely- ja tekniset standardit ja turvatut datankäsittely-ympäristöt, jotka mahdollistavat datan analysoinnin siten, että tietojen yksityisyyden suoja säilyy. Toimivaltaisten elinten olisi noudatettava julkisen sektorin elimeltä saatuja ohjeita.

Tällainen rakenne voisi tukea rekisteröityjä ja datan haltijoita suostumuksen tai uudelleenkäyttöluvan hallinnoinnissa, mukaan lukien suostumus tai lupa tietyille tieteellisen tutkimuksen aloille, kun huolehditaan tieteellisen tutkimuksen tunnustettujen eettisten standardien noudattamisesta. Toimivaltaisilla elimillä ei olisi oltava valvontatehtävää, joka on varattu asetuksen (EU) 2016/679 mukaisille valvontaviranomaisille. Datan käsittelyn olisi tapahduttava datan sisältävästä rekisteristä vastaavan julkisen sektorin elimen vastuulla, ja tällainen elin säilyy henkilötietojen osalta asetuksessa (EU) 2016/679 määriteltynä rekisterinpitäjänä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tietosuojaviranomaisten valvontavaltuuksia. Jäsenvaltioilla olisi voitava olla yksi tai useampi toimivaltainen elin, jotka voivat toimia eri aloilla. Julkisen sektorin elinten sisäiset palvelut voisivat toimia myös toimivaltaisina eliminä. Toimivaltainen elin voisi olla julkisen sektorin elin, joka tukee muita julkisen sektorin elimiä datan uudelleenkäytön sallimisessa tapauksen mukaan, tai julkisen sektorin elin, joka itse sallii uudelleenkäytön. Muiden julkisen sektorin elinten tukemisen olisi tarkoitettava, että niille ilmoitetaan pyynnöstä parhaista käytännöistä, jotka koskevat tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten täyttämistä. Tällaisia vaatimuksia ovat muun muassa tekniset keinot turvallisen käsittely-ympäristön saataville asettamiseksi ja tekniset keinot yksityisyyden ja luottamuksellisuuden varmistamiseksi, kun tarjotaan pääsy tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan datan uudelleenkäyttöön.

| (27) | Datan välityspalveluilla odotetaan olevan keskeinen rooli datataloudessa, erityisesti yritysten välisten vapaaehtoisten datan jakamiskäytäntöjen tukemisessa ja edistämisessä tai unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen datan jakamisvelvoitteiden helpottamisessa. Niistä voisi tulla väline, jolla helpotetaan merkittävien datamäärien vaihtamista. Datan välityspalvelujen tarjoajat, joihin saa kuulua myös julkisen sektorin elimiä ja jotka tarjoavat palveluja eri toimijoiden yhdistämiseksi toisiinsa, voivat osaltaan edistää datan tehokasta yhdistämistä ja helpottaa kahdenvälistä datan jakamista. Erikoistuneet datan välityspalvelut, jotka ovat riippumattomia sekä rekisteröidyistä ja datan haltijoista että datan käyttäjistä, voisivat edistää sellaisten uusien datavetoisten ekosysteemien syntymistä, jotka ovat riippumattomia kaikista sellaisista toimijoista, joilla on huomattavaa markkinavoimaa, ja mahdollistaa samalla syrjimättömän pääsyn datatalouteen kaikenkokoisille yrityksille, erityisesti pk- ja startup-yrityksille, joiden taloudelliset, oikeudelliset tai hallinnolliset keinot ovat rajalliset. Tämä on erityisen tärkeää perustettaessa yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia eli yhteisten standardien ja käytäntöjen käyttötarkoituksia koskevia, alakohtaisia tai monialaisia yhteentoimivia puitteita datan jakamiseksi tai yhdessä käsittelemiseksi muun muassa uusien tuotteiden ja palvelujen, tieteellisen tutkimuksen tai kansalaisyhteiskunnan aloitteiden kehittämistä varten. Datan välityspalveluihin voisi kuulua kahden- tai monenvälinen datan jakaminen tai sellaisten alustojen tai tietokantojen perustaminen, jotka mahdollistavat datan jakamisen tai yhteisen käytön, sekä erityisen infrastruktuurin perustaminen rekisteröityjen ja datan haltijoiden yhteyksiä datan käyttäjiin varten. |
| --- | --- |

(27)

Datan välityspalveluilla odotetaan olevan keskeinen rooli datataloudessa, erityisesti yritysten välisten vapaaehtoisten datan jakamiskäytäntöjen tukemisessa ja edistämisessä tai unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen datan jakamisvelvoitteiden helpottamisessa. Niistä voisi tulla väline, jolla helpotetaan merkittävien datamäärien vaihtamista. Datan välityspalvelujen tarjoajat, joihin saa kuulua myös julkisen sektorin elimiä ja jotka tarjoavat palveluja eri toimijoiden yhdistämiseksi toisiinsa, voivat osaltaan edistää datan tehokasta yhdistämistä ja helpottaa kahdenvälistä datan jakamista. Erikoistuneet datan välityspalvelut, jotka ovat riippumattomia sekä rekisteröidyistä ja datan haltijoista että datan käyttäjistä, voisivat edistää sellaisten uusien datavetoisten ekosysteemien syntymistä, jotka ovat riippumattomia kaikista sellaisista toimijoista, joilla on huomattavaa markkinavoimaa, ja mahdollistaa samalla syrjimättömän pääsyn datatalouteen kaikenkokoisille yrityksille, erityisesti pk- ja startup-yrityksille, joiden taloudelliset, oikeudelliset tai hallinnolliset keinot ovat rajalliset. Tämä on erityisen tärkeää perustettaessa yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia eli yhteisten standardien ja käytäntöjen käyttötarkoituksia koskevia, alakohtaisia tai monialaisia yhteentoimivia puitteita datan jakamiseksi tai yhdessä käsittelemiseksi muun muassa uusien tuotteiden ja palvelujen, tieteellisen tutkimuksen tai kansalaisyhteiskunnan aloitteiden kehittämistä varten. Datan välityspalveluihin voisi kuulua kahden- tai monenvälinen datan jakaminen tai sellaisten alustojen tai tietokantojen perustaminen, jotka mahdollistavat datan jakamisen tai yhteisen käytön, sekä erityisen infrastruktuurin perustaminen rekisteröityjen ja datan haltijoiden yhteyksiä datan käyttäjiin varten.

| (28) | Tätä asetusta olisi sovellettava palveluihin, joiden tarkoituksena on luoda kaupallisia suhteita datan jakamista varten yhtäältä määrältään ennalta määrittämättömien rekisteröityjen ja datan haltijoiden ja toisaalta datan käyttäjien välillä teknisin, oikeudellisin tai muin keinoin, mukaan lukien rekisteröityjen oikeuksien käyttämiseksi henkilötietojen osalta. Jos yritykset ja muut yhteisöt tarjoavat useita dataan liittyviä palveluja, tätä asetusta olisi sovellettava ainoastaan toimiin, jotka liittyvät suoraan datan välityspalvelujen tarjoamiseen. Pilvipalvelujen tallentamista, analysointia tai datan jakamisohjelmistoja, verkkoselainten tai selainliittimien tai sähköpostipalvelun tarjoamista ei olisi katsottava tässä asetuksessa tarkoitetuiksi datan välityspalveluiksi edellyttäen, että tällaiset palvelut tarjoavat rekisteröidyille tai datan haltijoille ainoastaan teknisiä välineitä datan jakamiseksi muiden kanssa eikä tällaisten välineiden tarjoamista käytetä kaupallisen suhteen luomiseen datan haltijoiden ja datan käyttäjien välille eikä niillä tarjota datan välityspalvelujen tarjoajalle mahdollisuutta hankkia tietoja kaupallisten suhteiden luomisesta datan jakamista varten. Esimerkkejä datan välityspalveluista ovat datamarkkinapaikat, joilla yritykset voisivat asettaa dataa muiden saataville, sellaisten datanjakamisekosysteemien ylläpitäjät, jotka ovat avoimia kaikille asianomaisille osapuolille, esimerkiksi yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien yhteydessä, sekä useiden oikeushenkilöiden tai luonnollisten henkilöiden yhdessä perustamat datavarannot, joiden tarkoituksena on sallia luvalla tällaisen datavarannon käyttö kaikille asianomaisille osapuolille siten, että kaikki siihen osallistujat saisivat korvauksen osallistumisestaan.
  Niihin eivät kuuluisi lisäarvodatapalvelut, joilla hankitaan dataa datan haltijoilta, kootaan, rikastetaan tai muunnetaan dataa, ja myönnetään lupia tuloksena olevan datan käyttöön datan käyttäjille luomatta kaupallista suhdetta datan haltijoiden ja datan käyttäjien välille. Soveltamisalan ulkopuolelle kuuluisivat myös datan välityspalvelut, joita käyttää yksinomaan yksi datan haltija hallussaan olevan datan käytön mahdollistamiseksi tai joita käytetään useiden oikeushenkilöiden kesken suljetussa ryhmässä, mukaan lukien toimittaja- tai asiakassuhteet taikka sopimusperusteinen yhteistyö, erityisesti sellainen toiminta, jonka päätavoitteena on varmistaa esineiden internetiin yhdistettyjen esineiden ja laitteiden toiminnot. |
| --- | --- |

(28)

Tätä asetusta olisi sovellettava palveluihin, joiden tarkoituksena on luoda kaupallisia suhteita datan jakamista varten yhtäältä määrältään ennalta määrittämättömien rekisteröityjen ja datan haltijoiden ja toisaalta datan käyttäjien välillä teknisin, oikeudellisin tai muin keinoin, mukaan lukien rekisteröityjen oikeuksien käyttämiseksi henkilötietojen osalta. Jos yritykset ja muut yhteisöt tarjoavat useita dataan liittyviä palveluja, tätä asetusta olisi sovellettava ainoastaan toimiin, jotka liittyvät suoraan datan välityspalvelujen tarjoamiseen. Pilvipalvelujen tallentamista, analysointia tai datan jakamisohjelmistoja, verkkoselainten tai selainliittimien tai sähköpostipalvelun tarjoamista ei olisi katsottava tässä asetuksessa tarkoitetuiksi datan välityspalveluiksi edellyttäen, että tällaiset palvelut tarjoavat rekisteröidyille tai datan haltijoille ainoastaan teknisiä välineitä datan jakamiseksi muiden kanssa eikä tällaisten välineiden tarjoamista käytetä kaupallisen suhteen luomiseen datan haltijoiden ja datan käyttäjien välille eikä niillä tarjota datan välityspalvelujen tarjoajalle mahdollisuutta hankkia tietoja kaupallisten suhteiden luomisesta datan jakamista varten. Esimerkkejä datan välityspalveluista ovat datamarkkinapaikat, joilla yritykset voisivat asettaa dataa muiden saataville, sellaisten datanjakamisekosysteemien ylläpitäjät, jotka ovat avoimia kaikille asianomaisille osapuolille, esimerkiksi yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien yhteydessä, sekä useiden oikeushenkilöiden tai luonnollisten henkilöiden yhdessä perustamat datavarannot, joiden tarkoituksena on sallia luvalla tällaisen datavarannon käyttö kaikille asianomaisille osapuolille siten, että kaikki siihen osallistujat saisivat korvauksen osallistumisestaan.

Niihin eivät kuuluisi lisäarvodatapalvelut, joilla hankitaan dataa datan haltijoilta, kootaan, rikastetaan tai muunnetaan dataa, ja myönnetään lupia tuloksena olevan datan käyttöön datan käyttäjille luomatta kaupallista suhdetta datan haltijoiden ja datan käyttäjien välille. Soveltamisalan ulkopuolelle kuuluisivat myös datan välityspalvelut, joita käyttää yksinomaan yksi datan haltija hallussaan olevan datan käytön mahdollistamiseksi tai joita käytetään useiden oikeushenkilöiden kesken suljetussa ryhmässä, mukaan lukien toimittaja- tai asiakassuhteet taikka sopimusperusteinen yhteistyö, erityisesti sellainen toiminta, jonka päätavoitteena on varmistaa esineiden internetiin yhdistettyjen esineiden ja laitteiden toiminnot.

| (29) | Tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle olisi jätettävä palvelut, joissa keskitytään tekijänoikeudella suojatun sisällön välittämiseen, kuten direktiivin (EU) 2019/790 2 artiklan 6 alakohdassa määritellyt verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 (27) 2 artiklan 1 kohdan 35 alakohdassa määriteltyjä konsolidoitujen kauppatietojen tarjoajia sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2366 (28) 4 artiklan 19 kohdassa määriteltyjä tilitietopalvelun tarjoajia ei myöskään olisi katsottava tässä asetuksessa tarkoitetuiksi datan välityspalvelujen tarjoajiksi. Tätä asetusta ei olisi sovellettava palveluihin, jotka julkisen sektorin elin tarjoaa helpottamaan joko eri julkisen sektorin elinten hallussa olevan suojatun datan tai muun datan uudelleenkäyttöä tämän asetuksen mukaisesti edellyttäen, että kyseisten palvelujen tarkoituksena ei ole luoda kaupallisia suhteita. Tässä asetuksessa säänneltyjen data-altruismipohjaisten organisaatioiden ei olisi katsottava tarjoavan datan välityspalveluja edellyttäen, että kyseiset palvelut eivät luo kaupallisia yhteyksiä yhtäältä mahdollisten datan käyttäjien ja toisaalta rekisteröityjen ja datan haltijoiden, jotka asettavat dataa saataville altruistiselta pohjalta, välille. Muita palveluja, joiden tarkoituksena ei ole luoda kaupallisia suhteita, kuten tietovarastoja, joiden tarkoituksena on mahdollistaa tieteellisen tutkimustiedon uudelleenkäyttö avoimen saatavuuden periaatteiden mukaisesti, ei olisi katsottava tässä asetuksessa tarkoitetuiksi datan välityspalveluiksi. |
| --- | --- |

(29)

Tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle olisi jätettävä palvelut, joissa keskitytään tekijänoikeudella suojatun sisällön välittämiseen, kuten direktiivin (EU) 2019/790 2 artiklan 6 alakohdassa määritellyt verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 (27) 2 artiklan 1 kohdan 35 alakohdassa määriteltyjä konsolidoitujen kauppatietojen tarjoajia sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2366 (28) 4 artiklan 19 kohdassa määriteltyjä tilitietopalvelun tarjoajia ei myöskään olisi katsottava tässä asetuksessa tarkoitetuiksi datan välityspalvelujen tarjoajiksi. Tätä asetusta ei olisi sovellettava palveluihin, jotka julkisen sektorin elin tarjoaa helpottamaan joko eri julkisen sektorin elinten hallussa olevan suojatun datan tai muun datan uudelleenkäyttöä tämän asetuksen mukaisesti edellyttäen, että kyseisten palvelujen tarkoituksena ei ole luoda kaupallisia suhteita. Tässä asetuksessa säänneltyjen data-altruismipohjaisten organisaatioiden ei olisi katsottava tarjoavan datan välityspalveluja edellyttäen, että kyseiset palvelut eivät luo kaupallisia yhteyksiä yhtäältä mahdollisten datan käyttäjien ja toisaalta rekisteröityjen ja datan haltijoiden, jotka asettavat dataa saataville altruistiselta pohjalta, välille. Muita palveluja, joiden tarkoituksena ei ole luoda kaupallisia suhteita, kuten tietovarastoja, joiden tarkoituksena on mahdollistaa tieteellisen tutkimustiedon uudelleenkäyttö avoimen saatavuuden periaatteiden mukaisesti, ei olisi katsottava tässä asetuksessa tarkoitetuiksi datan välityspalveluiksi.

| (30) | Datan välityspalvelujen erityinen ryhmä sisältää sellaisten palvelujen tarjoajat, jotka tarjoavat palvelujaan rekisteröidyille. Tällaiset datan välityspalvelujen tarjoajat pyrkivät lisäämään erityisesti yksittäisten henkilöiden mahdollisuuksia hallita ja valvoa heihin liittyvää dataa. Tällaiset palveluntarjoajat auttavat yksilöitä käyttämään asetuksen (EU) 2016/679 mukaisia oikeuksiaan, erityisesti datan käsittelyä koskevan suostumuksen antamista ja peruuttamista, oikeutta saada pääsy omiin tietoihinsa, oikeutta virheellisten henkilötietojen oikaisemiseen, oikeutta tietojen poistamiseen tai "tulla unohdetuksi", oikeutta rajoittaa käsittelyä ja oikeutta siirtää dataa järjestelmästä toiseen, mikä antaa rekisteröidyille mahdollisuuden siirtää henkilötietojaan rekisterinpitäjältä toiselle. Tässä yhteydessä on tärkeää, että näiden palveluntarjoajien liiketoimintamallilla voidaan välttää väärin suunnattuja kannustimia, jotka rohkaisevat yksilöitä käyttämään tällaisia palveluja, joiden vuoksi heihin liittyvää dataa tulisi saataville käsiteltäväksi enemmän kuin olisi henkilön oman edun mukaista. Tähän voisi sisältyä neuvontaa henkilöille siitä, miten heidän dataansa voidaan käyttää, ja vilpillisten käytäntöjen välttämiseksi datan käyttäjien tuntemisvelvollisuustarkastuksia ennen kuin näille annetaan oikeus ottaa yhteyttä rekisteröityihin. Henkilötietojen ja yksityisyyden suojan maksimoimiseksi tietyissä tilanteissa voisi olla hyödyllistä kerätä todellista dataa eräänlaiseen henkilötietojen tallennustilaan, jotta käsittely voisi tapahtua kyseisessä tilassa ilman, että henkilötietoja välitetään kolmansille osapuolille. Tällaiset henkilötietojen tallennustilat voisivat sisältää perushenkilötietoja, kuten nimi, osoite tai syntymäaika, sekä dynaamista dataa, jota syntyy esimerkiksi verkkopalvelun tai esineiden internetiin liitetyn esineen käytön seurauksena. Niihin voitaisiin tallentaa myös varmennettuja henkilöllisyystietoja, kuten passin numero tai sosiaaliturvatunnus, sekä muita todistuksia kuten ajokortti, tutkintotodistukset tai pankkitilitiedot. |
| --- | --- |

(30)

Datan välityspalvelujen erityinen ryhmä sisältää sellaisten palvelujen tarjoajat, jotka tarjoavat palvelujaan rekisteröidyille. Tällaiset datan välityspalvelujen tarjoajat pyrkivät lisäämään erityisesti yksittäisten henkilöiden mahdollisuuksia hallita ja valvoa heihin liittyvää dataa. Tällaiset palveluntarjoajat auttavat yksilöitä käyttämään asetuksen (EU) 2016/679 mukaisia oikeuksiaan, erityisesti datan käsittelyä koskevan suostumuksen antamista ja peruuttamista, oikeutta saada pääsy omiin tietoihinsa, oikeutta virheellisten henkilötietojen oikaisemiseen, oikeutta tietojen poistamiseen tai "tulla unohdetuksi", oikeutta rajoittaa käsittelyä ja oikeutta siirtää dataa järjestelmästä toiseen, mikä antaa rekisteröidyille mahdollisuuden siirtää henkilötietojaan rekisterinpitäjältä toiselle. Tässä yhteydessä on tärkeää, että näiden palveluntarjoajien liiketoimintamallilla voidaan välttää väärin suunnattuja kannustimia, jotka rohkaisevat yksilöitä käyttämään tällaisia palveluja, joiden vuoksi heihin liittyvää dataa tulisi saataville käsiteltäväksi enemmän kuin olisi henkilön oman edun mukaista. Tähän voisi sisältyä neuvontaa henkilöille siitä, miten heidän dataansa voidaan käyttää, ja vilpillisten käytäntöjen välttämiseksi datan käyttäjien tuntemisvelvollisuustarkastuksia ennen kuin näille annetaan oikeus ottaa yhteyttä rekisteröityihin. Henkilötietojen ja yksityisyyden suojan maksimoimiseksi tietyissä tilanteissa voisi olla hyödyllistä kerätä todellista dataa eräänlaiseen henkilötietojen tallennustilaan, jotta käsittely voisi tapahtua kyseisessä tilassa ilman, että henkilötietoja välitetään kolmansille osapuolille. Tällaiset henkilötietojen tallennustilat voisivat sisältää perushenkilötietoja, kuten nimi, osoite tai syntymäaika, sekä dynaamista dataa, jota syntyy esimerkiksi verkkopalvelun tai esineiden internetiin liitetyn esineen käytön seurauksena. Niihin voitaisiin tallentaa myös varmennettuja henkilöllisyystietoja, kuten passin numero tai sosiaaliturvatunnus, sekä muita todistuksia kuten ajokortti, tutkintotodistukset tai pankkitilitiedot.

| (31) | Dataosuuskuntien tavoitteena on saavuttaa erinäisiä tavoitteita, erityisesti vahvistaa yksilöiden asemaa tietoon perustuvien valintojen tekemisessä ennen datan käyttöä koskevaa suostumusta, datan käyttöön liittyviin datan käyttäjäorganisaatioiden ehtoihin ja edellytyksiin vaikuttamisessa tavalla, joka tarjoaa parempia vaihtoehtoja ryhmän yksittäisille jäsenille, tai mahdollisesti ratkaisujen löytämisessä ryhmän yksittäisten jäsenten eroaviin kantoihin sen suhteen, miten dataa voidaan käyttää, jos se koskee useita kyseiseen ryhmään kuuluvia rekisteröityjä. Tässä yhteydessä on tärkeää muistaa, että asetuksen (EU) 2016/679 mukaiset oikeudet ovat rekisteröidyn henkilökohtaisia oikeuksia ja että rekisteröidyt eivät voi luopua tällaisista oikeuksista. Hyödyllisen välineen yhden hengen yrityksille ja pk-yrityksille voisivat muodostaa myös dataosuuskunnat, sillä tällaiset yritykset ovat datan jakamista koskevan tietämyksen osalta usein verrattavissa yksityishenkilöihin. |
| --- | --- |

(31)

Dataosuuskuntien tavoitteena on saavuttaa erinäisiä tavoitteita, erityisesti vahvistaa yksilöiden asemaa tietoon perustuvien valintojen tekemisessä ennen datan käyttöä koskevaa suostumusta, datan käyttöön liittyviin datan käyttäjäorganisaatioiden ehtoihin ja edellytyksiin vaikuttamisessa tavalla, joka tarjoaa parempia vaihtoehtoja ryhmän yksittäisille jäsenille, tai mahdollisesti ratkaisujen löytämisessä ryhmän yksittäisten jäsenten eroaviin kantoihin sen suhteen, miten dataa voidaan käyttää, jos se koskee useita kyseiseen ryhmään kuuluvia rekisteröityjä. Tässä yhteydessä on tärkeää muistaa, että asetuksen (EU) 2016/679 mukaiset oikeudet ovat rekisteröidyn henkilökohtaisia oikeuksia ja että rekisteröidyt eivät voi luopua tällaisista oikeuksista. Hyödyllisen välineen yhden hengen yrityksille ja pk-yrityksille voisivat muodostaa myös dataosuuskunnat, sillä tällaiset yritykset ovat datan jakamista koskevan tietämyksen osalta usein verrattavissa yksityishenkilöihin.

| (32) | Jotta voitaisiin lisätä luottamusta tällaisiin datan välityspalveluihin, erityisesti datan käytön sekä rekisteröityjen ja datan haltijoiden asettamien ehtojen noudattamisen osalta, on tarpeen luoda unionin tason sääntelykehys, jossa vahvistetaan erittäin pitkälle yhdenmukaistetut vaatimukset tällaisten datan välityspalvelujen luotettavalle tarjoamiselle ja jonka toimivaltaiset viranomaiset panevat täytäntöön. Tämä kehys auttaa varmistamaan, että rekisteröidyillä ja datan haltijoilla sekä datan käyttäjillä on paremmat mahdollisuudet valvoa dataansa pääsyä ja sen käyttöä unionin oikeuden mukaisesti. Komissio voisi myös kannustaa ja helpottaa käytännesääntöjen laatimista unionin tasolla ottaen mukaan asiaankuuluvat sidosryhmät, erityisesti yhteentoimivuuden osalta. Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi voitava tarjota sekä yritysten välistä että yritysten ja kuluttajien välistä datan jakamista varten uudenlainen eurooppalainen datahallinnon tapa siten, että datataloudessa erotetaan toisistaan datan saataville antaminen, välittäminen ja käyttö. Datan välityspalvelujen tarjoajat voisivat myös asettaa saataville erityisen teknisen infrastruktuurin rekisteröityjen ja datan haltijoiden sekä datan käyttäjien yhteenliittämistä varten. Tämän vuoksi on erityisen tärkeää suunnitella tämä infrastruktuuri niin, että pk- ja startup-yritykset eivät kohtaa teknisiä tai muita esteitä datatalouteen osallistumiselle.
  Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi erityisesti datan vaihdon helpottamiseksi sallittava tarjota datan haltijoille tai rekisteröidyille erityisiä lisävälineitä ja -palveluja, kuten väliaikainen säilyttäminen, kuratointi, muuntaminen, anonymisointi ja pseudonymisointi. Näitä välineitä ja palveluja olisi käytettävä ainoastaan datan haltijan tai rekisteröidyn nimenomaisesta pyynnöstä tai nimenomaisella hyväksynnällä, ja tässä yhteydessä tarjotuissa kolmannen osapuolen välineissä dataa ei saisi käyttää muihin tarkoituksiin. Samalla olisi sallittava datan välityspalvelujen tarjoajien suorittama vaihdetun datan mukauttaminen, jotta parannetaan datan käyttäjän mahdollisuuksia käyttää dataa, mikäli datan käyttäjä niin haluaa, tai yhteentoimivuutta. Tällaista voi olla esimerkiksi datan muuntaminen tiettyihin formaatteihin. |
| --- | --- |

(32)

Jotta voitaisiin lisätä luottamusta tällaisiin datan välityspalveluihin, erityisesti datan käytön sekä rekisteröityjen ja datan haltijoiden asettamien ehtojen noudattamisen osalta, on tarpeen luoda unionin tason sääntelykehys, jossa vahvistetaan erittäin pitkälle yhdenmukaistetut vaatimukset tällaisten datan välityspalvelujen luotettavalle tarjoamiselle ja jonka toimivaltaiset viranomaiset panevat täytäntöön. Tämä kehys auttaa varmistamaan, että rekisteröidyillä ja datan haltijoilla sekä datan käyttäjillä on paremmat mahdollisuudet valvoa dataansa pääsyä ja sen käyttöä unionin oikeuden mukaisesti. Komissio voisi myös kannustaa ja helpottaa käytännesääntöjen laatimista unionin tasolla ottaen mukaan asiaankuuluvat sidosryhmät, erityisesti yhteentoimivuuden osalta. Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi voitava tarjota sekä yritysten välistä että yritysten ja kuluttajien välistä datan jakamista varten uudenlainen eurooppalainen datahallinnon tapa siten, että datataloudessa erotetaan toisistaan datan saataville antaminen, välittäminen ja käyttö. Datan välityspalvelujen tarjoajat voisivat myös asettaa saataville erityisen teknisen infrastruktuurin rekisteröityjen ja datan haltijoiden sekä datan käyttäjien yhteenliittämistä varten. Tämän vuoksi on erityisen tärkeää suunnitella tämä infrastruktuuri niin, että pk- ja startup-yritykset eivät kohtaa teknisiä tai muita esteitä datatalouteen osallistumiselle.

Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi erityisesti datan vaihdon helpottamiseksi sallittava tarjota datan haltijoille tai rekisteröidyille erityisiä lisävälineitä ja -palveluja, kuten väliaikainen säilyttäminen, kuratointi, muuntaminen, anonymisointi ja pseudonymisointi. Näitä välineitä ja palveluja olisi käytettävä ainoastaan datan haltijan tai rekisteröidyn nimenomaisesta pyynnöstä tai nimenomaisella hyväksynnällä, ja tässä yhteydessä tarjotuissa kolmannen osapuolen välineissä dataa ei saisi käyttää muihin tarkoituksiin. Samalla olisi sallittava datan välityspalvelujen tarjoajien suorittama vaihdetun datan mukauttaminen, jotta parannetaan datan käyttäjän mahdollisuuksia käyttää dataa, mikäli datan käyttäjä niin haluaa, tai yhteentoimivuutta. Tällaista voi olla esimerkiksi datan muuntaminen tiettyihin formaatteihin.

| (33) | On tärkeää mahdollistaa kilpailukykyinen ympäristö datan jakamiselle. Keskeinen tekijä datan haltijoiden, rekisteröityjen ja datan käyttäjien luottamuksen lisäämiseksi ja valvontamahdollisuuksien parantamiseksi datan välityspalveluissa on datan välityspalvelujen tarjoajien puolueettomuus datan haltijoiden, rekisteröityjen ja datan käyttäjien välillä vaihdettavan datan suhteen. Sen vuoksi on tarpeen, että datan välityspalvelujen tarjoajat toimivat ainoastaan välittäjinä liiketoimissa eivätkä käytä vaihdettuja tietoja mihinkään muuhun tarkoitukseen. Datan välityspalvelujen kaupallisia ehtoja, mukaan lukien hinnoittelua, ei saisi asettaa riippuvaiseksi siitä, käyttääkö mahdollinen datan haltija tai datan käyttäjä muita saman datan välityspalvelun tarjoajan tai siihen liittyvän yhteisön palveluja, mukaan lukien säilytys-, analytiikka-, tekoäly- tai muut datapohjaiset sovellukset, tai, jos näin on, missä määrin datan haltija tai datan käyttäjä käyttää niitä. Tämä edellyttää myös datan välityspalvelun ja muiden tarjottujen palvelujen rakenteellista erottamista toisistaan eturistiriitojen välttämiseksi. Lisäksi se tarkoittaa sitä, että datan välityspalvelun tarjoajan olisi oltava oikeushenkilö, joka on erillinen kyseisen datan välityspalvelujen tarjoajan muista toiminnoista. Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi kuitenkin voitava käyttää datan haltijan toimittamaa dataa välityspalvelujensa parantamiseen.
  Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi voitava tarjota datan haltijoille, rekisteröidyille ja datan käyttäjille omia tai kolmannen osapuolen välineitä, joilla helpotetaan datan vaihtamista, kuten esimerkiksi välineitä datan muuntamista tai kuratointia varten, ainoastaan rekisteröidyn tai datan haltijan nimenomaisesta pyynnöstä tai nimenomaisen hyväksynnän perusteella. Tässä yhteydessä tarjottavissa kolmannen osapuolen välineissä ei saisi käyttää dataa muihin kuin datan välityspalveluihin liittyviin tarkoituksiin. Datan välityspalvelujen tarjoajilla, jotka toimivat välittäjinä datan vaihtamisessa rekisteröityjä olevien yksityishenkilöiden ja datan käyttäjiä olevien oikeushenkilöiden välillä, olisi lisäksi oltava luottamusvelvollisuus yksityishenkilöitä kohtaan sen varmistamiseksi, että he toimivat rekisteröityjen edun mukaisesti. Kaikkia datan välityspalvelujen tarjoajan toiminnasta johtuvia aineellisia ja aineettomia vahinkoja ja haittoja koskevia vastuukysymyksiä voitaisiin käsitellä asiaankuuluvassa sopimuksessa kansallisten vastuujärjestelmien perusteella. |
| --- | --- |

(33)

On tärkeää mahdollistaa kilpailukykyinen ympäristö datan jakamiselle. Keskeinen tekijä datan haltijoiden, rekisteröityjen ja datan käyttäjien luottamuksen lisäämiseksi ja valvontamahdollisuuksien parantamiseksi datan välityspalveluissa on datan välityspalvelujen tarjoajien puolueettomuus datan haltijoiden, rekisteröityjen ja datan käyttäjien välillä vaihdettavan datan suhteen. Sen vuoksi on tarpeen, että datan välityspalvelujen tarjoajat toimivat ainoastaan välittäjinä liiketoimissa eivätkä käytä vaihdettuja tietoja mihinkään muuhun tarkoitukseen. Datan välityspalvelujen kaupallisia ehtoja, mukaan lukien hinnoittelua, ei saisi asettaa riippuvaiseksi siitä, käyttääkö mahdollinen datan haltija tai datan käyttäjä muita saman datan välityspalvelun tarjoajan tai siihen liittyvän yhteisön palveluja, mukaan lukien säilytys-, analytiikka-, tekoäly- tai muut datapohjaiset sovellukset, tai, jos näin on, missä määrin datan haltija tai datan käyttäjä käyttää niitä. Tämä edellyttää myös datan välityspalvelun ja muiden tarjottujen palvelujen rakenteellista erottamista toisistaan eturistiriitojen välttämiseksi. Lisäksi se tarkoittaa sitä, että datan välityspalvelun tarjoajan olisi oltava oikeushenkilö, joka on erillinen kyseisen datan välityspalvelujen tarjoajan muista toiminnoista. Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi kuitenkin voitava käyttää datan haltijan toimittamaa dataa välityspalvelujensa parantamiseen.

Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi voitava tarjota datan haltijoille, rekisteröidyille ja datan käyttäjille omia tai kolmannen osapuolen välineitä, joilla helpotetaan datan vaihtamista, kuten esimerkiksi välineitä datan muuntamista tai kuratointia varten, ainoastaan rekisteröidyn tai datan haltijan nimenomaisesta pyynnöstä tai nimenomaisen hyväksynnän perusteella. Tässä yhteydessä tarjottavissa kolmannen osapuolen välineissä ei saisi käyttää dataa muihin kuin datan välityspalveluihin liittyviin tarkoituksiin. Datan välityspalvelujen tarjoajilla, jotka toimivat välittäjinä datan vaihtamisessa rekisteröityjä olevien yksityishenkilöiden ja datan käyttäjiä olevien oikeushenkilöiden välillä, olisi lisäksi oltava luottamusvelvollisuus yksityishenkilöitä kohtaan sen varmistamiseksi, että he toimivat rekisteröityjen edun mukaisesti. Kaikkia datan välityspalvelujen tarjoajan toiminnasta johtuvia aineellisia ja aineettomia vahinkoja ja haittoja koskevia vastuukysymyksiä voitaisiin käsitellä asiaankuuluvassa sopimuksessa kansallisten vastuujärjestelmien perusteella.

| (34) | Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi toteutettava kohtuulliset toimenpiteet yhteentoimivuuden varmistamiseksi tietyllä alalla ja eri alojen välillä sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. Kohtuullisiin toimenpiteisiin voisi kuulua olemassa olevien yleisesti käytettyjen standardien noudattaminen alalla, jolla datan välityspalvelujen tarjoaja toimii. Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi tarvittaessa helpotettava toimialan lisästandardien laatimista. Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi toteutettava hyvissä ajoin Euroopan datainnovaatiolautakunnan hyväksymät datan välityspalvelujen yhteentoimivuutta koskevat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(34)

Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi toteutettava kohtuulliset toimenpiteet yhteentoimivuuden varmistamiseksi tietyllä alalla ja eri alojen välillä sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. Kohtuullisiin toimenpiteisiin voisi kuulua olemassa olevien yleisesti käytettyjen standardien noudattaminen alalla, jolla datan välityspalvelujen tarjoaja toimii. Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi tarvittaessa helpotettava toimialan lisästandardien laatimista. Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi toteutettava hyvissä ajoin Euroopan datainnovaatiolautakunnan hyväksymät datan välityspalvelujen yhteentoimivuutta koskevat toimenpiteet.

| (35) | Tämä asetus ei saisi vaikuttaa datan välityspalvelujen tarjoajien velvoitteeseen noudattaa asetusta (EU) 2016/679 eikä valvontaviranomaisten velvollisuuteen varmistaa kyseisen asetuksen noudattaminen. Tämä asetus ei saisi vaikuttaa henkilötietojen suojaan tapauksissa, joissa datan välityspalvelujen tarjoajat käsittelevät henkilötietoja. Jos datan välityspalvelujen tarjoajat ovat asetuksessa (EU) 2016/679 määriteltyjä rekisterinpitäjiä tai henkilötietojen käsittelijöitä, niitä sitovat kyseisen asetuksen säännöt. |
| --- | --- |

(35)

Tämä asetus ei saisi vaikuttaa datan välityspalvelujen tarjoajien velvoitteeseen noudattaa asetusta (EU) 2016/679 eikä valvontaviranomaisten velvollisuuteen varmistaa kyseisen asetuksen noudattaminen. Tämä asetus ei saisi vaikuttaa henkilötietojen suojaan tapauksissa, joissa datan välityspalvelujen tarjoajat käsittelevät henkilötietoja. Jos datan välityspalvelujen tarjoajat ovat asetuksessa (EU) 2016/679 määriteltyjä rekisterinpitäjiä tai henkilötietojen käsittelijöitä, niitä sitovat kyseisen asetuksen säännöt.

| (36) | Datan välityspalvelujen tarjoajilla odotetaan olevan käytössään menettelyt ja toimenpiteet seuraamusten määräämiseksi vilpillisistä käytännöistä tai väärinkäytöksistä sellaisten osapuolten osalta, jotka tavoittelevat pääsyä datan välityspalvelujen kautta, mukaan lukien toimenpiteet, joilla suljetaan pois datan käyttäjät, jotka rikkovat palvelun ehtoja tai voimassa olevaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(36)

Datan välityspalvelujen tarjoajilla odotetaan olevan käytössään menettelyt ja toimenpiteet seuraamusten määräämiseksi vilpillisistä käytännöistä tai väärinkäytöksistä sellaisten osapuolten osalta, jotka tavoittelevat pääsyä datan välityspalvelujen kautta, mukaan lukien toimenpiteet, joilla suljetaan pois datan käyttäjät, jotka rikkovat palvelun ehtoja tai voimassa olevaa lainsäädäntöä.

| (37) | Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi myös toteutettava toimenpiteitä kilpailulainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi, ja niillä olisi oltava käytössä menettelyt tätä varten. Tämä koskee erityisesti tilanteita, joissa datan jakaminen antaa yrityksille mahdollisuuden saada tietoa nykyisten tai mahdollisten kilpailijoidensa markkinastrategioista. Kilpailun kannalta arkaluonteisia tietoja ovat yleensä tiedot asiakkaiden datasta, tulevista hinnoista, tuotantokustannuksista, määristä, liikevaihdosta, myynnistä tai kapasiteetista. |
| --- | --- |

(37)

Datan välityspalvelujen tarjoajien olisi myös toteutettava toimenpiteitä kilpailulainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi, ja niillä olisi oltava käytössä menettelyt tätä varten. Tämä koskee erityisesti tilanteita, joissa datan jakaminen antaa yrityksille mahdollisuuden saada tietoa nykyisten tai mahdollisten kilpailijoidensa markkinastrategioista. Kilpailun kannalta arkaluonteisia tietoja ovat yleensä tiedot asiakkaiden datasta, tulevista hinnoista, tuotantokustannuksista, määristä, liikevaihdosta, myynnistä tai kapasiteetista.

| (38) | Olisi otettava käyttöön datan välityspalveluja koskeva ilmoitusmenettely, jotta voidaan varmistaa, että datahallinto unionissa perustuu luotettavaan datan vaihtoon. Luotettavan ympäristön edut voitaisiin parhaiten saavuttaa asettamalla datan välityspalvelujen tarjoamiselle tiettyjä vaatimuksia edellyttämättä kuitenkaan datan välityspalveluja koskevan toimivaltaisen viranomaisen nimenomaista päätöstä tai hallinnollista toimenpidettä tällaisten palvelujen tarjoamiseksi. Ilmoitusmenettely ei saisi aiheuttaa tarpeettomia esteitä pk-yrityksille, startup-yrityksille ja kansalaisjärjestöille, ja siinä olisi noudatettava syrjimättömyyden periaatetta. |
| --- | --- |

(38)

Olisi otettava käyttöön datan välityspalveluja koskeva ilmoitusmenettely, jotta voidaan varmistaa, että datahallinto unionissa perustuu luotettavaan datan vaihtoon. Luotettavan ympäristön edut voitaisiin parhaiten saavuttaa asettamalla datan välityspalvelujen tarjoamiselle tiettyjä vaatimuksia edellyttämättä kuitenkaan datan välityspalveluja koskevan toimivaltaisen viranomaisen nimenomaista päätöstä tai hallinnollista toimenpidettä tällaisten palvelujen tarjoamiseksi. Ilmoitusmenettely ei saisi aiheuttaa tarpeettomia esteitä pk-yrityksille, startup-yrityksille ja kansalaisjärjestöille, ja siinä olisi noudatettava syrjimättömyyden periaatetta.

| (39) | Tehokkaan rajatylittävän palveluntarjonnan tukemiseksi datan välityspalvelujen tarjoajaa olisi vaadittava lähettämään ilmoitus ainoastaan sen jäsenvaltion nimetylle datan välityspalveluja koskevalle toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa sen päätoimipaikka sijaitsee tai jossa sillä on laillinen edustaja. Tällaisella ilmoituksella olisi ilmoitettava ainoastaan aikomuksesta tarjota tällaisia palveluja, ja siinä olisi annettava vain tässä asetuksessa säädetyt tiedot. Asianomaisen ilmoituksen jälkeen datan välityspalvelujen tarjoajan olisi voitava aloittaa toimintansa missä tahansa jäsenvaltiossa ilman muita ilmoitusvelvoitteita. |
| --- | --- |

(39)

Tehokkaan rajatylittävän palveluntarjonnan tukemiseksi datan välityspalvelujen tarjoajaa olisi vaadittava lähettämään ilmoitus ainoastaan sen jäsenvaltion nimetylle datan välityspalveluja koskevalle toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa sen päätoimipaikka sijaitsee tai jossa sillä on laillinen edustaja. Tällaisella ilmoituksella olisi ilmoitettava ainoastaan aikomuksesta tarjota tällaisia palveluja, ja siinä olisi annettava vain tässä asetuksessa säädetyt tiedot. Asianomaisen ilmoituksen jälkeen datan välityspalvelujen tarjoajan olisi voitava aloittaa toimintansa missä tahansa jäsenvaltiossa ilman muita ilmoitusvelvoitteita.

| (40) | Tässä asetuksessa säädetyllä ilmoitusmenettelyllä ei saisi rajoittaa datan välityspalvelujen tarjoamista koskevien alakohtaisen lainsäädännön erityisten lisäsääntöjen soveltamista. |
| --- | --- |

(40)

Tässä asetuksessa säädetyllä ilmoitusmenettelyllä ei saisi rajoittaa datan välityspalvelujen tarjoamista koskevien alakohtaisen lainsäädännön erityisten lisäsääntöjen soveltamista.

| (41) | Datan välityspalvelujen tarjoajan päätoimipaikan unionissa olisi oltava sen keskushallinnon sijaintipaikkaa unionissa. Datan välityspalvelujen tarjoajan päätoimipaikka unionissa olisi määritettävä objektiivisin perustein, ja määritettäessä olisi edellytettävä hallintotoimien tehokasta ja tosiasiallista toteuttamista. Datan välityspalvelujen tarjoajan toiminnan olisi oltava sen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaista, jossa sen päätoimipaikka sijaitsee. |
| --- | --- |

(41)

Datan välityspalvelujen tarjoajan päätoimipaikan unionissa olisi oltava sen keskushallinnon sijaintipaikkaa unionissa. Datan välityspalvelujen tarjoajan päätoimipaikka unionissa olisi määritettävä objektiivisin perustein, ja määritettäessä olisi edellytettävä hallintotoimien tehokasta ja tosiasiallista toteuttamista. Datan välityspalvelujen tarjoajan toiminnan olisi oltava sen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaista, jossa sen päätoimipaikka sijaitsee.

| (42) | Jotta voidaan varmistaa, että datan välityspalvelujen tarjoajat noudattavat tätä asetusta, tällaisten palvelujen tarjoajilla olisi oltava päätoimipaikka unionissa. Jos datan välityspalvelujen tarjoaja, joka ei ole sijoittautunut unioniin, tarjoaa palveluja unionissa, sen olisi nimettävä laillinen edustaja. Laillisen edustajan nimeäminen tällaisissa tapauksissa on tarpeen, koska tällaiset datan välityspalvelujen tarjoajat käsittelevät henkilötietoja ja kaupallisesti luottamuksellisia tietoja, mikä edellyttää, että on seurattava tarkasti, miten datan välityspalvelujen tarjoajat noudattavat tätä asetusta. Jotta voidaan määrittää, tarjoaako tällainen datan välityspalvelun tarjoaja palveluja unionissa, olisi selvitettävä, onko ilmeistä, että kyseinen datan välityspalvelujen tarjoaja aikoo tarjota palveluja henkilöille yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Aikomuksen selvittämiseen ei saisi riittää pelkkä datan välityspalvelujen tarjoajan verkkosivuston, sähköpostiosoitteen ja muiden yhteystietojen saatavuus unionissa taikka siinä kolmannessa maassa, johon datan välityspalvelujen tarjoaja on sijoittautunut, yleisesti käytettävän kielen käyttö. Sellaiset seikat, kuten yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa yleisesti käytettävän kielen tai rahayksikön käyttö ja mahdollisuus tilata palveluja kyseisellä muulla kielellä tai maininta unionissa olevista käyttäjistä, voisivat kuitenkin osoittaa olevan ilmeistä, että datan välityspalvelujen tarjoaja aikoo tarjota palveluja unionissa.
  Nimetyn laillisen edustajan olisi toimittava datan välityspalvelujen tarjoajan puolesta, ja datan välityspalvelujen tarjoajan toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava ottaa yhteyttä lailliseen edustajaan, datan välityspalvelujen tarjoajan lisäksi tai sen sijaan, myös rikkomistapauksessa, käynnistääkseen täytäntöönpanomenettelyn sellaista datan välityspalvelujen tarjoajaa vastaan, joka ei noudata velvoitteita eikä ole sijoittautunut unioniin. Laillinen edustaja olisi nimettävä datan välityspalvelujen tarjoajan kirjallisella valtuutuksella hoitamaan tämän puolesta tämän asetuksen mukaiset velvoitteet. |
| --- | --- |

(42)

Jotta voidaan varmistaa, että datan välityspalvelujen tarjoajat noudattavat tätä asetusta, tällaisten palvelujen tarjoajilla olisi oltava päätoimipaikka unionissa. Jos datan välityspalvelujen tarjoaja, joka ei ole sijoittautunut unioniin, tarjoaa palveluja unionissa, sen olisi nimettävä laillinen edustaja. Laillisen edustajan nimeäminen tällaisissa tapauksissa on tarpeen, koska tällaiset datan välityspalvelujen tarjoajat käsittelevät henkilötietoja ja kaupallisesti luottamuksellisia tietoja, mikä edellyttää, että on seurattava tarkasti, miten datan välityspalvelujen tarjoajat noudattavat tätä asetusta. Jotta voidaan määrittää, tarjoaako tällainen datan välityspalvelun tarjoaja palveluja unionissa, olisi selvitettävä, onko ilmeistä, että kyseinen datan välityspalvelujen tarjoaja aikoo tarjota palveluja henkilöille yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Aikomuksen selvittämiseen ei saisi riittää pelkkä datan välityspalvelujen tarjoajan verkkosivuston, sähköpostiosoitteen ja muiden yhteystietojen saatavuus unionissa taikka siinä kolmannessa maassa, johon datan välityspalvelujen tarjoaja on sijoittautunut, yleisesti käytettävän kielen käyttö. Sellaiset seikat, kuten yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa yleisesti käytettävän kielen tai rahayksikön käyttö ja mahdollisuus tilata palveluja kyseisellä muulla kielellä tai maininta unionissa olevista käyttäjistä, voisivat kuitenkin osoittaa olevan ilmeistä, että datan välityspalvelujen tarjoaja aikoo tarjota palveluja unionissa.

Nimetyn laillisen edustajan olisi toimittava datan välityspalvelujen tarjoajan puolesta, ja datan välityspalvelujen tarjoajan toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava ottaa yhteyttä lailliseen edustajaan, datan välityspalvelujen tarjoajan lisäksi tai sen sijaan, myös rikkomistapauksessa, käynnistääkseen täytäntöönpanomenettelyn sellaista datan välityspalvelujen tarjoajaa vastaan, joka ei noudata velvoitteita eikä ole sijoittautunut unioniin. Laillinen edustaja olisi nimettävä datan välityspalvelujen tarjoajan kirjallisella valtuutuksella hoitamaan tämän puolesta tämän asetuksen mukaiset velvoitteet.

| (43) | Nimityksen ”unionissa tunnustettu datan välityspalvelujen tarjoaja” lisäksi olisi vahvistettava yhteinen koko unionissa tunnistettavissa oleva tunnus, jotta voidaan auttaa rekisteröityjä ja datan haltijoita tunnistamaan helposti unionissa tunnustetut datan välityspalvelujen tarjoajat ja siten lisätä niiden luottamusta näihin. |
| --- | --- |

(43)

Nimityksen ”unionissa tunnustettu datan välityspalvelujen tarjoaja” lisäksi olisi vahvistettava yhteinen koko unionissa tunnistettavissa oleva tunnus, jotta voidaan auttaa rekisteröityjä ja datan haltijoita tunnistamaan helposti unionissa tunnustetut datan välityspalvelujen tarjoajat ja siten lisätä niiden luottamusta näihin.

| (44) | Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaiset viranomaiset, jotka nimetään valvomaan, että datan välityspalvelujen tarjoajat noudattavat tämän asetuksen vaatimuksia, olisi valittava niiden horisontaalista tai alakohtaista datan jakamista koskevien valmiuksien ja asiantuntemuksen perusteella. Niiden olisi suoritettava tehtävänsä kaikista datan välityspalvelujen tarjoajista riippumattomasti, avoimesti ja puolueettomasti. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kyseisten datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten tiedot komissiolle. Datan välityspalveluja varten nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten valtuudet ja toimivalta eivät saisi vaikuttaa tietosuojaviranomaisten toimivaltuuksiin. Kaikissa kysymyksissä, jotka edellyttävät asetuksen (EU) 2016/679 noudattamisen arviointia, datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen olisi tarvittaessa pyydettävä lausunto tai päätös kyseisen asetuksen nojalla perustetulta toimivaltaiselta valvontaviranomaiselta. |
| --- | --- |

(44)

Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaiset viranomaiset, jotka nimetään valvomaan, että datan välityspalvelujen tarjoajat noudattavat tämän asetuksen vaatimuksia, olisi valittava niiden horisontaalista tai alakohtaista datan jakamista koskevien valmiuksien ja asiantuntemuksen perusteella. Niiden olisi suoritettava tehtävänsä kaikista datan välityspalvelujen tarjoajista riippumattomasti, avoimesti ja puolueettomasti. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kyseisten datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten tiedot komissiolle. Datan välityspalveluja varten nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten valtuudet ja toimivalta eivät saisi vaikuttaa tietosuojaviranomaisten toimivaltuuksiin. Kaikissa kysymyksissä, jotka edellyttävät asetuksen (EU) 2016/679 noudattamisen arviointia, datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen olisi tarvittaessa pyydettävä lausunto tai päätös kyseisen asetuksen nojalla perustetulta toimivaltaiselta valvontaviranomaiselta.

| (45) | Rekisteröityjen tietoon perustuvan suostumuksensa perusteella vapaaehtoisesti saataville asettaman datan tai jos kyse on muista kuin henkilötiedoista, datan haltijoiden saataville asettaman datan käyttöön yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin liittyy huomattavia mahdollisuuksia. Tällaisia tavoitteita voisivat olla esimerkiksi terveydenhuolto, ilmastonmuutoksen torjunta, liikkuvuuden parantaminen, virallisten tilastojen kehittämisen, tuottamisen ja jakelun helpottaminen, julkisten palvelujen tarjonnan ja julkisen päätöksenteon parantaminen. Tieteellisen tutkimuksen tukemista olisi pidettävä myös yleishyödyllisenä tavoitteena. Tämän asetuksen tavoitteena olisi oltava edistää kooltaan riittävän suurten datavarantojen syntymistä, jotka asetetaan saataville data-altruismin pohjalta data-analytiikan ja koneoppimisen mahdollistamiseksi, myös kaikkialla unionissa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioilla olisi voitava olla käytössään organisatorisia tai teknisiä järjestelyjä, tai molempia, jotka helpottaisivat data-altruismia. Tällaisiin järjestelyihin voisi kuulua sellaisten helposti hyödynnettävissä olevien välineiden asettaminen rekisteröityjen tai datan haltijoiden saataville, joiden avulla ne voivat antaa suostumuksen tai luvan datansa altruistiseen käyttöön, tiedotuskampanjoiden järjestäminen tai toimivaltaisten viranomaisten välinen jäsennelty tietojenvaihto siitä, miten data-altruismi hyödyttää julkisia politiikkoja, kuten liikenteen parantamista, kansanterveyttä ja ilmastonmuutoksen torjuntaa. Tämän tueksi jäsenvaltioiden olisi voitava määritellä data-altruismia koskevia kansallisia toimintapolitiikkoja. Rekisteröityjen olisi voitava saada korvausta ainoastaan kustannuksista, joita heille aiheutuu tietojensa asettamisesta saataville yleisen edun mukaisia tavoitteita varten. |
| --- | --- |

(45)

Rekisteröityjen tietoon perustuvan suostumuksensa perusteella vapaaehtoisesti saataville asettaman datan tai jos kyse on muista kuin henkilötiedoista, datan haltijoiden saataville asettaman datan käyttöön yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin liittyy huomattavia mahdollisuuksia. Tällaisia tavoitteita voisivat olla esimerkiksi terveydenhuolto, ilmastonmuutoksen torjunta, liikkuvuuden parantaminen, virallisten tilastojen kehittämisen, tuottamisen ja jakelun helpottaminen, julkisten palvelujen tarjonnan ja julkisen päätöksenteon parantaminen. Tieteellisen tutkimuksen tukemista olisi pidettävä myös yleishyödyllisenä tavoitteena. Tämän asetuksen tavoitteena olisi oltava edistää kooltaan riittävän suurten datavarantojen syntymistä, jotka asetetaan saataville data-altruismin pohjalta data-analytiikan ja koneoppimisen mahdollistamiseksi, myös kaikkialla unionissa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioilla olisi voitava olla käytössään organisatorisia tai teknisiä järjestelyjä, tai molempia, jotka helpottaisivat data-altruismia. Tällaisiin järjestelyihin voisi kuulua sellaisten helposti hyödynnettävissä olevien välineiden asettaminen rekisteröityjen tai datan haltijoiden saataville, joiden avulla ne voivat antaa suostumuksen tai luvan datansa altruistiseen käyttöön, tiedotuskampanjoiden järjestäminen tai toimivaltaisten viranomaisten välinen jäsennelty tietojenvaihto siitä, miten data-altruismi hyödyttää julkisia politiikkoja, kuten liikenteen parantamista, kansanterveyttä ja ilmastonmuutoksen torjuntaa. Tämän tueksi jäsenvaltioiden olisi voitava määritellä data-altruismia koskevia kansallisia toimintapolitiikkoja. Rekisteröityjen olisi voitava saada korvausta ainoastaan kustannuksista, joita heille aiheutuu tietojensa asettamisesta saataville yleisen edun mukaisia tavoitteita varten.

| (46) | Rekisteröityminen unionissa tunnustetuiksi data-altruismipohjaisiksi organisaatioiksi ja nimityksen ”unionissa tunnustettu data-altruismipohjainen organisaatio” käyttö voisi johtaa datavarastojen perustamiseen. Rekisteröinti yhdessä jäsenvaltiossa olisi voimassa koko unionissa, ja sen odotetaan helpottavan datan rajatylittävää käyttöä unionissa ja useita jäsenvaltioita kattavien datavarantojen syntymistä. Datan haltijat voisivat antaa luvan hallussaan olevien muiden kuin henkilötietojen käsittelyyn sellaisia tarkoituksia varten, joita ei ole määritelty luvan myöntämishetkellä. Jos tällaiset tunnustetut data-altruismipohjaiset organisaatiot noudattavat tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia, olisi voitava luottaa siihen, että altruistisiin tarkoituksiin saataville asetettu data palvelee yleistä etua. Tällaisen luottamuksen olisi perustuttava erityisesti sijoittautumispaikkaan unionissa tai lailliseen edustajaan unionissa ja vaatimukseen, jonka mukaan tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden on oltava voittoa tavoittelemattomia, sekä avoimuusvaatimuksiin ja siihen, että käytössä on erityisiä suojatoimenpiteitä rekisteröityjen ja yritysten oikeuksien ja etujen suojaamiseksi.
  Muihin suojatoimenpiteisiin olisi kuuluttava asiaankuuluvan datan käsittelyn mahdollistaminen tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation ylläpitämässä turvatussa käsittely-ympäristössä, valvontamekanismit, kuten eettiset neuvostot tai lautakunnat, joiden jäseninä on myös kansalaisyhteiskunnan edustajia ja joiden avulla varmistetaan, että rekisterinpitäjä noudattaa korkeita tieteellisen etiikan ja perusoikeuksien suojelun vaatimuksia, tehokkaat ja selkeästi ilmoitetut tekniset keinot peruuttaa suostumus tai muuttaa sitä milloin tahansa asetuksen (EU) 2016/679 mukaisten henkilötietojen käsittelijöiden tiedotusvelvoitteiden perusteella sekä keinot, joilla rekisteröidyt voivat pysyä ajan tasalla saataville asettamansa datan käytöstä. Tunnustetuksi data-altruismipohjaiseksi organisaatioksi rekisteröityminen ei saisi olla edellytys data-altruismipohjaisen toiminnan harjoittamiselle. Komission olisi hyväksyttävä delegoiduilla säädöksillä sääntökirja, joka on laadittu tiiviissä yhteistyössä data-altruismipohjaisten organisaatioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, ja tehtävä tämän sääntökirjan noudattamisesta vaatimus, joka on edellytyksenä tunnustetuksi data-altruismipohjaiseksi organisaatioksi rekisteröitymiselle. |
| --- | --- |

(46)

Rekisteröityminen unionissa tunnustetuiksi data-altruismipohjaisiksi organisaatioiksi ja nimityksen ”unionissa tunnustettu data-altruismipohjainen organisaatio” käyttö voisi johtaa datavarastojen perustamiseen. Rekisteröinti yhdessä jäsenvaltiossa olisi voimassa koko unionissa, ja sen odotetaan helpottavan datan rajatylittävää käyttöä unionissa ja useita jäsenvaltioita kattavien datavarantojen syntymistä. Datan haltijat voisivat antaa luvan hallussaan olevien muiden kuin henkilötietojen käsittelyyn sellaisia tarkoituksia varten, joita ei ole määritelty luvan myöntämishetkellä. Jos tällaiset tunnustetut data-altruismipohjaiset organisaatiot noudattavat tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia, olisi voitava luottaa siihen, että altruistisiin tarkoituksiin saataville asetettu data palvelee yleistä etua. Tällaisen luottamuksen olisi perustuttava erityisesti sijoittautumispaikkaan unionissa tai lailliseen edustajaan unionissa ja vaatimukseen, jonka mukaan tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden on oltava voittoa tavoittelemattomia, sekä avoimuusvaatimuksiin ja siihen, että käytössä on erityisiä suojatoimenpiteitä rekisteröityjen ja yritysten oikeuksien ja etujen suojaamiseksi.

Muihin suojatoimenpiteisiin olisi kuuluttava asiaankuuluvan datan käsittelyn mahdollistaminen tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation ylläpitämässä turvatussa käsittely-ympäristössä, valvontamekanismit, kuten eettiset neuvostot tai lautakunnat, joiden jäseninä on myös kansalaisyhteiskunnan edustajia ja joiden avulla varmistetaan, että rekisterinpitäjä noudattaa korkeita tieteellisen etiikan ja perusoikeuksien suojelun vaatimuksia, tehokkaat ja selkeästi ilmoitetut tekniset keinot peruuttaa suostumus tai muuttaa sitä milloin tahansa asetuksen (EU) 2016/679 mukaisten henkilötietojen käsittelijöiden tiedotusvelvoitteiden perusteella sekä keinot, joilla rekisteröidyt voivat pysyä ajan tasalla saataville asettamansa datan käytöstä. Tunnustetuksi data-altruismipohjaiseksi organisaatioksi rekisteröityminen ei saisi olla edellytys data-altruismipohjaisen toiminnan harjoittamiselle. Komission olisi hyväksyttävä delegoiduilla säädöksillä sääntökirja, joka on laadittu tiiviissä yhteistyössä data-altruismipohjaisten organisaatioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, ja tehtävä tämän sääntökirjan noudattamisesta vaatimus, joka on edellytyksenä tunnustetuksi data-altruismipohjaiseksi organisaatioksi rekisteröitymiselle.

| (47) | Olisi vahvistettava yhteinen koko unionissa tunnistettavissa oleva tunnus, jotta voidaan auttaa datan haltijoita tunnistamaan helposti unionissa tunnustetut data-altruismipohjaiset organisaatiot ja siten lisätä niiden luottamusta näihin. Yhteiseen tunnukseen olisi liitettävä QR-koodi, joka sisältää linkin tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiseen unionin rekisteriin. |
| --- | --- |

(47)

Olisi vahvistettava yhteinen koko unionissa tunnistettavissa oleva tunnus, jotta voidaan auttaa datan haltijoita tunnistamaan helposti unionissa tunnustetut data-altruismipohjaiset organisaatiot ja siten lisätä niiden luottamusta näihin. Yhteiseen tunnukseen olisi liitettävä QR-koodi, joka sisältää linkin tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiseen unionin rekisteriin.

| (48) | Tällä asetuksella ei olisi rajoitettava sellaisten yhteisöjen perustamista, organisointia ja toimintaa, jotka pyrkivät harjoittamaan data-altruismia kansallisen lainsäädännön nojalla ja se perustuu kansallisten lainsäädäntöjen vaatimuksiin, jotka koskevat laillista toimintaa voittoa tavoittelemattomana organisaationa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(48)

Tällä asetuksella ei olisi rajoitettava sellaisten yhteisöjen perustamista, organisointia ja toimintaa, jotka pyrkivät harjoittamaan data-altruismia kansallisen lainsäädännön nojalla ja se perustuu kansallisten lainsäädäntöjen vaatimuksiin, jotka koskevat laillista toimintaa voittoa tavoittelemattomana organisaationa jäsenvaltiossa.

| (49) | Tällä asetuksella ei olisi rajoitettava sellaisten muiden yhteisöjen kuin julkisen sektorin elinten perustamista, organisointia ja toimintaa, jotka osallistuvat datan ja sisällön jakamiseen avointen lisenssien perusteella ja jotka siten edistävät kaikkien käytettävissä olevien yhteisten resurssien luomista. Näihin olisi sisällyttävä avoimet tietämyksen jakamisen yhteistyöalustat, avoimet tieteelliset ja akateemiset tietovarastot, avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehitysalustat ja avoimen saatavuuden (Open Access)) sisällön yhdistämisalustat. |
| --- | --- |

(49)

Tällä asetuksella ei olisi rajoitettava sellaisten muiden yhteisöjen kuin julkisen sektorin elinten perustamista, organisointia ja toimintaa, jotka osallistuvat datan ja sisällön jakamiseen avointen lisenssien perusteella ja jotka siten edistävät kaikkien käytettävissä olevien yhteisten resurssien luomista. Näihin olisi sisällyttävä avoimet tietämyksen jakamisen yhteistyöalustat, avoimet tieteelliset ja akateemiset tietovarastot, avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehitysalustat ja avoimen saatavuuden (Open Access)) sisällön yhdistämisalustat.

| (50) | Tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden olisi voitava kerätä asiaankuuluvaa dataa suoraan luonnollisilta henkilöiltä ja oikeushenkilöiltä tai käsitellä muiden keräämää dataa. Data-altruismipohjaiset organisaatiot voisivat käsitellä kerättyä dataa itse vahvistamiinsa tarkoituksiin tai tarvittaessa voisivat sallia kolmansien osapuolten käsittelyn näitä tarkoituksia varten. Jos tunnustetut data-altruismipohjaiset organisaatiot ovat asetuksessa (EU) 2016/679 määriteltyjä rekisterinpitäjiä tai henkilötietojen käsittelijöitä, niiden olisi noudatettava kyseisen asetuksen sääntöjä. Data-altruismi perustuisi tyypillisesti asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun rekisteröityjen suostumukseen, jonka olisi oltava asetuksen 7 ja 8 artiklan mukaista laillista suostumusta koskevien vaatimusten mukainen. Asetuksen (EU) 2016/679 mukaan tieteellisiä tutkimustarkoituksia voitaisiin tukea tiettyjä tieteellisen tutkimuksen aloja koskevalla suostumuksella, jos se on tieteellisen tutkimuksen tunnustettujen eettisten standardien mukaista, tai ainoastaan tiettyjä tutkimusaloja tai tutkimushankkeiden osia koskevalla suostumuksella. Asetuksen (EU) 2016/679 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan myöhempää käsittelyä tieteellisiä tai historiallisia tutkimustarkoituksia tai tilastollisia tarkoituksia varten ei saisi asetuksen (EU) 2016/679 89 artiklan 1 kohdan mukaisesti pitää yhteensopimattomana alkuperäisten tarkoitusten kanssa. Muiden kuin henkilötietojen osalta käyttörajoitukset on esitettävä datan haltijan antamassa luvassa. |
| --- | --- |

(50)

Tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden olisi voitava kerätä asiaankuuluvaa dataa suoraan luonnollisilta henkilöiltä ja oikeushenkilöiltä tai käsitellä muiden keräämää dataa. Data-altruismipohjaiset organisaatiot voisivat käsitellä kerättyä dataa itse vahvistamiinsa tarkoituksiin tai tarvittaessa voisivat sallia kolmansien osapuolten käsittelyn näitä tarkoituksia varten. Jos tunnustetut data-altruismipohjaiset organisaatiot ovat asetuksessa (EU) 2016/679 määriteltyjä rekisterinpitäjiä tai henkilötietojen käsittelijöitä, niiden olisi noudatettava kyseisen asetuksen sääntöjä. Data-altruismi perustuisi tyypillisesti asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun rekisteröityjen suostumukseen, jonka olisi oltava asetuksen 7 ja 8 artiklan mukaista laillista suostumusta koskevien vaatimusten mukainen. Asetuksen (EU) 2016/679 mukaan tieteellisiä tutkimustarkoituksia voitaisiin tukea tiettyjä tieteellisen tutkimuksen aloja koskevalla suostumuksella, jos se on tieteellisen tutkimuksen tunnustettujen eettisten standardien mukaista, tai ainoastaan tiettyjä tutkimusaloja tai tutkimushankkeiden osia koskevalla suostumuksella. Asetuksen (EU) 2016/679 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan myöhempää käsittelyä tieteellisiä tai historiallisia tutkimustarkoituksia tai tilastollisia tarkoituksia varten ei saisi asetuksen (EU) 2016/679 89 artiklan 1 kohdan mukaisesti pitää yhteensopimattomana alkuperäisten tarkoitusten kanssa. Muiden kuin henkilötietojen osalta käyttörajoitukset on esitettävä datan haltijan antamassa luvassa.

| (51) | Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaiset viranomaiset, jotka nimetään valvomaan, että tunnustetut data-altruismipohjaiset organisaatiot noudattavat tämän asetuksen vaatimuksia, olisi valittava niiden valmiuksien ja asiantuntemuksen perusteella. Niiden olisi suoritettava tehtävänsä data-altruismipohjaisista organisaatioista riippumattomasti sekä avoimesti ja puolueettomasti. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kyseisten data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten tiedot komissiolle. Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten valtuudet ja toimivalta eivät saisi vaikuttaa tietosuojaviranomaisten toimivaltuuksiin. Kaikissa kysymyksissä, jotka edellyttävät asetuksen (EU) 2016/679 noudattamisen arviointia, data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisen viranomaisen olisi tarvittaessa pyydettävä lausunto tai päätös kyseisen asetuksen nojalla perustetulta toimivaltaiselta valvontaviranomaiselta. |
| --- | --- |

(51)

Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaiset viranomaiset, jotka nimetään valvomaan, että tunnustetut data-altruismipohjaiset organisaatiot noudattavat tämän asetuksen vaatimuksia, olisi valittava niiden valmiuksien ja asiantuntemuksen perusteella. Niiden olisi suoritettava tehtävänsä data-altruismipohjaisista organisaatioista riippumattomasti sekä avoimesti ja puolueettomasti. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kyseisten data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten tiedot komissiolle. Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten valtuudet ja toimivalta eivät saisi vaikuttaa tietosuojaviranomaisten toimivaltuuksiin. Kaikissa kysymyksissä, jotka edellyttävät asetuksen (EU) 2016/679 noudattamisen arviointia, data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisen viranomaisen olisi tarvittaessa pyydettävä lausunto tai päätös kyseisen asetuksen nojalla perustetulta toimivaltaiselta valvontaviranomaiselta.

| (52) | Luottamuksen edistämiseksi ja suostumuksen antamiseen ja peruuttamiseen liittyvän menettelyn oikeusvarmuuden ja käyttäjäystävällisyyden lisäämiseksi, erityisesti kun on kyse tieteellisestä tutkimuksesta ja altruistiselta pohjalta saataville asetetun datan käytöstä tilastollisiin tarkoituksiin, olisi laadittava data-altruismia koskeva eurooppalainen suostumuslomake, jota olisi käytettävä datan altruistisen jakamisen yhteydessä. Tällaisella lomakkeella olisi lisättävä rekisteröityjen kannalta läpinäkyvyyttä sen suhteen, että heidän dataansa käsitellään ja käytetään heidän suostumuksensa mukaisesti ja tietosuojasääntöjä kaikilta osin noudattaen. Sen avulla olisi myös helpotettava suostumuksen antamista ja peruuttamista ja virtaviivaistettava yritysten harjoittamaa data-altruismia ja tarjottava yrityksille mekanismi datan käyttöluvan peruuttamiseen. Jotta voidaan ottaa huomioon yksittäisten alojen erityispiirteet, myös tietosuojan näkökulmasta, data-altruismia koskevaan eurooppalaiseen suostumuslomakkeeseen olisi käytettävä modulaarista lähestymistapaa, joka mahdollistaa lomakkeen muokkaamisen tiettyjä aloja ja eri tarkoituksia varten. |
| --- | --- |

(52)

Luottamuksen edistämiseksi ja suostumuksen antamiseen ja peruuttamiseen liittyvän menettelyn oikeusvarmuuden ja käyttäjäystävällisyyden lisäämiseksi, erityisesti kun on kyse tieteellisestä tutkimuksesta ja altruistiselta pohjalta saataville asetetun datan käytöstä tilastollisiin tarkoituksiin, olisi laadittava data-altruismia koskeva eurooppalainen suostumuslomake, jota olisi käytettävä datan altruistisen jakamisen yhteydessä. Tällaisella lomakkeella olisi lisättävä rekisteröityjen kannalta läpinäkyvyyttä sen suhteen, että heidän dataansa käsitellään ja käytetään heidän suostumuksensa mukaisesti ja tietosuojasääntöjä kaikilta osin noudattaen. Sen avulla olisi myös helpotettava suostumuksen antamista ja peruuttamista ja virtaviivaistettava yritysten harjoittamaa data-altruismia ja tarjottava yrityksille mekanismi datan käyttöluvan peruuttamiseen. Jotta voidaan ottaa huomioon yksittäisten alojen erityispiirteet, myös tietosuojan näkökulmasta, data-altruismia koskevaan eurooppalaiseen suostumuslomakkeeseen olisi käytettävä modulaarista lähestymistapaa, joka mahdollistaa lomakkeen muokkaamisen tiettyjä aloja ja eri tarkoituksia varten.

| (53) | Datahallinnon sääntelypuitteiden onnistuneen täytäntöönpanon turvaamiseksi olisi perustettava Euroopan datainnovaatiolautakuntaasiantuntijaryhmän muodossa. Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi koostuttava kaikkien jäsenvaltioiden datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisen viranomaisen, Euroopan tietosuojaneuvoston, Euroopan tietosuojavaltuutetun, Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA), komission edustajista, EU:n pk-yritysedustajasta tai pk-yritysedustajien verkoston nimittämästä edustajasta sekä tiettyjen erikoisalojen asiaankuuluvien elinten ja erityistä asiantuntemusta edustavien elinten muista edustajista koostuva asiantuntijaryhmä. Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi koostuttava joukosta alaryhmiä, mukaan lukien sidosryhmien osallistumista käsittelevä alaryhmä, joka koostuu asiaan kuuluvista teollisuuden, kuten terveydenhuollon, ympäristön, maatalouden, liikenteen, energian, teollisen valmistuksen, median, kulttuuri- ja luovien alojen ja tilastojen edustajista sekä tutkimuksen, tiedemaailman, kansalaisyhteiskunnan, standardointiorganisaatioiden, asiaankuuluvien yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien ja kolmansien osapuolten asiaankuuluvista edustajista, mukaan lukien erityisasiantuntemusta tarjoavien elinten, kuten kansallisten tilastovirastojen, edustajat. |
| --- | --- |

(53)

Datahallinnon sääntelypuitteiden onnistuneen täytäntöönpanon turvaamiseksi olisi perustettava Euroopan datainnovaatiolautakuntaasiantuntijaryhmän muodossa. Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi koostuttava kaikkien jäsenvaltioiden datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisen viranomaisen, Euroopan tietosuojaneuvoston, Euroopan tietosuojavaltuutetun, Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA), komission edustajista, EU:n pk-yritysedustajasta tai pk-yritysedustajien verkoston nimittämästä edustajasta sekä tiettyjen erikoisalojen asiaankuuluvien elinten ja erityistä asiantuntemusta edustavien elinten muista edustajista koostuva asiantuntijaryhmä. Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi koostuttava joukosta alaryhmiä, mukaan lukien sidosryhmien osallistumista käsittelevä alaryhmä, joka koostuu asiaan kuuluvista teollisuuden, kuten terveydenhuollon, ympäristön, maatalouden, liikenteen, energian, teollisen valmistuksen, median, kulttuuri- ja luovien alojen ja tilastojen edustajista sekä tutkimuksen, tiedemaailman, kansalaisyhteiskunnan, standardointiorganisaatioiden, asiaankuuluvien yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien ja kolmansien osapuolten asiaankuuluvista edustajista, mukaan lukien erityisasiantuntemusta tarjoavien elinten, kuten kansallisten tilastovirastojen, edustajat.

| (54) | Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi tuettava komission työtä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia aiheita koskevien kansallisten käytäntöjen ja politiikkojen koordinoinnissa ja monialaisen tiedon käytön edistämisessä sitoutumalla eurooppalaisiin yhteentoimivuusperiaatteisiin ja käyttämällä eurooppalaisia ja kansainvälisiä standardeja ja eritelmiä, mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevä EU:n sidosryhmäfoorumi, Core Vocabularies -mallit ja Verkkojen Eurooppa -välineen rakenneosat, ja sen olisi otettava huomioon yksittäisillä aloilla tehtävä standardointityö. Teknistä standardointia koskevaan työhön voisi sisältyä painopisteiden määrittäminen standardien kehittämistä varten sekä sellaisten teknisten ja oikeudellisten standardien laatiminen ja ylläpitäminen, jotka koskevat datan siirtämistä kahden käsittely-ympäristön välillä siten, että data-avaruudet voidaan organisoida, erityisesti selventämällä ja erittelemällä, mitkä standardit ja käytännöt ovat monialaisia ja mitkä alakohtaisia. Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi tehtävä yhteistyötä datan uudelleenkäyttöä käsittelevien alakohtaisten elinten, verkostojen tai asiantuntijaryhmien tai muiden monialaisten organisaatioiden kanssa. Data-altruismin osalta Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi avustettava komissiota data-altruismia koskevan suostumuslomakkeen laatimisessa Euroopan tietosuojaneuvostoa kuultuaan. Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia koskevia suuntaviivoja ehdottamalla tuettava näihin data-avaruuksiin perustuvan toimivan eurooppalaisen datatalouden kehittämistä Euroopan datastrategian mukaisesti. |
| --- | --- |

(54)

Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi tuettava komission työtä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia aiheita koskevien kansallisten käytäntöjen ja politiikkojen koordinoinnissa ja monialaisen tiedon käytön edistämisessä sitoutumalla eurooppalaisiin yhteentoimivuusperiaatteisiin ja käyttämällä eurooppalaisia ja kansainvälisiä standardeja ja eritelmiä, mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevä EU:n sidosryhmäfoorumi, Core Vocabularies -mallit ja Verkkojen Eurooppa -välineen rakenneosat, ja sen olisi otettava huomioon yksittäisillä aloilla tehtävä standardointityö. Teknistä standardointia koskevaan työhön voisi sisältyä painopisteiden määrittäminen standardien kehittämistä varten sekä sellaisten teknisten ja oikeudellisten standardien laatiminen ja ylläpitäminen, jotka koskevat datan siirtämistä kahden käsittely-ympäristön välillä siten, että data-avaruudet voidaan organisoida, erityisesti selventämällä ja erittelemällä, mitkä standardit ja käytännöt ovat monialaisia ja mitkä alakohtaisia. Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi tehtävä yhteistyötä datan uudelleenkäyttöä käsittelevien alakohtaisten elinten, verkostojen tai asiantuntijaryhmien tai muiden monialaisten organisaatioiden kanssa. Data-altruismin osalta Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi avustettava komissiota data-altruismia koskevan suostumuslomakkeen laatimisessa Euroopan tietosuojaneuvostoa kuultuaan. Euroopan datainnovaatiolautakunnan olisi yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia koskevia suuntaviivoja ehdottamalla tuettava näihin data-avaruuksiin perustuvan toimivan eurooppalaisen datatalouden kehittämistä Euroopan datastrategian mukaisesti.

| (55) | Jäsenvaltioiden olisi laadittava säännöt seuraamuksista, joita sovelletaan tämän asetuksen rikkomiseen. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Suuret erot seuraamuksia koskevissa säännöissä voisivat johtaa kilpailun vääristymiseen digitaalisilla sisämarkkinoilla. Tällaisten sääntöjen yhdenmukaistamisesta voisi olla hyötyä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(55)

Jäsenvaltioiden olisi laadittava säännöt seuraamuksista, joita sovelletaan tämän asetuksen rikkomiseen. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Suuret erot seuraamuksia koskevissa säännöissä voisivat johtaa kilpailun vääristymiseen digitaalisilla sisämarkkinoilla. Tällaisten sääntöjen yhdenmukaistamisesta voisi olla hyötyä tässä yhteydessä.

| (56) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen tehokas täytäntöönpano ja taata, että datan välityspalvelujen tarjoajat sekä yhteisöt, jotka haluavat rekisteröityä tunnustetuiksi data-altruismipohjaisiksi organisaatioiksi, voivat saada ja saattaa päätökseen ilmoitus- ja rekisteröintimenettelyt täysin sähköisesti ja rajat ylittävästi, tällaisia menettelyjä olisi tarjottava saataville Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1724 (29) nojalla perustetun yhteisen digitaalisen palveluväylän kautta. Kyseiset menettelyt olisi lisättävä asetuksen (EU) 2018/1724 liitteessä II olevaan menettelyjen luetteloon. |
| --- | --- |

(56)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen tehokas täytäntöönpano ja taata, että datan välityspalvelujen tarjoajat sekä yhteisöt, jotka haluavat rekisteröityä tunnustetuiksi data-altruismipohjaisiksi organisaatioiksi, voivat saada ja saattaa päätökseen ilmoitus- ja rekisteröintimenettelyt täysin sähköisesti ja rajat ylittävästi, tällaisia menettelyjä olisi tarjottava saataville Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1724 (29) nojalla perustetun yhteisen digitaalisen palveluväylän kautta. Kyseiset menettelyt olisi lisättävä asetuksen (EU) 2018/1724 liitteessä II olevaan menettelyjen luetteloon.

| (57) | Asetus (EU) 2018/1724 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(57)

Asetus (EU) 2018/1724 olisi sen vuoksi muutettava.

| (58) | Tämän asetuksen tehokkuuden varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla erityisedellytykset, joita sovelletaan siirrettäessä kolmansiin maihin tiettyjä sellaisia muiden kuin henkilötietojen luokkia, joita pidetään erittäin arkaluonteisina tietyissä unionin säädöksissä, ja vahvistamalla tunnustettuja data-altruismipohjaisia organisaatioita koskeva sääntökirja, joita kyseisten organisaatioiden on noudatettava, jossa vahvistetaan tiedot, tekniset ja turvallisuusvaatimukset sekä viestinnän etenemissuunnitelmat ja yhteentoimivuusstandardit. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (30) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(58)

Tämän asetuksen tehokkuuden varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla erityisedellytykset, joita sovelletaan siirrettäessä kolmansiin maihin tiettyjä sellaisia muiden kuin henkilötietojen luokkia, joita pidetään erittäin arkaluonteisina tietyissä unionin säädöksissä, ja vahvistamalla tunnustettuja data-altruismipohjaisia organisaatioita koskeva sääntökirja, joita kyseisten organisaatioiden on noudatettava, jossa vahvistetaan tiedot, tekniset ja turvallisuusvaatimukset sekä viestinnän etenemissuunnitelmat ja yhteentoimivuusstandardit. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (30) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (59) | Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta tukea julkisen sektorin elimiä ja uudelleenkäyttäjiä niiden noudattaessa tässä asetuksessa säädettyjä uudelleenkäyttöä koskevia edellytyksiä vahvistamalla mallisopimuslausekkeita sellaisia tilanteita varten, joissa uudelleenkäyttäjät siirtävät muita kuin henkilötietoja kolmanteen maahan, ilmoittaa, että kolmannen maan oikeudelliset sekä valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelyt vastaavat unionin oikeuden mukaista suojelua, kehittää unionissa datan välityspalvelujen tarjoajien yhteisen logon ja tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden yhteisen logon suunnittelua ja määrittää ja laatia data-altruismia koskeva eurooppalainen suostumuslomake. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (31) mukaisesti. |
| --- | --- |

(59)

Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta tukea julkisen sektorin elimiä ja uudelleenkäyttäjiä niiden noudattaessa tässä asetuksessa säädettyjä uudelleenkäyttöä koskevia edellytyksiä vahvistamalla mallisopimuslausekkeita sellaisia tilanteita varten, joissa uudelleenkäyttäjät siirtävät muita kuin henkilötietoja kolmanteen maahan, ilmoittaa, että kolmannen maan oikeudelliset sekä valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelyt vastaavat unionin oikeuden mukaista suojelua, kehittää unionissa datan välityspalvelujen tarjoajien yhteisen logon ja tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden yhteisen logon suunnittelua ja määrittää ja laatia data-altruismia koskeva eurooppalainen suostumuslomake. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (31) mukaisesti.

| (60) | Tämä asetus ei saisi vaikuttaa kilpailusääntöjen eikä varsinkaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 ja 102 artiklan soveltamiseen. Tässä asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä ei saisi käyttää kilpailun rajoittamiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen vastaisella tavalla. Tämä koskee erityisesti sääntöjä kilpailun kannalta arkaluonteisten tietojen vaihtamisesta todellisten tai mahdollisten kilpailijoiden välillä datan välityspalvelujen välityksellä. |
| --- | --- |

(60)

Tämä asetus ei saisi vaikuttaa kilpailusääntöjen eikä varsinkaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 ja 102 artiklan soveltamiseen. Tässä asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä ei saisi käyttää kilpailun rajoittamiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen vastaisella tavalla. Tämä koskee erityisesti sääntöjä kilpailun kannalta arkaluonteisten tietojen vaihtamisesta todellisten tai mahdollisten kilpailijoiden välillä datan välityspalvelujen välityksellä.

| (61) | Euroopan tietosuojavaltuutettua ja Euroopan tietosuojaneuvostoa on kuultu asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja ne antoivat lausuntonsa 10 päivänä maaliskuuta 2021. |
| --- | --- |

(61)

Euroopan tietosuojavaltuutettua ja Euroopan tietosuojaneuvostoa on kuultu asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja ne antoivat lausuntonsa 10 päivänä maaliskuuta 2021.

| (62) | Tämän asetuksen ohjaavia periaatteita ovat perusoikeuksien kunnioittaminen ja erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettujen periaatteiden, mukaan lukien oikeus yksityiselämän kunnioittamiseen, oikeus henkilötietojen suojaan, elinkeinovapaus, omistusoikeus ja vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan, noudattaminen. Viimeksi mainitun osalta tämän asetuksen mukaisten julkisen sektorin elinten ja palvelujen olisi tarvittaessa noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivejä (EU) 2016/2102 (32) ja (EU) 2019/882 (33). Lisäksi tieto- ja viestintätekniikan osalta olisi otettava huomioon suunnittelu kaikille, joka on tietoinen ja järjestelmällinen pyrkimys soveltaa ennakoivasti periaatteita, menetelmiä ja välineitä, joilla edistetään kaikkia palvelevaa suunnittelua tietokoneisiin liittyvissä teknologioissa, myös internetpohjaisissa teknologioissa, jolloin vältetään jälkikäteen tehtävien mukautusten ja erityissuunnittelun tarve. |
| --- | --- |

(62)

Tämän asetuksen ohjaavia periaatteita ovat perusoikeuksien kunnioittaminen ja erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettujen periaatteiden, mukaan lukien oikeus yksityiselämän kunnioittamiseen, oikeus henkilötietojen suojaan, elinkeinovapaus, omistusoikeus ja vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan, noudattaminen. Viimeksi mainitun osalta tämän asetuksen mukaisten julkisen sektorin elinten ja palvelujen olisi tarvittaessa noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivejä (EU) 2016/2102 (32) ja (EU) 2019/882 (33). Lisäksi tieto- ja viestintätekniikan osalta olisi otettava huomioon suunnittelu kaikille, joka on tietoinen ja järjestelmällinen pyrkimys soveltaa ennakoivasti periaatteita, menetelmiä ja välineitä, joilla edistetään kaikkia palvelevaa suunnittelua tietokoneisiin liittyvissä teknologioissa, myös internetpohjaisissa teknologioissa, jolloin vältetään jälkikäteen tehtävien mukautusten ja erityissuunnittelun tarve.

| (63) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan tiettyjen luokkien uudelleenkäyttö unionissa sekä ilmoitus- ja valvontakehyksen luominen datan välityspalvelujen tarjoamista varten, kehyksen luominen dataa altruistisia tarkoituksia ja kehyksen luominen Euroopan datainnovaatiolautakunnan perustamista varten saataville asettavien yhteisöjen vapaaehtoista rekisteröintiä varten, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(63)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan tiettyjen luokkien uudelleenkäyttö unionissa sekä ilmoitus- ja valvontakehyksen luominen datan välityspalvelujen tarjoamista varten, kehyksen luominen dataa altruistisia tarkoituksia ja kehyksen luominen Euroopan datainnovaatiolautakunnan perustamista varten saataville asettavien yhteisöjen vapaaehtoista rekisteröintiä varten, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Yleiset säännökset

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan

| a) | edellytykset, jotka koskevat julkisen sektorin hallussa olevien tiettyjen datan luokkien uudelleenkäyttöä unionissa; |
| --- | --- |

a)

edellytykset, jotka koskevat julkisen sektorin hallussa olevien tiettyjen datan luokkien uudelleenkäyttöä unionissa;

| b) | datan välityspalvelujen tarjoamista koskevat ilmoitus- ja valvontapuitteet; |
| --- | --- |

b)

datan välityspalvelujen tarjoamista koskevat ilmoitus- ja valvontapuitteet;

| c) | vapaaehtoisen rekisteröitymisen puitteet yhteisöille, jotka keräävät ja käsittelevät altruistisiin tarkoituksiin saataville annettua dataa; ja |
| --- | --- |

c)

vapaaehtoisen rekisteröitymisen puitteet yhteisöille, jotka keräävät ja käsittelevät altruistisiin tarkoituksiin saataville annettua dataa; ja

| d) | kehys Euroopan datainnovaatiolautakunnan perustamiselle. |
| --- | --- |

d)

kehys Euroopan datainnovaatiolautakunnan perustamiselle.

2.   Tämä asetus ei velvoita julkisen sektorin elimiä sallimaan datan uudelleenkäyttöä eikä vapauta julkisen sektorin elimiä unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisista salassapitovelvoitteistaan.

Tämä asetus ei rajoita

| a) | unionin tai kansallisen lainsäädännön sellaisten erityisten säännösten soveltamista, jotka koskevat tiettyihin datan luokkiin pääsyä tai niiden uudelleenkäyttöä, erityisesti virallisiin asiakirjoihin tutustumisen ja niiden julkistamisen osalta; ja |
| --- | --- |

a)

unionin tai kansallisen lainsäädännön sellaisten erityisten säännösten soveltamista, jotka koskevat tiettyihin datan luokkiin pääsyä tai niiden uudelleenkäyttöä, erityisesti virallisiin asiakirjoihin tutustumisen ja niiden julkistamisen osalta; ja

| b) | unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisten julkisen sektorin elinten sellaisten velvoitteiden soveltamista, jotka koskevat datan uudelleenkäytön sallimista, eikä muiden kuin henkilötietojen käsittelyyn liittyvien vaatimusten soveltamista. |
| --- | --- |

b)

unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisten julkisen sektorin elinten sellaisten velvoitteiden soveltamista, jotka koskevat datan uudelleenkäytön sallimista, eikä muiden kuin henkilötietojen käsittelyyn liittyvien vaatimusten soveltamista.

Jos alakohtaisessa unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä vaaditaan julkisen sektorin elimiä, datan välityspalvelujen tarjoajia tai tunnustettuja data-altruismipalveluja tarjoavia organisaatioita noudattamaan erityisiä teknisiä, hallinnollisia tai organisatorisia lisävaatimuksia, myös lupa- tai sertifiointijärjestelmän perusteella, sovelletaan myös kyseisen alakohtaisen unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön kyseisiä säännöksiä. Kaikkien tällaisten lisävaatimusten on oltava syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja puolueettomasti perusteltuja.

3.   Henkilötietojen suojaa koskevaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä on sovellettava kaikkiin tämän asetuksen yhteydessä käsiteltäviin henkilötietoihin. Tämä asetus ei etenkään rajoita asetusten (EU) 2016/679 ja (EU) 2018/1725 sekä direktiivien 2002/58/EY ja (EU) 2016/680 soveltamista, mukaan lukien valvontaviranomaisten valtuuksien ja toimivallan osalta. Jos tämän asetuksen säännökset ovat ristiriidassa henkilötietojen suojaa koskevan unionin oikeuden tai unionin oikeuden mukaisesti hyväksytyn tai kansallisen lainsäädännön säännösten kanssa, olisi sovellettava asiaan kuuluvaa henkilötietojen suojaa koskevaa unionin oikeutta tai kansallista lainsäädäntöä. Tällä asetuksella ei luoda oikeusperustaa henkilötietojen käsittelylle eikä sillä muuteta asetuksissa (EU) 2016/679 tai (EU) 2018/1725 tai direktiiveissä 2002/58/EY tai (EU) 2016/680 säädettyjä velvollisuuksia ja oikeuksia.

4.   Tämä asetus ei rajoita kilpailulainsäädännön soveltamista.

5.   Tämä asetus ei rajoita yleistä turvallisuutta, puolustusta ja kansallista turvallisuutta koskeviin toimiin liittyvää jäsenvaltioiden toimivaltaa.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | 'datalla' kaikkea toimenpiteiden, tosiseikkojen tai tietojen digitaalista esittämistä sekä kaikkia tällaisten toimenpiteiden, tosiseikkojen tai tietojen koosteita, myös ääni- tai kuvatallenteena tai audiovisuaalisena tallenteena; |
| --- | --- |

1)

'datalla' kaikkea toimenpiteiden, tosiseikkojen tai tietojen digitaalista esittämistä sekä kaikkia tällaisten toimenpiteiden, tosiseikkojen tai tietojen koosteita, myös ääni- tai kuvatallenteena tai audiovisuaalisena tallenteena;

| 2) | 'uudelleenkäytöllä' sitä, että luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt käyttävät julkisen sektorin elinten hallussa oleva dataa kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin, jotka poikkeavat alkuperäisestä julkisesta tehtävästä, jota varten kyseessä oleva data tuotettiin, lukuun ottamatta julkisen sektorin elinten välistä datan vaihtoa, jos se tapahtuu pelkästään näiden elinten julkisten tehtävien hoitamiseksi; |
| --- | --- |

2)

'uudelleenkäytöllä' sitä, että luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt käyttävät julkisen sektorin elinten hallussa oleva dataa kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin, jotka poikkeavat alkuperäisestä julkisesta tehtävästä, jota varten kyseessä oleva data tuotettiin, lukuun ottamatta julkisen sektorin elinten välistä datan vaihtoa, jos se tapahtuu pelkästään näiden elinten julkisten tehtävien hoitamiseksi;

| 3) | 'henkilötiedoilla' asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 1 alakohdassa määriteltyjä henkilötietoja; |
| --- | --- |

3)

'henkilötiedoilla' asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 1 alakohdassa määriteltyjä henkilötietoja;

| 4) | 'muilla kuin henkilötiedoilla' muuta dataa kuin henkilötietoja; |
| --- | --- |

4)

'muilla kuin henkilötiedoilla' muuta dataa kuin henkilötietoja;

| 5) | 'suostumuksella' asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 11 alakohdassa määriteltyä suostumusta; |
| --- | --- |

5)

'suostumuksella' asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 11 alakohdassa määriteltyä suostumusta;

| 6) | 'luvalla' datan käyttäjille annettavaa oikeutta käsitellä muita kuin henkilötietoja; |
| --- | --- |

6)

'luvalla' datan käyttäjille annettavaa oikeutta käsitellä muita kuin henkilötietoja;

| 7) | 'rekisteröidyllä' asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 1 alakohdassa tarkoitettua rekisteröityä; |
| --- | --- |

7)

'rekisteröidyllä' asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 1 alakohdassa tarkoitettua rekisteröityä;

| 8) | 'datan haltijalla' oikeushenkilöä, mukaan lukien julkishallinnon elintä ja kansainvälistä järjestöä tai luonnollista henkilöä, joka ei ole kyseisten tietojen suhteen rekisteröity, jolla on sovellettavan unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti oikeus myöntää pääsy tiettyihin henkilötietoihin tai muihin kuin henkilötietoihin tai jakaa niitä; |
| --- | --- |

8)

'datan haltijalla' oikeushenkilöä, mukaan lukien julkishallinnon elintä ja kansainvälistä järjestöä tai luonnollista henkilöä, joka ei ole kyseisten tietojen suhteen rekisteröity, jolla on sovellettavan unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti oikeus myöntää pääsy tiettyihin henkilötietoihin tai muihin kuin henkilötietoihin tai jakaa niitä;

| 9) | 'datan käyttäjällä' luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolla on laillinen pääsy tiettyihin henkilötietoihin tai muihin kuin henkilötietoihin ja jolla on oikeus käyttää tällaista dataa kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin, mukaan lukien asetuksen (EU) 2016/679 mukainen oikeus, kun on kyse henkilötiedoista; |
| --- | --- |

9)

'datan käyttäjällä' luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolla on laillinen pääsy tiettyihin henkilötietoihin tai muihin kuin henkilötietoihin ja jolla on oikeus käyttää tällaista dataa kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin, mukaan lukien asetuksen (EU) 2016/679 mukainen oikeus, kun on kyse henkilötiedoista;

| 10) | 'datan jakamisella' sitä, että rekisteröity tai datan haltija toimittaa datan käyttäjälle dataa käytettäväksi yhteisesti tai yksittäin vapaaehtoisten sopimusten taikka unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön perusteella joko suoraan tai välittäjän välityksellä, esimerkiksi avoimen tai kaupallisen lisenssin perusteella maksutta tai vastiketta vastaan; |
| --- | --- |

10)

'datan jakamisella' sitä, että rekisteröity tai datan haltija toimittaa datan käyttäjälle dataa käytettäväksi yhteisesti tai yksittäin vapaaehtoisten sopimusten taikka unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön perusteella joko suoraan tai välittäjän välityksellä, esimerkiksi avoimen tai kaupallisen lisenssin perusteella maksutta tai vastiketta vastaan;

| 11) | 'datan välityspalvelulla' palvelua, jonka tarkoituksena on luoda kaupallisia suhteita datan jakamista varten yhtäältä määrältään ennalta määrittämättömien rekisteröityjen ja datan haltijoiden ja toisaalta datan käyttäjien välillä teknisin, oikeudellisin tai muin keinoin, mukaan lukien rekisteröityjen oikeuksien käyttäminen henkilötietojen osalta, lukuun ottamatta vähintään seuraavia:






  a) | palvelut, joilla saadaan dataa datan haltijoilta ja joilla yhdistellään, rikastetaan tai muunnetaan dataa tarkoituksena tuottaa siihen merkittävää lisäarvoa, ja lisensoidaan tuloksena olevan datan käyttö datan käyttäjille luomatta kaupallista suhdetta datan haltijoiden ja datan käyttäjien välille; |
| --- | --- | --- |

11)

'datan välityspalvelulla' palvelua, jonka tarkoituksena on luoda kaupallisia suhteita datan jakamista varten yhtäältä määrältään ennalta määrittämättömien rekisteröityjen ja datan haltijoiden ja toisaalta datan käyttäjien välillä teknisin, oikeudellisin tai muin keinoin, mukaan lukien rekisteröityjen oikeuksien käyttäminen henkilötietojen osalta, lukuun ottamatta vähintään seuraavia:

a)

palvelut, joilla saadaan dataa datan haltijoilta ja joilla yhdistellään, rikastetaan tai muunnetaan dataa tarkoituksena tuottaa siihen merkittävää lisäarvoa, ja lisensoidaan tuloksena olevan datan käyttö datan käyttäjille luomatta kaupallista suhdetta datan haltijoiden ja datan käyttäjien välille;

| b) | palvelut, joilla pääasiassa välitetään tekijänoikeudella suojattua sisältöä; |
| --- | --- |

b)

palvelut, joilla pääasiassa välitetään tekijänoikeudella suojattua sisältöä;

| c) | palvelut, joita käyttää yksinomaan yksi datan haltija mahdollistaakseen hallussaan olevan datan käytön tai joita käyttää usea oikeushenkilö suljetussa ryhmässä, mukaan lukien toimittaja- tai asiakassuhteet taikka sopimusperusteinen yhteistyö, erityisesti sellainen toiminta, jonka päätavoitteena on varmistaa esineiden internetiin liitettyjen esineiden ja laitteiden toiminnot; |
| --- | --- |

c)

palvelut, joita käyttää yksinomaan yksi datan haltija mahdollistaakseen hallussaan olevan datan käytön tai joita käyttää usea oikeushenkilö suljetussa ryhmässä, mukaan lukien toimittaja- tai asiakassuhteet taikka sopimusperusteinen yhteistyö, erityisesti sellainen toiminta, jonka päätavoitteena on varmistaa esineiden internetiin liitettyjen esineiden ja laitteiden toiminnot;

| d) | datan välityspalvelut, joita julkisen sektorin elimet tarjoavat ja joilla ei pyritä luomaan kaupallisia suhteita; |
| --- | --- |

d)

datan välityspalvelut, joita julkisen sektorin elimet tarjoavat ja joilla ei pyritä luomaan kaupallisia suhteita;

| 12) | 'käsittelyllä' asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä käsittelyä henkilötietojen osalta tai asetuksen (EU) 2018/1807 3 artiklan 2 alakohdan osalta muiden kuin henkilötietojen osalta; |
| --- | --- |

12)

'käsittelyllä' asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä käsittelyä henkilötietojen osalta tai asetuksen (EU) 2018/1807 3 artiklan 2 alakohdan osalta muiden kuin henkilötietojen osalta;

| 13) | 'pääsyllä' datan käyttöä erityisten teknisten, oikeudellisten tai organisatoristen vaatimusten mukaisesti ilman, että tämä välttämättä tarkoittaisi datan välittämistä tai lataamista; |
| --- | --- |

13)

'pääsyllä' datan käyttöä erityisten teknisten, oikeudellisten tai organisatoristen vaatimusten mukaisesti ilman, että tämä välttämättä tarkoittaisi datan välittämistä tai lataamista;

| 14) | oikeushenkilön 'päätoimipaikalla' sen keskushallinnon sijaintipaikkaa unionissa; |
| --- | --- |

14)

oikeushenkilön 'päätoimipaikalla' sen keskushallinnon sijaintipaikkaa unionissa;

| 15) | 'dataosuuskuntien palveluilla' datan välityspalveluja, joita tarjoaa sellaisten rekisteröityjen, yhden henkilön yritysten tai pk-yritysten muodostama organisaatio, jotka ovat kyseisen organisaation jäseniä; tämän organisaation päätavoitteina on antaa jäsenilleen tukea niiden tiettyä dataa koskevien oikeuksien käytössä, mukaan lukien tietoon perustuvien valintojen tekeminen ennen suostumuksen antamista datan käsittelyyn, näkemysten vaihtaminen datan käsittelyn tarkoituksista ja edellytyksistä, jotka parhaiten edustaisivat sen jäsenten etuja niitä koskevan datan osalta, sekä neuvotella datan käsittelyn ehdoista organisaation jäsenten puolesta ennen luvan antamista muiden kuin henkilötietojen käsittelyyn tai ennen suostumuksen antamista henkilötietojen käsittelyyn; |
| --- | --- |

15)

'dataosuuskuntien palveluilla' datan välityspalveluja, joita tarjoaa sellaisten rekisteröityjen, yhden henkilön yritysten tai pk-yritysten muodostama organisaatio, jotka ovat kyseisen organisaation jäseniä; tämän organisaation päätavoitteina on antaa jäsenilleen tukea niiden tiettyä dataa koskevien oikeuksien käytössä, mukaan lukien tietoon perustuvien valintojen tekeminen ennen suostumuksen antamista datan käsittelyyn, näkemysten vaihtaminen datan käsittelyn tarkoituksista ja edellytyksistä, jotka parhaiten edustaisivat sen jäsenten etuja niitä koskevan datan osalta, sekä neuvotella datan käsittelyn ehdoista organisaation jäsenten puolesta ennen luvan antamista muiden kuin henkilötietojen käsittelyyn tai ennen suostumuksen antamista henkilötietojen käsittelyyn;

| 16) | 'data-altruismilla' sellaista datan jakamista, joka perustuu rekisteröidyn pyyteettömästi antamaan suostumukseen käsitellä itseään koskevia henkilötietoja, tai muiden datan haltijoiden lupaa sallia muiden kuin henkilötietojensa käyttö pyrkimättä saamaan tai saamatta palkkiota, joka ylittää kyseisen datan saataville asettamisesta aiheutuviin kustannuksiin liittyvän korvauksen, tarvittaessa kansallisessa lainsäädännössä säädettyihin yleisen edun mukaisiin tarkoituksiin, kuten terveydenhuollon, ilmastonmuutoksen torjunnan, liikkuvuuden parantamisen, virallisten tilastojen kehittämisen, tuottamisen ja jakelun helpottamisen, julkisten palvelujen tarjonnan kehittämisen ja julkisen päätöksenteon tarkoituksiin tai yleisen edun mukaisiin tieteellisiin tutkimustarkoituksiin; |
| --- | --- |

16)

'data-altruismilla' sellaista datan jakamista, joka perustuu rekisteröidyn pyyteettömästi antamaan suostumukseen käsitellä itseään koskevia henkilötietoja, tai muiden datan haltijoiden lupaa sallia muiden kuin henkilötietojensa käyttö pyrkimättä saamaan tai saamatta palkkiota, joka ylittää kyseisen datan saataville asettamisesta aiheutuviin kustannuksiin liittyvän korvauksen, tarvittaessa kansallisessa lainsäädännössä säädettyihin yleisen edun mukaisiin tarkoituksiin, kuten terveydenhuollon, ilmastonmuutoksen torjunnan, liikkuvuuden parantamisen, virallisten tilastojen kehittämisen, tuottamisen ja jakelun helpottamisen, julkisten palvelujen tarjonnan kehittämisen ja julkisen päätöksenteon tarkoituksiin tai yleisen edun mukaisiin tieteellisiin tutkimustarkoituksiin;

| 17) | 'julkisen sektorin elimellä' valtion viranomaisia, alue- tai paikallisviranomaisia, julkisoikeudellisia laitoksia tai yhden tai useamman tällaisen viranomaisen tai julkisoikeudellisen laitoksen muodostamia yhteenliittymiä; |
| --- | --- |

17)

'julkisen sektorin elimellä' valtion viranomaisia, alue- tai paikallisviranomaisia, julkisoikeudellisia laitoksia tai yhden tai useamman tällaisen viranomaisen tai julkisoikeudellisen laitoksen muodostamia yhteenliittymiä;

| 18) | 'julkisoikeudellisilla laitoksilla' laitoksia, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a) | ne on nimenomaisesti perustettu tyydyttämään yleisen edun mukaisia tarpeita, eikä niillä ole teollista tai kaupallista luonnetta; |
| --- | --- | --- |

18)

'julkisoikeudellisilla laitoksilla' laitoksia, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a)

ne on nimenomaisesti perustettu tyydyttämään yleisen edun mukaisia tarpeita, eikä niillä ole teollista tai kaupallista luonnetta;

| b) | ne ovat oikeushenkilöitä; |
| --- | --- |

b)

ne ovat oikeushenkilöitä;

| c) | niitä rahoittavat pääosin valtion viranomaiset, alue- tai paikallisviranomaiset tai muut julkisoikeudelliset laitokset, niiden johto on näiden viranomaisten tai laitosten valvonnan alainen, tai valtion viranomaiset, alue- tai paikallisviranomaiset tai muut julkisoikeudelliset laitokset nimittävät yli puolet niiden hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä; |
| --- | --- |

c)

niitä rahoittavat pääosin valtion viranomaiset, alue- tai paikallisviranomaiset tai muut julkisoikeudelliset laitokset, niiden johto on näiden viranomaisten tai laitosten valvonnan alainen, tai valtion viranomaiset, alue- tai paikallisviranomaiset tai muut julkisoikeudelliset laitokset nimittävät yli puolet niiden hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä;

| 19) | 'julkisella yrityksellä' kaikkia yrityksiä, joiden suhteen julkisen sektorin elimet käyttävät suoraan tai välillisesti määräysvaltaa omistuksen, rahoitukseen osallistumisen tai yritykseen sovellettavien sääntöjen perusteella; tämän määritelmän soveltamiseksi julkisen sektorin elimillä oletetaan olevan määräysvaltaa missä tahansa seuraavista tapauksista, joissa nämä elimet joko suoraan tai välillisesti:






  a) | omistavat enemmistön kyseisen yrityksen merkitystä pääomasta; |
| --- | --- | --- |

19)

'julkisella yrityksellä' kaikkia yrityksiä, joiden suhteen julkisen sektorin elimet käyttävät suoraan tai välillisesti määräysvaltaa omistuksen, rahoitukseen osallistumisen tai yritykseen sovellettavien sääntöjen perusteella; tämän määritelmän soveltamiseksi julkisen sektorin elimillä oletetaan olevan määräysvaltaa missä tahansa seuraavista tapauksista, joissa nämä elimet joko suoraan tai välillisesti:

a)

omistavat enemmistön kyseisen yrityksen merkitystä pääomasta;

| b) | hallitsevat enemmistöä yrityksen osakkeisiin perustuvista äänioikeuksista; |
| --- | --- |

b)

hallitsevat enemmistöä yrityksen osakkeisiin perustuvista äänioikeuksista;

| c) | voivat nimittää yli puolet yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä; |
| --- | --- |

c)

voivat nimittää yli puolet yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä;

| 20) | 'turvatulla käsittely-ympäristöllä' fyysistä tai virtuaalista ympäristöä ja organisatorisia keinoja, joilla varmistetaan unionin oikeuden, kuten asetuksen (EU) 2016/679 vaatimusten noudattaminen, erityisesti rekisteröityjen oikeudet, teollis- ja tekijänoikeudet sekä kaupallinen ja tilastollinen luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti sekä siten, että turvatun käsittely-ympäristön ylläpitäjä voi määrittää ja valvoa kaikkia datankäsittelytoimia, mukaan lukien muun muassa datan näyttäminen, tallentaminen, lataaminen ja vienti sekä johdettujen tietojen laskeminen laskennallisten algoritmien avulla; |
| --- | --- |

20)

'turvatulla käsittely-ympäristöllä' fyysistä tai virtuaalista ympäristöä ja organisatorisia keinoja, joilla varmistetaan unionin oikeuden, kuten asetuksen (EU) 2016/679 vaatimusten noudattaminen, erityisesti rekisteröityjen oikeudet, teollis- ja tekijänoikeudet sekä kaupallinen ja tilastollinen luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti sekä siten, että turvatun käsittely-ympäristön ylläpitäjä voi määrittää ja valvoa kaikkia datankäsittelytoimia, mukaan lukien muun muassa datan näyttäminen, tallentaminen, lataaminen ja vienti sekä johdettujen tietojen laskeminen laskennallisten algoritmien avulla;

| 21) | 'laillisella edustajalla' unioniin sijoittautunutta luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka on nimenomaisesti nimetty toimimaan sellaisen datan välityspalvelun tarjoajan tai luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden data-altruismin perusteella saataville asettamaa dataa yleisen edun mukaisiin tarkoituksiin keräävän yhteisön puolesta, joka ei ole sijoittautunut unioniin ja johon voivat ottaa yhteyttä datan välityspalveluja suhteen toimivaltaiset viranomaiset ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaiset viranomaiset datan välityspalvelun tarjoajan tai yhteisön lisäksi tai sijasta tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden osalta, myös käynnistääkseen täytäntöönpanomenettelyn sellaista datan välityspalvelujen tarjoajaa vastaan, joka ei noudata velvoitteita, tai sellaista yhteisöä vastaan, joka ei ole sijoittautunut unioniin. |
| --- | --- |

21)

'laillisella edustajalla' unioniin sijoittautunutta luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka on nimenomaisesti nimetty toimimaan sellaisen datan välityspalvelun tarjoajan tai luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden data-altruismin perusteella saataville asettamaa dataa yleisen edun mukaisiin tarkoituksiin keräävän yhteisön puolesta, joka ei ole sijoittautunut unioniin ja johon voivat ottaa yhteyttä datan välityspalveluja suhteen toimivaltaiset viranomaiset ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaiset viranomaiset datan välityspalvelun tarjoajan tai yhteisön lisäksi tai sijasta tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden osalta, myös käynnistääkseen täytäntöönpanomenettelyn sellaista datan välityspalvelujen tarjoajaa vastaan, joka ei noudata velvoitteita, tai sellaista yhteisöä vastaan, joka ei ole sijoittautunut unioniin.

II LUKU

Julkisen sektorin hallussa olevien tiettyjen suojatun datan luokkien uudelleenkäyttö

3 artikla

Datan luokat

1.   Tätä lukua sovelletaan julkisen sektorin elinten hallussa olevaan dataan, joka on suojattu seuraavilla perusteilla:

| a) | kaupallinen luottamuksellisuus, mukaan lukien yritys-, ammatti- ja yhtiösalaisuus; |
| --- | --- |

a)

kaupallinen luottamuksellisuus, mukaan lukien yritys-, ammatti- ja yhtiösalaisuus;

| b) | tilastollinen luottamuksellisuus; |
| --- | --- |

b)

tilastollinen luottamuksellisuus;

| c) | kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksien suoja; taikka |
| --- | --- |

c)

kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksien suoja; taikka

| d) | henkilötietojen suoja sikäli kuin kyseiset tiedot eivät kuulu direktiivin (EU) 2019/1024 soveltamisalaan. |
| --- | --- |

d)

henkilötietojen suoja sikäli kuin kyseiset tiedot eivät kuulu direktiivin (EU) 2019/1024 soveltamisalaan.

2.   Tätä lukua ei sovelleta seuraaviin:

| a) | julkisten yritysten hallussa oleva data; |
| --- | --- |

a)

julkisten yritysten hallussa oleva data;

| b) | data, jota julkisen yleisradiotoiminnan harjoittajat, niiden tytäryhteisöt ja muut elimet ja näiden tytäryhteisöt tarvitsevat julkisesta yleisradiotoiminnasta muodostuvan tehtävänsä suorittamiseen ja joka on niiden hallussa; |
| --- | --- |

b)

data, jota julkisen yleisradiotoiminnan harjoittajat, niiden tytäryhteisöt ja muut elimet ja näiden tytäryhteisöt tarvitsevat julkisesta yleisradiotoiminnasta muodostuvan tehtävänsä suorittamiseen ja joka on niiden hallussa;

| c) | kulttuuri- ja oppilaitosten hallussa oleva data; |
| --- | --- |

c)

kulttuuri- ja oppilaitosten hallussa oleva data;

| d) | julkisen sektorin elinten hallussa oleva data, joka on suojattu yleiseen turvallisuuteen, puolustukseen tai kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä syistä; taikka |
| --- | --- |

d)

julkisen sektorin elinten hallussa oleva data, joka on suojattu yleiseen turvallisuuteen, puolustukseen tai kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä syistä; taikka

| e) | data, jonka antaminen saataville ei kuulu kyseisen julkisen sektorin elimen julkiseen tehtävään, joka määritellään kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä tai muissa sitovissa säännöissä tai, jos tällaisia sääntöjä ei ole, asianomaisen jäsenvaltion yleisen hallintokäytännön mukaisesti, edellyttäen, että julkiset tehtävät ovat avoimia ja niitä valvotaan. |
| --- | --- |

e)

data, jonka antaminen saataville ei kuulu kyseisen julkisen sektorin elimen julkiseen tehtävään, joka määritellään kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä tai muissa sitovissa säännöissä tai, jos tällaisia sääntöjä ei ole, asianomaisen jäsenvaltion yleisen hallintokäytännön mukaisesti, edellyttäen, että julkiset tehtävät ovat avoimia ja niitä valvotaan.

3.   Tämän luvun soveltaminen ei rajoita

| a) | unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön ja sellaisten kansainvälisten sopimusten soveltamista, joiden osapuolia unioni tai jäsenvaltiot ovat ja jotka koskevat 1 kohdassa tarkoitettua datan luokkien suojaamista; ja |
| --- | --- |

a)

unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön ja sellaisten kansainvälisten sopimusten soveltamista, joiden osapuolia unioni tai jäsenvaltiot ovat ja jotka koskevat 1 kohdassa tarkoitettua datan luokkien suojaamista; ja

| b) | asiakirjoihin pääsyä koskevan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön soveltamista. |
| --- | --- |

b)

asiakirjoihin pääsyä koskevan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön soveltamista.

4 artikla

Yksinoikeusjärjestelyjen kieltäminen

1.   Kielletään julkisen sektorin elinten hallussa olevan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja datan luokkia sisältävän datan uudelleenkäyttöä koskevat sopimukset ja muut menettelytavat, joilla myönnetään yksinoikeuksia tai joiden tarkoituksena tai seurauksena on myöntää tällaisia yksinoikeuksia tai rajoittaa muiden yhteisöjen kuin tällaisten sopimusten tai muiden järjestelyjen osapuolten mahdollisuuksia saada dataa uudelleenkäytettäväksi.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitettu tietojen uudelleenkäyttöä koskeva yksinoikeus voidaan myöntää, jos se on tarpeen yleisen edun mukaisen palvelun tai tuotteen tarjoamiseksi, joka ei muutoin olisi mahdollista.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu yksinoikeus on myönnettävä hallinnollisella toimenpiteellä tai sopimusjärjestelyllä sovellettavan unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti sekä avoimuuden, yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita noudattaen.

4.   Tietojen uudelleenkäyttöä koskeva yksinoikeus saa kestää enintään 12 kuukautta. Jos yksinoikeus myönnetään sopimusjärjestelyllä, sopimuksen keston on vastattava yksinoikeuden voimassaoloaikaa.

5.   Edellä olevan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisen yksinoikeuden myöntämisen ja perusteltujen syiden, joiden vuoksi tällaisen oikeuden myöntäminen on tarpeen, on oltava avoimia ja julkisesti saatavilla verkossa tarvittaessa julkisia hankintoja koskevan asiaan kuuluvan unionin oikeuden mukaisessa muodossa.

6.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kiellon kattamat sopimukset tai muut menettelytavat, jotka eivät täytä 2 ja 3 kohdassa säädettyjä edellytyksiä ja jotka on tehty ennen 23 päivää kesäkuuta 2022, on päätettävä sovellettavan sopimuksen päättyessä ja joka tapauksessa viimeistään 24 päivänä joulukuuta 2024.

5 artikla

Uudelleenkäytön ehdot

1.   Julkisen sektorin elinten, joilla on kansallisen lainsäädännön nojalla toimivalta myöntää tai evätä pääsy yhteen tai useampaan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun datan luokkaan uudelleenkäyttöä varten, on asetettava julkisesti saataville tällaisen uudelleenkäytön sallimista koskevat ehdot ja menettely, jota sovelletaan pyydettäessä uudelleenkäyttöä 8 artiklassa tarkoitetun keskitetyn tietopisteen kautta. Niiden myöntäessä tai evätessä pääsyn uudelleenkäyttöä varten niitä voivat avustaa 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut toimivaltaiset elimet.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkisen sektorin elimillä on tämän artiklan mukaiset tarvittavat resurssit.

2.   Uudelleenkäyttöä koskevien ehtojen on oltava syrjimättömiä, avoimia, oikeasuhteisia ja objektiivisesti perusteltuja, ottaen huomioon datan luokat ja uudelleenkäytön tarkoitukset sekä sen datan luonne, jonka uudelleenkäyttö on sallittua. Kyseisiä ehtoja ei saa käyttää kilpailun rajoittamiseen.

3.   Julkisen sektorin elinten on unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti varmistettava, että datan suojattu luonne säilytetään. Ne voivat edellyttää seuraavien vaatimusten täyttämistä:

| a) | datan uudelleenkäyttöön annetaan lupa ainoastaan, jos julkisen sektorin elin tai toimivaltainen elin on uudelleenkäyttöä koskevan pyynnön jälkeen varmistanut, että data on:






  i) | henkilötietojen osalta anonymisoitu; ja |
| --- | --- | --- |

a)

datan uudelleenkäyttöön annetaan lupa ainoastaan, jos julkisen sektorin elin tai toimivaltainen elin on uudelleenkäyttöä koskevan pyynnön jälkeen varmistanut, että data on:

i)

henkilötietojen osalta anonymisoitu; ja

| ii) | muutettu, koottu yhteen tai käsitelty millä tahansa muulla suojamenetelmällä, kun on kyse kaupallisesti luottamuksellisista tiedoista, liikesalaisuudet tai teollis- ja tekijänoikeuksilla suojattu sisältö mukaan luettuina; |
| --- | --- |

ii)

muutettu, koottu yhteen tai käsitelty millä tahansa muulla suojamenetelmällä, kun on kyse kaupallisesti luottamuksellisista tiedoista, liikesalaisuudet tai teollis- ja tekijänoikeuksilla suojattu sisältö mukaan luettuina;

| b) | dataan voidaan päästä ja sitä voidaan uudelleenkäyttää etäyhteyden välityksellä julkisen sektorin elimen tarjoamassa tai valvomassa turvatussa käsittely-ympäristössä; |
| --- | --- |

b)

dataan voidaan päästä ja sitä voidaan uudelleenkäyttää etäyhteyden välityksellä julkisen sektorin elimen tarjoamassa tai valvomassa turvatussa käsittely-ympäristössä;

| c) | dataa voidaan käyttää ja uudelleenkäyttää korkeiden turvallisuusvaatimusten mukaisesti fyysisissä tiloissa, joissa turvattu käsittely-ympäristö sijaitsee, jos etäpääsyä ei voida sallia vaarantamatta kolmansien osapuolten oikeuksia ja etuja. |
| --- | --- |

c)

dataa voidaan käyttää ja uudelleenkäyttää korkeiden turvallisuusvaatimusten mukaisesti fyysisissä tiloissa, joissa turvattu käsittely-ympäristö sijaitsee, jos etäpääsyä ei voida sallia vaarantamatta kolmansien osapuolten oikeuksia ja etuja.

4.   Kun uudelleenkäyttö on sallittu 3 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti, julkisen sektorin elinten on vahvistettava edellytykset, joilla säilytetään käytetyn turvallisen käsittely-ympäristön teknisten järjestelmien toiminnan eheys. Julkisen sektorin elimen on varattava itselleen oikeus tarkistaa uudelleenkäyttäjän suorittamassa datankäsittelyssä käytettävät prosessi ja keinot sekä käsittelyn mahdolliset tulokset datan eheyden säilyttämiseksi ja varattava itselleen oikeus kieltää sellaisten tulosten käyttö, jotka sisältävät kolmansien osapuolten oikeudet ja edut vaarantavia tietoja. Päätöksen, jolla kielletään tulosten uudelleenkäyttö, on oltava uudelleenkäyttäjän kannalta ymmärrettävä ja läpinäkyvä.

5.   Jollei kansallisessa lainsäädännössä säädetä erityisistä suojatoimista, jotka koskevat 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun datan uudelleenkäyttöön liittyviä sovellettavia luottamuksellisuusvelvoitteita, julkisen sektorin elimen on asetettava tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti toimitetun datan uudelleenkäytön ehdoksi se, että uudelleenkäyttäjä noudattaa salassapitovelvollisuutta, joka kieltää sellaisten tietojen luovuttamisen, jotka vaarantavat kolmansien osapuolten oikeudet ja edut, ja jotka uudelleenkäyttäjä on mahdollisesti saanut haltuunsa käyttöön otetuista suojatoimista huolimatta.. Uudelleenkäyttäjiä kielletään tunnistamasta uudelleen rekisteröityjä, joihin tiedot liittyvät, ja niiden on toteutettava teknisiä ja operatiivisia toimenpiteitä estääkseen uudelleentunnistamisen ja ilmoittaakseen julkisen sektorin elimelle kaikista tietoturvaloukkauksista, jotka johtavat asianomaisten rekisteröityjen uudelleentunnistamiseen. Uudelleenkäyttäjän on ilmoitettava, muun kuin henkilötietoja sisältävän datan luvattomasta uudelleenkäytöstä viivytyksettä, tarvittaessa julkisen sektorin elimen avustuksella, niille oikeushenkilöille, joiden oikeuksiin ja etuihin uudelleenkäyttö saattaa vaikuttaa.

6.   Jos datan uudelleenkäyttöä ei voida sallia tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyjen velvoitteiden mukaisesti eikä datan välittämiselle ole asetuksen (EU) 2016/679 nojalla oikeusperustaa, julkisen sektorin elimen on parhaansa mukaan ja s unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti annettava apua mahdollisille uudelleenkäyttäjille suostumuksen hakemisessa rekisteröidyiltä tai luvan hakemisessa datan haltijoilta, joiden oikeuksiin ja etuihin uudelleenkäyttö voi vaikuttaa, jos se on mahdollista ilman julkisen sektorin elimelle aiheutuvaa kohtuutonta rasitusta. Antaessaan tällaista apua julkisen sektorin elintä voivat avustaa 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut toimivaltaiset elimet.

7.   Datan uudelleenkäyttö on sallittua ainoastaan teollis- ja tekijänoikeuksia noudattaen. Julkisen sektorin elimet eivät saa käyttää direktiivin 96/9/EY 7 artiklan 1 kohdassa säädettyä tietokannan tekijän oikeutta estääkseen datan uudelleenkäytön tai rajoittaakseen sitä yli tässä asetuksessa asetettujen rajojen.

8.   Jos pyydettyjä tietoja pidetään kaupallista tai tilastollista luottamuksellisuutta koskevan unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti luottamuksellisina, julkisen sektorin elinten on varmistettava, että luottamuksellista dataa ei paljasteta uudelleenkäytön sallimisen seurauksena, ellei uudelleenkäyttöä ole sallittu 6 kohdan mukaisesti.

9.   Jos uudelleenkäyttäjä aikoo siirtää 3 artiklan 1 kohdassa säädetyin perustein suojattuja muita kuin henkilötietoja kolmanteen maahan, sen on tällaisen datan uudelleenkäyttöä pyytäessään ilmoitettava julkisen sektorin elimelle aikomuksestaan siirtää tällaista dataa sekä tällaisen siirron tarkoituksesta. Jos kyseessä on tämän artiklan 6 kohdan mukainen uudelleenkäyttö, uudelleenkäyttäjän on tarvittaessa julkisen sektorin elimen avustuksella ilmoitettava tästä aikomuksestaan, tarkoituksesta ja asianmukaisista suojatoimista oikeushenkilölle, jonka oikeuksiin ja etuihin uudelleenkäyttö voi vaikuttaa. Julkisen sektorin elin ei saa sallia uudelleenkäyttöä, ellei oikeushenkilö anna lupaa siirtoon.

10.   Julkisen sektorin elimet saavat välittää luottamuksellisia, muita kuin henkilötietoja tai teollis- ja tekijänoikeuksilla suojattua dataa uudelleenkäyttäjälle, joka aikoo siirtää näitä tietoja muuhun kuin 12 kohdan mukaisesti nimettyyn kolmanteen maahan, ainoastaan, jos uudelleenkäyttäjä sitoutuu sopimusperusteisesti

| a) | noudattamaan 7 ja 8 kohdan mukaisesti asetettuja velvoitteita myös sen jälkeen, kun data on siirretty kolmanteen maahan; ja |
| --- | --- |

a)

noudattamaan 7 ja 8 kohdan mukaisesti asetettuja velvoitteita myös sen jälkeen, kun data on siirretty kolmanteen maahan; ja

| b) | hyväksymään, että tietoja siirtävän julkisen sektorin elimen jäsenvaltion tuomioistuimet ovat toimivaltaisia kaikissa riita-asioissa, jotka liittyvät 7 ja 8 kohdan noudattamiseen. |
| --- | --- |

b)

hyväksymään, että tietoja siirtävän julkisen sektorin elimen jäsenvaltion tuomioistuimet ovat toimivaltaisia kaikissa riita-asioissa, jotka liittyvät 7 ja 8 kohdan noudattamiseen.

11.   Julkisen sektorin elinten on tarvittaessa ja valmiuksiensa rajoissa annettava uudelleenkäyttäjille ohjausta ja tukea tämän artiklan 10 kohdassa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamisessa.

Komissio voi julkisen sektorin elinten ja uudelleenkäyttäjien tukemiseksi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan mallisopimuslausekkeet tämän artiklan 10 kohdassa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

12.   Jos asiasta on tehty huomattava määrä muiden kuin henkilötietojen uudelleenkäyttöä tietyissä kolmansissa maissa koskevia pyyntöjä eri puolilla unionia, komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa todetaan, että kolmannen maan oikeudelliset järjestelyt sekä valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelyt täyttävät seuraavat edellytykset:

| a) | niillä varmistetaan teollis- ja tekijänoikeuksien ja liikesalaisuuksien suoja tavalla, joka vastaa olennaisilta osiltaan unionin oikeuden tarjoamaa suojaa; |
| --- | --- |

a)

niillä varmistetaan teollis- ja tekijänoikeuksien ja liikesalaisuuksien suoja tavalla, joka vastaa olennaisilta osiltaan unionin oikeuden tarjoamaa suojaa;

| b) | niitä sovelletaan ja ne pannaan täytäntöön tosiasiallisesti; ja |
| --- | --- |

b)

niitä sovelletaan ja ne pannaan täytäntöön tosiasiallisesti; ja

| c) | niihin sisältyy tehokkaita oikeussuojakeinoja. |
| --- | --- |

c)

niihin sisältyy tehokkaita oikeussuojakeinoja.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

13.   Erityisissä unionin säädöksissä voidaan katsoa tietyt julkisen sektorin elinten hallussa olevat muut kuin henkilötiedot erittäin arkaluonteisiksi tämän artiklan soveltamiseksi, jos niiden siirtäminen kolmansiin maihin voi vaarantaa yleiseen järjestykseen liittyviä tavoitteita, mukaan lukien turvallisuus ja kansanterveys, tai voi aiheuttaa anonymisoitujen muiden kuin henkilötietojen uudelleentunnistamisen riskin. Kun tällainen säädös hyväksytään, komissio antaa 32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla tällaisten tietojen siirtoihin kolmansiin maihin sovellettavat erityisedellytykset.

Näiden erityisedellytysten on perustuttava erityisessä unionin säädöksessä yksilöityjen muiden kuin henkilötietojen luokkien luonteeseen ja perusteisiin, joilla ne voidaan katsoa erittäin arkaluonteisiksi, ottaen huomioon anonymisoitujen muiden kuin henkilötietojen uudelleentunnistamisen riskin. Niiden on oltava syrjimättömiä ja rajoituttava siihen, mikä on tarpeen kyseisessä säädöksessä yksilöityjen unionin yleiseen järjestykseen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi esimerkiksi turvallisuuden ja kansanterveyden osalta, unionin kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti.

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa erityisissä unionin säädöksissä niin edellytetään, tällaiset erityisedellytykset voivat sisältää siirtoon tai sen teknisiin järjestelyihin sovellettavia ehtoja tai rajoituksia, jotka koskevat datan uudelleenkäyttöä kolmansissa maissa tai henkilöryhmiä, joilla on oikeus siirtää tällaista dataa kolmansiin maihin, taikka poikkeustapauksissa rajoituksia, jotka koskevat datan siirtoa kolmansiin maihin.

14.   Luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jolle on myönnetty oikeus käyttää uudelleen muita kuin henkilötietoja, saa siirtää dataa ainoastaan niihin kolmansiin maihin, joiden osalta 10, 12 ja 13 kohdan vaatimukset täyttyvät.

6 artikla

Maksut

1.   Julkisen sektorin elimet, jotka sallivat 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen datan luokkien uudelleenkäytön, voivat veloittaa maksuja tällaisen datan uudelleenkäytön sallimisesta.

2.   Edellä 1 kohdan nojalla veloitettavien maksujen on oltava avoimia, syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja objektiivisesti perusteltuja, eikä niillä saa rajoittaa kilpailua.

3.   Julkisen sektorin elinten on varmistettava, että mahdolliset maksut voi maksaa myös sähköisesti yleisesti käytettävissä olevien valtioiden rajat ylittävien maksupalvelujen kautta ilman maksupalvelun tarjoajan sijoittautumispaikkaan, maksuvälineen myöntämispaikkaan tai maksutilin sijaintiin unionissa perustuvaa syrjintää.

4.   Jos julkisen sektorin elimet perivät maksuja, niiden on toteutettava toimenpiteitä, joilla kannustetaan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen datan luokkien uudelleenkäyttöä muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin, kuten tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, sekä pk-yritysten ja startup-yritysten toteuttamaa uudelleenkäyttöä valtiontukisääntöjen mukaisesti. Julkisen sektorin elimet voivat tässä yhteydessä myös asettaa datan saataville alennettuun hintaan tai maksutta, erityisesti pk-yrityksille ja startup-yrityksille, kansalaisyhteiskunnan toimijoille ja oppilaitoksille. Tätä varten julkisen sektorin elimet voivat laatia luettelon uudelleenkäyttäjien ryhmistä, joiden saataville tietoja uudelleenkäytöstä annetaan alennettuun hintaan tai maksutta. Luettelo ja sen laatimisessa käytetyt perusteet on julkistettava.

5.   Maksujen on perustuttava kustannuksiin, joita aiheutuu 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen datan luokkien uudelleenkäyttöä koskevien pyyntöjen käsittelystä ja rajoituttava välttämättömiin kustannuksiin, jotka muodostuvat

| a) | datan jäljentämisestä, saataville asettamisesta ja jakelusta; |
| --- | --- |

a)

datan jäljentämisestä, saataville asettamisesta ja jakelusta;

| b) | oikeuksien selvittämisestä; |
| --- | --- |

b)

oikeuksien selvittämisestä;

| c) | anonymisoinnista tai muusta henkilötietojen ja kaupallisesti luottamuksellisten tietojen valmistelusta 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

anonymisoinnista tai muusta henkilötietojen ja kaupallisesti luottamuksellisten tietojen valmistelusta 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| d) | turvallisen käsittely-ympäristön ylläpitämisestä; |
| --- | --- |

d)

turvallisen käsittely-ympäristön ylläpitämisestä;

| e) | tämän luvun mukaisen uudelleenkäytön sallimista koskevan oikeuden hankkimisesta julkisen sektorin ulkopuolisilta kolmansilta osapuolilta; ja |
| --- | --- |

e)

tämän luvun mukaisen uudelleenkäytön sallimista koskevan oikeuden hankkimisesta julkisen sektorin ulkopuolisilta kolmansilta osapuolilta; ja

| f) | uudelleenkäyttäjien tukemisesta näiden hakiessa suostumusta rekisteröidyiltä ja lupaa datan haltijoilta, joiden oikeuksiin ja etuihin tällainen uudelleenkäyttö voi vaikuttaa. |
| --- | --- |

f)

uudelleenkäyttäjien tukemisesta näiden hakiessa suostumusta rekisteröidyiltä ja lupaa datan haltijoilta, joiden oikeuksiin ja etuihin tällainen uudelleenkäyttö voi vaikuttaa.

6.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava maksujen laskentaperusteet ja -menetelmä ja julkaistava ne. Julkisen sektorin elimen on julkaistava kuvaus kustannusten pääluokista ja kustannusten jakamisessa käytetyistä säännöistä.

7 artikla

Toimivaltaiset elimet

1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä tässä artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamiseen yksi tai useampi toimivaltainen elin, joka voi olla toimivaltainen tietyn alan osalta, tukemaan julkisen sektorin elimiä niiden hoitaessa tehtävää, joka koskee pääsyn myöntämistä tai kieltämistä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin datan luokkiin uudelleenkäyttöä varten. Jäsenvaltiot voivat joko perustaa yhden tai useamman uuden toimivaltaisen elimen tai käyttää olemassa olevia julkisen sektorin elimiä tai julkisen sektorin elinten sisäisiä palveluja, jotka täyttävät tässä asetuksessa säädetyt edellytykset.

2.   Toimivaltaisille elimille voidaan myös antaa unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön, jossa säädetään dataan pääsyn myöntämisestä, nojalla oikeus myöntää pääsy 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin datan luokkiin uudelleenkäyttöä varten. Jos ne tehtäviään suorittaessaan myöntävät tai epäävät dataan pääsyn uudelleenkäyttöä varten, niihin sovelletaan 4, 5, 6 ja 9 artiklaa.

3.   Toimivaltaisilla elimillä on oltava riittävät oikeudelliset, taloudelliset, tekniset ja henkilöresurssit niille annettujen tehtävien suorittamiseksi, myös tarvittava tekninen tietämys, jotta ne voivat noudattaa asiaankuuluvaa unionin oikeutta tai kansallista lainsäädäntöä, joka koskee 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin datan luokkiin pääsyn järjestelyjä.

4.   Edellä 1 kohdassa säädettyyn tukeen on sisällyttävä tarvittaessa

| a) | tekninen tuki, mikä tarkoittaa turvatun käsittely-ympäristön tarjoamista dataan pääsyyn uudelleenkäyttöä varten; |
| --- | --- |

a)

tekninen tuki, mikä tarkoittaa turvatun käsittely-ympäristön tarjoamista dataan pääsyyn uudelleenkäyttöä varten;

| b) | ohjaus ja tekninen tuki siitä, miten dataa voidaan parhaiten jäsentää ja tallentaa, jotta kyseinen data olisi helposti saatavilla; |
| --- | --- |

b)

ohjaus ja tekninen tuki siitä, miten dataa voidaan parhaiten jäsentää ja tallentaa, jotta kyseinen data olisi helposti saatavilla;

| c) | tekninen tuki datan pseudonymisoimiseksi ja sen varmistamiseksi, että datan käsittelyssä säilytetään tehokkaasti dataan, jonka uudelleenkäyttö on sallittua, sisältyvien tietojen yksityisyyden suoja, luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus mukaan lukien tekniikat henkilötietojen anonymisoimiseksi, yleistämiseksi, poistamiseksi ja satunnaistamiseksi, tai muut yksityisyyttä suojaavat uusimmat huipputason menetelmät ja kaupallisesti luottamuksellisten tietojen, mukaan lukien liikesalaisuudet tai teollis- ja tekijänoikeuksilla suojattu sisältö, poistaminen; |
| --- | --- |

c)

tekninen tuki datan pseudonymisoimiseksi ja sen varmistamiseksi, että datan käsittelyssä säilytetään tehokkaasti dataan, jonka uudelleenkäyttö on sallittua, sisältyvien tietojen yksityisyyden suoja, luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus mukaan lukien tekniikat henkilötietojen anonymisoimiseksi, yleistämiseksi, poistamiseksi ja satunnaistamiseksi, tai muut yksityisyyttä suojaavat uusimmat huipputason menetelmät ja kaupallisesti luottamuksellisten tietojen, mukaan lukien liikesalaisuudet tai teollis- ja tekijänoikeuksilla suojattu sisältö, poistaminen;

| d) | julkisen sektorin elinten avustaminen tarvittaessa niiden antaessa tukea uudelleenkäyttäjille, kun nämä pyytävät rekisteröityjen suostumusta tai datan haltijoiden lupaa uudelleenkäyttöä varten niiden erityisten päätösten mukaisesti, mukaan lukien päätökset oikeudenkäyttöalueesta tai -alueista, joilla datankäsittelyn on tarkoitus tapahtua, ja julkisen sektorin elinten avustaminen sellaisten teknisten mekanismien käyttöönotossa, jotka mahdollistavat suostumus- tai lupa pyyntöjen välittämisen uudelleenkäyttäjiltä, jos se on käytännössä mahdollista; |
| --- | --- |

d)

julkisen sektorin elinten avustaminen tarvittaessa niiden antaessa tukea uudelleenkäyttäjille, kun nämä pyytävät rekisteröityjen suostumusta tai datan haltijoiden lupaa uudelleenkäyttöä varten niiden erityisten päätösten mukaisesti, mukaan lukien päätökset oikeudenkäyttöalueesta tai -alueista, joilla datankäsittelyn on tarkoitus tapahtua, ja julkisen sektorin elinten avustaminen sellaisten teknisten mekanismien käyttöönotossa, jotka mahdollistavat suostumus- tai lupa pyyntöjen välittämisen uudelleenkäyttäjiltä, jos se on käytännössä mahdollista;

| e) | julkisen sektorin elinten avustaminen uudelleenkäyttäjän tekemien sopimusvelvoitteiden asianmukaisuuden arvioinnin suhteen 5 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

julkisen sektorin elinten avustaminen uudelleenkäyttäjän tekemien sopimusvelvoitteiden asianmukaisuuden arvioinnin suhteen 5 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

5.   Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle 1 kohdan mukaisesti nimetyt toimivaltaiset elimet viimeistään 24 päivänä syyskuuta 2023. Kunkin jäsenvaltion on myös ilmoitettava komissiolle kaikki näiden toimivaltaisten elinten tietoihin myöhemmin tehtävät muutokset.

8 artikla

Keskitetty tietopiste

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki 5 ja 6 artiklan soveltamista koskevat merkitykselliset tiedot ovat saatavilla ja että ne ovat helposti saavutettavissa keskitetyn tietopisteen avulla. Jäsenvaltiot voivat joko perustaa uuden toimielimen tai käyttää olemassa olevaa toimielintä tai rakennetta keskitettynä tietopisteenä. Keskitetty tietopiste voidaan linkittää alakohtaisiin, alueellisiin tai paikallisiin tietopisteisiin. Keskitetyn tietopisteen toimintoja voidaan tarjota automaattisesti, jos on varmistettu riittävä tuki julkisen sektorin elimeltä.

2.   Keskitetyllä tietopisteellä on toimivalta vastaanottaa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen datan luokkien uudelleenkäyttöä koskevat tiedustelut ja pyynnöt ja välittää ne mahdollisuuksien mukaan tarvittaessa automatisoidusti toimivaltaisille julkisen sektorin elimille tai tapauksen mukaan 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille toimivaltaisille elimille. Keskitetyn tietopisteen on asetettava sähköisesti saataville dataresursseja kuvaava luettelo josta voi tehdä hakuja ja joka sisältää yhteenvedon kaikista saatavilla olevista dataresursseista, mukaan lukien tarvittaessa dataresurssit, jotka ovat saatavilla alakohtaisissa, alueellisissa tai paikallisissa tietopisteissä, sekä asiaankuuluvat kuvaukset saatavilla olevasta datasta, mukaan lukien vähintään datan tallennusmuoto ja koko sekä niiden uudelleenkäyttöä koskevat ehdot.

3.   Keskitetty tietopiste voi perustaa pk-yrityksille ja startup-yrityksille erillisen, yksinkertaistetun ja hyvin dokumentoidun tiedonsiirtokanavan, joka vastaa niiden tarpeisiin ja valmiuksiin, jotka liittyvät 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen datan luokkien uudelleenkäyttöä koskeviin pyyntöihin.

4.   Komissio perustaa eurooppalaisen keskitetyn palvelupisteen, joka tarjoaa kansallisissa keskitetyissä tietopisteissä saatavilla olevan datan sähköisen rekisterin, josta voidaan tehdä hakuja, ja antaa lisätietoja datan pyytämisestä näiden kansallisten keskitettyjen tietopisteiden kautta.

9 artikla

Uudelleenkäyttöpyyntöjen käsittely

1.   Toimivaltaisten julkisen sektorin elinten tai 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten elinten on annettava 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen datan luokkien uudelleenkäyttöpyyntöjä koskeva päätös kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta, paitsi jos kansallisessa lainsäädännössä on vahvistettu lyhyempiä määräaikoja.

Poikkeuksellisen laajojen ja monimutkaisten uudelleenkäyttöpyyntöjen tapauksessa kyseistä kahden kuukauden määräaikaa voidaan pidentää enintään 30 päivällä. Tällaisissa tapauksissa toimivaltaisten julkisen sektorin elinten tai 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten elinten on ilmoitettava hakijalle mahdollisimman pian, että pyynnön käsittelyyn tarvitaan lisäaikaa, ja syyt viivästykseen.

2.   Kaikilla luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä, joihin 1 kohdassa tarkoitettu päätös vaikuttaa suoraan, on oltava tehokkaat muutoksenhakuoikeudet jäsenvaltiossa, jossa asianomainen elin sijaitsee. Tällaiset muutoksenhakuoikeudet on vahvistettava kansallisessa lainsäädännössä, ja niihin on kuuluttava mahdollisuus sellaisen puolueettoman elimen suorittamaan uudelleenarviointiin, jolla on tarvittava asiantuntemus ja joka voi olla esimerkiksi kansallinen kilpailuviranomainen, asiakirjojen saatavuudesta vastaava asianomainen viranomainen, asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti perustettu valvontaviranomainen tai kansallinen oikeusviranomainen ja jonka päätökset sitovat kyseistä julkisen sektorin elintä tai toimivaltaista elintä.

III LUKU

Datan välityspalveluihin sovellettavat vaatimukset

10 artikla

Datan välityspalvelut

Seuraavien datan välityspalvelujen tarjoamisessa on noudatettava 12 artiklaa, ja siihen sovelletaan ilmoitusmenettelyä:

| a) | välityspalvelut datan haltijoiden ja mahdollisten datan käyttäjien välillä, mukaan lukien teknisten tai muiden keinojen asettaminen saataville tällaisten palvelujen mahdollistamiseksi; näihin palveluihin voi kuulua kahden- tai monenvälinen datanvaihto tai sellaisten alustojen tai tietokantojen perustaminen, jotka mahdollistavat datan vaihtamisen tai yhteisen käytön, sekä muun erityisen infrastruktuurin perustaminen datan haltijoiden ja datan käyttäjien välisiä yhteyksiä varten; |
| --- | --- |

a)

välityspalvelut datan haltijoiden ja mahdollisten datan käyttäjien välillä, mukaan lukien teknisten tai muiden keinojen asettaminen saataville tällaisten palvelujen mahdollistamiseksi; näihin palveluihin voi kuulua kahden- tai monenvälinen datanvaihto tai sellaisten alustojen tai tietokantojen perustaminen, jotka mahdollistavat datan vaihtamisen tai yhteisen käytön, sekä muun erityisen infrastruktuurin perustaminen datan haltijoiden ja datan käyttäjien välisiä yhteyksiä varten;

| b) | välityspalvelut rekisteröityjen, jotka ovat valmiita antamaan henkilötietonsa saataville, tai luonnollisten henkilöiden, jotka ovat valmiita antamaan muita kuin henkilötietoja saataville, ja mahdollisten datan käyttäjien välillä, mukaan lukien sellaisten teknisten tai muiden keinojen asettaminen saataville, jotka mahdollistavat tällaiset palvelut, mahdollistaen etenkin asetuksessa (EU) 2016/679 säädettyjen rekisteröityjen oikeuksien käyttämisen; |
| --- | --- |

b)

välityspalvelut rekisteröityjen, jotka ovat valmiita antamaan henkilötietonsa saataville, tai luonnollisten henkilöiden, jotka ovat valmiita antamaan muita kuin henkilötietoja saataville, ja mahdollisten datan käyttäjien välillä, mukaan lukien sellaisten teknisten tai muiden keinojen asettaminen saataville, jotka mahdollistavat tällaiset palvelut, mahdollistaen etenkin asetuksessa (EU) 2016/679 säädettyjen rekisteröityjen oikeuksien käyttämisen;

| c) | dataosuuskuntien palvelut. |
| --- | --- |

c)

dataosuuskuntien palvelut.

11 artikla

Datan välityspalvelujen tarjoajien ilmoitukset

1.   Kaikkien datan välityspalvelujen tarjoajien, jotka aikovat tarjota 10 artiklassa tarkoitettuja datan välityspalveluja, on tehtävä ilmoitus datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaiselle viranomaiselle.

2.   Tämän asetuksen soveltamiseksi datan välityspalvelujen tarjoajan, jolla on toimipaikkoja useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, katsotaan kuuluvan sen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan, jossa sen päätoimipaikka sijaitsee, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rajat ylittäviä korvauskanteita koskevaa unionin oikeutta ja niihin liittyviä menettelyjä.

3.   Datan välityspalvelujen tarjoajan, joka ei ole sijoittautunut unioniin mutta joka tarjoaa 10 artiklassa tarkoitettuja datan välityspalveluja unionissa, on nimettävä laillinen edustaja johonkin niistä jäsenvaltioista, joissa kyseisiä palveluja tarjotaan.

Tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi datan välityspalvelujen tarjoajan on valtuutettava laillinen edustaja, johon datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaiset viranomaiset tai rekisteröidyt ja datan haltijat voivat ottaa yhteyttä datan välityspalvelujen tarjoajan lisäksi tai asemesta kaikissa datan välityspalveluihin liittyvissä kysymyksissä. Laillisen edustajan on tehtävä yhteistyötä datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja osoitettava pyynnöstä kattavasti datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisille viranomaisille datan välityspalvelujen tarjoajan tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi toteuttamat toimet ja käyttöön ottamat säännökset.

Datan välityspalvelujen tarjoajan katsotaan kuuluvan sen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan, jossa sen laillinen edustaja sijaitsee. Se, että datan välityspalvelujen tarjoaja on nimennyt laillisen edustajan, ei rajoita oikeudellisia toimia, joita voidaan panna vireille datan välityspalvelujen tarjoajaa itseään vastaan.

4.   Datan välityspalvelujen tarjoaja voi 1 kohdan mukaisen ilmoituksen tehtyään aloittaa toiminnan tässä luvussa säädetyin edellytyksin.

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus antaa datan välityspalvelujen tarjoajalle oikeuden tarjota datan välityspalveluja kaikissa jäsenvaltioissa.

6.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | datan välityspalvelujen tarjoajan nimi; |
| --- | --- |

a)

datan välityspalvelujen tarjoajan nimi;

| b) | datan välityspalvelujen tarjoajan oikeudellinen asema ja muoto, omistusrakenne, asiaankuuluvat tytäryritykset sekä rekisterinumero, jos datan välityspalvelujen tarjoaja on rekisteröity kaupparekisteriin tai muuhun vastaavaan kansalliseen julkiseen rekisteriin; |
| --- | --- |

b)

datan välityspalvelujen tarjoajan oikeudellinen asema ja muoto, omistusrakenne, asiaankuuluvat tytäryritykset sekä rekisterinumero, jos datan välityspalvelujen tarjoaja on rekisteröity kaupparekisteriin tai muuhun vastaavaan kansalliseen julkiseen rekisteriin;

| c) | datan välityspalvelujen tarjoajan mahdollisen päätoimipaikan osoite unionissa ja tapauksen mukaan mahdollisen sivutoimipaikan tai laillisen edustajan osoite; |
| --- | --- |

c)

datan välityspalvelujen tarjoajan mahdollisen päätoimipaikan osoite unionissa ja tapauksen mukaan mahdollisen sivutoimipaikan tai laillisen edustajan osoite;

| d) | julkinen verkkosivusto, josta on löydettävissä täydelliset ja ajantasaiset tiedot datan välityspalvelujen tarjoajasta ja sen toiminnasta, mukaan lukien vähintään a, b, c ja f alakohdassa tarkoitetut tiedot; |
| --- | --- |

d)

julkinen verkkosivusto, josta on löydettävissä täydelliset ja ajantasaiset tiedot datan välityspalvelujen tarjoajasta ja sen toiminnasta, mukaan lukien vähintään a, b, c ja f alakohdassa tarkoitetut tiedot;

| e) | datan välityspalvelujen tarjoajan yhteyshenkilöt ja yhteystiedot; |
| --- | --- |

e)

datan välityspalvelujen tarjoajan yhteyshenkilöt ja yhteystiedot;

| f) | kuvaus datan välityspalvelusta, jota datan välityspalvelujen tarjoaja aikoo tarjota, ja ilmoitus siitä, mihin 10 artiklan mukaisista luokista kyseinen datan välityspalvelu kuuluu; |
| --- | --- |

f)

kuvaus datan välityspalvelusta, jota datan välityspalvelujen tarjoaja aikoo tarjota, ja ilmoitus siitä, mihin 10 artiklan mukaisista luokista kyseinen datan välityspalvelu kuuluu;

| g) | toiminnan arvioitu aloituspäivä, mikäli eri kuin ilmoituksen päivämäärä. |
| --- | --- |

g)

toiminnan arvioitu aloituspäivä, mikäli eri kuin ilmoituksen päivämäärä.

7.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että ilmoitusmenettely on syrjimätön eikä se vääristä kilpailua.

8.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen on datan välityspalvelujen tarjoajan pyynnöstä annettava viikon kuluessa asianmukaisesti ja täydellisenä annetusta ilmoituksesta vakiomuotoinen vahvistus siitä, että datan välityspalvelujen tarjoaja on antanut 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen ja että ilmoitus sisältää 6 kohdassa tarkoitetut tiedot.

9.   Toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava datan välityspalvelujen tarjoajan pyynnöstä, että datan välityspalvelujen tarjoaja noudattaa tätä artiklaa ja 12 artiklaa. Saatuaan tällaisen vahvistuksen kyseinen datan välityspalvelujen tarjoaja voi käyttää kirjallisessa ja suullisessa viestinnässään nimitystä "unionissa tunnustettu datan välityspalvelujen tarjoaja" ja yhteistä tunnusta.

Sen varmistamiseksi, että unionissa tunnustetut datan välityspalvelujen tarjoajat ovat helposti tunnistettavissa kaikkialla unionissa, komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä yhteisen tunnuksen mallin. Unionissa tunnustettujen datan välityspalvelujen tarjoajien on esitettävä yhteinen tunnus selkeästi kaikissa verkossa ja verkon ulkopuolella julkaistavissa julkaisuissa, jotka liittyvät niiden datan välitystoimintaan.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

10.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava komissiolle viipymättä kaikista uusista ilmoituksista sähköisesti. Komissio pitää julkista rekisteriä kaikista datan välityspalvelujen tarjoajista, jotka tarjoavat palveluja unionissa, ja pitää sitä säännöllisesti ajan tasalla. Edellä 6 kohdan a, b, c, d, f ja g alakohdassa tarkoitetut tiedot on julkaistava julkisessa rekisterissä.

11.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltainen viranomainen voi veloittaa ilmoittamisesta maksuja kansallisen oikeuden mukaisesti. Tällaisten maksujen on oltava oikeasuhteisia ja puolueettomia, ja niiden on perustuttava hallinnollisiin kustannuksiin, joita datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisille viranomaisille aiheutuu sääntöjen noudattamisen valvonnasta ja muista markkinavalvontatoimista, jotka liittyvät datan välityspalvelujen tarjoajia koskeviin ilmoituksiin. Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltainen viranomainen voi myös periä pk-yrityksiltä ja startup-yrityksiltä alennettuja maksuja tai vapauttaa ne maksuista.

12.   Datan välityspalvelujen tarjoajien on ilmoitettava kaikki 6 kohdan mukaisesti annettuihin tietoihin tehdyt muutokset datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaiselle viranomaiselle 14 päivän kuluessa muutospäivästä.

13.   Jos datan välityspalvelujen tarjoaja lopettaa toimintansa, sen on ilmoitettava asiasta 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti määritetylle asianomaiselle datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaiselle viranomaiselle 15 päivän kuluessa.

14.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava viipymättä komissiolle sähköisesti jokaisesta 12 ja 13 kohdassa tarkoitetusta ilmoituksesta. Komissio päivittää vastaavasti julkista rekisteriä datan välityspalvelujen tarjoajista unionissa.

12 artikla

Datan välityspalvelujen tarjoamisen edellytykset

Edellä 10 artiklassa tarkoitettujen datan välityspalvelujen tarjoamiseen sovelletaan seuraavia edellytyksiä:

| a) | Datan välityspalvelujen tarjoaja ei saa käyttää datan välityspalvelunsa kohteena olevaa dataa muihin tarkoituksiin kuin datan asettamiseen datan käyttäjien saataville, ja palveluntarjoajan on tarjottava datan välityspalveluja erillisen oikeushenkilön välityksellä; |
| --- | --- |

a)

Datan välityspalvelujen tarjoaja ei saa käyttää datan välityspalvelunsa kohteena olevaa dataa muihin tarkoituksiin kuin datan asettamiseen datan käyttäjien saataville, ja palveluntarjoajan on tarjottava datan välityspalveluja erillisen oikeushenkilön välityksellä;

| b) | palveluntarjoaja ei saa asettaa datan haltijalle tai käyttäjälle tarkoitettujen datan välityspalvelujen tarjoamista koskevia kaupallisia ehtoja, kuten hinnoittelua, riippuvaiseksi siitä, käyttääkö datan haltija tai käyttäjä muita saman datan välityspalvelujen tarjoajan tai siihen liittyvän yhteisön palveluja ja, jos näin on, missä määrin datan haltija tai käyttäjä käyttää tällaisia muita palveluja; |
| --- | --- |

b)

palveluntarjoaja ei saa asettaa datan haltijalle tai käyttäjälle tarkoitettujen datan välityspalvelujen tarjoamista koskevia kaupallisia ehtoja, kuten hinnoittelua, riippuvaiseksi siitä, käyttääkö datan haltija tai käyttäjä muita saman datan välityspalvelujen tarjoajan tai siihen liittyvän yhteisön palveluja ja, jos näin on, missä määrin datan haltija tai käyttäjä käyttää tällaisia muita palveluja;

| c) | dataa, joka on kerätty mistä tahansa luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön toiminnasta datan välityspalvelun tarjoamiseksi, mukaan lukien päivämäärä, kellonaika ja geopaikannusdata, toiminnan kesto ja datan välityspalvelua käyttävän henkilön yhteydet muihin luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin, on käytettävä ainoastaan kyseisen datan välityspalvelun kehittämiseen, mihin voi sisältyä datan käyttäminen petosten havaitsemiseen tai kyberturvallisuustarkoituksiin, ja se on asetettava pyynnöstä datan haltijoiden saataville; |
| --- | --- |

c)

dataa, joka on kerätty mistä tahansa luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön toiminnasta datan välityspalvelun tarjoamiseksi, mukaan lukien päivämäärä, kellonaika ja geopaikannusdata, toiminnan kesto ja datan välityspalvelua käyttävän henkilön yhteydet muihin luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin, on käytettävä ainoastaan kyseisen datan välityspalvelun kehittämiseen, mihin voi sisältyä datan käyttäminen petosten havaitsemiseen tai kyberturvallisuustarkoituksiin, ja se on asetettava pyynnöstä datan haltijoiden saataville;

| d) | datan välityspalvelujen tarjoajan on helpotettava datan vaihtoa siinä muodossa, jossa se vastaanottaa sen rekisteröidyltä tai datan haltijalta, ja muunnettava data tiettyihin muotoihin ainoastaan yhteentoimivuuden parantamiseksi eri aloilla tai niiden välillä tai jos datan käyttäjä sitä pyytää taikka jos unionin oikeudessa niin säädetään tai jos sillä voidaan varmistaa yhdenmukaistaminen kansainvälisten tai eurooppalaisten datastandardien kanssa, ja tarjottava rekisteröidyille tai datan haltijoille mahdollisuus kieltäytyä näistä muuntamisista, ellei muuntamista edellytetä unionin oikeudessa; |
| --- | --- |

d)

datan välityspalvelujen tarjoajan on helpotettava datan vaihtoa siinä muodossa, jossa se vastaanottaa sen rekisteröidyltä tai datan haltijalta, ja muunnettava data tiettyihin muotoihin ainoastaan yhteentoimivuuden parantamiseksi eri aloilla tai niiden välillä tai jos datan käyttäjä sitä pyytää taikka jos unionin oikeudessa niin säädetään tai jos sillä voidaan varmistaa yhdenmukaistaminen kansainvälisten tai eurooppalaisten datastandardien kanssa, ja tarjottava rekisteröidyille tai datan haltijoille mahdollisuus kieltäytyä näistä muuntamisista, ellei muuntamista edellytetä unionin oikeudessa;

| e) | datan välityspalveluihin voi sisältyä erityisesti datan vaihdon helpottamiseksi datan haltijoille tai rekisteröidyille tarjottavia erityisiä lisävälineitä ja -palveluita, kuten väliaikainen tallentaminen, kuratointi, muuntaminen, anonymisointi ja pseudonymisointi; tällaisia välineitä saa käyttää ainoastaan datan haltijan tai rekisteröidyn nimenomaisesta pyynnöstä tai nimenomaisella hyväksynnällä, ja tässä yhteydessä tarjottuja kolmannen osapuolen välineitä ei saa käyttää muihin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

e)

datan välityspalveluihin voi sisältyä erityisesti datan vaihdon helpottamiseksi datan haltijoille tai rekisteröidyille tarjottavia erityisiä lisävälineitä ja -palveluita, kuten väliaikainen tallentaminen, kuratointi, muuntaminen, anonymisointi ja pseudonymisointi; tällaisia välineitä saa käyttää ainoastaan datan haltijan tai rekisteröidyn nimenomaisesta pyynnöstä tai nimenomaisella hyväksynnällä, ja tässä yhteydessä tarjottuja kolmannen osapuolen välineitä ei saa käyttää muihin tarkoituksiin;

| f) | datan välityspalvelujen tarjoajan on varmistettava, että sen palveluun pääsyä koskeva menettely on oikeudenmukainen, läpinäkyvä ja syrjimätön sekä rekisteröityjen että datan haltijoiden samoin kuin datan käyttäjien kannalta, myös hintojen ja palvelun ehtojen osalta; |
| --- | --- |

f)

datan välityspalvelujen tarjoajan on varmistettava, että sen palveluun pääsyä koskeva menettely on oikeudenmukainen, läpinäkyvä ja syrjimätön sekä rekisteröityjen että datan haltijoiden samoin kuin datan käyttäjien kannalta, myös hintojen ja palvelun ehtojen osalta;

| g) | datan välityspalvelujen tarjoajalla on oltava käytössään menettelyt, joilla estetään sellaisten osapuolten vilpilliset käytännöt tai väärinkäytökset, jotka tavoittelevat pääsyä näiden palvelujen kautta; |
| --- | --- |

g)

datan välityspalvelujen tarjoajalla on oltava käytössään menettelyt, joilla estetään sellaisten osapuolten vilpilliset käytännöt tai väärinkäytökset, jotka tavoittelevat pääsyä näiden palvelujen kautta;

| h) | datan välityspalvelujen tarjoajan on varmistettava datan välityspalvelujensa tarjoamisen kohtuullinen jatkuvuus maksukyvyttömyyden varalta, ja jos kyse on datan tallentamisen varmistavista datan välityspalveluista, sillä on oltava mekanismit, joilla datan haltijat ja käyttäjät saavat palveluntarjoajan maksukyvyttömyystilanteessa pääsyn dataansa siirtääkseen sen tai ottaakseen sen uudelleen haltuunsa tai, jos on kyse välityspalvelujen tarjoamisesta rekisteröityjen ja datan käyttäjien välillä, varmistaakseen, että rekisteröidyt pystyvät käyttämään oikeuksiaan; |
| --- | --- |

h)

datan välityspalvelujen tarjoajan on varmistettava datan välityspalvelujensa tarjoamisen kohtuullinen jatkuvuus maksukyvyttömyyden varalta, ja jos kyse on datan tallentamisen varmistavista datan välityspalveluista, sillä on oltava mekanismit, joilla datan haltijat ja käyttäjät saavat palveluntarjoajan maksukyvyttömyystilanteessa pääsyn dataansa siirtääkseen sen tai ottaakseen sen uudelleen haltuunsa tai, jos on kyse välityspalvelujen tarjoamisesta rekisteröityjen ja datan käyttäjien välillä, varmistaakseen, että rekisteröidyt pystyvät käyttämään oikeuksiaan;

| i) | datan välityspalvelujen tarjoajan on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet yhteentoimivuuden varmistamiseksi muiden datan välityspalvelujen kanssa muun muassa yleisesti käytettyjen avointen standardien avulla alalla, jolla datan välityspalvelujen tarjoaja toimii; |
| --- | --- |

i)

datan välityspalvelujen tarjoajan on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet yhteentoimivuuden varmistamiseksi muiden datan välityspalvelujen kanssa muun muassa yleisesti käytettyjen avointen standardien avulla alalla, jolla datan välityspalvelujen tarjoaja toimii;

| j) | datan välityspalvelujen tarjoajan on toteutettava riittävät tekniset, oikeudelliset ja organisatoriset toimenpiteet, joilla voidaan estää muiden kuin henkilötietojen siirto tai tällaisiin tietoihin pääsy unionin oikeuden tai asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön vastaisesti; |
| --- | --- |

j)

datan välityspalvelujen tarjoajan on toteutettava riittävät tekniset, oikeudelliset ja organisatoriset toimenpiteet, joilla voidaan estää muiden kuin henkilötietojen siirto tai tällaisiin tietoihin pääsy unionin oikeuden tai asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön vastaisesti;

| k) | datan välityspalvelujen tarjoajan on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava datan haltijoille jakamiensa muiden kuin henkilötietojen luvattomasta siirrosta, kyseisiin tietoihin pääsystä tai niiden käytöstä; |
| --- | --- |

k)

datan välityspalvelujen tarjoajan on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava datan haltijoille jakamiensa muiden kuin henkilötietojen luvattomasta siirrosta, kyseisiin tietoihin pääsystä tai niiden käytöstä;

| l) | datan välityspalvelujen tarjoajan on toteutettava tarvittavia toimenpiteitä, joilla varmistetaan muiden kuin henkilötietojen tallentamisen, käsittelyn ja välittämisen asianmukainen turvallisuustaso, ja datan välityspalvelujen tarjoajan on lisäksi varmistettava kilpailun kannalta arkaluonteisten tietojen tallentamisen ja siirtämisen korkein mahdollinen turvallisuustaso; |
| --- | --- |

l)

datan välityspalvelujen tarjoajan on toteutettava tarvittavia toimenpiteitä, joilla varmistetaan muiden kuin henkilötietojen tallentamisen, käsittelyn ja välittämisen asianmukainen turvallisuustaso, ja datan välityspalvelujen tarjoajan on lisäksi varmistettava kilpailun kannalta arkaluonteisten tietojen tallentamisen ja siirtämisen korkein mahdollinen turvallisuustaso;

| m) | datan välityspalvelujen tarjoajan, joka tarjoaa palveluja rekisteröidyille, on toimittava rekisteröityjen etujen mukaisesti helpottaessaan heidän oikeuksiensa käyttämistä, erityisesti tiedottamalla rekisteröityjä ja tarvittaessa antamalla rekisteröidyille neuvontaa tiiviisti esitetyssä, läpinäkyvässä, helposti ymmärrettävässä ja saatavilla olevassa muodossa tarkoituksista, joihin datan käyttäjät käyttävät dataa, sekä tällaisiin käyttötarkoituksiin liittyvistä vakioehdoista ja -edellytyksistä, ennen kuin rekisteröidyt antavat suostumuksensa; |
| --- | --- |

m)

datan välityspalvelujen tarjoajan, joka tarjoaa palveluja rekisteröidyille, on toimittava rekisteröityjen etujen mukaisesti helpottaessaan heidän oikeuksiensa käyttämistä, erityisesti tiedottamalla rekisteröityjä ja tarvittaessa antamalla rekisteröidyille neuvontaa tiiviisti esitetyssä, läpinäkyvässä, helposti ymmärrettävässä ja saatavilla olevassa muodossa tarkoituksista, joihin datan käyttäjät käyttävät dataa, sekä tällaisiin käyttötarkoituksiin liittyvistä vakioehdoista ja -edellytyksistä, ennen kuin rekisteröidyt antavat suostumuksensa;

| n) | jos datan välityspalvelujen tarjoaja tarjoaa välineitä suostumuksen saamiseksi rekisteröidyiltä tai luvan saamiseksi datan haltijoiden saataville asettaman datan käsittelyyn, sen on tarvittaessa täsmennettävä, millä kolmannen maan lainkäyttöalueilla datan käytön on tarkoitus tapahtua, ja annettava rekisteröidyille välineet suostumuksen antamiseen ja peruuttamiseen ja datan haltijoille välineet tietojen käsittelyä koskevien lupien antamiseen ja peruuttamiseen; |
| --- | --- |

n)

jos datan välityspalvelujen tarjoaja tarjoaa välineitä suostumuksen saamiseksi rekisteröidyiltä tai luvan saamiseksi datan haltijoiden saataville asettaman datan käsittelyyn, sen on tarvittaessa täsmennettävä, millä kolmannen maan lainkäyttöalueilla datan käytön on tarkoitus tapahtua, ja annettava rekisteröidyille välineet suostumuksen antamiseen ja peruuttamiseen ja datan haltijoille välineet tietojen käsittelyä koskevien lupien antamiseen ja peruuttamiseen;

| o) | datan välityspalvelujen tarjoajan on ylläpidettävä selostetta datan välitystoiminnasta. |
| --- | --- |

o)

datan välityspalvelujen tarjoajan on ylläpidettävä selostetta datan välitystoiminnasta.

13 artikla

Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaiset viranomaiset

1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi tai useampi viranomainen, jolla on toimivalta toteuttaa datan välityspalvelujen ilmoitusmenettelyyn liittyvät tehtävät, ja ilmoitettava nämä toimivaltaiset viranomaiset komissiolle viimeistään 24 päivänä syyskuuta 2023. Kunkin jäsenvaltion on myös ilmoitettava komissiolle kaikista kyseisiä toimivaltaisia viranomaisia koskevista myöhemmistä muutoksista.

2.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten on täytettävä 26 artiklan vaatimukset.

3.   Datan välityspalvelujen suhteentoimivaltaisten viranomaisten valtuudet eivät vaikuta tietosuojaviranomaisten, kansallisten kilpailuviranomaisten, kyberturvallisuudesta vastaavien viranomaisten ja muiden asiaankuuluvien alakohtaisten viranomaisten valtuuksiin. Näiden viranomaisten on unionin oikeudessa ja jäsenvaltioiden lainsäädännössä vahvistettujen valtuuksiensa mukaisesti kehitettävä vahvaa yhteistyötä ja vaihdettava tietoja, jotka ovat tarpeen niiden tehtävien hoitamiseksi, joita niillä on datan välityspalvelujen tarjoajiin liittyen, sekä varmistettava tämän asetuksen mukaan tehtyjen päätösten johdonmukaisuus.

14 artikla

Vaatimusten noudattamisen seuranta

1.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen on seurattava ja valvottava sitä, että datan välityspalvelujen tarjoajat noudattavat tämän luvun vaatimuksia. Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltainen viranomainen voi myös seurata ja valvoa datan välityspalvelujen tarjoajien vaatimusten noudattamista luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden pyynnöstä.

2.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisella viranomaisella on oltava valtuudet vaatia datan välityspalvelujen tarjoajilta tai niiden laillisilta edustajilta kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen tämän luvun vaatimusten noudattamisen todentamiseksi. Tietopyynnön on oltava oikeassa suhteessa tehtävien suorittamiseen nähden, ja se on perusteltava.

3.   Jos datan välityspalvelujen suhteen toimivaltainen viranomainen toteaa, että datan välityspalvelujen tarjoaja ei täytä yhtä tai useampaa tämän luvun vaatimuksista, sen on ilmoitettava tästä datan välityspalvelujen tarjoajalle ja annettava tälle mahdollisuus esittää näkemyksensä 30 päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta.

4.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisella viranomaisella on valtuudet vaatia 3 kohdassa tarkoitetun rikkomisen lopettamista kohtuullisen määräajan kuluessa tai vakavassa rikkomustapauksessa välittömästi, ja sen on toteutettava aiheelliset ja oikeasuhteiset toimenpiteet vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi. Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisilla viranomaisilla on tältä osin tarvittaessa toimivalta

| a) | määrätä hallinnollisin menettelyin varoittavia taloudellisia seuraamuksia, joihin voi sisältyä uhkasakkoja ja takautuvia uhkasakkoja, tai panna vireille oikeudellisia menettelyjä sakkojen määräämiseksi, tai molempia; |
| --- | --- |

a)

määrätä hallinnollisin menettelyin varoittavia taloudellisia seuraamuksia, joihin voi sisältyä uhkasakkoja ja takautuvia uhkasakkoja, tai panna vireille oikeudellisia menettelyjä sakkojen määräämiseksi, tai molempia;

| b) | vaatia lykkäystä datan välityspalvelun tarjoamisen aloittamiselle tai keskeyttämiselle, kunnes palvelun ehtoja on muutettu datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen pyytämällä tavalla; tai |
| --- | --- |

b)

vaatia lykkäystä datan välityspalvelun tarjoamisen aloittamiselle tai keskeyttämiselle, kunnes palvelun ehtoja on muutettu datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen pyytämällä tavalla; tai

| c) | vaatia datan välityspalvelun tarjoamisen lopettamista, jos vakavia tai toistuvia rikkomisia ei ole korjattu 3 kohdan mukaisesta ennakkoilmoituksesta huolimatta. |
| --- | --- |

c)

vaatia datan välityspalvelun tarjoamisen lopettamista, jos vakavia tai toistuvia rikkomisia ei ole korjattu 3 kohdan mukaisesta ennakkoilmoituksesta huolimatta.

Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen on pyydettävä komissiota poistamaan datan välityspalvelujen tarjoaja datan välityspalvelujen tarjoajien rekisteristä, kun se on määrännyt datan välityspalvelun tarjoamisen lopetettavaksi ensimmäisen alakohdan c alakohdan mukaisesti.

Jos datan välityspalvelujen tarjoaja korjaa rikkomukset, kyseisen datan välityspalvelujen tarjoajan on ilmoitettava asiasta uudelleen datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaiselle viranomaiselle. Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava jokainen uusi uudelleenilmoitus komissiolle.

5.   Jos datan välityspalvelujen tarjoaja, joka ei ole sijoittautunut unioniin, ei nimeä laillista edustajaa tai laillinen edustaja ei datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä toimita tarvittavia tietoja, jotka osoittavat kattavasti tämän asetuksen noudattamisen, datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisella viranomaisella on valtuudet lykätä datan välityspalvelun tarjoamisen alkamista tai keskeyttää se, kunnes laillinen edustaja nimetään tai tarvittavat tiedot toimitetaan.

6.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava asianomaiselle datan välityspalvelujen tarjoajalle 4 ja 5 kohdan mukaisesti määrätyt toimenpiteet, niiden perusteet sekä tarvittavat toimenpiteet kyseisten puutteiden korjaamiseksi viipymättä asianomaiselle datan välityspalvelujen tarjoajalle ja asetettava sille kohtuullinen, enintään 30 päivän määräaika toimenpiteiden noudattamiseksi.

7.   Jos datan välityspalvelujen tarjoajalla on päätoimipaikka tai laillinen edustaja jossakin jäsenvaltiossa, mutta se tarjoaa palveluja muissa jäsenvaltioissa, sen jäsenvaltion datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen, jossa on päätoimipaikka tai laillinen edustaja, ja kyseisten muiden jäsenvaltioiden datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä ja avustettava toisiaan. Tällaiseen avunantoon ja yhteistyöhön voivat sisältyä tiedonvaihto asianomaisten datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten välillä niiden tämän asetuksen mukaisten tehtävien hoitamiseksi sekä perustellut pyynnöt tässä artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamiseksi.

Jos yhden jäsenvaltion datan välityspalvelujen suhteen toimivaltainen viranomainen pyytää apua toisen jäsenvaltion datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaiselta viranomaiselta, sen on esitettävä perusteltu pyyntö. Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen, joka vastaanottaa tällaisen pyynnön, on annettava vastaus ilman aiheetonta viivytystä ja pyynnön kiireellisyyteen nähden oikeasuhteisessa määräajassa.

Mitä tahansa tietoja, jotka tämän kohdan mukaisesti pyydetyn ja annetun avun yhteydessä vaihdetaan, saa käyttää ainoastaan siihen tarkoitukseen, jota varten niitä on pyydetty.

15 artikla

Poikkeukset

Tätä lukua ei sovelleta tunnustettuihin data-altruismipohjaisiin organisaatioihin tai muihin voittoa tavoittelemattomiin yhteisöihin siltä osin kuin niiden toimintaan kuuluu sellaisiin yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin tarkoitetun datan kerääminen, jonka luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt asettavat saataville data-altruismin pohjalta, paitsi jos kyseiset organisaatiot ja yhteisöt pyrkivät luomaan kaupallisia suhteita yhtäältä määrältään ennalta määrittämättömien rekisteröityjen ja datan haltijoiden ja toisaalta datan käyttäjien välille.

IV LUKU

Data-altruismi

16 artikla

Data-altruismia koskevat kansalliset järjestelyt

Jäsenvaltioilla voi olla käytössään organisatorisia tai teknisiä järjestelyjä, tai molempia, joilla helpotetaan data-altruismia. Jäsenvaltiot voivat tältä osin määritellä data-altruismia koskevia kansallisia toimintapolitiikkoja. Kyseisillä kansallisilla politiikoilla voidaan erityisesti tukea rekisteröityjä, kun he asettavat vapaaehtoisesti saataville itseensä liittyviä julkisen sektorin elinten hallussa olevia henkilötietoja data-altruismia varten, ja vahvistaa tarvittavat tiedot, jotka rekisteröidyille on toimitettava heidän datansa uudelleenkäytöstä yleisen edun vuoksi.

Jos jäsenvaltio laatii tällaisia kansallisia politiikkoja, sen on ilmoitettava siitä komissiolle.

17 artikla

Tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiset rekisterit

1.   Kunkin data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen on pidettävä julkista kansallista rekisteriä tunnustetuista data-altruismipohjaisista organisaatioista ja päivitettävä sitä säännöllisesti.

2.   Komissio ylläpitää tiedotuskäyttöön julkista unionin rekisteriä tunnustetuista data-altruismipohjaisista organisaatioista. Jos yhteisö on rekisteröity 18 artiklan mukaisesti tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiseen kansalliseen rekisteriin, se saa kirjallisessa ja suullisessa viestinnässään käyttää itsestään nimitystä "unionissa tunnustettu data-altruismipohjainen organisaatio" sekä yhteistä tunnusta.

Sen varmistamiseksi, että tunnustetut data-altruismipohjaiset organisaatiot ovat helposti tunnistettavissa kaikkialla unionissa, komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä yhteisen tunnuksen mallin. Tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden on esitettävä yhteinen tunnus selkeästi kaikissa verkossa ja verkon ulkopuolella julkaistavissa julkaisuissa, jotka liittyvät niiden data-altruismiin liittyvään toimintaan. Yhteiseen tunnukseen on liitettävä QR-koodi, joka sisältää linkin julkiseen unionissa tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteriin.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

18 artikla

Rekisteröintiä koskevat yleiset vaatimukset

Jotta yhteisö voi tulla rekisteröidyksi tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiseen kansalliseen rekisteriin, sen on

| a) | harjoitettava data-altruismipohjaista toimintaa; |
| --- | --- |

a)

harjoitettava data-altruismipohjaista toimintaa;

| b) | oltava kansallisen lainsäädännön mukaisesti perustettu oikeushenkilö, joka on perustettu tarvittaessa kansallisen lainsäädännössä säädettyjen yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

b)

oltava kansallisen lainsäädännön mukaisesti perustettu oikeushenkilö, joka on perustettu tarvittaessa kansallisen lainsäädännössä säädettyjen yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi;

| c) | toimittava voittoa tavoittelemattomalta pohjalta ja oltava oikeudellisesti riippumaton kaikista voittoa tavoittelevista yhteisöistä; |
| --- | --- |

c)

toimittava voittoa tavoittelemattomalta pohjalta ja oltava oikeudellisesti riippumaton kaikista voittoa tavoittelevista yhteisöistä;

| d) | harjoitettava data-altruismiin liittyvää toimintaa sellaisen rakenteen kautta, joka on toiminnallisesti erillinen sen muusta toiminnasta; |
| --- | --- |

d)

harjoitettava data-altruismiin liittyvää toimintaa sellaisen rakenteen kautta, joka on toiminnallisesti erillinen sen muusta toiminnasta;

| e) | noudatettava 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksyttyä sääntökirjaa viimeistään 18 kuukauden kuluttua kyseisessä kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten voimaantulopäivästä. |
| --- | --- |

e)

noudatettava 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksyttyä sääntökirjaa viimeistään 18 kuukauden kuluttua kyseisessä kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten voimaantulopäivästä.

19 artikla

Tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinti

1.   Yhteisö, joka täyttää 18 artiklan vaatimukset, voi pyytää rekisteröintiä tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiseen kansalliseen rekisteriin jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut.

2.   Yhteisö, joka täyttää 18 artiklan vaatimukset ja jolla on toimipaikkoja useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, voi toimittaa rekisteröintihakemuksen sen jäsenvaltion tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiselle kansalliselle rekisterille, jossa sen päätoimipaikka sijaitsee.

3.   Yhteisön, joka täyttää 18 artiklan vaatimukset mutta joka ei ole sijoittautunut unioniin, on nimettävä laillinen edustaja johonkin niistä jäsenvaltioista, joissa se tarjoaa kyseisiä data-altruismipalveluja.

Tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi yhteisön on valtuutettava laillinen edustaja, johon data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnistä vastaavat toimivaltaiset viranomaiset tai rekisteröidyt ja datan haltijat voivat ottaa yhteyttä kaikissa yhteisöihin liittyvissä kysymyksissä. Laillisen edustajan on tehtävä yhteistyötä data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnistä vastaavien toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja osoitettava näille pyynnöstä kattavasti yhteisön tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi toteuttamat toimet ja käyttöön ottamat säännökset.

Kyseisen yhteisön katsotaan kuuluvan sen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan, jossa laillinen edustaja sijaitsee. Tällainen yhteisö voi toimittaa rekisteröintihakemuksen kyseisen jäsenvaltion tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiselle kansalliselle rekisterille Se, että yhteisö nimeää laillisen edustajan, ei rajoita oikeudellisia toimia, jotka voidaan käynnistää yhteisöä itseään vastaan.

4.   Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetussa rekisteröintihakemuksessa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | yhteisön nimi; |
| --- | --- |

a)

yhteisön nimi;

| b) | yhteisön oikeudellinen asema ja muoto sekä rekisterinumero, jos yhteisö on rekisteröity julkiseen kansalliseen rekisteriin; |
| --- | --- |

b)

yhteisön oikeudellinen asema ja muoto sekä rekisterinumero, jos yhteisö on rekisteröity julkiseen kansalliseen rekisteriin;

| c) | tarvittaessa yhteisön yhtiöjärjestys; |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa yhteisön yhtiöjärjestys;

| d) | yhteisön tulolähteet; |
| --- | --- |

d)

yhteisön tulolähteet;

| e) | yhteisön mahdollisen päätoimipaikan osoite unionissa ja tapauksen mukaan mahdollisen sivutoimipaikan tai laillisen edustajan osoite; |
| --- | --- |

e)

yhteisön mahdollisen päätoimipaikan osoite unionissa ja tapauksen mukaan mahdollisen sivutoimipaikan tai laillisen edustajan osoite;

| f) | julkinen verkkosivusto, josta on löydettävissä täydelliset ja ajantasaiset tiedot yhteisöstä ja sen toiminnasta, mukaan lukien vähintään tämän kohdan a, b, d, e ja h alakohdassa tarkoitetut tiedot; |
| --- | --- |

f)

julkinen verkkosivusto, josta on löydettävissä täydelliset ja ajantasaiset tiedot yhteisöstä ja sen toiminnasta, mukaan lukien vähintään tämän kohdan a, b, d, e ja h alakohdassa tarkoitetut tiedot;

| g) | yhteisön yhteyshenkilöt ja yhteystiedot; |
| --- | --- |

g)

yhteisön yhteyshenkilöt ja yhteystiedot;

| h) | yleisen edun mukaiset tavoitteet, joita yhteisö aikoo edistää kerätessään dataa; |
| --- | --- |

h)

yleisen edun mukaiset tavoitteet, joita yhteisö aikoo edistää kerätessään dataa;

| i) | sen datan luonne, jota yhteisö aikoo valvoa tai käsitellä, ja henkilötietojen osalta maininta henkilötietoryhmistä; |
| --- | --- |

i)

sen datan luonne, jota yhteisö aikoo valvoa tai käsitellä, ja henkilötietojen osalta maininta henkilötietoryhmistä;

| j) | muut mahdolliset asiakirjat, jotka osoittavat 18 artiklan vaatimusten täyttymisen. |
| --- | --- |

j)

muut mahdolliset asiakirjat, jotka osoittavat 18 artiklan vaatimusten täyttymisen.

5.   Jos yhteisö on toimittanut kaikki tarvittavat tiedot 4 kohdan mukaisesti ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnistä vastaava toimivaltainen viranomainen katsoo hakemuksen arvioituaan, että yhteisö täyttää 18 artiklan vaatimukset, sen on rekisteröitävä yhteisö tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiseen kansalliseen rekisteriin kahdentoista viikon kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta. Rekisteröinti on voimassa kaikissa jäsenvaltioissa.

Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava komissiolle kaikista rekisteröinneistä. Komissio lisää ne tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiseen unionin rekisteriin.

6.   Edellä 4 kohdan a, b, f, g ja h alakohdassa tarkoitetut tiedot on julkaistava asianomaisessa tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkisessa kansallisessa rekisterissä.

7.   Tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation on ilmoitettava asiaankuuluvalle data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnistä vastaavalle toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista 4 kohdan mukaisesti annettuihin tietoihin tehdyistä muutoksista 14 päivän kuluessa muutospäivästä.

Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen on viipymättä ilmoitettava komissiolle sähköisesti kustakin tällaisesta ilmoituksesta. Tällaisen ilmoituksen perusteella komissio päivittää viipymättä data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkisen unionin rekisterin.

20 artikla

Avoimuusvaatimukset

1.   Tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden on pidettävä täyttä ja tarkkaa kirjaa seuraavista:

| a) | kaikki luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joille on annettu mahdollisuus käsitellä kyseisen tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation hallussa olevaa dataa, sekä niiden yhteystiedot; |
| --- | --- |

a)

kaikki luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joille on annettu mahdollisuus käsitellä kyseisen tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation hallussa olevaa dataa, sekä niiden yhteystiedot;

| b) | henkilötietojen käsittelyn tai muiden kuin henkilötietojen käytön ajankohta tai kesto; |
| --- | --- |

b)

henkilötietojen käsittelyn tai muiden kuin henkilötietojen käytön ajankohta tai kesto;

| c) | käsittelyn tarkoitus, siten kuin sen on ilmoittanut luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jolle on annettu mahdollisuus käsittelyyn; |
| --- | --- |

c)

käsittelyn tarkoitus, siten kuin sen on ilmoittanut luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jolle on annettu mahdollisuus käsittelyyn;

| d) | dataa käsittelevien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden mahdollisesti suorittamat maksut. |
| --- | --- |

d)

dataa käsittelevien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden mahdollisesti suorittamat maksut.

2.   Tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation on laadittava ja toimitettava asianomaiselle data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnistä vastaavalle toimivaltaiselle viranomaiselle vuotuinen toimintakertomus, jonka on sisällettävä vähintään seuraavat:

| a) | tiedot tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation toiminnasta; |
| --- | --- |

a)

tiedot tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation toiminnasta;

| b) | kuvaus siitä, miten tietyn varainhoitovuoden aikana on edistetty niitä yleisen edun mukaisia tarkoituksia, joihin dataa on kerätty; |
| --- | --- |

b)

kuvaus siitä, miten tietyn varainhoitovuoden aikana on edistetty niitä yleisen edun mukaisia tarkoituksia, joihin dataa on kerätty;

| c) | luettelo kaikista luonnollisista henkilöistä ja oikeushenkilöistä, jotka ovat saaneet käsitellä yhteisön hallussa olevaa dataa, mukaan lukien yhteenveto yleisen edun mukaisista tarkoituksista, joihin tällaisen datan käsittelyllä pyritään, ja kuvaus siinä käytetyistä teknisistä keinoista, myös kuvaus tekniikoista yksityisyydensuojan ja tietosuojan turvaamiseksi; |
| --- | --- |

c)

luettelo kaikista luonnollisista henkilöistä ja oikeushenkilöistä, jotka ovat saaneet käsitellä yhteisön hallussa olevaa dataa, mukaan lukien yhteenveto yleisen edun mukaisista tarkoituksista, joihin tällaisen datan käsittelyllä pyritään, ja kuvaus siinä käytetyistä teknisistä keinoista, myös kuvaus tekniikoista yksityisyydensuojan ja tietosuojan turvaamiseksi;

| d) | tarvittaessa yhteenveto tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation salliman datan käsittelyn tuloksista; |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa yhteenveto tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation salliman datan käsittelyn tuloksista;

| e) | tiedot tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation tulolähteistä, erityisesti kaikista tuloista dataan pääsyn sallimisesta, sekä tiedot menoista. |
| --- | --- |

e)

tiedot tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation tulolähteistä, erityisesti kaikista tuloista dataan pääsyn sallimisesta, sekä tiedot menoista.

21 artikla

Erityisvaatimukset rekisteröityjen ja datan haltijoiden oikeuksien ja etujen turvaamiseksi niiden datan suhteen

1.   Tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation on tiedotettava rekisteröidyille tai datan haltijoille ennen näiden datan käsittelyä selkeästi ja helposti ymmärrettävällä tavalla seuraavista:

| a) | sellaiset yleisen edun mukaiset tavoitteet ja soveltuvin osin henkilötietojen käsittelyn tietty, nimenomainen ja laillinen tarkoitus, joita varten se sallii datan käyttäjän käsitellä dataansa; |
| --- | --- |

a)

sellaiset yleisen edun mukaiset tavoitteet ja soveltuvin osin henkilötietojen käsittelyn tietty, nimenomainen ja laillinen tarkoitus, joita varten se sallii datan käyttäjän käsitellä dataansa;

| b) | sijainnit ja yleisen edun mukaiset tavoitteet, joiden perusteella ne sallivat käsittelyn kolmannessa maassa, mikäli käsittelijänä on tunnustettu data-altruismipohjainen organisaatio. |
| --- | --- |

b)

sijainnit ja yleisen edun mukaiset tavoitteet, joiden perusteella ne sallivat käsittelyn kolmannessa maassa, mikäli käsittelijänä on tunnustettu data-altruismipohjainen organisaatio.

2.   Tunnustettu data-altruismipohjainen organisaatio ei saa käyttää dataa muihin kuin niihin yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin, joita varten rekisteröity tai datan haltija sallii käsittelyn. Tunnustettu data-altruismipohjainen organisaatio ei saa käyttää datan toimittamispyyntöjen yhteydessä harhaanjohtavia markkinointikäytäntöjä.

3.   Tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation on tarjottava välineet suostumuksen saamiseksi rekisteröidyiltä tai luvan saamiseksi datan haltijoiden saataville asettaman datan käsittelyyn. Tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation on myös tarjottava välineet tällaisen suostumuksen tai luvan peruuttamiseksi helposti.

4.   Tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan niiden data-altruismin perusteella keräämien muiden kuin henkilötietojen säilyttämisen ja käsittelyn asianmukainen turvallisuustaso.

5.   Tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation on ilman viivytystä ilmoitettava datan haltijoille jakamiaan muita kuin henkilötietoja koskevasta luvattomasta siirrosta, pääsystä tai käytöstä.

6.   Jos tunnustettu data-altruismipohjainen organisaatio helpottaa kolmansien osapuolten suorittamaa datan käsittelyä, myös tarjoamalla välineitä, jotka liittyvät suostumuksen saamiseen rekisteröidyiltä tai luvan saamiseen käsitellä datan haltijoiden saataville asettamaa dataa, sen on tarvittaessa täsmennettävä kolmansien maiden lainkäyttöalue, jolla datan käytön on tarkoitus tapahtua.

22 artikla

Sääntökirja

1.   Komissio antaa 32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi laatimalla sääntökirjan, jossa vahvistetaan

| a) | asianmukaiset tietovaatimukset sen varmistamiseksi, että rekisteröidyille ja datan haltijoille annetaan ennen data-altruismia koskevan suostumuksen tai luvan antamista riittävän yksityiskohtaiset, selkeät ja avoimet tiedot datan käytöstä, suostumuksen tai luvan antamiseen ja peruuttamiseen käytettävistä välineistä sekä data-altruismipohjaisen organisaation kanssa jaetun datan väärinkäytön välttämiseksi toteutetuista toimenpiteistä; |
| --- | --- |

a)

asianmukaiset tietovaatimukset sen varmistamiseksi, että rekisteröidyille ja datan haltijoille annetaan ennen data-altruismia koskevan suostumuksen tai luvan antamista riittävän yksityiskohtaiset, selkeät ja avoimet tiedot datan käytöstä, suostumuksen tai luvan antamiseen ja peruuttamiseen käytettävistä välineistä sekä data-altruismipohjaisen organisaation kanssa jaetun datan väärinkäytön välttämiseksi toteutetuista toimenpiteistä;

| b) | asianmukaiset tekniset ja turvallisuusvaatimukset, joilla varmistetaan datan tallentamisen ja käsittelyn sekä suostumuksen tai luvan antamista ja peruuttamista koskevien välineiden asianmukainen turvallisuustaso; |
| --- | --- |

b)

asianmukaiset tekniset ja turvallisuusvaatimukset, joilla varmistetaan datan tallentamisen ja käsittelyn sekä suostumuksen tai luvan antamista ja peruuttamista koskevien välineiden asianmukainen turvallisuustaso;

| c) | viestinnän etenemissuunnitelmat, joissa monialaisen toiminnan kautta lisätään tietoisuutta data-altruismista, unionissa tunnustetuksi data-altruismipohjaiseksi organisaatioksi nimeämisestä ja sääntökirjasta asiaankuuluvien sidosryhmien, erityisesti datan haltijoiden ja rekisteröityjen, jotka mahdollisesti jakaisivat dataansa, keskuudessa; |
| --- | --- |

c)

viestinnän etenemissuunnitelmat, joissa monialaisen toiminnan kautta lisätään tietoisuutta data-altruismista, unionissa tunnustetuksi data-altruismipohjaiseksi organisaatioksi nimeämisestä ja sääntökirjasta asiaankuuluvien sidosryhmien, erityisesti datan haltijoiden ja rekisteröityjen, jotka mahdollisesti jakaisivat dataansa, keskuudessa;

| d) | asiaankuuluvia yhteentoimivuusstandardeja koskevat suositukset. |
| --- | --- |

d)

asiaankuuluvia yhteentoimivuusstandardeja koskevat suositukset.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu sääntökirja laaditaan tiiviissä yhteistyössä data-altruismipohjaisten organisaatioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa.

23 artikla

Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaiset viranomaiset

1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkisesta kansallisesta rekisteristä.

Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten on täytettävä 26 artiklan vaatimukset.

2.   Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava nimeämiensä data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten tiedot komissiolle viimeistään 24 päivänä syyskuuta 2023. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava kyseisiä viranomaisia koskevien tietojen muutoksista komissiolle

3.   Jäsenvaltion data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisen viranomaisen on suoritettava tehtävänsä yhteistyössä asiaankuuluvan tietosuojaviranomaisen kanssa, jos tällaiset tehtävät liittyvät henkilötietojen käsittelyyn, ja kyseisen jäsenvaltion asiaankuuluvien alakohtaisten viranomaisten kanssa.

24 artikla

Vaatimusten noudattamisen seuranta

1.   Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten on seurattava ja valvottava, että niiden data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiseen kansalliseen rekisteriin merkityt tahot noudattavat tässä luvussa säädettyjä vaatimuksia. Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltainen viranomainen voi myös seurata ja valvoa, noudattavatko tällaiset tunnustetut data-altruismiorganisaatiot kyseisiä edellytyksiä, luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden pyynnöstä.

2.   Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisilla viranomaisilla on valtuudet pyytää tunnustetuilta data-altruismipohjaisilta organisaatioilta tietoja, jotka ovat tarpeen tämän luvun vaatimusten noudattamisen todentamiseksi. Tietopyynnön on oltava oikeassa suhteessa tehtävien suorittamiseen nähden, ja se on perusteltava.

3.   Jos data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltainen viranomainen toteaa, että tunnustettu data-altruismiorganisaatio ei täytä yhtä tai useampaa tässä luvussa säädetyistä vaatimuksista, sen on ilmoitettava tästä kyseiselle organisaatiolle ja annettava tälle mahdollisuus esittää näkemyksensä 30 päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta.

4.   Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisella viranomaisella on valtuudet vaatia 3 kohdassa tarkoitetun laiminlyönnin lopettamista joko välittömästi tai kohtuullisen määräajan kuluessa, ja sen on toteutettava aiheelliset ja oikeasuhteiset toimenpiteet vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi.

5.   Jos tunnustettu data-altruismiorganisaatio ei noudata yhtä tai useampaa tämän luvun vaatimuksista senkään jälkeen, kun data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut kyseiselle tunnustetulle data-altruismiorganisaatiolle 3 kohdan mukaisesti, kyseinen yhteisö

| a) | menettää oikeutensa käyttää itsestään nimitystä "unionissa tunnustettu data-altruismipohjainen organisaatio" kaikessa kirjallisessa ja suullisessa viestinnässään; |
| --- | --- |

a)

menettää oikeutensa käyttää itsestään nimitystä "unionissa tunnustettu data-altruismipohjainen organisaatio" kaikessa kirjallisessa ja suullisessa viestinnässään;

| b) | poistetaan tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden asianomaisesta julkisesta kansallisesta rekisteristä ja unionin rekisteristä. |
| --- | --- |

b)

poistetaan tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden asianomaisesta julkisesta kansallisesta rekisteristä ja unionin rekisteristä.

Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisen viranomaisen on julkistettava päätös nimityksen "unionissa tunnustettu data-altruismipohjainen organisaatio" käyttämisen kumoamisesta ensimmäisen kohdan a alakohdan mukaisesti.

6.   Jos data-altruismipohjaisten organisaatioiden julkiseen kansalliseen rekisteriin merkityllä yhteisöllä on päätoimipaikka tai laillinen edustaja jossakin jäsenvaltiossa, mutta se harjoittaa toimintaa muissa jäsenvaltioissa, sen jäsenvaltion data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisen viranomaisen, jossa yhteisöllä on päätoimipaikka tai laillinen edustaja, ja kyseisten muiden jäsenvaltioiden data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä ja avustettava toisiaan. Tällaiseen avunantoon ja yhteistyöhön voivat sisältyä tiedonvaihto asianomaisten data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten välillä niiden tämän asetuksen mukaisten tehtävien hoitamiseksi sekä perustellut pyynnöt tässä artiklassa tarkoitettujen valvontatoimenpiteiden toteuttamiseksi.

Jos jäsenvaltion data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltainen viranomainen pyytää apua toisen jäsenvaltion data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaiselta viranomaiselta, sen on esitettävä asianmukaisesti perusteltu pyyntö. Data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisen viranomaisen on tällaisen pyynnön saadessaan annettava vastaus ilman aiheetonta viivytystä ja pyynnön kiireellisyyteen suhteutetussa määräajassa.

Mitä tahansa tietoja, jotka tämän kohdan mukaisesti pyydetyn ja annetun avun yhteydessä vaihdetaan, saa käyttää ainoastaan siihen tarkoitukseen, jota varten niitä on pyydetty.

25 artikla

Eurooppalainen data-altruismia koskeva suostumuslomake

1.   Data-altruismiin perustuvan datankeruun helpottamiseksi komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä data-altruismia koskevan eurooppalaisen suostumuslomakkeen laatimiseksi ja kehittämiseksi kuultuaan ensin Euroopan tietosuojaneuvostoa, ottaen huomioon Euroopan datainnovaatiolautakunnan antaman neuvonnan sekä asianmukaisesti yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. Lomakkeen on mahdollistettava suostumuksen tai luvan saaminen kaikissa jäsenvaltioissa yhtenäisessä muodossa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

2.   Eurooppalaisessa data-altruismia koskevassa suostumuslomakkeessa on käytettävä modulaarista lähestymistapaa, joka mahdollistaa lomakkeen muokkaamisen tiettyjä aloja ja eri tarkoituksia varten.

3.   Henkilötietojen osalta eurooppalaisella data-altruismia koskevassa suostumuslomakkeessa on varmistettava, että rekisteröidyt voivat antaa suostumuksensa tiettyyn datankäsittelytoimeen tai peruuttaa suostumuksensa tiettyyn datankäsittelytoimeen asetuksen (EU) 2016/679 vaatimusten mukaisesti.

4.   Lomakkeen on oltava saatavilla paperille tulostettavana ja helposti ymmärrettävänä sekä sähköisessä koneellisesti luettavassa muodossa.

V LUKU

Toimivaltaiset viranomaiset ja menettelysäännökset

26 artikla

Toimivaltaisia viranomaisia koskevat vaatimukset

1.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten on oltava oikeudellisesti erillisiä ja toiminnallisesti riippumattomia kaikista datan välityspalvelujen tarjoajista tai tunnustettujen data-altruismipohjaisista organisaatioista. Sama viranomainen voi hoitaa datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten tehtäviä. Jäsenvaltiot voivat joko perustaa näitä tarkoituksia varten yhden tai useamman uuden viranomaisen tai hyödyntää olemassa olevia viranomaisia.

2.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten on hoidettava tehtävänsä puolueettomasti, avoimesti, johdonmukaisesti, luotettavasti ja oikea-aikaisesti. Niiden on tehtäviään hoitaessaan turvattava oikeudenmukainen kilpailu ja syrjimättömyys.

3.   Ylimmän tason johto ja henkilöstö, joka vastaa datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten asiaankuuluvien tehtävien suorittamisesta, eivät saa olla arvioimiensa palvelujen suunnittelijoita, valmistajia, toimittajia, asentajia, ostajia, omistajia, käyttäjiä tai ylläpitäjiä eivätkä minkään tällaisen osapuolen valtuutettuja edustajia. Tämä ei sulje pois sellaisten arvioinnin kohteena olevien palvelujen käyttöä, jotka ovat tarpeen datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten toiminnan kannalta, tai tällaisten palvelujen käyttöä henkilökohtaisiin tarkoituksiin.

4.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten ylin johto ja henkilöstö eivät saa osallistua mihinkään toimintaan, joka voi olla ristiriidassa heidän riippumattomuutensa tai lahjomattomuutensa kanssa heille uskotuissa arviointitoimissa.

5.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisilla viranomaisilla ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava käytettävissään riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit niille annettujen tehtävien suorittamiseksi, mukaan lukien tarvittava tekninen tietämys ja resurssit.

6.   Jäsenvaltion datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten on annettava perustellusta pyynnöstä ja ilman aiheetonta viivytystä komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisille viranomaisille ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisille viranomaisille tiedot, joita nämä tarvitsevat tämän asetuksen mukaisten tehtäviensä suorittamiseksi. Jos kansallinen datan välityspalvelujen suhteen toimivaltainen viranomainen ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltainen viranomainen pitää pyydettyjä tietoja kaupallista ja ammatillista luottamuksellisuutta koskevien unionin ja kansallisten sääntöjen mukaisesti luottamuksellisina, komission ja muiden asianomaisten datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten on turvattava tällainen luottamuksellisuus.

27 artikla

Oikeus tehdä valitus

1.   Luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä on oltava oikeus tehdä asianomaiselle datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaiselle viranomaiselle yksin tai tapauksen mukaan kollektiivisesti valitus datan välityspalvelujen tarjoajasta tai data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisille viranomaisille tunnustetusta data-altruismipohjaisesta organisaatiosta missä tahansa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvassa asiassa.

2.   Datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisen viranomaisen tai data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisen viranomaisen, jolle valitus on jätetty, on ilmoitettava valituksen tekijälle

| a) | valituksen käsittelyn etenemisestä ja siitä tehdystä päätöksestä; sekä |
| --- | --- |

a)

valituksen käsittelyn etenemisestä ja siitä tehdystä päätöksestä; sekä

| b) | 28 artiklassa säädetyistä oikeussuojakeinoista. |
| --- | --- |

b)

28 artiklassa säädetyistä oikeussuojakeinoista.

28 artikla

Oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin

1.   Sen estämättä, mitä hallinnollisista tai muista tuomioistuimen ulkopuolisista oikeussuojakeinoista säädetään, luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä, joita asia koskee, on oltava oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin 14 artiklassa tarkoitetuissa datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten oikeudellisesti sitovissa päätöksissä, jotka on tehty osana datan välityspalvelujen tarjoajia koskevan ilmoitusjärjestelmän hallinnointia, valvontaa ja täytäntöönpanoa sekä 19 ja 24 artiklassa tarkoitetuissa data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten oikeudellisesti sitovissa päätöksissä, jotka on tehty osana tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden seurantaa.

2.   Tämän artiklan mukaiset kanteet on nostettava yksin tai tapauksen mukaan yhden tai useamman luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön edustajien toimesta sen jäsenvaltion tuomioistuimissa, jossa kanteen kohteena oleva datan välityspalvelujen suhteen toimivaltainen viranomainen tai data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltainen viranomainen sijaitsee.

3.   Jos datan välityspalvelujen suhteen toimivaltainen viranomainen tai data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltainen viranomainen ei ryhdy toimiin valituksen perusteella, kaikilla luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä, joita asia koskee, on kansallisen lainsäädännön mukaisesti oltava joko oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin tai mahdollisuus hakea muutosta puolueettomalta elimeltä, jolla on asianmukainen asiantuntemus.

VI LUKU

Euroopan datainnovaatiolautakunta

29 artikla

Euroopan datainnovaatiolautakunta

1.   Komissio perustaa Euroopan datainnovaatiolautakunnan joka on kaikkien jäsenvaltioiden datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten, Euroopan tietosuojaneuvoston, Euroopan tietosuojavaltuutetun, ENISA:n ja komission edustajista, EU:n pk-yritysedustajasta tai pk-yritysedustajien verkoston nimittämästä edustajasta sekä tiettyjen erikoisalojen asiaankuuluvien elinten ja erityistä asiantuntemusta edustavien elinten muista edustajista koostuva asiantuntijaryhmä. Yksittäisten asiantuntijoiden nimityksissään komissio pyrkii sukupuoliseen ja maantieteelliseen tasapainoon asiantuntijaryhmän kokoonpanossa.

2.   Euroopan datainnovaatiolautakunta koostuu ainakin seuraavista kolmesta alaryhmästä:

| a) | datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisista viranomaisista ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisista viranomaisista muodostuva alaryhmä, jonka on tarkoitus hoitaa 30 artiklan a, c, j ja k alakohdan mukaiset tehtävät; |
| --- | --- |

a)

datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisista viranomaisista ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisista viranomaisista muodostuva alaryhmä, jonka on tarkoitus hoitaa 30 artiklan a, c, j ja k alakohdan mukaiset tehtävät;

| b) | alaryhmä standardointia, siirrettävyyttä ja yhteentoimivuutta koskevia teknisiä keskusteluja varten 30 artiklan f ja g alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

alaryhmä standardointia, siirrettävyyttä ja yhteentoimivuutta koskevia teknisiä keskusteluja varten 30 artiklan f ja g alakohdan mukaisesti;

| c) | sidosryhmien osallistumista käsittelevä alaryhmä, joka koostuu teollisuuden, tutkimuksen, tiedemaailman, kansalaisyhteiskunnan, standardointiorganisaatioiden, asiaankuuluvien yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien ja kolmansien osapuolten asiaankuuluvista edustajista, jotka antavat Euroopan datainnovaatiolautakunnalle 30 artiklan d, e, f, g ja h alakohdan mukaisia tehtäviä koskevaa neuvontaa. |
| --- | --- |

c)

sidosryhmien osallistumista käsittelevä alaryhmä, joka koostuu teollisuuden, tutkimuksen, tiedemaailman, kansalaisyhteiskunnan, standardointiorganisaatioiden, asiaankuuluvien yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien ja kolmansien osapuolten asiaankuuluvista edustajista, jotka antavat Euroopan datainnovaatiolautakunnalle 30 artiklan d, e, f, g ja h alakohdan mukaisia tehtäviä koskevaa neuvontaa.

3.   Euroopan datainnovaatiolautakunnan kokouksissa puheenjohtajana on komission edustaja.

4.   Euroopan datainnovaatiolautakuntaa avustaa sihteeristö, jonka komissio järjestää.

30 artikla

Euroopan datainnovaatiolautakunnan tehtävät

Euroopan datainnovaatiolautakunnalla on seuraavat tehtävät:

| a) | se neuvoo ja avustaa komissiota kehittämään yhdenmukaisia toimintatapoja 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille julkisen sektorin elimille ja toimivaltaisille viranomaisille 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen datan luokkien uudelleenkäyttöä koskevien pyyntöjen käsittelyä varten; |
| --- | --- |

a)

se neuvoo ja avustaa komissiota kehittämään yhdenmukaisia toimintatapoja 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille julkisen sektorin elimille ja toimivaltaisille viranomaisille 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen datan luokkien uudelleenkäyttöä koskevien pyyntöjen käsittelyä varten;

| b) | se neuvoo ja avustaa komissiota data-altruismia koskevan, koko unionin laajuisen yhdenmukaisen käytännön kehittämisessä; |
| --- | --- |

b)

se neuvoo ja avustaa komissiota data-altruismia koskevan, koko unionin laajuisen yhdenmukaisen käytännön kehittämisessä;

| c) | se neuvoo ja avustaa komissiota kehittämään datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten yhdenmukaisia toimintatapoja datan välityspalvelujen tarjoajia ja data-altruismipohjaisia organisaatioita koskevien vaatimusten soveltamisessa; |
| --- | --- |

c)

se neuvoo ja avustaa komissiota kehittämään datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten yhdenmukaisia toimintatapoja datan välityspalvelujen tarjoajia ja data-altruismipohjaisia organisaatioita koskevien vaatimusten soveltamisessa;

| d) | se neuvoo ja avustaa komissiota yhdenmukaisten suuntaviivojen laatimisessa siitä, miten tämän asetuksen yhteydessä voidaan parhaiten suojata kaupallisesti arkaluonteisia tietoja, jotka eivät ole henkilötietoja, erityisesti liikesalaisuuksia, mutta myös teollis- ja tekijänoikeuksilla suojattuja muita kuin henkilötietoja laittomalta tällaiseen sisältöön pääsyltä, joka voi johtaa teollis- ja tekijänoikeuksien varastamiseen tai teollisuusvakoiluun; |
| --- | --- |

d)

se neuvoo ja avustaa komissiota yhdenmukaisten suuntaviivojen laatimisessa siitä, miten tämän asetuksen yhteydessä voidaan parhaiten suojata kaupallisesti arkaluonteisia tietoja, jotka eivät ole henkilötietoja, erityisesti liikesalaisuuksia, mutta myös teollis- ja tekijänoikeuksilla suojattuja muita kuin henkilötietoja laittomalta tällaiseen sisältöön pääsyltä, joka voi johtaa teollis- ja tekijänoikeuksien varastamiseen tai teollisuusvakoiluun;

| e) | se neuvoo ja avustaa komissiota yhdenmukaisten suuntaviivojen kehittämisessä datan vaihtoon ja tallentamiseen liittyvistä kyberturvallisuusvaatimuksista; |
| --- | --- |

e)

se neuvoo ja avustaa komissiota yhdenmukaisten suuntaviivojen kehittämisessä datan vaihtoon ja tallentamiseen liittyvistä kyberturvallisuusvaatimuksista;

| f) | ottaen etenkin huomioon standardointiorganisaatioiden panoksen se antaa komissiolle neuvoja sellaisten monialaisten standardien priorisoinnista, joita käytetään ja kehitetään datan käyttöä ja eri alojen välistä datan jakamista varten kehittyvien yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien välillä, alojen välisestä vertailusta, sellaisten parhaiden käytäntöjen vaihdosta, jotka koskevat alakohtaisia turvallisuusvaatimuksia ja dataan pääsyn menettelyistä, ottaen samalla huomioon alakohtaiset standardointitoimet, erityisesti selventämällä ja erittelemällä, mitkä standardit ja käytännöt ovat monialaisia ja mitkä alakohtaisia; |
| --- | --- |

f)

ottaen etenkin huomioon standardointiorganisaatioiden panoksen se antaa komissiolle neuvoja sellaisten monialaisten standardien priorisoinnista, joita käytetään ja kehitetään datan käyttöä ja eri alojen välistä datan jakamista varten kehittyvien yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien välillä, alojen välisestä vertailusta, sellaisten parhaiden käytäntöjen vaihdosta, jotka koskevat alakohtaisia turvallisuusvaatimuksia ja dataan pääsyn menettelyistä, ottaen samalla huomioon alakohtaiset standardointitoimet, erityisesti selventämällä ja erittelemällä, mitkä standardit ja käytännöt ovat monialaisia ja mitkä alakohtaisia;

| g) | ottaen etenkin huomioon standardointiorganisaatioiden panoksen se avustaa komissiota sisämarkkinoiden ja sisämarkkinoiden datatalouden hajanaisuuteen puuttumisessa parantamalla datan sekä datan jakamispalvelujen rajat ylittävää ja monialaista yhteentoimivuutta eri alojen välillä olemassa olevien eurooppalaisten, kansainvälisten tai kansallisten standardien pohjalta, pyrkien muun muassa edistämään yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien luomista; |
| --- | --- |

g)

ottaen etenkin huomioon standardointiorganisaatioiden panoksen se avustaa komissiota sisämarkkinoiden ja sisämarkkinoiden datatalouden hajanaisuuteen puuttumisessa parantamalla datan sekä datan jakamispalvelujen rajat ylittävää ja monialaista yhteentoimivuutta eri alojen välillä olemassa olevien eurooppalaisten, kansainvälisten tai kansallisten standardien pohjalta, pyrkien muun muassa edistämään yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien luomista;

| h) | ehdottaa yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia koskevia suuntaviivoja, eli yhteisten standardien ja käytäntöjen käyttötarkoituksia koskevia, alakohtaisia tai monialaisia yhteentoimivia puitteita datan jakamiseksi tai yhdessä käsittelemiseksi muun muassa uusien tuotteiden ja palvelujen, tieteellisen tutkimuksen tai kansalaisyhteiskunnan aloitteiden kehittämistä varten; tällaisissa yhteisissä standardeissa ja käytännöissä on otettava huomioon olemassa olevat standardit, noudatettava kilpailusääntöjä ja varmistettava kaikkien osallistujien syrjimätön pääsy datan jakamisen helpottamiseksi unionissa sekä nykyisten ja tulevien data-avaruuksien potentiaalin hyödyntämiseksi, joissa käsitellään muun muassa seuraavia seikkoja:






  i) | monialaiset standardit, joita käytetään ja kehitetään datan käyttöä ja eri alojen välistä datan jakamista varten, alakohtaisia turvallisuusvaatimuksia koskevien parhaiden käytäntöjen alojen välinen vertailu ja vaihto sekä dataan pääsyn menettelyt, ottaen samalla huomioon alakohtaiset standardointitoimet, erityisesti selventämällä ja erittelemällä, mitkä standardit ja käytännöt ovat monialaisia ja mitkä alakohtaisia; |
| --- | --- | --- |

h)

ehdottaa yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia koskevia suuntaviivoja, eli yhteisten standardien ja käytäntöjen käyttötarkoituksia koskevia, alakohtaisia tai monialaisia yhteentoimivia puitteita datan jakamiseksi tai yhdessä käsittelemiseksi muun muassa uusien tuotteiden ja palvelujen, tieteellisen tutkimuksen tai kansalaisyhteiskunnan aloitteiden kehittämistä varten; tällaisissa yhteisissä standardeissa ja käytännöissä on otettava huomioon olemassa olevat standardit, noudatettava kilpailusääntöjä ja varmistettava kaikkien osallistujien syrjimätön pääsy datan jakamisen helpottamiseksi unionissa sekä nykyisten ja tulevien data-avaruuksien potentiaalin hyödyntämiseksi, joissa käsitellään muun muassa seuraavia seikkoja:

i)

monialaiset standardit, joita käytetään ja kehitetään datan käyttöä ja eri alojen välistä datan jakamista varten, alakohtaisia turvallisuusvaatimuksia koskevien parhaiden käytäntöjen alojen välinen vertailu ja vaihto sekä dataan pääsyn menettelyt, ottaen samalla huomioon alakohtaiset standardointitoimet, erityisesti selventämällä ja erittelemällä, mitkä standardit ja käytännöt ovat monialaisia ja mitkä alakohtaisia;

| ii) | markkinoille pääsyn esteiden torjumista ja lukkiutumisvaikutusten välttämistä koskevat vaatimukset, jotta varmistetaan tasapuolinen kilpailu ja yhteentoimivuus; |
| --- | --- |

ii)

markkinoille pääsyn esteiden torjumista ja lukkiutumisvaikutusten välttämistä koskevat vaatimukset, jotta varmistetaan tasapuolinen kilpailu ja yhteentoimivuus;

| iii) | riittävä suoja laillisille tiedonsiirroille kolmansiin maihin, mukaan lukien suojatoimet kaikkia unionin oikeudessa kiellettyjä siirtoja vastaan; |
| --- | --- |

iii)

riittävä suoja laillisille tiedonsiirroille kolmansiin maihin, mukaan lukien suojatoimet kaikkia unionin oikeudessa kiellettyjä siirtoja vastaan;

| iv) | asiaankuuluvien sidosryhmien riittävä ja syrjimätön edustus yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien hallinnoinnissa; |
| --- | --- |

iv)

asiaankuuluvien sidosryhmien riittävä ja syrjimätön edustus yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien hallinnoinnissa;

| v) | unionin oikeuden mukaisten kyberturvallisuusvaatimusten noudattaminen. |
| --- | --- |

v)

unionin oikeuden mukaisten kyberturvallisuusvaatimusten noudattaminen.

| i) | se helpottaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä yhdenmukaistettujen ehtojen asettamiseksi 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen, julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan luokkien uudelleenkäytölle sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

i)

se helpottaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä yhdenmukaistettujen ehtojen asettamiseksi 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen, julkisen sektorin elinten hallussa olevan datan luokkien uudelleenkäytölle sisämarkkinoilla;

| j) | se helpottaa datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä kehittämällä valmiuksia ja vaihtamalla tietoja, erityisesti vahvistamalla menetelmiä tehokasta sellaisten tietojen vaihtoa varten, jotka liittyvät datan välityspalvelujen tarjoajien ilmoitusmenettelyyn ja tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröintiin ja seurantaan, mukaan lukien maksujen tai seuraamusten asettamista koskeva koordinointi, sekä helpottaa kansainvälistä pääsyä ja datan siirtoa koskevaa datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä; |
| --- | --- |

j)

se helpottaa datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä kehittämällä valmiuksia ja vaihtamalla tietoja, erityisesti vahvistamalla menetelmiä tehokasta sellaisten tietojen vaihtoa varten, jotka liittyvät datan välityspalvelujen tarjoajien ilmoitusmenettelyyn ja tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröintiin ja seurantaan, mukaan lukien maksujen tai seuraamusten asettamista koskeva koordinointi, sekä helpottaa kansainvälistä pääsyä ja datan siirtoa koskevaa datan välityspalvelujen suhteen toimivaltaisten viranomaisten ja data-altruismipohjaisten organisaatioiden rekisteröinnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä;

| k) | se neuvoo ja avustaa komissiota tämän arvioidessa, olisiko 5 artiklan 11 ja 12 kohdassa tarkoitettuja täytäntöönpanosäädöksiä annettava; |
| --- | --- |

k)

se neuvoo ja avustaa komissiota tämän arvioidessa, olisiko 5 artiklan 11 ja 12 kohdassa tarkoitettuja täytäntöönpanosäädöksiä annettava;

| l) | se neuvoo ja avustaa komissiota eurooppalaisen data-altruismia koskevan suostumuslomakkeen laatimisessa 25 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

l)

se neuvoo ja avustaa komissiota eurooppalaisen data-altruismia koskevan suostumuslomakkeen laatimisessa 25 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| m) | se neuvoo komissiota muita kuin henkilötietoja koskevan kansainvälisen sääntely-ympäristön parantamisessa, standardointi mukaan luettuna. |
| --- | --- |

m)

se neuvoo komissiota muita kuin henkilötietoja koskevan kansainvälisen sääntely-ympäristön parantamisessa, standardointi mukaan luettuna.

VII LUKU

Kansainvälinen pääsy ja siirto

31 artikla

Kansainvälinen pääsy ja siirto

1.   Tapauksesta riippuen julkisen sektorin elimen, luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, jolle on myönnetty II luvun nojalla oikeus datan uudelleenkäyttöön, datan välityspalvelujen tarjoajan tai tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation on toteutettava kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat tekniset, oikeudelliset ja organisatoriset toimenpiteet, myös sopimusjärjestelyt, estääkseen unionissa säilytettävien muiden kuin henkilötietojen kansainvälisen siirron tai viranomaisten pääsyn niihin, jos tällainen siirto tai pääsy tietoihin aiheuttaisi ristiriidan unionin oikeuden tai asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 tai 3 kohdan soveltamista.

2.   Kolmannen maan tuomioistuimen päätös tai tuomio tai kolmannen maan hallintoviranomaisen päätös, jolla pyydetään julkisen sektorin elintä, luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolle on myönnetty oikeus datan uudelleenkäyttöön II luvun nojalla, datan välityspalvelun tarjoajaa tai tunnustettua data-altruismipohjaista organisaatiota siirtämään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia muita kuin henkilötietoja unionista tai myöntämään pääsy tällaisiin unionissa oleviin tietoihin, saadaan tunnustaa tai panna täytäntöön millä tahansa tavalla ainoastaan, jos se perustuu pyynnön esittäneen kolmannen maan ja unionin välillä voimassa olevaan kansainväliseen sopimukseen, kuten keskinäistä oikeusapua koskevaan sopimukseen, tai kyseisen kolmannen maan ja jäsenvaltion tällaiseen sopimukseen.

3.   Jos tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettua kansainvälistä sopimusta ei ole ja julkisen sektorin elimeen, luonnolliseen henkilöön tai oikeushenkilöön, jolle on II luvun nojalla myönnetty oikeus datan uudelleenkäyttöön, datan välityspalvelujen tarjoajaan tai tunnustettuun data-altruismipohjaiseen organisaatioon kohdistuu kolmannen maan tuomioistuimen päätös tai tuomio tai kolmannen maan hallintoviranomaisen päätös, joka koskee unionissa säilytettävien, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien muiden kuin henkilötietojen siirtämistä tai niihin pääsyä, ja tällaisen päätöksen noudattaminen voisi saattaa päätöksen kohteen ristiriitaan unionin oikeuden tai asiaankuuluvan jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön kanssa, kyseisen kolmannen maan viranomainen voi siirtää tällaista dataa tai saada pääsyn siihen ainoastaan, jos

| a) | kyseisen kolmannen maan järjestelmässä päätöksen perustelut ja oikeasuhteisuus on esitettävä ja tuomioistuimen päätöksen tai tuomion, tapauksen mukaan, on oltava luonteeltaan yksilöity, esimerkiksi siten, että siitä käy riittävällä tavalla ilmi yhteys tiettyihin epäiltyihin henkilöihin tai rikkomuksiin; |
| --- | --- |

a)

kyseisen kolmannen maan järjestelmässä päätöksen perustelut ja oikeasuhteisuus on esitettävä ja tuomioistuimen päätöksen tai tuomion, tapauksen mukaan, on oltava luonteeltaan yksilöity, esimerkiksi siten, että siitä käy riittävällä tavalla ilmi yhteys tiettyihin epäiltyihin henkilöihin tai rikkomuksiin;

| b) | toimivaltainen kolmannen maan tuomioistuin tutkii päätöksen kohteen perustellun vastalauseen; ja |
| --- | --- |

b)

toimivaltainen kolmannen maan tuomioistuin tutkii päätöksen kohteen perustellun vastalauseen; ja

| c) | toimivaltaisella kolmannen maan tuomioistuimella, joka antaa päätöksen tai tuomion tai joka tarkastelee uudelleen hallintoviranomaisen päätöstä, on kyseisen kolmannen maan lainsäädännön nojalla toimivalta ottaa asianmukaisesti huomioon unionin oikeuden tai asianosaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti suojatun datan toimittajan asiaankuuluvat oikeudelliset edut. |
| --- | --- |

c)

toimivaltaisella kolmannen maan tuomioistuimella, joka antaa päätöksen tai tuomion tai joka tarkastelee uudelleen hallintoviranomaisen päätöstä, on kyseisen kolmannen maan lainsäädännön nojalla toimivalta ottaa asianmukaisesti huomioon unionin oikeuden tai asianosaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti suojatun datan toimittajan asiaankuuluvat oikeudelliset edut.

4.   Jos 2 tai 3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, julkisen sektorin elimen, luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, jolle on myönnetty II luvun nojalla oikeus datan uudelleenkäyttöön, datan välityspalvelujen tarjoajan tai tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation on vastauksena pyyntöön toimitettava sen kohtuullisen tulkinnan perusteella sallittu vähimmäismäärä dataa.

5.   Julkisen sektorin elimen, luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, jolle on myönnetty II luvun nojalla oikeus datan uudelleenkäyttöön, datan välityspalvelujen tarjoajan ja data-altruismipohjaisen organisaation on ilmoitettava datan haltijalle kolmannen maan hallintoviranomaisen esittämästä pyynnöstä saada pääsy dataan, ennen kyseisen pyynnön noudattamista, lukuun ottamatta tapauksia, joissa pyyntö esitetään lainvalvontatarkoituksessa, ja niin kauan kuin se on tarpeen lainvalvontatoimien tehokkuuden säilyttämiseksi.

VIII LUKU

Säädösvallan siirto ja komiteamenettely

32 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 23 päivästä kesäkuuta 2022 määräämättömäksi ajaksi 5 artiklan 13 kohdassa ja 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 13 kohdassa ja 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 5 artiklan 13 kohdan ja 22 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kolmella kuukaudella.

33 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.

3.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

IX LUKU

Loppu- ja siirtymäsäännökset

34 artikla

Seuraamukset

1.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt 5 artiklan 14 kohdan ja 31 artiklan mukaisten muiden kuin henkilötietojen siirtoa kolmansiin maihin koskevien, datan välityspalvelujen tarjoajan 11 artiklan mukaisen ilmoitusvelvollisuuden, 12 artiklan mukaisten datan välityspalvelujen tarjoamisen edellytysten ja tunnustetuksi data-altruismipohjaiseksi organisaatioksi rekisteröintiä koskevien 18, 20, 21 ja 22 artiklan mukaisten edellytysten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on seuraamuksia koskevissa säännöissään otettava huomioon Euroopan data-innovaatiolautakunnan suositukset. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä säännöistä ja toimenpiteistä komissiolle viimeistään 24 päivänä syyskuuta 2023, ja niiden on viipymättä ilmoitettava komissiolle myöhemmin tehtävistä muutoksista, joilla on vaikutusta näihin sääntöihin ja toimenpiteisiin.

2.   Jäsenvaltioiden on otettava tarvittaessa huomioon seuraavat ei-tyhjentävät ja ohjeelliset perusteet määrättäessä seuraamuksia datan välityspalvelujen tarjoajille ja tunnustetuille data-altruismipohjaisille organisaatioille tämän asetuksen rikkomisesta:

| a) | rikkomisen luonne, vakavuus, laajuus ja kesto; |
| --- | --- |

a)

rikkomisen luonne, vakavuus, laajuus ja kesto;

| b) | datan välityspalvelujen tarjoajan tai tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation toteuttamat toimet rikkomisen aiheuttaman vahingon lieventämiseksi tai korjaamiseksi; |
| --- | --- |

b)

datan välityspalvelujen tarjoajan tai tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation toteuttamat toimet rikkomisen aiheuttaman vahingon lieventämiseksi tai korjaamiseksi;

| c) | datan välityspalvelujen tarjoajan tai tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation mahdolliset aiemmat rikkomiset; |
| --- | --- |

c)

datan välityspalvelujen tarjoajan tai tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation mahdolliset aiemmat rikkomiset;

| d) | datan välityspalvelujen tarjoajan tai tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation rikkomisen johdosta saamat taloudelliset edut tai niiden välttämät tappiot, jos tällaiset voitot tai tappiot voidaan luotettavasti osoittaa; |
| --- | --- |

d)

datan välityspalvelujen tarjoajan tai tunnustetun data-altruismipohjaisen organisaation rikkomisen johdosta saamat taloudelliset edut tai niiden välttämät tappiot, jos tällaiset voitot tai tappiot voidaan luotettavasti osoittaa;

| e) | mahdolliset muut tapauksen olosuhteisiin sovellettavat raskauttavat tai lieventävät tekijät. |
| --- | --- |

e)

mahdolliset muut tapauksen olosuhteisiin sovellettavat raskauttavat tai lieventävät tekijät.

35 artikla

Arviointi ja uudelleentarkastelu

Komissio arvioi tätä asetusta viimeistään 24 päivänä syyskuuta 2025 ja esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tärkeimmistä havainnoistaan. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

Kyseisessä kertomuksessa tarkastellaan erityisesti

| a) | jäsenvaltioiden 34 artiklan mukaisesti vahvistamien seuraamuksia koskevien sääntöjen soveltamista ja toimivuutta; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden 34 artiklan mukaisesti vahvistamien seuraamuksia koskevien sääntöjen soveltamista ja toimivuutta;

| b) | sitä, missä määrin unioniin sijoittautumattomien datan välityspalvelujen tarjoajien ja tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden lailliset edustajat noudattavat tätä asetusta ja missä määrin näihin palveluntarjoajiin ja organisaatioihin voidaan soveltaa seuraamuksia; |
| --- | --- |

b)

sitä, missä määrin unioniin sijoittautumattomien datan välityspalvelujen tarjoajien ja tunnustettujen data-altruismipohjaisten organisaatioiden lailliset edustajat noudattavat tätä asetusta ja missä määrin näihin palveluntarjoajiin ja organisaatioihin voidaan soveltaa seuraamuksia;

| c) | IV luvun mukaisesti rekisteröityjen data-altruismipohjaisten organisaatioiden tyyppiä ja yleiskuvausta yleisen edun mukaisista tavoitteista, joiden vuoksi dataa jaetaan, jotta voidaan vahvistaa tätä koskevat selkeät perusteet. |
| --- | --- |

c)

IV luvun mukaisesti rekisteröityjen data-altruismipohjaisten organisaatioiden tyyppiä ja yleiskuvausta yleisen edun mukaisista tavoitteista, joiden vuoksi dataa jaetaan, jotta voidaan vahvistaa tätä koskevat selkeät perusteet.

Jäsenvaltioiden on toimitettava kyseisen kertomuksen laatimiseen tarvittavat tiedot komissiolle.

36 artikla

Asetuksen (EU) 2018/1724 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EU) 2018/1724 liitteessä II olevan taulukon merkintä "Liiketoiminnan aloittaminen, hoitaminen ja lopettaminen" seuraavasti:

| Tapahtuma | Menettely | Odotettu tuotos; tarvittaessa toimivaltainen viranomainen arvioi hakemuksen kansallisen lainsäädännön mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| Liiketoiminnan aloittaminen, hoitaminen ja lopettaminen | Liiketoiminnasta ilmoittaminen, liiketoiminnan harjoittamista koskeva lupa, muutokset liiketoiminnassa ja liiketoiminnan lopettaminen, kun kyse ei ole maksukyvyttömyys- tai likvidaatiomenettelyistä; soveltamisalaan eivät kuitenkaan kuulu liiketoiminnan ensimmäinen rekisteröinti yhtiörekisteriin eivätkä menettelyt, jotka koskevat yrityksen perustamista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 54 artiklan toisen kohdan mukaisesti tai tätä koskevien mahdollisten myöhempien asiakirjojen toimittaminen | Vahvistus liiketoimintaa koskevan ilmoituksen tai muutosilmoituksen tai liiketoimintalupaa koskevan pyynnön vastaanottamisesta |
| | Työnantajan (luonnollisen henkilön) rekisteröinti pakolliseen eläke- ja vakuutusjärjestelmään | Rekisteröinnin tai sosiaaliturvanumeron vahvistaminen |
| Työntekijän rekisteröinti pakolliseen eläke- ja vakuutusjärjestelmään | Rekisteröinnin tai sosiaaliturvanumeron vahvistaminen |
| Yrityksen veroilmoituksen jättäminen | Ilmoituksen vastaanottovahvistus |
| Sosiaaliturvajärjestelmälle ilmoittaminen työntekijän työsopimuksen päättymisestä, pois lukien menettelyt, jotka koskevat työsopimusten joukkoirtisanomista | Ilmoituksen vastaanottovahvistus |
| Työntekijöiden sosiaaliturvamaksujen maksaminen | Kuitti tai muu vahvistus työntekijöiden sosiaaliturvamaksujen maksamisesta |
| Datan välityspalvelujen tarjoajaa koskeva ilmoitus | Ilmoituksen vastaanottovahvistus |
| Rekisteröinti unionissa tunnustetuksi data-altruismipohjaiseksi organisaatioksi | Rekisteröinnin vahvistus |

Tapahtuma

Menettely

Odotettu tuotos; tarvittaessa toimivaltainen viranomainen arvioi hakemuksen kansallisen lainsäädännön mukaisesti

Liiketoiminnan aloittaminen, hoitaminen ja lopettaminen

Liiketoiminnasta ilmoittaminen, liiketoiminnan harjoittamista koskeva lupa, muutokset liiketoiminnassa ja liiketoiminnan lopettaminen, kun kyse ei ole maksukyvyttömyys- tai likvidaatiomenettelyistä; soveltamisalaan eivät kuitenkaan kuulu liiketoiminnan ensimmäinen rekisteröinti yhtiörekisteriin eivätkä menettelyt, jotka koskevat yrityksen perustamista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 54 artiklan toisen kohdan mukaisesti tai tätä koskevien mahdollisten myöhempien asiakirjojen toimittaminen

Vahvistus liiketoimintaa koskevan ilmoituksen tai muutosilmoituksen tai liiketoimintalupaa koskevan pyynnön vastaanottamisesta

Työnantajan (luonnollisen henkilön) rekisteröinti pakolliseen eläke- ja vakuutusjärjestelmään

Rekisteröinnin tai sosiaaliturvanumeron vahvistaminen

Työntekijän rekisteröinti pakolliseen eläke- ja vakuutusjärjestelmään

Rekisteröinnin tai sosiaaliturvanumeron vahvistaminen

Yrityksen veroilmoituksen jättäminen

Ilmoituksen vastaanottovahvistus

Sosiaaliturvajärjestelmälle ilmoittaminen työntekijän työsopimuksen päättymisestä, pois lukien menettelyt, jotka koskevat työsopimusten joukkoirtisanomista

Ilmoituksen vastaanottovahvistus

Työntekijöiden sosiaaliturvamaksujen maksaminen

Kuitti tai muu vahvistus työntekijöiden sosiaaliturvamaksujen maksamisesta

Datan välityspalvelujen tarjoajaa koskeva ilmoitus

Ilmoituksen vastaanottovahvistus

Rekisteröinti unionissa tunnustetuksi data-altruismipohjaiseksi organisaatioksi

Rekisteröinnin vahvistus

37 artikla

Siirtymäjärjestelyt

Yhteisöjen, jotka tarjoavat 10 artiklassa tarkoitettuja datan välityspalveluja 23 päivänä kesäkuuta 2022, on noudatettava III luvussa säädettyjä velvoitteita viimeistään 24 päivänä syyskuuta 2025.

38 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 24 päivästä syyskuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. LE MAIRE

---

(1)  
  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 38.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 6. huhtikuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, annettu 16. toukokuuta 2022.

2

(3)  Komission suositus 2003/361/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1239, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, eurooppalaisen merenkulkualan yhdennetyn palveluympäristön perustamisesta ja direktiivin 2010/65/EU kumoamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 64).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/1056, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2020, sähköisistä kuljetustiedoista (EUVL L 249, 31.7.2020, s. 33).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/40/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (EUVL L 207, 6.8.2010, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/858, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1807, annettu 14 päivänä marraskuuta 2018, muiden kuin henkilötietojen vapaan liikkuvuuden kehyksestä Euroopan unionissa (EUVL L 303, 28.11.2018, s. 59).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2000, tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista ("Direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä") (EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/29/EY, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa (EYVL L 167, 22.6.2001, s. 10).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/48/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamisesta (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 45).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta (EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/943, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, julkistamattoman taitotiedon ja liiketoimintatiedon (liikesalaisuuksien) suojaamisesta laittomalta hankinnalta, käytöltä ja ilmaisemiselta (EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1132, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, tietyistä yhtiöoikeuden osa-alueista (EUVL L 169, 30.6.2017, s. 46).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1024, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 56).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/81/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta (EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89).

24

(25)  Komission asetus (EU) N:o 557/2013, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 täytäntöönpanosta tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien salassapidettävien tietojen käyttöoikeuden osalta ja komission asetuksen (EY) N:o 831/2002 kumoamisesta (EUVL L 164, 18.6.2013, s. 16).

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/9/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 1996, tietokantojen oikeudellisesta suojasta (EYVL L 77, 27.3.1996, s. 20).

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 600/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173 12.6.2014, s. 84).

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2366, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, maksupalveluista sisämarkkinoilla, direktiivien 2002/65/EY, 2009/110/EY ja 2013/36/EU ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/64/EY kumoamisesta (EUVL L 337, 23.12.2015, s. 35).

28

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1724, annettu 2 päivänä lokakuuta 2018, tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja saataville tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 1).

29

(30)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13)

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2102, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (EUVL L 327, 2.12.2016, s. 1).

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/882, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70).

33

---

| 3.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/45

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/869,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2022,

Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista, asetusten (EY) N:o 715/2009, (EU) 2019/942 ja (EU) 2019/943 ja direktiivien 2009/73/EY ja (EU) 2019/944 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Komissio esitteli 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jäljempänä ’Euroopan vihreän kehityksen ohjelma’, uuden kasvustrategian, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, samalla kun ilmastoneutraaliustavoite saavutetaan viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja talouskasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Komissio ehdotti 17 päivänä syyskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi” kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen nostamista ainakin 55 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Tämä tavoite hyväksyttiin Eurooppa-neuvostossa 11 päivänä joulukuuta 2020, ja kyseiseen tiedonantoon liittyvässä vaikutustenarvioinnissa vahvistetaan, että tulevaisuuden energiapaletti poikkeaa hyvin paljon nykyisestä ja että energialainsäädäntöä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen ja tarvittaessa muuttamaan. Nykyiset energiainfrastruktuuri-investoinnit eivät selvästikään ole riittäviä muuttamaan energiainfrastruktuuria ja rakentamaan tulevaisuuden energiainfrastruktuureja. Tämä tarkoittaa myös, että on otettava käyttöön infrastruktuuria, jolla tuetaan Euroopan energiakäännettä, kuten nopeaa sähköistämistä, uusiutuvan ja fossiilittoman sähköntuotannon laajentamista, uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen käytön lisäämistä, energiajärjestelmän integrointia ja innovatiivisten ratkaisujen käyttöönoton laajentamista. |
| --- | --- |

(1)

Komissio esitteli 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jäljempänä ’Euroopan vihreän kehityksen ohjelma’, uuden kasvustrategian, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, samalla kun ilmastoneutraaliustavoite saavutetaan viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja talouskasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Komissio ehdotti 17 päivänä syyskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi” kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen nostamista ainakin 55 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Tämä tavoite hyväksyttiin Eurooppa-neuvostossa 11 päivänä joulukuuta 2020, ja kyseiseen tiedonantoon liittyvässä vaikutustenarvioinnissa vahvistetaan, että tulevaisuuden energiapaletti poikkeaa hyvin paljon nykyisestä ja että energialainsäädäntöä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen ja tarvittaessa muuttamaan. Nykyiset energiainfrastruktuuri-investoinnit eivät selvästikään ole riittäviä muuttamaan energiainfrastruktuuria ja rakentamaan tulevaisuuden energiainfrastruktuureja. Tämä tarkoittaa myös, että on otettava käyttöön infrastruktuuria, jolla tuetaan Euroopan energiakäännettä, kuten nopeaa sähköistämistä, uusiutuvan ja fossiilittoman sähköntuotannon laajentamista, uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen käytön lisäämistä, energiajärjestelmän integrointia ja innovatiivisten ratkaisujen käyttöönoton laajentamista.

| (2) | Nykyistä vuodeksi 2030 asetettua sitovaa unionin tason tavoitetta nostaa uusiutuvan energian osuus vähintään 32 prosenttiin energian loppukulutuksesta ja unionin tason yleistavoitetta lisätä energiatehokkuutta vähintään 32,5 prosentilla tarkistetaan osana unionille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (4) ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettua korkeampaa tavoitetasoa. |
| --- | --- |

(2)

Nykyistä vuodeksi 2030 asetettua sitovaa unionin tason tavoitetta nostaa uusiutuvan energian osuus vähintään 32 prosenttiin energian loppukulutuksesta ja unionin tason yleistavoitetta lisätä energiatehokkuutta vähintään 32,5 prosentilla tarkistetaan osana unionille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (4) ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettua korkeampaa tavoitetasoa.

| (3) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyssä Pariisin sopimuksessa (5), jäljempänä ’Pariisin sopimus’, asetetaan pitkän aikavälin tavoitteeksi pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle 2 °C:ssa suhteessa esiteolliseen aikaan ja pyrkiä toimiin, joilla lämpötilan nousu saataisiin rajattua 1,5 °C:een suhteessa esiteolliseen aikaan, sekä korostetaan, että on tärkeää sopeutua ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin ja sovittaa rahoitusvirrat johdonmukaisiksi suhteessa vähäpäästöiseen kehityskulkuun ja kehitykseen, jossa joustavasti mukaudutaan muuttuvaan ilmastoon. Eurooppa-neuvosto vahvisti 12 päivänä joulukuuta 2019 tavoitteen saavuttaa ilmastoneutraali Euroopan unioni vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyssä Pariisin sopimuksessa (5), jäljempänä ’Pariisin sopimus’, asetetaan pitkän aikavälin tavoitteeksi pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle 2 °C:ssa suhteessa esiteolliseen aikaan ja pyrkiä toimiin, joilla lämpötilan nousu saataisiin rajattua 1,5 °C:een suhteessa esiteolliseen aikaan, sekä korostetaan, että on tärkeää sopeutua ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin ja sovittaa rahoitusvirrat johdonmukaisiksi suhteessa vähäpäästöiseen kehityskulkuun ja kehitykseen, jossa joustavasti mukaudutaan muuttuvaan ilmastoon. Eurooppa-neuvosto vahvisti 12 päivänä joulukuuta 2019 tavoitteen saavuttaa ilmastoneutraali Euroopan unioni vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti.

| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 347/2013 (6) vahvistetaan suuntaviivat Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien ensisijaisten käytävien ja alueiden viiveetöntä kehittämistä ja yhteentoimivuutta varten, jotta voidaan saavuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen energiapoliittiset tavoitteet eli varmistaa energian sisämarkkinoiden toimivuus, energian toimitusvarmuus ja kilpailukykyiset energiamarkkinat unionissa, edistää energiatehokkuutta ja energiansäästöä sekä uusiin ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvien energiamuotojen kehittämistä ja edistää energiaverkkojen yhteenliittämistä. Asetuksella (EU) N:o 347/2013 otetaan käyttöön kehys, jossa jäsenvaltiot ja asianomaiset sidosryhmät voivat tehdä yhteistyötä aluetasolla kehittääkseen paremmin yhteenliitettyjä energiaverkkoja, jotta voitaisiin luoda yhteyksiä Euroopan energiamarkkinoista tällä hetkellä eristyksissä oleviin alueisiin, lujittaa olemassa olevia ja edistää uusia rajatylittäviä yhteenliitäntöjä ja auttaa integroimaan uusiutuvaa energiaa. Näiden tavoitteiden kautta asetus (EU) N:o 347/2013 edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua ja tuo koko unionille kilpailukykyyn sekä taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä hyötyjä. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 347/2013 (6) vahvistetaan suuntaviivat Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien ensisijaisten käytävien ja alueiden viiveetöntä kehittämistä ja yhteentoimivuutta varten, jotta voidaan saavuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen energiapoliittiset tavoitteet eli varmistaa energian sisämarkkinoiden toimivuus, energian toimitusvarmuus ja kilpailukykyiset energiamarkkinat unionissa, edistää energiatehokkuutta ja energiansäästöä sekä uusiin ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvien energiamuotojen kehittämistä ja edistää energiaverkkojen yhteenliittämistä. Asetuksella (EU) N:o 347/2013 otetaan käyttöön kehys, jossa jäsenvaltiot ja asianomaiset sidosryhmät voivat tehdä yhteistyötä aluetasolla kehittääkseen paremmin yhteenliitettyjä energiaverkkoja, jotta voitaisiin luoda yhteyksiä Euroopan energiamarkkinoista tällä hetkellä eristyksissä oleviin alueisiin, lujittaa olemassa olevia ja edistää uusia rajatylittäviä yhteenliitäntöjä ja auttaa integroimaan uusiutuvaa energiaa. Näiden tavoitteiden kautta asetus (EU) N:o 347/2013 edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua ja tuo koko unionille kilpailukykyyn sekä taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä hyötyjä.

| (5) | Asetuksen (EU) N:o 347/2013 arviointi on osoittanut selvästi, että kehyksellä on tosiasiallisesti parannettu jäsenvaltioiden verkkojen integrointia ja edistetty energiakauppaa ja siten parannettu unionin kilpailukykyä. Yhteistä etua koskevilla sähkö- ja kaasualan hankkeilla on parannettu merkittävästi toimitusvarmuutta. Kaasualalla infrastruktuuri on nyt paremmin yhteenliitetty ja toimitusten häiriönsietokyky on parantunut tuntuvasti vuodesta 2013. Alueellinen yhteistyö alueellisissa ryhmissä ja rajatylittävän kustannustenjaon kautta on tärkeä osatekijä hankkeiden toteuttamiselle. Monissa tapauksissa rajatylittävällä kustannustenjaolla ei kuitenkaan ole onnistuttu toivotulla tavalla pienentämään hankkeiden rahoitusvajetta. Vaikka suurinta osaa lupamenettelyistä on lyhennetty, joissakin tapauksissa prosessi on edelleen pitkä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1316/2013 (7) perustetusta Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnetty rahoitustuki on ollut tärkeä tekijä, sillä selvityksiin annetuilla avustuksilla on onnistuttu vähentämään riskejä hankkeiden kehittämisen alkuvaiheissa, kun taas töihin annetuilla avustuksilla on tuettu hankkeita, joilla on korjattu keskeisiä pullonkauloja, joita ei ole pystytty riittävästi poistamaan markkinaehtoisella rahoituksella. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) N:o 347/2013 arviointi on osoittanut selvästi, että kehyksellä on tosiasiallisesti parannettu jäsenvaltioiden verkkojen integrointia ja edistetty energiakauppaa ja siten parannettu unionin kilpailukykyä. Yhteistä etua koskevilla sähkö- ja kaasualan hankkeilla on parannettu merkittävästi toimitusvarmuutta. Kaasualalla infrastruktuuri on nyt paremmin yhteenliitetty ja toimitusten häiriönsietokyky on parantunut tuntuvasti vuodesta 2013. Alueellinen yhteistyö alueellisissa ryhmissä ja rajatylittävän kustannustenjaon kautta on tärkeä osatekijä hankkeiden toteuttamiselle. Monissa tapauksissa rajatylittävällä kustannustenjaolla ei kuitenkaan ole onnistuttu toivotulla tavalla pienentämään hankkeiden rahoitusvajetta. Vaikka suurinta osaa lupamenettelyistä on lyhennetty, joissakin tapauksissa prosessi on edelleen pitkä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1316/2013 (7) perustetusta Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnetty rahoitustuki on ollut tärkeä tekijä, sillä selvityksiin annetuilla avustuksilla on onnistuttu vähentämään riskejä hankkeiden kehittämisen alkuvaiheissa, kun taas töihin annetuilla avustuksilla on tuettu hankkeita, joilla on korjattu keskeisiä pullonkauloja, joita ei ole pystytty riittävästi poistamaan markkinaehtoisella rahoituksella.

| (6) | Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivojen tarkistamisesta 10 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa (8) Euroopan parlamentti kehotti tarkistamaan asetusta (EU) N:o 347/2013 ottaen huomioon erityisesti vuoteen 2030 ulottuvat unionin energia- ja ilmastotavoitteet ja sen vuotta 2050 koskevat ilmastoneutraaliustavoitteet sekä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivojen tarkistamisesta 10 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa (8) Euroopan parlamentti kehotti tarkistamaan asetusta (EU) N:o 347/2013 ottaen huomioon erityisesti vuoteen 2030 ulottuvat unionin energia- ja ilmastotavoitteet ja sen vuotta 2050 koskevat ilmastoneutraaliustavoitteet sekä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen.

| (7) | Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskeva politiikka on keskeinen väline energian sisämarkkinoiden kehittämisessä ja välttämätön Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Jotta voidaan saavuttaa suuremmat kasvihuonekaasujen päästövähennykset vuoteen 2030 mennessä ja ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä, Eurooppa tarvitsee integroidumman energiajärjestelmän, joka perustuu sähköistämisen lisäämiseen täydentävien uusiutuvien ja vähähiilisten energialähteiden avulla sekä kaasualan hiilestä irtautumiseen. Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevalla politiikalla voidaan varmistaa, että unionin energiainfrastruktuurien kehittäminen tukee välttämätöntä energiakäännettä kohti ilmastoneutraaliutta energiatehokkuus etusijalle -periaatteen ja teknologianeutraaliuden periaatteen mukaisesti ja että samalla otetaan huomioon loppukäyttöön liittyvä päästövähennyspotentiaali. Sillä voidaan myös varmistaa yhteenliitännät, energiavarmuus, markkinoiden yhdentyminen, järjestelmän integrointi ja kaikkia jäsenvaltioita hyödyttävä kilpailu sekä kohtuuhintainen energia kotitalouksille ja yrityksille. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskeva politiikka on keskeinen väline energian sisämarkkinoiden kehittämisessä ja välttämätön Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Jotta voidaan saavuttaa suuremmat kasvihuonekaasujen päästövähennykset vuoteen 2030 mennessä ja ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä, Eurooppa tarvitsee integroidumman energiajärjestelmän, joka perustuu sähköistämisen lisäämiseen täydentävien uusiutuvien ja vähähiilisten energialähteiden avulla sekä kaasualan hiilestä irtautumiseen. Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevalla politiikalla voidaan varmistaa, että unionin energiainfrastruktuurien kehittäminen tukee välttämätöntä energiakäännettä kohti ilmastoneutraaliutta energiatehokkuus etusijalle -periaatteen ja teknologianeutraaliuden periaatteen mukaisesti ja että samalla otetaan huomioon loppukäyttöön liittyvä päästövähennyspotentiaali. Sillä voidaan myös varmistaa yhteenliitännät, energiavarmuus, markkinoiden yhdentyminen, järjestelmän integrointi ja kaikkia jäsenvaltioita hyödyttävä kilpailu sekä kohtuuhintainen energia kotitalouksille ja yrityksille.

| (8) | Asetuksen (EU) N:o 347/2013 tavoitteet pätevät suurelta osin edelleen, mutta nykyisessä Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevassa kehyksessä ei ole vielä kaikilta osin otettu huomioon energiajärjestelmään odotettavissa olevia muutoksia, jotka johtuvat uudesta poliittisesta toimintaympäristöstä ja erityisesti entistä kunnianhimoisemmista vuoteen 2030 ulottuvista unionin energia- ja ilmastotavoitteista ja vuotta 2050 koskevasta ilmastoneutraaliustavoitteesta Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa. Sen vuoksi Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevassa tarkistetussa kehyksessä on tarpeen ottaa asianmukaisesti huomioon muiden seikkojen ohella sekä ilmastonmuutoksen hillintää että ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat tavoitteet. Uuden poliittisen toimintaympäristön ja uusien tavoitteiden lisäksi teknologian kehitys on viime vuosikymmenen aikana ollut nopeaa. Tämä kehitys olisi otettava huomioon tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa energiainfrastruktuuriluokissa, yhteistä etua koskevien hankkeiden valintakriteereissä sekä ensisijaisissa käytävissä ja alueissa. Tämän asetuksen säännökset eivät kuitenkaan saisi vaikuttaa jäsenvaltion oikeuteen määritellä energiavarojensa hyödyntämisen ehdot, jäsenvaltion eri energialähteiden välillä tekemiin valintoihin eivätkä jäsenvaltion energiahuollon yleiseen rakenteeseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EU) N:o 347/2013 tavoitteet pätevät suurelta osin edelleen, mutta nykyisessä Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevassa kehyksessä ei ole vielä kaikilta osin otettu huomioon energiajärjestelmään odotettavissa olevia muutoksia, jotka johtuvat uudesta poliittisesta toimintaympäristöstä ja erityisesti entistä kunnianhimoisemmista vuoteen 2030 ulottuvista unionin energia- ja ilmastotavoitteista ja vuotta 2050 koskevasta ilmastoneutraaliustavoitteesta Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa. Sen vuoksi Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevassa tarkistetussa kehyksessä on tarpeen ottaa asianmukaisesti huomioon muiden seikkojen ohella sekä ilmastonmuutoksen hillintää että ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat tavoitteet. Uuden poliittisen toimintaympäristön ja uusien tavoitteiden lisäksi teknologian kehitys on viime vuosikymmenen aikana ollut nopeaa. Tämä kehitys olisi otettava huomioon tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa energiainfrastruktuuriluokissa, yhteistä etua koskevien hankkeiden valintakriteereissä sekä ensisijaisissa käytävissä ja alueissa. Tämän asetuksen säännökset eivät kuitenkaan saisi vaikuttaa jäsenvaltion oikeuteen määritellä energiavarojensa hyödyntämisen ehdot, jäsenvaltion eri energialähteiden välillä tekemiin valintoihin eivätkä jäsenvaltion energiahuollon yleiseen rakenteeseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan mukaisesti.

| (9) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2009/73/EY (9) ja (EU) 2019/944 (10) säädetään energian sisämarkkinoista. Kyseisten markkinoiden toteuttamisessa on edistytty merkittävästi, mutta parantamisen varaa on edelleen, sillä olemassa olevia energiainfrastruktuureja olisi hyödynnettävä nykyistä paremmin, verkkoon olisi integroitava kasvavia määriä uusiutuvaa energiaa ja olisi toteutettava järjestelmän integrointi. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2009/73/EY (9) ja (EU) 2019/944 (10) säädetään energian sisämarkkinoista. Kyseisten markkinoiden toteuttamisessa on edistytty merkittävästi, mutta parantamisen varaa on edelleen, sillä olemassa olevia energiainfrastruktuureja olisi hyödynnettävä nykyistä paremmin, verkkoon olisi integroitava kasvavia määriä uusiutuvaa energiaa ja olisi toteutettava järjestelmän integrointi.

| (10) | Unionin energiainfrastruktuureja olisi parannettava, jotta voidaan ehkäistä teknisiä häiriöitä ja parantaa infrastruktuurien kykyä sietää tällaisia häiriöitä sekä luonnonkatastrofeja tai ihmisen aiheuttamia onnettomuuksia, ilmastonmuutoksen haittavaikutuksia ja niiden turvallisuuteen kohdistuvia uhkatekijöitä, mikä koskee erityisesti neuvoston direktiivin 2008/114/EY (11) mukaisia Euroopan elintärkeitä infrastruktuureja. |
| --- | --- |

(10)

Unionin energiainfrastruktuureja olisi parannettava, jotta voidaan ehkäistä teknisiä häiriöitä ja parantaa infrastruktuurien kykyä sietää tällaisia häiriöitä sekä luonnonkatastrofeja tai ihmisen aiheuttamia onnettomuuksia, ilmastonmuutoksen haittavaikutuksia ja niiden turvallisuuteen kohdistuvia uhkatekijöitä, mikä koskee erityisesti neuvoston direktiivin 2008/114/EY (11) mukaisia Euroopan elintärkeitä infrastruktuureja.

| (11) | Unionin energiainfrastruktuurien olisi kyettävä sietämään niitä väistämättömiä vaikutuksia, joita ilmastonmuutoksen odotetaan aiheuttavan Euroopassa hillitsemistoimista huolimatta. Sen vuoksi toimia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi, häiriönsietokyvyn parantamiseksi sekä katastrofien ehkäisemiseksi ja niihin varautumiseksi täytyy ehdottomasti tehostaa. |
| --- | --- |

(11)

Unionin energiainfrastruktuurien olisi kyettävä sietämään niitä väistämättömiä vaikutuksia, joita ilmastonmuutoksen odotetaan aiheuttavan Euroopassa hillitsemistoimista huolimatta. Sen vuoksi toimia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi, häiriönsietokyvyn parantamiseksi sekä katastrofien ehkäisemiseksi ja niihin varautumiseksi täytyy ehdottomasti tehostaa.

| (12) | Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien kehittämisessä olisi otettava huomioon mahdollisuus muuttaa olemassa olevien infrastruktuurien ja laitteiden käyttötarkoitusta, kun tämä on teknisesti mahdollista ja tehokkainta. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien kehittämisessä olisi otettava huomioon mahdollisuus muuttaa olemassa olevien infrastruktuurien ja laitteiden käyttötarkoitusta, kun tämä on teknisesti mahdollista ja tehokkainta.

| (13) | Toimitusvarmuutta, joka on yksi tärkeimmistä asetuksen (EU) N:o 347/2013 antamisen taustalla olevista tekijöistä, on parannettu merkittävästi yhteistä etua koskevilla hankkeilla. Lisäksi komission 17 päivänä syyskuuta 2020 antamaan tiedonantoon ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi” liittyvässä vaikutustenarvioinnissa maakaasun kulutuksen odotetaan vähentyvän tuntuvasti, sillä sen hillitsemätön käyttö ei ole yhteensopivaa hiilineutraaliuden kanssa. Toisaalta biokaasun, uusiutuvan ja vähähiilisen vedyn ja synteettisten kaasumaisten polttoaineiden kulutuksen odotetaan kasvavan merkittävästi vuotta 2050 lähestyttäessä. Kaasualalla infrastruktuuri on nyt paremmin yhteenliitetty ja toimitusten häiriönsietokyky on parantunut tuntuvasti vuodesta 2013. Kaasualan muuttuva toimintaympäristö olisi otettava huomioon energiainfrastruktuurien suunnittelussa. Kaikkia jäsenvaltioita ei kuitenkaan ole vielä riittävästi liitetty Euroopan kaasuverkkoon, ja erityisesti saarijäsenvaltioilla on edelleen toimitusvarmuuteen ja energiaeristyneisyyteen liittyviä merkittäviä haasteita. Vaikka 78 prosenttia yhteistä etua koskeviin hankkeisiin kuuluvista kaasuhankkeista on määrä ottaa käyttöön vuoden 2025 loppuun mennessä, eräissä niistä on ollut merkittäviä viivästyksiä esimerkiksi lupaongelmien vuoksi. Tämä asetus ei sen vuoksi saisi vaikuttaa kielteisesti niihin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, joita ei ole vielä saatu päätökseen sen voimaantulopäivänä. Niiden yhteistä etua koskevien hankkeiden, jotka sisältyvät asetuksen (EU) N:o 347/2013 nojalla vahvistettuun viidenteen unionin luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista ja joita koskevat hakemusasiakirjat toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tarkastelua varten, olisi näin ollen voitava säilyttää lupaan liittyvät oikeutensa ja velvoitteensa neljän vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulopäivästä. |
| --- | --- |

(13)

Toimitusvarmuutta, joka on yksi tärkeimmistä asetuksen (EU) N:o 347/2013 antamisen taustalla olevista tekijöistä, on parannettu merkittävästi yhteistä etua koskevilla hankkeilla. Lisäksi komission 17 päivänä syyskuuta 2020 antamaan tiedonantoon ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi” liittyvässä vaikutustenarvioinnissa maakaasun kulutuksen odotetaan vähentyvän tuntuvasti, sillä sen hillitsemätön käyttö ei ole yhteensopivaa hiilineutraaliuden kanssa. Toisaalta biokaasun, uusiutuvan ja vähähiilisen vedyn ja synteettisten kaasumaisten polttoaineiden kulutuksen odotetaan kasvavan merkittävästi vuotta 2050 lähestyttäessä. Kaasualalla infrastruktuuri on nyt paremmin yhteenliitetty ja toimitusten häiriönsietokyky on parantunut tuntuvasti vuodesta 2013. Kaasualan muuttuva toimintaympäristö olisi otettava huomioon energiainfrastruktuurien suunnittelussa. Kaikkia jäsenvaltioita ei kuitenkaan ole vielä riittävästi liitetty Euroopan kaasuverkkoon, ja erityisesti saarijäsenvaltioilla on edelleen toimitusvarmuuteen ja energiaeristyneisyyteen liittyviä merkittäviä haasteita. Vaikka 78 prosenttia yhteistä etua koskeviin hankkeisiin kuuluvista kaasuhankkeista on määrä ottaa käyttöön vuoden 2025 loppuun mennessä, eräissä niistä on ollut merkittäviä viivästyksiä esimerkiksi lupaongelmien vuoksi. Tämä asetus ei sen vuoksi saisi vaikuttaa kielteisesti niihin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, joita ei ole vielä saatu päätökseen sen voimaantulopäivänä. Niiden yhteistä etua koskevien hankkeiden, jotka sisältyvät asetuksen (EU) N:o 347/2013 nojalla vahvistettuun viidenteen unionin luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista ja joita koskevat hakemusasiakirjat toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tarkastelua varten, olisi näin ollen voitava säilyttää lupaan liittyvät oikeutensa ja velvoitteensa neljän vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

| (14) | Älykkäillä sähköverkoilla, joihin ei aina liity fyysisen rajan ylittämistä, on suuri merkitys unionin energia- ja ilmastopoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa, mikä tunnustetaan 8 päivänä heinäkuuta 2020 päivätyssä komission tiedonannossa ”Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia”, jäljempänä ’EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia’. Tämän luokan kriteerejä olisi yksinkertaistettava, niihin olisi sisällyttävä teknologian kehitys innovoinnin ja digitaalisten näkökohtien osalta, ja niillä olisi mahdollistettava energiajärjestelmän integrointi. Lisäksi hankkeiden toteuttajien roolia olisi selkiytettävä. Koska sähkön kysynnän odotetaan kasvavan merkittävästi liikennealalla ja erityisesti valtateillä ja kaupunkialueilla liikenteessä olevien sähköajoneuvojen vuoksi, älykkäitä verkkoja koskevilla teknologioilla olisi myös autettava parantamaan energiaverkkoihin liittyvää tukea rajatylittävälle suuren kapasiteetin lataukselle, jotta voidaan tukea liikennealan irtautumista hiilestä. |
| --- | --- |

(14)

Älykkäillä sähköverkoilla, joihin ei aina liity fyysisen rajan ylittämistä, on suuri merkitys unionin energia- ja ilmastopoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa, mikä tunnustetaan 8 päivänä heinäkuuta 2020 päivätyssä komission tiedonannossa ”Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia”, jäljempänä ’EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia’. Tämän luokan kriteerejä olisi yksinkertaistettava, niihin olisi sisällyttävä teknologian kehitys innovoinnin ja digitaalisten näkökohtien osalta, ja niillä olisi mahdollistettava energiajärjestelmän integrointi. Lisäksi hankkeiden toteuttajien roolia olisi selkiytettävä. Koska sähkön kysynnän odotetaan kasvavan merkittävästi liikennealalla ja erityisesti valtateillä ja kaupunkialueilla liikenteessä olevien sähköajoneuvojen vuoksi, älykkäitä verkkoja koskevilla teknologioilla olisi myös autettava parantamaan energiaverkkoihin liittyvää tukea rajatylittävälle suuren kapasiteetin lataukselle, jotta voidaan tukea liikennealan irtautumista hiilestä.

| (15) | EU:n energiajärjestelmän integrointistrategiassa korostetaan myös tarvetta integroituun energiainfrastruktuurien suunnitteluun, joka kattaa useita energiankantajia, energiainfrastruktuureja ja energiankulutussektoreita. Tällaisen järjestelmän integroinnin lähtökohtana on energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltaminen ja kokonaisvaltainen lähestymistapa toimintapolitiikassa ja yksittäisiä aloja laajemmin. EU:n energiajärjestelmän integrointistrategiassa käsitellään myös tarvetta irtautua hiilestä aloilla, joilla päästöjä on vaikea vähentää, kuten osassa teollisuutta tai tietyissä liikennemuodoissa, joissa suora sähköistäminen on tällä hetkellä teknisesti tai taloudellisesti haastavaa. Tällaisiin investointeihin kuuluvat muun muassa vety ja elektrolyysilaitteet, joiden kehitys kulkee kohti laajamittaista kaupallista käyttöönottoa. Komission 8 päivänä heinäkuuta 2020 annetussa tiedonannossa ”Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle”, jäljempänä ’vetystrategia’, asetetaan etusijalle uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä tapahtuva vedyn tuotanto, joka on puhtain ratkaisu ja parhaiten yhteensopiva unionin ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa. Siirtymävaiheessa tarvitaan kuitenkin muita vähähiilisen vedyn muotoja, jotta nykyinen vedyn tuotanto voidaan nopeammin irrottaa hiilestä keskittyen erilaisiin puhtaisiin teknologioihin ja saada aikaan mittakaavaetuja. |
| --- | --- |

(15)

EU:n energiajärjestelmän integrointistrategiassa korostetaan myös tarvetta integroituun energiainfrastruktuurien suunnitteluun, joka kattaa useita energiankantajia, energiainfrastruktuureja ja energiankulutussektoreita. Tällaisen järjestelmän integroinnin lähtökohtana on energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltaminen ja kokonaisvaltainen lähestymistapa toimintapolitiikassa ja yksittäisiä aloja laajemmin. EU:n energiajärjestelmän integrointistrategiassa käsitellään myös tarvetta irtautua hiilestä aloilla, joilla päästöjä on vaikea vähentää, kuten osassa teollisuutta tai tietyissä liikennemuodoissa, joissa suora sähköistäminen on tällä hetkellä teknisesti tai taloudellisesti haastavaa. Tällaisiin investointeihin kuuluvat muun muassa vety ja elektrolyysilaitteet, joiden kehitys kulkee kohti laajamittaista kaupallista käyttöönottoa. Komission 8 päivänä heinäkuuta 2020 annetussa tiedonannossa ”Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle”, jäljempänä ’vetystrategia’, asetetaan etusijalle uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä tapahtuva vedyn tuotanto, joka on puhtain ratkaisu ja parhaiten yhteensopiva unionin ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa. Siirtymävaiheessa tarvitaan kuitenkin muita vähähiilisen vedyn muotoja, jotta nykyinen vedyn tuotanto voidaan nopeammin irrottaa hiilestä keskittyen erilaisiin puhtaisiin teknologioihin ja saada aikaan mittakaavaetuja.

| (16) | Lisäksi komissio totesi vetystrategiassaan, että vedyn vaaditussa käyttöönotossa laajamittainen infrastruktuuriverkko on tärkeä tekijä, jonka vain unioni ja sen sisämarkkinat voivat tarjota. Tällä hetkellä käytössä on hyvin rajallisesti infrastruktuuria vedyn kuljetukseen ja kauppaan yli rajojen tai vetylaaksojen perustamiseen. Tällaisen infrastruktuurin olisi koostuttava merkittävästä määrästä maakaasurakenteista muunnettuja rakenteita, joita täydennetään vetykäyttöön tarkoitetuilla uusilla rakenteilla. Lisäksi vetystrategiassa asetettiin strategiseksi tavoitteeksi nostaa asennettu elektrolyysilaitekapasiteetti 40 gigawattiin vuoteen 2030 mennessä, jotta voidaan lisätä uusiutuvan vedyn tuotantoa ja helpottaa hiilestä irtautumista fossiilisista polttoaineista riippuvaisilla aloilla, kuten teollisuudessa tai liikenteessä. Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevaan politiikkaan olisi sen vuoksi sisällytettävä uudet ja uuteen käyttötarkoitukseen muunnetut vedyn siirtoinfrastruktuurit ja varastointi sekä elektrolyysilaitteistot. Vedyn siirto- ja varastointi-infrastruktuurit olisi sisällytettävä myös unionin laajuiseen kymmenvuotiseen verkon kehittämissuunnitelmaan, jotta voidaan arvioida kattavasti ja johdonmukaisesti niiden kustannukset ja hyödyt energiajärjestelmälle, mukaan lukien niiden vaikutus alojen integrointiin ja hiilestä irtautumiseen, jolloin tavoitteena on luoda unionille vetyrunkoverkko. |
| --- | --- |

(16)

Lisäksi komissio totesi vetystrategiassaan, että vedyn vaaditussa käyttöönotossa laajamittainen infrastruktuuriverkko on tärkeä tekijä, jonka vain unioni ja sen sisämarkkinat voivat tarjota. Tällä hetkellä käytössä on hyvin rajallisesti infrastruktuuria vedyn kuljetukseen ja kauppaan yli rajojen tai vetylaaksojen perustamiseen. Tällaisen infrastruktuurin olisi koostuttava merkittävästä määrästä maakaasurakenteista muunnettuja rakenteita, joita täydennetään vetykäyttöön tarkoitetuilla uusilla rakenteilla. Lisäksi vetystrategiassa asetettiin strategiseksi tavoitteeksi nostaa asennettu elektrolyysilaitekapasiteetti 40 gigawattiin vuoteen 2030 mennessä, jotta voidaan lisätä uusiutuvan vedyn tuotantoa ja helpottaa hiilestä irtautumista fossiilisista polttoaineista riippuvaisilla aloilla, kuten teollisuudessa tai liikenteessä. Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevaan politiikkaan olisi sen vuoksi sisällytettävä uudet ja uuteen käyttötarkoitukseen muunnetut vedyn siirtoinfrastruktuurit ja varastointi sekä elektrolyysilaitteistot. Vedyn siirto- ja varastointi-infrastruktuurit olisi sisällytettävä myös unionin laajuiseen kymmenvuotiseen verkon kehittämissuunnitelmaan, jotta voidaan arvioida kattavasti ja johdonmukaisesti niiden kustannukset ja hyödyt energiajärjestelmälle, mukaan lukien niiden vaikutus alojen integrointiin ja hiilestä irtautumiseen, jolloin tavoitteena on luoda unionille vetyrunkoverkko.

| (17) | Lisäksi olisi luotava älykkäille kaasuverkoille uusi infrastruktuuriluokka, jotta voidaan tukea investointeja, joilla kaasuverkkoon integroidaan monenlaisia vähähiilisiä ja erityisesti uusiutuvia kaasuja, kuten biokaasu, biometaani ja vety, ja auttaa hallinnoimaan näin syntyvää monitahoisempaa järjestelmää innovatiivisten digitaalisten teknologioiden pohjalta. |
| --- | --- |

(17)

Lisäksi olisi luotava älykkäille kaasuverkoille uusi infrastruktuuriluokka, jotta voidaan tukea investointeja, joilla kaasuverkkoon integroidaan monenlaisia vähähiilisiä ja erityisesti uusiutuvia kaasuja, kuten biokaasu, biometaani ja vety, ja auttaa hallinnoimaan näin syntyvää monitahoisempaa järjestelmää innovatiivisten digitaalisten teknologioiden pohjalta.

| (18) | Ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa viimeistään vuoteen 2050 mennessä oletuksena on, että tuolloin on vielä teollisuusprosesseja, joissa syntyy hiilidioksidipäästöjä. Tällaisen hiilidioksidin ei katsota olevan vältettävissä, kun sen tuotantoa ei voida välttää huolimatta esimerkiksi energiatehokkuuden tai uusiutuvien energialähteiden integrointiin perustuvan sähköistämisen kautta tapahtuvasta optimoinnista. Hiilidioksidi-infrastruktuurin kehittämisen olisi johdettava merkittävään nettovähennykseen päästöissä, jotka eivät järkevien vaihtoehtojen puuttuessa muuten ole vältettävissä. Hiilidioksidin talteenotosta säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/75/EU (12), kun kyse on mainitun direktiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista tulevien hiilidioksidivirtojen talteenotosta geologista varastointia varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/31/EY (13) nojalla. |
| --- | --- |

(18)

Ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa viimeistään vuoteen 2050 mennessä oletuksena on, että tuolloin on vielä teollisuusprosesseja, joissa syntyy hiilidioksidipäästöjä. Tällaisen hiilidioksidin ei katsota olevan vältettävissä, kun sen tuotantoa ei voida välttää huolimatta esimerkiksi energiatehokkuuden tai uusiutuvien energialähteiden integrointiin perustuvan sähköistämisen kautta tapahtuvasta optimoinnista. Hiilidioksidi-infrastruktuurin kehittämisen olisi johdettava merkittävään nettovähennykseen päästöissä, jotka eivät järkevien vaihtoehtojen puuttuessa muuten ole vältettävissä. Hiilidioksidin talteenotosta säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/75/EU (12), kun kyse on mainitun direktiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista tulevien hiilidioksidivirtojen talteenotosta geologista varastointia varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/31/EY (13) nojalla.

| (19) | Asetuksessa (EU) N:o 347/2013 edellytettiin, että laadittaessa yhteistä etua koskevista hankkeista unionin luettelo yhteistä etua koskevan ehdotetun hankkeen osoitetaan edistävän merkittävästi vähintään yhtä esitetyistä kriteereistä, ja yhtenä kriteerinä, joka ei kuitenkaan ollut välttämätön, oli kestävyys. Kyseinen vaatimus, joka vastasi energian sisämarkkinoiden senhetkisiä erityistarpeita, mahdollisti sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämisen, joilla puututtiin ainoastaan toimitusvarmuuteen liittyviin riskeihin, vaikka niillä ei ollut osoitettu olevan kestävyyteen liittyviä hyötyjä. Kun pidetään mielessä unionin infrastruktuuritarpeiden kehitys, hiilestä irtautumista koskevat tavoitteet ja 21 päivänä heinäkuuta 2020 hyväksytyt Eurooppa-neuvoston päätelmät, joiden mukaan unionin menojen olisi noudatettava Pariisin sopimuksen tavoitteita ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaista vahingon välttämisen periaatetta, kestävyyttä tarkasteltuna uusiutuvien energialähteiden verkkoon integroinnin tai tapauksen mukaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen kautta olisi kuitenkin arvioitava sen varmistamiseksi, että Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskeva politiikka on yhdenmukaista unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja vuotta 2050 koskevien ilmastoneutraaliustavoitteiden kanssa, ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion erityispiirteet ilmastoneutraaliustavoitteeseen pyrittäessä. Hiilidioksidin kuljetusverkkojen kestävyyteen vaikuttavat hankkeen elinkaarenaikaisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten odotettavissa oleva kokonaismäärä ja sellaisten vaihtoehtoisten teknologisten ratkaisujen puuttuminen, joilla voitaisiin saavuttaa saman tasoiset hiilidioksidivähennykset. |
| --- | --- |

(19)

Asetuksessa (EU) N:o 347/2013 edellytettiin, että laadittaessa yhteistä etua koskevista hankkeista unionin luettelo yhteistä etua koskevan ehdotetun hankkeen osoitetaan edistävän merkittävästi vähintään yhtä esitetyistä kriteereistä, ja yhtenä kriteerinä, joka ei kuitenkaan ollut välttämätön, oli kestävyys. Kyseinen vaatimus, joka vastasi energian sisämarkkinoiden senhetkisiä erityistarpeita, mahdollisti sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämisen, joilla puututtiin ainoastaan toimitusvarmuuteen liittyviin riskeihin, vaikka niillä ei ollut osoitettu olevan kestävyyteen liittyviä hyötyjä. Kun pidetään mielessä unionin infrastruktuuritarpeiden kehitys, hiilestä irtautumista koskevat tavoitteet ja 21 päivänä heinäkuuta 2020 hyväksytyt Eurooppa-neuvoston päätelmät, joiden mukaan unionin menojen olisi noudatettava Pariisin sopimuksen tavoitteita ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaista vahingon välttämisen periaatetta, kestävyyttä tarkasteltuna uusiutuvien energialähteiden verkkoon integroinnin tai tapauksen mukaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen kautta olisi kuitenkin arvioitava sen varmistamiseksi, että Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskeva politiikka on yhdenmukaista unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja vuotta 2050 koskevien ilmastoneutraaliustavoitteiden kanssa, ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion erityispiirteet ilmastoneutraaliustavoitteeseen pyrittäessä. Hiilidioksidin kuljetusverkkojen kestävyyteen vaikuttavat hankkeen elinkaarenaikaisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten odotettavissa oleva kokonaismäärä ja sellaisten vaihtoehtoisten teknologisten ratkaisujen puuttuminen, joilla voitaisiin saavuttaa saman tasoiset hiilidioksidivähennykset.

| (20) | Unionin olisi helpotettava infrastruktuurihankkeita, joilla unionin verkot yhdistetään kolmansien maiden verkkoihin ja jotka ovat kumpaakin osapuolta hyödyttäviä ja välttämättömiä energiakäänteen ja ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta sekä täyttävät tämän asetuksen mukaiset asianomaisten infrastruktuuriluokkien erityiskriteerit, erityisesti naapurimaiden ja sellaisten maiden verkkoihin, joiden kanssa unioni on sopinut erityisestä energia-alan yhteistyöstä. Sen vuoksi tämän asetuksen soveltamisalaan olisi sisällyttävä keskinäistä etua koskevia hankkeita, jos ne ovat kestäviä ja niistä voidaan osoittaa saatavan merkittäviä sosioekonomisia nettohyötyjä unionin tasolla ja vähintään yhdelle kolmannelle maalle. Tällaiset hankkeet olisi voitava sisällyttää unionin luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista ja keskinäistä etua koskevista hankkeista, jäljempänä ’unionin luettelo’, edellyttäen, että toimintakehyksessä on toteutettu pitkälle menevä lähentyminen ja sitä tuetaan täytäntöönpanomekanismeilla, ja hankkeiden olisi osoitettava edistävän toimitusvarmuuden ja hiilestä irtautumisen osalta unionin ja kolmansien maiden yleisiä energia- ja ilmastopoliittisia tavoitteita.
  Toimintakehyksen pitkälle menevän lähentymisen olisi oletettava toteutuneen silloin, kun kyseessä on Euroopan talousalueen tai energiayhteisön sopimuspuoli, tai se voidaan muiden kolmansien maiden tapauksessa osoittaa kahdenvälisillä sopimuksilla, joihin sisältyy asiaan liittyviä määräyksiä hiilestä irtautumista koskevista ilmasto- ja energiapoliittisista tavoitteista, ja arvioida lähemmin asianmukaisessa alueellisessa ryhmässä komission tuella. Kolmannen maan, jonka kanssa unioni tekee yhteistyötä keskinäistä etua koskevien hankkeiden kehittämisessä, olisi myös helpotettava samankaltaista aikataulua kuin tässä asetuksessa säädetään nopeutetussa toteutuksessa ja muissa toimintapoliittisissa tukitoimenpiteissä. Keskinäistä etua koskevia hankkeita olisi sen vuoksi kohdeltava samalla tavalla kuin yhteistä etua koskevia hankkeita siten, että kaikkia yhteistä etua koskeviin hankkeisiin liittyviä säännöksiä sovelletaan myös keskinäistä etua koskeviin hankkeisiin, jollei toisin säädetä. Merkittävät sosioekonomiset nettohyödyt unionin tasolla olisi ymmärrettävä siten, että yhteentoimivuus ja sisämarkkinoiden toiminta paranevat laajemmin kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Hiilidioksidin varastointia koskevista hankkeista olisi voitava hyväksyä ainoastaan hankkeet, jotka ovat välttämättömiä hiilidioksidin rajatylittävän kuljetuksen ja varastoinnin kannalta, edellyttäen, että vaatimukset ja takeet vuotojen estämiseksi sekä ilmaston, ihmisten terveyden ja ekosysteemien suhteen hiilidioksidin pysyvän varastoinnin turvallisuuden ja tehokkuuden edistämiseksi ovat vähintään saman tasoiset kuin unionissa. Euroopan talousalueen olisi oletettava täyttävän kyseiset vaatimukset ja takeet. |
| --- | --- |

(20)

Unionin olisi helpotettava infrastruktuurihankkeita, joilla unionin verkot yhdistetään kolmansien maiden verkkoihin ja jotka ovat kumpaakin osapuolta hyödyttäviä ja välttämättömiä energiakäänteen ja ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta sekä täyttävät tämän asetuksen mukaiset asianomaisten infrastruktuuriluokkien erityiskriteerit, erityisesti naapurimaiden ja sellaisten maiden verkkoihin, joiden kanssa unioni on sopinut erityisestä energia-alan yhteistyöstä. Sen vuoksi tämän asetuksen soveltamisalaan olisi sisällyttävä keskinäistä etua koskevia hankkeita, jos ne ovat kestäviä ja niistä voidaan osoittaa saatavan merkittäviä sosioekonomisia nettohyötyjä unionin tasolla ja vähintään yhdelle kolmannelle maalle. Tällaiset hankkeet olisi voitava sisällyttää unionin luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista ja keskinäistä etua koskevista hankkeista, jäljempänä ’unionin luettelo’, edellyttäen, että toimintakehyksessä on toteutettu pitkälle menevä lähentyminen ja sitä tuetaan täytäntöönpanomekanismeilla, ja hankkeiden olisi osoitettava edistävän toimitusvarmuuden ja hiilestä irtautumisen osalta unionin ja kolmansien maiden yleisiä energia- ja ilmastopoliittisia tavoitteita.

Toimintakehyksen pitkälle menevän lähentymisen olisi oletettava toteutuneen silloin, kun kyseessä on Euroopan talousalueen tai energiayhteisön sopimuspuoli, tai se voidaan muiden kolmansien maiden tapauksessa osoittaa kahdenvälisillä sopimuksilla, joihin sisältyy asiaan liittyviä määräyksiä hiilestä irtautumista koskevista ilmasto- ja energiapoliittisista tavoitteista, ja arvioida lähemmin asianmukaisessa alueellisessa ryhmässä komission tuella. Kolmannen maan, jonka kanssa unioni tekee yhteistyötä keskinäistä etua koskevien hankkeiden kehittämisessä, olisi myös helpotettava samankaltaista aikataulua kuin tässä asetuksessa säädetään nopeutetussa toteutuksessa ja muissa toimintapoliittisissa tukitoimenpiteissä. Keskinäistä etua koskevia hankkeita olisi sen vuoksi kohdeltava samalla tavalla kuin yhteistä etua koskevia hankkeita siten, että kaikkia yhteistä etua koskeviin hankkeisiin liittyviä säännöksiä sovelletaan myös keskinäistä etua koskeviin hankkeisiin, jollei toisin säädetä. Merkittävät sosioekonomiset nettohyödyt unionin tasolla olisi ymmärrettävä siten, että yhteentoimivuus ja sisämarkkinoiden toiminta paranevat laajemmin kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Hiilidioksidin varastointia koskevista hankkeista olisi voitava hyväksyä ainoastaan hankkeet, jotka ovat välttämättömiä hiilidioksidin rajatylittävän kuljetuksen ja varastoinnin kannalta, edellyttäen, että vaatimukset ja takeet vuotojen estämiseksi sekä ilmaston, ihmisten terveyden ja ekosysteemien suhteen hiilidioksidin pysyvän varastoinnin turvallisuuden ja tehokkuuden edistämiseksi ovat vähintään saman tasoiset kuin unionissa. Euroopan talousalueen olisi oletettava täyttävän kyseiset vaatimukset ja takeet.

| (21) | Keskinäistä etua koskevien hankkeiden olisi katsottava olevan lisäväline, jonka avulla tämän asetuksen soveltamisala ulotetaan kolmansiin maihin muutenkin kuin niissä yhteistä etua koskevissa hankkeissa, jotka edistävät jonkin liitteessä I esitetyn energiainfrastruktuurien ensisijaisen käytävän tai alueen toteuttamista. Kun kolmannen maan kanssa toteutettava hanke edistää jonkin energiainfrastruktuurien ensisijaisen käytävän tai alueen toteuttamista, sille olisi näin ollen voitava hakea tämän asetuksen mukaisen yhteistä etua koskevan hankkeen asemaa. Samaa periaatetta noudattaen kolmansien maiden kanssa toteutettaville sähköyhteenliitäntähankkeille, jotka ovat saaneet asetuksen (EU) N:o 347/2013 mukaisen yhteistä etua koskevan hankkeen aseman, voidaan hakea yhteistä etua koskevan hankkeen asemaa edellyttäen, että ne käyvät läpi valintaprosessin ja täyttävät yhteistä etua koskevien hankkeiden kriteerit. |
| --- | --- |

(21)

Keskinäistä etua koskevien hankkeiden olisi katsottava olevan lisäväline, jonka avulla tämän asetuksen soveltamisala ulotetaan kolmansiin maihin muutenkin kuin niissä yhteistä etua koskevissa hankkeissa, jotka edistävät jonkin liitteessä I esitetyn energiainfrastruktuurien ensisijaisen käytävän tai alueen toteuttamista. Kun kolmannen maan kanssa toteutettava hanke edistää jonkin energiainfrastruktuurien ensisijaisen käytävän tai alueen toteuttamista, sille olisi näin ollen voitava hakea tämän asetuksen mukaisen yhteistä etua koskevan hankkeen asemaa. Samaa periaatetta noudattaen kolmansien maiden kanssa toteutettaville sähköyhteenliitäntähankkeille, jotka ovat saaneet asetuksen (EU) N:o 347/2013 mukaisen yhteistä etua koskevan hankkeen aseman, voidaan hakea yhteistä etua koskevan hankkeen asemaa edellyttäen, että ne käyvät läpi valintaprosessin ja täyttävät yhteistä etua koskevien hankkeiden kriteerit.

| (22) | Vuoteen 2030 ulottuvien unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi unionin täytyy niin ikään lisätä merkittävästi sähkön tuotantoa uusiutuvista energialähteistä. Nykyiset sähkön siirtoa ja varastointia koskevat energiainfrastruktuuriluokat ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon merkittävä kasvu voidaan integroida sähköverkkoon. Tämä edellyttää myös merellä tuotettavaan (offshore) uusiutuvaan energiaan tehtävien investointien lisäämistä niin, että tavoitteena on saavuttaa merituulivoiman kohdalla vähintään 300 gigawatin asennettu kapasiteetti 19 päivänä marraskuuta 2020 päivätyssä komission tiedonannossa ”EU:n strategia avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin” esitetyn merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevan komission strategian mukaisesti. Tähän strategiaan sisältyvät radiaaliset yhteydet, joilla luodaan yhteyksiä uusiin merituulivoimakapasiteetteihin, sekä integroidut hybridihankkeet. Lisäksi olisi koordinoitava merellä ja maalla sijaitsevien sähköverkkojen pitkän aikavälin suunnittelua ja kehittämistä. Erityisesti offshore-infrastruktuurien suunnittelussa olisi siirryttävä hankekohtaisesta toimintatavasta koordinoituun ja kattavaan toimintatapaan, jolla varmistetaan integroitujen offshore-verkkojen kestävä kehittäminen kullakin merialueella olevan merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin, ympäristönsuojelun ja meren muiden käyttötarkoitusten mukaisesti. Olisi otettava käyttöön jäsenvaltioiden väliseen vapaaehtoiseen yhteistyöhön perustuva toimintatapa. Jäsenvaltioiden olisi edelleen oltava vastuussa niiden alueeseen liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden hyväksymisestä ja niihin liittyvistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(22)

Vuoteen 2030 ulottuvien unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi unionin täytyy niin ikään lisätä merkittävästi sähkön tuotantoa uusiutuvista energialähteistä. Nykyiset sähkön siirtoa ja varastointia koskevat energiainfrastruktuuriluokat ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon merkittävä kasvu voidaan integroida sähköverkkoon. Tämä edellyttää myös merellä tuotettavaan (offshore) uusiutuvaan energiaan tehtävien investointien lisäämistä niin, että tavoitteena on saavuttaa merituulivoiman kohdalla vähintään 300 gigawatin asennettu kapasiteetti 19 päivänä marraskuuta 2020 päivätyssä komission tiedonannossa ”EU:n strategia avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin” esitetyn merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevan komission strategian mukaisesti. Tähän strategiaan sisältyvät radiaaliset yhteydet, joilla luodaan yhteyksiä uusiin merituulivoimakapasiteetteihin, sekä integroidut hybridihankkeet. Lisäksi olisi koordinoitava merellä ja maalla sijaitsevien sähköverkkojen pitkän aikavälin suunnittelua ja kehittämistä. Erityisesti offshore-infrastruktuurien suunnittelussa olisi siirryttävä hankekohtaisesta toimintatavasta koordinoituun ja kattavaan toimintatapaan, jolla varmistetaan integroitujen offshore-verkkojen kestävä kehittäminen kullakin merialueella olevan merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin, ympäristönsuojelun ja meren muiden käyttötarkoitusten mukaisesti. Olisi otettava käyttöön jäsenvaltioiden väliseen vapaaehtoiseen yhteistyöhön perustuva toimintatapa. Jäsenvaltioiden olisi edelleen oltava vastuussa niiden alueeseen liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden hyväksymisestä ja niihin liittyvistä kustannuksista.

| (23) | Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi voitava arvioida uusiutuvan energian ensisijaisten offshore-verkkokäytävien hyödyt ja kustannukset ja tehdä alustava kustannustenjakoanalyysi ensisijaisen offshore-verkkokäytävän tasolla, jotta voidaan tukea merellä tuotettavan uusiutuvan energian kehittämistä koskevia yhteisiä poliittisia sitoumuksia. Komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden ja asianomaisten siirtoverkonhaltijoiden ja kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa laadittava ohjeistusta, joka koskee erityistä kustannus-hyötyanalyysia ja kustannustenjakoa integroitujen offshore-verkon kehittämissuunnitelmien käyttöönottoa varten ja jonka perusteella jäsenvaltioiden olisi voitava tehdä asianmukainen arviointi. |
| --- | --- |

(23)

Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi voitava arvioida uusiutuvan energian ensisijaisten offshore-verkkokäytävien hyödyt ja kustannukset ja tehdä alustava kustannustenjakoanalyysi ensisijaisen offshore-verkkokäytävän tasolla, jotta voidaan tukea merellä tuotettavan uusiutuvan energian kehittämistä koskevia yhteisiä poliittisia sitoumuksia. Komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden ja asianomaisten siirtoverkonhaltijoiden ja kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa laadittava ohjeistusta, joka koskee erityistä kustannus-hyötyanalyysia ja kustannustenjakoa integroitujen offshore-verkon kehittämissuunnitelmien käyttöönottoa varten ja jonka perusteella jäsenvaltioiden olisi voitava tehdä asianmukainen arviointi.

| (24) | Unionin laajuista kymmenvuotista verkon kehittämissuunnitelmaa koskeva prosessi, jonka pohjalta määritetään yhteistä etua koskevat hankkeet sähkö- ja kaasuluokissa, on osoittautunut toimivaksi. Sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisella verkostolla, jäljempänä ’Sähkö-ENTSO’, kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisella verkostolla, jäljempänä ’Kaasu-ENTSO’, ja siirtoverkonhaltijoilla on tässä prosessissa tärkeä rooli, mutta lisätarkastelu on tarpeen erityisesti määriteltäessä tulevaisuuden skenaarioita, määritettäessä pitkän aikavälin infrastruktuuripuutteita ja -pullonkauloja ja arvioitaessa yksittäisiä hankkeita, jotta voidaan lisätä luottamusta prosessiin. Riippumattoman validoinnin tarpeen vuoksi energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastolla, jäljempänä ’virasto’, ja komissiolla olisi oltava suurempi rooli tässä prosessissa, myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 715/2009 (14) ja (EU) 2019/943 (15) mukaisten unionin laajuisten kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien laatimista koskevassa prosessissa. Unionin laajuista kymmenvuotista verkon kehittämissuunnitelmaa koskevassa prosessissa olisi hyödynnettävä puolueetonta, tieteeseen perustuvaa palautetta, jota voidaan saada ilmastonmuutosta käsittelevältä eurooppalaiselta tieteelliseltä neuvottelukunnalta tai muulta riippumattomalta tieteelliseltä elimeltä, ja se olisi järjestettävä mahdollisimman toimivasti. |
| --- | --- |

(24)

Unionin laajuista kymmenvuotista verkon kehittämissuunnitelmaa koskeva prosessi, jonka pohjalta määritetään yhteistä etua koskevat hankkeet sähkö- ja kaasuluokissa, on osoittautunut toimivaksi. Sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisella verkostolla, jäljempänä ’Sähkö-ENTSO’, kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisella verkostolla, jäljempänä ’Kaasu-ENTSO’, ja siirtoverkonhaltijoilla on tässä prosessissa tärkeä rooli, mutta lisätarkastelu on tarpeen erityisesti määriteltäessä tulevaisuuden skenaarioita, määritettäessä pitkän aikavälin infrastruktuuripuutteita ja -pullonkauloja ja arvioitaessa yksittäisiä hankkeita, jotta voidaan lisätä luottamusta prosessiin. Riippumattoman validoinnin tarpeen vuoksi energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastolla, jäljempänä ’virasto’, ja komissiolla olisi oltava suurempi rooli tässä prosessissa, myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 715/2009 (14) ja (EU) 2019/943 (15) mukaisten unionin laajuisten kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien laatimista koskevassa prosessissa. Unionin laajuista kymmenvuotista verkon kehittämissuunnitelmaa koskevassa prosessissa olisi hyödynnettävä puolueetonta, tieteeseen perustuvaa palautetta, jota voidaan saada ilmastonmuutosta käsittelevältä eurooppalaiselta tieteelliseltä neuvottelukunnalta tai muulta riippumattomalta tieteelliseltä elimeltä, ja se olisi järjestettävä mahdollisimman toimivasti.

| (25) | Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn olisi unionin laajuisten kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien hyväksymistä edeltäviä tehtäviään hoitaessaan toteutettava laaja kuulemisprosessi, jossa ovat mukana kaikki asianomaiset sidosryhmät. Kuulemisen olisi oltava avoin ja läpinäkyvä, ja se olisi järjestettävä hyvissä ajoin niin, että sidosryhmiltä voidaan saada palautetta unionin laajuisten kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien keskeisten vaiheiden valmisteluun, kuten skenaarioiden kehittämiseen, infrastruktuuripuutteiden määritykseen ja kustannus-hyötyanalyysin menetelmän laatimiseen hankkeiden arviointia varten. Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn olisi tarkasteltava asianmukaisesti sidosryhmiltä kuulemisten aikana saatua palautetta ja selitettävä, miten ne ovat ottaneet kyseisen palautteen huomioon. |
| --- | --- |

(25)

Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn olisi unionin laajuisten kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien hyväksymistä edeltäviä tehtäviään hoitaessaan toteutettava laaja kuulemisprosessi, jossa ovat mukana kaikki asianomaiset sidosryhmät. Kuulemisen olisi oltava avoin ja läpinäkyvä, ja se olisi järjestettävä hyvissä ajoin niin, että sidosryhmiltä voidaan saada palautetta unionin laajuisten kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien keskeisten vaiheiden valmisteluun, kuten skenaarioiden kehittämiseen, infrastruktuuripuutteiden määritykseen ja kustannus-hyötyanalyysin menetelmän laatimiseen hankkeiden arviointia varten. Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn olisi tarkasteltava asianmukaisesti sidosryhmiltä kuulemisten aikana saatua palautetta ja selitettävä, miten ne ovat ottaneet kyseisen palautteen huomioon.

| (26) | Vuoden 2020 energiainfrastruktuurifoorumin päätelmien mukaisesti on tarpeen varmistaa, että kaikkia asianomaisia aloja, kuten kaasu-, sähkö- ja liikennealaa, tarkastellaan integroidusta näkökulmasta kaiken maalla ja merellä sijaitsevan infrastruktuurin sekä siirto- ja jakeluinfrastruktuurin suunnitteluprosesseissa. Jotta voidaan noudattaa Pariisin sopimusta ja saavuttaa vuoteen 2030 ulottuvat unionin ilmastotavoitteet ja vuoteen 2040 ulottuvat merellä tuotettavan energian kehittämistavoitteet sekä ottaa huomioon unionin tavoite ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta viimeistään vuoteen 2050 mennessä, Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevan kehyksen olisi perustuttava älykkäämpään, integroidumpaan, pitkällä aikavälillä toteutettavaan ja optimoituun ”yhden energiajärjestelmän” näkemykseen siten, että käyttöön otetaan kehys, jonka avulla voidaan parantaa infrastruktuurien suunnittelun koordinointia eri alojen välillä ja luodaan mahdollisuus integroida optimaalisesti eri infrastruktuurien välisiä eri verkkoelementtejä käsittäviä eri yhteenliitäntäratkaisuja. Tämä olisi turvattava kehittämällä asteittain integroitu malli, joka mahdollistaa johdonmukaisuuden alakohtaisten menetelmien välillä yhteisten oletusten perusteella ja jossa otetaan huomioon keskinäiset riippuvuudet. |
| --- | --- |

(26)

Vuoden 2020 energiainfrastruktuurifoorumin päätelmien mukaisesti on tarpeen varmistaa, että kaikkia asianomaisia aloja, kuten kaasu-, sähkö- ja liikennealaa, tarkastellaan integroidusta näkökulmasta kaiken maalla ja merellä sijaitsevan infrastruktuurin sekä siirto- ja jakeluinfrastruktuurin suunnitteluprosesseissa. Jotta voidaan noudattaa Pariisin sopimusta ja saavuttaa vuoteen 2030 ulottuvat unionin ilmastotavoitteet ja vuoteen 2040 ulottuvat merellä tuotettavan energian kehittämistavoitteet sekä ottaa huomioon unionin tavoite ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta viimeistään vuoteen 2050 mennessä, Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevan kehyksen olisi perustuttava älykkäämpään, integroidumpaan, pitkällä aikavälillä toteutettavaan ja optimoituun ”yhden energiajärjestelmän” näkemykseen siten, että käyttöön otetaan kehys, jonka avulla voidaan parantaa infrastruktuurien suunnittelun koordinointia eri alojen välillä ja luodaan mahdollisuus integroida optimaalisesti eri infrastruktuurien välisiä eri verkkoelementtejä käsittäviä eri yhteenliitäntäratkaisuja. Tämä olisi turvattava kehittämällä asteittain integroitu malli, joka mahdollistaa johdonmukaisuuden alakohtaisten menetelmien välillä yhteisten oletusten perusteella ja jossa otetaan huomioon keskinäiset riippuvuudet.

| (27) | On tärkeää varmistaa, että yhteistä etua koskevan hankkeen aseman voivat saada ainoastaan sellaiset infrastruktuurihankkeet, joille ei ole olemassa järkeviä vaihtoehtoisia ratkaisuja. Tämän asetuksen mukaisesti laadittavassa infrastruktuuripuutteiden määritystä koskevassa kertomuksessa ja alueellisten ryhmien työssä, joka koskee unionin luetteloon ehdotettujen hankkeiden alueellisten luettelojen vahvistamista, olisi tätä varten otettava huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaate. Energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti olisi tulevien infrastruktuuritarpeiden turvaamiseksi harkittava kaikkia sellaisia asiaankuuluvia vaihtoehtoja uusille infrastruktuureille, jotka voisivat edesauttaa infrastruktuuripuutteiden määritystä.
  Alueellisten ryhmien olisi kansallisten sääntelyviranomaisten avulla tarkasteltava tämän asetuksen mukaisesti laaditun infrastruktuuripuutteiden arvioinnin oletuksia ja tuloksia ja varmistettava, että energiatehokkuus etusijalle -periaate otetaan kaikilta osin huomioon yhteistä etua koskevien hankkeiden valintaprosessissa. Lisäksi hankkeen toteuttajien olisi hankkeen toteuttamisen aikana raportoitava ympäristölainsäädännön noudattamisesta ja osoitettava, että hankkeista ei aiheudu ”merkittävää haittaa” ympäristölle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (16) 17 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Jos nykyiset yhteistä etua koskevat hankkeet ovat saavuttaneet riittävän kypsyyden, alueelliset ryhmät ottavat tämän huomioon valittaessa myöhemmin hankkeita unionin luetteloon. |
| --- | --- |

(27)

On tärkeää varmistaa, että yhteistä etua koskevan hankkeen aseman voivat saada ainoastaan sellaiset infrastruktuurihankkeet, joille ei ole olemassa järkeviä vaihtoehtoisia ratkaisuja. Tämän asetuksen mukaisesti laadittavassa infrastruktuuripuutteiden määritystä koskevassa kertomuksessa ja alueellisten ryhmien työssä, joka koskee unionin luetteloon ehdotettujen hankkeiden alueellisten luettelojen vahvistamista, olisi tätä varten otettava huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaate. Energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti olisi tulevien infrastruktuuritarpeiden turvaamiseksi harkittava kaikkia sellaisia asiaankuuluvia vaihtoehtoja uusille infrastruktuureille, jotka voisivat edesauttaa infrastruktuuripuutteiden määritystä.

Alueellisten ryhmien olisi kansallisten sääntelyviranomaisten avulla tarkasteltava tämän asetuksen mukaisesti laaditun infrastruktuuripuutteiden arvioinnin oletuksia ja tuloksia ja varmistettava, että energiatehokkuus etusijalle -periaate otetaan kaikilta osin huomioon yhteistä etua koskevien hankkeiden valintaprosessissa. Lisäksi hankkeen toteuttajien olisi hankkeen toteuttamisen aikana raportoitava ympäristölainsäädännön noudattamisesta ja osoitettava, että hankkeista ei aiheudu ”merkittävää haittaa” ympäristölle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (16) 17 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Jos nykyiset yhteistä etua koskevat hankkeet ovat saavuttaneet riittävän kypsyyden, alueelliset ryhmät ottavat tämän huomioon valittaessa myöhemmin hankkeita unionin luetteloon.

| (28) | Jännite- ja taajuusvakavuuden varmistamiseksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan sähköverkon vakauteen olosuhteiden muuttuessa, etenkin joustovaihtoehtojen, kuten kestävän energian varastoinnin, ja uusiutuvan sähkön osuuden kasvaessa. Etusijalle olisi asetettava erityisesti sellaiset toimet, joilla säilytetään ja varmistetaan suunnitellun vähähiilisen energiantuotannon tyydyttävä taso, jotta voidaan taata toimitusvarmuus kansalaisille ja yrityksille. |
| --- | --- |

(28)

Jännite- ja taajuusvakavuuden varmistamiseksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan sähköverkon vakauteen olosuhteiden muuttuessa, etenkin joustovaihtoehtojen, kuten kestävän energian varastoinnin, ja uusiutuvan sähkön osuuden kasvaessa. Etusijalle olisi asetettava erityisesti sellaiset toimet, joilla säilytetään ja varmistetaan suunnitellun vähähiilisen energiantuotannon tyydyttävä taso, jotta voidaan taata toimitusvarmuus kansalaisille ja yrityksille.

| (29) | Kaikkien jäsenvaltioiden ja sidosryhmien tiiviin kuulemisen jälkeen komissio on määrittänyt Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien 14 ensisijaista kohdetta, joiden toteuttaminen on olennaisen tärkeää vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi. Kyseiset ensisijaiset kohteet kattavat eri maantieteellisiä alueita tai aihealueita ja koskevat sähkön siirtoa ja varastointia, uusiutuvan energian offshore-verkkoja, vedyn siirtoa ja varastointia, elektrolyysilaitteita, älykkäitä kaasuverkkoja, älykkäitä sähköverkkoja ja hiilidioksidin kuljetusta ja varastointia. |
| --- | --- |

(29)

Kaikkien jäsenvaltioiden ja sidosryhmien tiiviin kuulemisen jälkeen komissio on määrittänyt Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien 14 ensisijaista kohdetta, joiden toteuttaminen on olennaisen tärkeää vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi. Kyseiset ensisijaiset kohteet kattavat eri maantieteellisiä alueita tai aihealueita ja koskevat sähkön siirtoa ja varastointia, uusiutuvan energian offshore-verkkoja, vedyn siirtoa ja varastointia, elektrolyysilaitteita, älykkäitä kaasuverkkoja, älykkäitä sähköverkkoja ja hiilidioksidin kuljetusta ja varastointia.

| (30) | Yhteistä etua koskevissa hankkeissa olisi noudatettava yhteisiä, läpinäkyviä ja puolueettomia kriteerejä, joissa otetaan huomioon niiden vaikutus energiapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen. Sähkö- ja vetyhankkeiden olisi oltava osa viimeisintä saatavilla olevaa unionin laajuista kymmenvuotista verkon kehittämissuunnitelmaa, jotta ne voidaan sisällyttää unionin luetteloihin. Koska vetyinfrastruktuuri ei tällä hetkellä sisälly unionin laajuiseen kymmenvuotiseen verkon kehittämissuunnitelmaan, kyseistä vaatimusta olisi sovellettava vetyhankkeissa vasta 1 päivästä tammikuuta 2024 toista tämän asetuksen nojalla laadittavaa unionin luetteloa varten. |
| --- | --- |

(30)

Yhteistä etua koskevissa hankkeissa olisi noudatettava yhteisiä, läpinäkyviä ja puolueettomia kriteerejä, joissa otetaan huomioon niiden vaikutus energiapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen. Sähkö- ja vetyhankkeiden olisi oltava osa viimeisintä saatavilla olevaa unionin laajuista kymmenvuotista verkon kehittämissuunnitelmaa, jotta ne voidaan sisällyttää unionin luetteloihin. Koska vetyinfrastruktuuri ei tällä hetkellä sisälly unionin laajuiseen kymmenvuotiseen verkon kehittämissuunnitelmaan, kyseistä vaatimusta olisi sovellettava vetyhankkeissa vasta 1 päivästä tammikuuta 2024 toista tämän asetuksen nojalla laadittavaa unionin luetteloa varten.

| (31) | Olisi perustettava alueellisia ryhmiä ehdottamaan ja tarkastelemaan yhteistä etua koskevia hankkeita, jotta yhteistä etua koskevista hankkeista voidaan vahvistaa alueellisia luetteloja. Laajan yhteisymmärryksen saavuttamiseksi alueellisten ryhmien olisi varmistettava jäsenvaltioiden, kansallisten sääntelyviranomaisten, hankkeen toteuttajien ja asianomaisten sidosryhmien tiivis yhteistyö. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi osana kyseistä yhteistyötä annettava alueellisille ryhmille tarvittaessa neuvoja, jotka koskevat muun muassa ehdotettujen hankkeiden sääntelyyn liittyvien seikkojen ja lakisääteisen hyväksynnän ehdotetun aikataulun toteutettavuutta. |
| --- | --- |

(31)

Olisi perustettava alueellisia ryhmiä ehdottamaan ja tarkastelemaan yhteistä etua koskevia hankkeita, jotta yhteistä etua koskevista hankkeista voidaan vahvistaa alueellisia luetteloja. Laajan yhteisymmärryksen saavuttamiseksi alueellisten ryhmien olisi varmistettava jäsenvaltioiden, kansallisten sääntelyviranomaisten, hankkeen toteuttajien ja asianomaisten sidosryhmien tiivis yhteistyö. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi osana kyseistä yhteistyötä annettava alueellisille ryhmille tarvittaessa neuvoja, jotka koskevat muun muassa ehdotettujen hankkeiden sääntelyyn liittyvien seikkojen ja lakisääteisen hyväksynnän ehdotetun aikataulun toteutettavuutta.

| (32) | Alueellisten ryhmien välistä yhteistyötä olisi vahvistettava ja siihen olisi edelleen kannustettava prosessin tehokkuuden lisäämiseksi. On tarpeen, että komissiolla on tärkeä rooli tällaisen yhteistyön helpottamisessa, jotta voidaan tarkastella hankkeiden mahdollista vaikutusta muihin alueellisiin ryhmiin. |
| --- | --- |

(32)

Alueellisten ryhmien välistä yhteistyötä olisi vahvistettava ja siihen olisi edelleen kannustettava prosessin tehokkuuden lisäämiseksi. On tarpeen, että komissiolla on tärkeä rooli tällaisen yhteistyön helpottamisessa, jotta voidaan tarkastella hankkeiden mahdollista vaikutusta muihin alueellisiin ryhmiin.

| (33) | Uusi unionin luettelo olisi vahvistettava joka toinen vuosi. Seuraavassa unionin luettelossa ei saisi olla sellaisia yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka on jo saatu päätökseen tai jotka eivät enää täytä tässä asetuksessa säädettyjä asiaankuuluvia kriteerejä ja vaatimuksia. Tästä syystä nykyisiin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, jotka on määrä sisällyttää seuraavaan unionin luetteloon, olisi alueellisten luettelojen ja unionin luettelon vahvistamisessa sovellettava samaa valintaprosessia kuin ehdotettuihin hankkeisiin. Hallinnollista rasitetta olisi kuitenkin vähennettävä mahdollisimman paljon esimerkiksi käyttämällä aiemmin toimitettuja tietoja ja ottamalla huomioon hankkeiden toteuttajien vuosikertomukset. Tämän vuoksi nykyisiin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, joissa on edistytty merkittävästi, olisi voitava soveltaa yksinkertaistettua prosessia niiden sisällyttämiseksi unionin laajuiseen kymmenvuotiseen verkon kehittämissuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(33)

Uusi unionin luettelo olisi vahvistettava joka toinen vuosi. Seuraavassa unionin luettelossa ei saisi olla sellaisia yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka on jo saatu päätökseen tai jotka eivät enää täytä tässä asetuksessa säädettyjä asiaankuuluvia kriteerejä ja vaatimuksia. Tästä syystä nykyisiin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, jotka on määrä sisällyttää seuraavaan unionin luetteloon, olisi alueellisten luettelojen ja unionin luettelon vahvistamisessa sovellettava samaa valintaprosessia kuin ehdotettuihin hankkeisiin. Hallinnollista rasitetta olisi kuitenkin vähennettävä mahdollisimman paljon esimerkiksi käyttämällä aiemmin toimitettuja tietoja ja ottamalla huomioon hankkeiden toteuttajien vuosikertomukset. Tämän vuoksi nykyisiin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, joissa on edistytty merkittävästi, olisi voitava soveltaa yksinkertaistettua prosessia niiden sisällyttämiseksi unionin laajuiseen kymmenvuotiseen verkon kehittämissuunnitelmaan.

| (34) | Yhteistä etua koskevat hankkeet olisi toteutettava mahdollisimman nopeasti, ja niitä olisi seurattava ja arvioitava tiiviisti, noudattaen samalla asianmukaisesti sidosryhmien osallistumista koskevia vaatimuksia ja ympäristölainsäädäntöä ja pitäen hankkeen toteuttajille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen mahdollisimman vähäisenä. Komission olisi nimitettävä eurooppalaisia koordinaattoreita hankkeille, joissa ilmenee erityisiä vaikeuksia tai viivästyksiä. Edistyminen kyseisten hankkeiden toteuttamisessa ja tähän asetukseen liittyvien velvoitteiden täyttäminen olisi otettava huomioon kyseisten hankkeiden kohdalla myöhempiä unionin luetteloja koskevassa valintaprosessissa. |
| --- | --- |

(34)

Yhteistä etua koskevat hankkeet olisi toteutettava mahdollisimman nopeasti, ja niitä olisi seurattava ja arvioitava tiiviisti, noudattaen samalla asianmukaisesti sidosryhmien osallistumista koskevia vaatimuksia ja ympäristölainsäädäntöä ja pitäen hankkeen toteuttajille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen mahdollisimman vähäisenä. Komission olisi nimitettävä eurooppalaisia koordinaattoreita hankkeille, joissa ilmenee erityisiä vaikeuksia tai viivästyksiä. Edistyminen kyseisten hankkeiden toteuttamisessa ja tähän asetukseen liittyvien velvoitteiden täyttäminen olisi otettava huomioon kyseisten hankkeiden kohdalla myöhempiä unionin luetteloja koskevassa valintaprosessissa.

| (35) | Lupaprosessi ei saisi aiheuttaa hankkeen kokoon tai monimutkaisuuteen nähden suhteetonta hallinnollista rasitetta eikä luoda esteitä Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiselle ja markkinoille pääsylle. |
| --- | --- |

(35)

Lupaprosessi ei saisi aiheuttaa hankkeen kokoon tai monimutkaisuuteen nähden suhteetonta hallinnollista rasitetta eikä luoda esteitä Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiselle ja markkinoille pääsylle.

| (36) | Unionin energia-, liikenne- ja televiestintäinfrastruktuurien alan yhteistä etua koskevien hankkeiden suunnittelua ja toteuttamista olisi synergioiden luomiseksi koordinoitava silloin, kun se on taloudellisesti tai teknisesti taikka ympäristön, ilmaston tai alueidenkäytön suunnittelun kannalta yleisesti toteutettavissa, ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuusnäkökohdat. Eri Euroopan laajuisten verkkojen suunnittelun aikana olisi sen vuoksi oltava mahdollista asettaa etusijalle liikenne-, viestintä- ja energiaverkkojen integrointi siten, että maa-alaa käytetään mahdollisimman vähän. Energiajärjestelmän integrointi eri aloilla edellyttää yhteistä näkemystä verkoista, ja samalla olisi huolehdittava mahdollisuuksien mukaan siitä, että olemassa olevia tai käytöstä pois jääneitä reittejä käytetään uudelleen, jotta voidaan vähentää mahdollisimman paljon hankkeiden kielteisiä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia sekä ympäristö-, ilmasto- ja rahoitusvaikutuksia. |
| --- | --- |

(36)

Unionin energia-, liikenne- ja televiestintäinfrastruktuurien alan yhteistä etua koskevien hankkeiden suunnittelua ja toteuttamista olisi synergioiden luomiseksi koordinoitava silloin, kun se on taloudellisesti tai teknisesti taikka ympäristön, ilmaston tai alueidenkäytön suunnittelun kannalta yleisesti toteutettavissa, ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuusnäkökohdat. Eri Euroopan laajuisten verkkojen suunnittelun aikana olisi sen vuoksi oltava mahdollista asettaa etusijalle liikenne-, viestintä- ja energiaverkkojen integrointi siten, että maa-alaa käytetään mahdollisimman vähän. Energiajärjestelmän integrointi eri aloilla edellyttää yhteistä näkemystä verkoista, ja samalla olisi huolehdittava mahdollisuuksien mukaan siitä, että olemassa olevia tai käytöstä pois jääneitä reittejä käytetään uudelleen, jotta voidaan vähentää mahdollisimman paljon hankkeiden kielteisiä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia sekä ympäristö-, ilmasto- ja rahoitusvaikutuksia.

| (37) | Yhteistä etua koskevat hankkeet olisi asetettava etusijalle kansallisella tasolla, jotta varmistetaan nopea hallinnollinen käsittely ja kiireellinen käsittely kaikissa niihin liittyvissä oikeudellisissa menettelyissä ja riitojenratkaisumenettelyissä. Toimivaltaisten viranomaisten olisi pidettävä niitä yleisen edun mukaisina. Erittäin tärkeän yleisen edun vuoksi olisi sallittava hankkeet, joilla on haitallisia ympäristövaikutuksia, jos kaikki Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (17) ja neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (18) säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(37)

Yhteistä etua koskevat hankkeet olisi asetettava etusijalle kansallisella tasolla, jotta varmistetaan nopea hallinnollinen käsittely ja kiireellinen käsittely kaikissa niihin liittyvissä oikeudellisissa menettelyissä ja riitojenratkaisumenettelyissä. Toimivaltaisten viranomaisten olisi pidettävä niitä yleisen edun mukaisina. Erittäin tärkeän yleisen edun vuoksi olisi sallittava hankkeet, joilla on haitallisia ympäristövaikutuksia, jos kaikki Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (17) ja neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (18) säädetyt edellytykset täyttyvät.

| (38) | On olennaisen tärkeää antaa sidosryhmille, myös kansalaisyhteiskunnalle, tietoa ja kuulla niitä, jotta voidaan varmistaa hankkeiden onnistuminen ja vähentää vastustusta niitä kohtaan. |
| --- | --- |

(38)

On olennaisen tärkeää antaa sidosryhmille, myös kansalaisyhteiskunnalle, tietoa ja kuulla niitä, jotta voidaan varmistaa hankkeiden onnistuminen ja vähentää vastustusta niitä kohtaan.

| (39) | Monimutkaisuuden vähentämiseksi, tehokkuuden ja avoimuuden lisäämiseksi ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehostamiseksi olisi oltava yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, johon integroidaan kaikki lupaprosessit tai joka koordinoi niitä. |
| --- | --- |

(39)

Monimutkaisuuden vähentämiseksi, tehokkuuden ja avoimuuden lisäämiseksi ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehostamiseksi olisi oltava yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, johon integroidaan kaikki lupaprosessit tai joka koordinoi niitä.

| (40) | Jotta voitaisiin yksinkertaistaa ja nopeuttaa uusiutuvan energian offshore-verkkojen lupaprosessia, unionin luettelossa oleville rajatylittäville offshore-hankkeille olisi nimettävä yhteisiä yhteyspisteitä, joiden avulla vähennetään hankkeiden kehittäjien hallinnollista rasitetta. Yhteisten yhteyspisteiden olisi vähennettävä monimutkaisuutta, lisättävä tehokkuutta ja nopeutettava usein monelle lainkäyttöalueelle ulottuvien offshore-sähkönsiirtorakenteiden lupaprosessia. |
| --- | --- |

(40)

Jotta voitaisiin yksinkertaistaa ja nopeuttaa uusiutuvan energian offshore-verkkojen lupaprosessia, unionin luettelossa oleville rajatylittäville offshore-hankkeille olisi nimettävä yhteisiä yhteyspisteitä, joiden avulla vähennetään hankkeiden kehittäjien hallinnollista rasitetta. Yhteisten yhteyspisteiden olisi vähennettävä monimutkaisuutta, lisättävä tehokkuutta ja nopeutettava usein monelle lainkäyttöalueelle ulottuvien offshore-sähkönsiirtorakenteiden lupaprosessia.

| (41) | Vaikka on olemassa vakiintuneita vaatimuksia, joilla varmistetaan yleisön osallistuminen ympäristöalan päätöksentekomenettelyihin ja joita sovelletaan kaikilta osin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, tässä asetuksessa säädetyt lisätoimenpiteet ovat vielä tarpeen, jotta voidaan varmistaa korkeimpien mahdollisten avoimuutta ja yleisön osallistumista koskevien vaatimusten soveltaminen kaikissa yhteistä etua koskevien hankkeiden lupaprosessiin liittyvissä merkityksellisissä kysymyksissä. Lupamenettelyä edeltävästä kuulemisesta olisi tehtävä valinnainen, jos kansallisiin sääntöihin sisältyy jo sitä koskevia samoja tai tiukempia vaatimuksia kuin tässä asetuksessa, jotta vältetään oikeudellisten vaatimusten päällekkäisyys. |
| --- | --- |

(41)

Vaikka on olemassa vakiintuneita vaatimuksia, joilla varmistetaan yleisön osallistuminen ympäristöalan päätöksentekomenettelyihin ja joita sovelletaan kaikilta osin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, tässä asetuksessa säädetyt lisätoimenpiteet ovat vielä tarpeen, jotta voidaan varmistaa korkeimpien mahdollisten avoimuutta ja yleisön osallistumista koskevien vaatimusten soveltaminen kaikissa yhteistä etua koskevien hankkeiden lupaprosessiin liittyvissä merkityksellisissä kysymyksissä. Lupamenettelyä edeltävästä kuulemisesta olisi tehtävä valinnainen, jos kansallisiin sääntöihin sisältyy jo sitä koskevia samoja tai tiukempia vaatimuksia kuin tässä asetuksessa, jotta vältetään oikeudellisten vaatimusten päällekkäisyys.

| (42) | Ympäristö- ja ilmastovaikutusten arvioinnin pääperiaatteiden yhdenmukaistaminen, myös rajatylittävissä tapauksissa, olisi varmistettava panemalla asianmukaisesti ja koordinoidusti täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivit 2001/42/EY (19) ja 2011/92/EU (20) sekä soveltuvin osin Århusissa 25 päivänä kesäkuuta 1998 allekirjoitettu Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission yleissopimus tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (21), jäljempänä ’Århusin yleissopimus’, ja Espoossa 25 päivänä helmikuuta 1991 allekirjoitettu yleissopimus valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista (22), jäljempänä ’Espoon yleissopimus’. Komissio on antanut ohjeistusta jäsenvaltioiden tukemiseksi sellaisten riittävien lainsäädäntötoimenpiteiden ja muiden toimenpiteiden määrittelyssä, joilla yksinkertaistetaan energiainfrastruktuurien ympäristöarviointimenettelyjä ja varmistetaan unionin lainsäädännössä edellytettyjen ympäristöarviointimenettelyjen yhdenmukainen soveltaminen yhteistä etua koskevissa hankkeissa. Jäsenvaltioiden olisi koordinoitava yhteistä etua koskevien hankkeiden arviointejaan ja tehtävä mahdollisuuksien mukaan yhteisiä arviointeja. Jäsenvaltioita olisi kannustettava vaihtamaan tietoja parhaista käytännöistä ja hallinnollisten valmiuksien kehittämisestä lupaprosesseissa. |
| --- | --- |

(42)

Ympäristö- ja ilmastovaikutusten arvioinnin pääperiaatteiden yhdenmukaistaminen, myös rajatylittävissä tapauksissa, olisi varmistettava panemalla asianmukaisesti ja koordinoidusti täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivit 2001/42/EY (19) ja 2011/92/EU (20) sekä soveltuvin osin Århusissa 25 päivänä kesäkuuta 1998 allekirjoitettu Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission yleissopimus tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (21), jäljempänä ’Århusin yleissopimus’, ja Espoossa 25 päivänä helmikuuta 1991 allekirjoitettu yleissopimus valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista (22), jäljempänä ’Espoon yleissopimus’. Komissio on antanut ohjeistusta jäsenvaltioiden tukemiseksi sellaisten riittävien lainsäädäntötoimenpiteiden ja muiden toimenpiteiden määrittelyssä, joilla yksinkertaistetaan energiainfrastruktuurien ympäristöarviointimenettelyjä ja varmistetaan unionin lainsäädännössä edellytettyjen ympäristöarviointimenettelyjen yhdenmukainen soveltaminen yhteistä etua koskevissa hankkeissa. Jäsenvaltioiden olisi koordinoitava yhteistä etua koskevien hankkeiden arviointejaan ja tehtävä mahdollisuuksien mukaan yhteisiä arviointeja. Jäsenvaltioita olisi kannustettava vaihtamaan tietoja parhaista käytännöistä ja hallinnollisten valmiuksien kehittämisestä lupaprosesseissa.

| (43) | On tärkeää yksinkertaistaa ja parantaa lupaprosessia siten, että samalla kunnioitetaan mahdollisuuksien mukaan ja toissijaisuusperiaate asiaankuuluvasti huomioon ottaen uusien energiainfrastruktuurien rakentamista koskevia kansallisia toimivaltuuksia ja menettelyjä. Koska energiainfrastruktuureja on kiireellisesti kehitettävä, lupaprosessin yksinkertaistamisen yhteydessä olisi asetettava selkeä määräaika asianomaisten viranomaisten päätökselle hankkeen rakentamisesta. Määräajan olisi kannustettava tehostamaan menettelyjen määrittelyä ja kulkua, eikä se missään tapauksessa saisi vaarantaa ympäristölainsäädännön mukaista ympäristönsuojelua ja yleisön osallistumista koskevien korkeatasoisten vaatimusten noudattamista. Tässä asetuksessa olisi vahvistettava enimmäismääräajat. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin pyrkiä lyhentämään määräaikoja, jos tämä on toteutettavissa, erityisesti älykkäiden verkkojen kaltaisissa hankkeissa, jotka eivät välttämättä edellytä yhtä monimutkaista lupaprosessia kuin siirtoinfrastruktuurit. Toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä olisi oltava varmistaa, että määräaikoja noudatetaan. |
| --- | --- |

(43)

On tärkeää yksinkertaistaa ja parantaa lupaprosessia siten, että samalla kunnioitetaan mahdollisuuksien mukaan ja toissijaisuusperiaate asiaankuuluvasti huomioon ottaen uusien energiainfrastruktuurien rakentamista koskevia kansallisia toimivaltuuksia ja menettelyjä. Koska energiainfrastruktuureja on kiireellisesti kehitettävä, lupaprosessin yksinkertaistamisen yhteydessä olisi asetettava selkeä määräaika asianomaisten viranomaisten päätökselle hankkeen rakentamisesta. Määräajan olisi kannustettava tehostamaan menettelyjen määrittelyä ja kulkua, eikä se missään tapauksessa saisi vaarantaa ympäristölainsäädännön mukaista ympäristönsuojelua ja yleisön osallistumista koskevien korkeatasoisten vaatimusten noudattamista. Tässä asetuksessa olisi vahvistettava enimmäismääräajat. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin pyrkiä lyhentämään määräaikoja, jos tämä on toteutettavissa, erityisesti älykkäiden verkkojen kaltaisissa hankkeissa, jotka eivät välttämättä edellytä yhtä monimutkaista lupaprosessia kuin siirtoinfrastruktuurit. Toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä olisi oltava varmistaa, että määräaikoja noudatetaan.

| (44) | Jäsenvaltioiden olisi voitava tapauksen mukaan sisällyttää kattaviin päätöksiin päätöksiä, jotka tehdään yksittäisten maanomistajien kanssa käydyissä neuvotteluissa kiinteistön käyttöoikeuden myöntämisestä, kiinteistön omistuksesta tai oikeudesta hallita kiinteistöä osana alueidenkäytön suunnittelua, jolla määritetään tietyn alueen, mukaan lukien muut rakennuskohteet, kuten moottoritiet, rautatiet, rakennukset ja luonnonsuojelualueet, yleinen maankäyttö ja jota ei toteuteta nimenomaisesti suunniteltua hanketta ja toimintalupien myöntämistä varten. Yhteistä etua koskevan hankkeen olisi voitava lupaprosessin yhteydessä käsittää siihen liittyvä infrastruktuuri, siltä osin kuin se on olennaista hankkeen rakentamisen tai toimivuuden kannalta. Tätä asetusta ja erityisesti sen lupien myöntämistä, yleisön osallistumista ja yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamista koskevia säännöksiä olisi sovellettava rajoittamatta unionin ja kansainvälisen oikeuden, mukaan lukien määräykset ja säännökset ympäristön ja ihmisten terveyden suojelemiseksi, sekä yhteisen kalastuspolitiikan ja yhdennetyn meripolitiikan nojalla annettujen säännösten, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/89/EU (23), soveltamista. |
| --- | --- |

(44)

Jäsenvaltioiden olisi voitava tapauksen mukaan sisällyttää kattaviin päätöksiin päätöksiä, jotka tehdään yksittäisten maanomistajien kanssa käydyissä neuvotteluissa kiinteistön käyttöoikeuden myöntämisestä, kiinteistön omistuksesta tai oikeudesta hallita kiinteistöä osana alueidenkäytön suunnittelua, jolla määritetään tietyn alueen, mukaan lukien muut rakennuskohteet, kuten moottoritiet, rautatiet, rakennukset ja luonnonsuojelualueet, yleinen maankäyttö ja jota ei toteuteta nimenomaisesti suunniteltua hanketta ja toimintalupien myöntämistä varten. Yhteistä etua koskevan hankkeen olisi voitava lupaprosessin yhteydessä käsittää siihen liittyvä infrastruktuuri, siltä osin kuin se on olennaista hankkeen rakentamisen tai toimivuuden kannalta. Tätä asetusta ja erityisesti sen lupien myöntämistä, yleisön osallistumista ja yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamista koskevia säännöksiä olisi sovellettava rajoittamatta unionin ja kansainvälisen oikeuden, mukaan lukien määräykset ja säännökset ympäristön ja ihmisten terveyden suojelemiseksi, sekä yhteisen kalastuspolitiikan ja yhdennetyn meripolitiikan nojalla annettujen säännösten, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/89/EU (23), soveltamista.

| (45) | Infrastruktuurin käyttäjien olisi pääsääntöisesti vastattava kaikista yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämis-, rakentamis-, toiminta- ja ylläpitokustannuksista. Kustannustenjaossa olisi varmistettava, ettei loppukäyttäjille aiheudu kohtuutonta rasitetta, erityisesti jos se saattaisi johtaa energiaköyhyyteen. Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin olisi voitava soveltaa rajatylittävää kustannustenjakoa, kun kustannuksia ei markkinoiden kysyntää tai tariffeihin kohdistuvia odotettuja vaikutuksia koskevan arvion perusteella voida odottaa katettavan infrastruktuurin käyttäjien maksamilla tariffeilla. |
| --- | --- |

(45)

Infrastruktuurin käyttäjien olisi pääsääntöisesti vastattava kaikista yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämis-, rakentamis-, toiminta- ja ylläpitokustannuksista. Kustannustenjaossa olisi varmistettava, ettei loppukäyttäjille aiheudu kohtuutonta rasitetta, erityisesti jos se saattaisi johtaa energiaköyhyyteen. Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin olisi voitava soveltaa rajatylittävää kustannustenjakoa, kun kustannuksia ei markkinoiden kysyntää tai tariffeihin kohdistuvia odotettuja vaikutuksia koskevan arvion perusteella voida odottaa katettavan infrastruktuurin käyttäjien maksamilla tariffeilla.

| (46) | Asianmukaisesta kustannusten jakamisesta käytävien keskustelujen olisi perustuttava infrastruktuurihankkeen kustannusten ja hyötyjen analyysiin, joka tehdään koko energiajärjestelmän kattavaa analyysia varten laaditun yhdenmukaistetun menetelmän pohjalta käyttäen kaikkia asiaankuuluvia skenaarioita, jotka on vahvistettu asetusten (EY) N:o 715/2009 ja (EU) 2019/943 nojalla laadittujen ja viraston tarkistamien unionin laajuisten kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien puitteissa, sekä täydentäviä verkon kehittämisen suunnittelun skenaarioita, jotta voidaan laatia luotettava analyysi yhteistä etua koskevan hankkeen vaikutuksesta hiilestä irtautumista, markkinoiden yhdentymistä, kilpailua, kestävyyttä ja toimitusvarmuutta koskevaan unionin energiapolitiikkaan. Kyseisessä analyysissa voidaan ottaa huomioon yksikkökohtaisten investointikustannusten vertailua koskevat indikaattorit ja vastaavat viitearvot. Silloin kun käytetään täydentäviä skenaarioita, niiden olisi oltava johdonmukaisia vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa ja niiden osalta olisi toteutettava kattava kuulemis- ja tarkasteluprosessi. |
| --- | --- |

(46)

Asianmukaisesta kustannusten jakamisesta käytävien keskustelujen olisi perustuttava infrastruktuurihankkeen kustannusten ja hyötyjen analyysiin, joka tehdään koko energiajärjestelmän kattavaa analyysia varten laaditun yhdenmukaistetun menetelmän pohjalta käyttäen kaikkia asiaankuuluvia skenaarioita, jotka on vahvistettu asetusten (EY) N:o 715/2009 ja (EU) 2019/943 nojalla laadittujen ja viraston tarkistamien unionin laajuisten kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien puitteissa, sekä täydentäviä verkon kehittämisen suunnittelun skenaarioita, jotta voidaan laatia luotettava analyysi yhteistä etua koskevan hankkeen vaikutuksesta hiilestä irtautumista, markkinoiden yhdentymistä, kilpailua, kestävyyttä ja toimitusvarmuutta koskevaan unionin energiapolitiikkaan. Kyseisessä analyysissa voidaan ottaa huomioon yksikkökohtaisten investointikustannusten vertailua koskevat indikaattorit ja vastaavat viitearvot. Silloin kun käytetään täydentäviä skenaarioita, niiden olisi oltava johdonmukaisia vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa ja niiden osalta olisi toteutettava kattava kuulemis- ja tarkasteluprosessi.

| (47) | Entistä yhdentyneemmillä energian sisämarkkinoilla tarvitaan yli rajojen tapahtuvaa kustannustenjakoa koskevia selkeitä ja läpinäkyviä sääntöjä, jotta voidaan nopeuttaa investointeja rajatylittäviin infrastruktuureihin ja hankkeisiin, joilla on rajatylittävä vaikutus. On olennaisen tärkeää varmistaa vakaa rahoituskehys yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämiselle siten, että samalla minimoidaan rahoitustuen tarve, ja rohkaista kiinnostuneita sijoittajia asianmukaisilla kannustimilla ja rahoitusmekanismeilla. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi rajatylittävästä kustannustenjaosta päättäessään jaettava tosiasiallisesti aiheutuneet investointikustannukset, tapauksen mukaan niiden samankaltaista infrastruktuuria koskevat kansalliset toimintatavat ja menetelmät huomioon ottaen, kokonaisuudessaan yli rajojen ja sisällytettävä ne kansallisiin tariffeihin ja sen jälkeen tapauksen mukaan määritettävä, voiko niiden vaikutus kansallisiin tariffeihin aiheuttaa kohtuuttoman rasitteen kuluttajille niiden jäsenvaltioissa. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi vältettävä hankkeiden päällekkäiseen tukeen liittyvät riskit ottamalla huomioon todelliset tai arvioidut maksut ja tulot. Kyseiset maksut ja tulot olisi otettava huomioon ainoastaan siltä osin kuin ne liittyvät hankkeisiin ja niiden tarkoituksena on kattaa kyseiset kustannukset. |
| --- | --- |

(47)

Entistä yhdentyneemmillä energian sisämarkkinoilla tarvitaan yli rajojen tapahtuvaa kustannustenjakoa koskevia selkeitä ja läpinäkyviä sääntöjä, jotta voidaan nopeuttaa investointeja rajatylittäviin infrastruktuureihin ja hankkeisiin, joilla on rajatylittävä vaikutus. On olennaisen tärkeää varmistaa vakaa rahoituskehys yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämiselle siten, että samalla minimoidaan rahoitustuen tarve, ja rohkaista kiinnostuneita sijoittajia asianmukaisilla kannustimilla ja rahoitusmekanismeilla. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi rajatylittävästä kustannustenjaosta päättäessään jaettava tosiasiallisesti aiheutuneet investointikustannukset, tapauksen mukaan niiden samankaltaista infrastruktuuria koskevat kansalliset toimintatavat ja menetelmät huomioon ottaen, kokonaisuudessaan yli rajojen ja sisällytettävä ne kansallisiin tariffeihin ja sen jälkeen tapauksen mukaan määritettävä, voiko niiden vaikutus kansallisiin tariffeihin aiheuttaa kohtuuttoman rasitteen kuluttajille niiden jäsenvaltioissa. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi vältettävä hankkeiden päällekkäiseen tukeen liittyvät riskit ottamalla huomioon todelliset tai arvioidut maksut ja tulot. Kyseiset maksut ja tulot olisi otettava huomioon ainoastaan siltä osin kuin ne liittyvät hankkeisiin ja niiden tarkoituksena on kattaa kyseiset kustannukset.

| (48) | Tarvitaan rajatylittäviä hankkeita, joilla on myönteinen vaikutus unionin sähköverkkoon, kuten älykkäitä sähköverkkoja tai elektrolyysilaitteita, ilman, että tähän liittyy yhteistä fyysistä rajaa. |
| --- | --- |

(48)

Tarvitaan rajatylittäviä hankkeita, joilla on myönteinen vaikutus unionin sähköverkkoon, kuten älykkäitä sähköverkkoja tai elektrolyysilaitteita, ilman, että tähän liittyy yhteistä fyysistä rajaa.

| (49) | Energian sisämarkkinoita koskevassa lainsäädännössä edellytetään, että verkkoihin pääsystä perittävät tariffit tarjoavat asianmukaisia kannustimia investointeihin. Usean tyyppisillä yhteistä etua koskevilla hankkeilla on kuitenkin todennäköisesti ulkoisvaikutuksia, joita ei välttämättä voida ottaa kaikilta osin huomioon ja kattaa tavanomaisella tariffijärjestelmällä. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi energian sisämarkkinoita koskevaa lainsäädäntöä soveltaessaan varmistettava vakaa ja ennustettava sääntely- ja rahoituskehys, jossa tarjotaan yhteistä etua koskeville hankkeille kannustimia, myös pitkän aikavälin kannustimia, jotka ovat oikeassa suhteessa hankkeen riskeihin. Kyseistä kehystä olisi sovellettava erityisesti rajatylittäviin hankkeisiin, innovatiivisiin sähkönsiirtoteknologioihin, jotka mahdollistavat uusiutuvan energian, hajautettujen energiaresurssien tai kulutusjouston laaja-alaisen integroinnin yhteenliitettyihin verkkoihin, sekä energiateknologia- ja digitalisointihankkeisiin, joista joko aiheutuu todennäköisesti suurempia riskejä kuin yhden jäsenvaltion alueella sijaitsevista vastaavista hankkeista tai joista voi koitua unionille suurempia hyötyjä. Myös hankkeissa, joiden toimintamenot ovat suuret, olisi oltava mahdollisuus asianmukaisiin investointikannustimiin. Erityisesti uusiutuvan energian offshore-verkoista, jotka toisaalta toimivat sähkön rajayhdysjohtoina ja toisaalta yhdistävät uusiutuvan energian offshore-tuotantohankkeita, aiheutuu todennäköisesti suurempia riskejä kuin vastaavista maalla toteutettavista infrastruktuurihankkeista, koska niillä oleva yhteys tuotantorakenteisiin aiheuttaa sääntelyriskejä, rahoitusriskejä, kuten ennakoivien investointien tarvetta, markkinariskejä ja uusien innovatiivisten teknologioiden käyttöön liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

(49)

Energian sisämarkkinoita koskevassa lainsäädännössä edellytetään, että verkkoihin pääsystä perittävät tariffit tarjoavat asianmukaisia kannustimia investointeihin. Usean tyyppisillä yhteistä etua koskevilla hankkeilla on kuitenkin todennäköisesti ulkoisvaikutuksia, joita ei välttämättä voida ottaa kaikilta osin huomioon ja kattaa tavanomaisella tariffijärjestelmällä. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi energian sisämarkkinoita koskevaa lainsäädäntöä soveltaessaan varmistettava vakaa ja ennustettava sääntely- ja rahoituskehys, jossa tarjotaan yhteistä etua koskeville hankkeille kannustimia, myös pitkän aikavälin kannustimia, jotka ovat oikeassa suhteessa hankkeen riskeihin. Kyseistä kehystä olisi sovellettava erityisesti rajatylittäviin hankkeisiin, innovatiivisiin sähkönsiirtoteknologioihin, jotka mahdollistavat uusiutuvan energian, hajautettujen energiaresurssien tai kulutusjouston laaja-alaisen integroinnin yhteenliitettyihin verkkoihin, sekä energiateknologia- ja digitalisointihankkeisiin, joista joko aiheutuu todennäköisesti suurempia riskejä kuin yhden jäsenvaltion alueella sijaitsevista vastaavista hankkeista tai joista voi koitua unionille suurempia hyötyjä. Myös hankkeissa, joiden toimintamenot ovat suuret, olisi oltava mahdollisuus asianmukaisiin investointikannustimiin. Erityisesti uusiutuvan energian offshore-verkoista, jotka toisaalta toimivat sähkön rajayhdysjohtoina ja toisaalta yhdistävät uusiutuvan energian offshore-tuotantohankkeita, aiheutuu todennäköisesti suurempia riskejä kuin vastaavista maalla toteutettavista infrastruktuurihankkeista, koska niillä oleva yhteys tuotantorakenteisiin aiheuttaa sääntelyriskejä, rahoitusriskejä, kuten ennakoivien investointien tarvetta, markkinariskejä ja uusien innovatiivisten teknologioiden käyttöön liittyviä riskejä.

| (50) | Tätä asetusta olisi sovellettava ainoastaan lupien myöntämiseen yhteistä etua koskeville hankkeille, yleisön osallistumiseen tällaisiin hankkeisiin ja niiden sääntelykohteluun. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava antaa kansallisia säännöksiä, joiden nojalla samoja tai vastaavia sääntöjä sovelletaan muihin hankkeisiin, joilla ei ole tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan yhteistä etua koskevan hankkeen asemaa. Jäsenvaltioiden olisi voitava antaa sääntelykannustimien osalta kansallisia säännöksiä, joiden nojalla samoja tai vastaavia sääntöjä sovelletaan sähkön varastoinnin luokkaan kuuluviin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin. |
| --- | --- |

(50)

Tätä asetusta olisi sovellettava ainoastaan lupien myöntämiseen yhteistä etua koskeville hankkeille, yleisön osallistumiseen tällaisiin hankkeisiin ja niiden sääntelykohteluun. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava antaa kansallisia säännöksiä, joiden nojalla samoja tai vastaavia sääntöjä sovelletaan muihin hankkeisiin, joilla ei ole tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan yhteistä etua koskevan hankkeen asemaa. Jäsenvaltioiden olisi voitava antaa sääntelykannustimien osalta kansallisia säännöksiä, joiden nojalla samoja tai vastaavia sääntöjä sovelletaan sähkön varastoinnin luokkaan kuuluviin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin.

| (51) | Jäsenvaltioita, jotka eivät tällä hetkellä anna energiainfrastruktuurihankkeille suurinta mahdollista kansallista merkitystä lupaprosessissa, olisi kannustettava harkitsemaan tällaisen kansallisesti merkittävän hankkeen aseman käyttöönottoa erityisesti arvioimalla, voisiko tämä nopeuttaa lupaprosessia. |
| --- | --- |

(51)

Jäsenvaltioita, jotka eivät tällä hetkellä anna energiainfrastruktuurihankkeille suurinta mahdollista kansallista merkitystä lupaprosessissa, olisi kannustettava harkitsemaan tällaisen kansallisesti merkittävän hankkeen aseman käyttöönottoa erityisesti arvioimalla, voisiko tämä nopeuttaa lupaprosessia.

| (52) | Jäsenvaltioita, joilla ei tällä hetkellä ole energiainfrastruktuurihankkeisiin sovellettavia nopeutettuja tai kiireellisiä oikeudellisia menettelyjä, olisi kannustettava harkitsemaan tällaisten menettelyjen käyttöönottoa erityisesti arvioimalla, voisiko tämä nopeuttaa kyseisten hankkeiden toteuttamista. |
| --- | --- |

(52)

Jäsenvaltioita, joilla ei tällä hetkellä ole energiainfrastruktuurihankkeisiin sovellettavia nopeutettuja tai kiireellisiä oikeudellisia menettelyjä, olisi kannustettava harkitsemaan tällaisten menettelyjen käyttöönottoa erityisesti arvioimalla, voisiko tämä nopeuttaa kyseisten hankkeiden toteuttamista.

| (53) | Asetus (EU) N:o 347/2013 on osoittanut lisäarvon, joka saadaan hankkimalla merkittävän unionin rahoitustuen avulla yksityistä rahoitusta Euroopan kannalta merkittävien hankkeiden toteuttamiseksi. Talous- ja rahoitustilanne sekä talousarviorajoitukset huomioon ottaen monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi jatkossakin annettava kohdennettua tukea avustusten ja rahoitusvälineiden kautta, jotta voidaan maksimoida unionin kansalaisille koituvat hyödyt ja houkutella uusia sijoittajia investoimaan tämän asetuksen liitteessä esitettyihin energiainfrastruktuurien ensisijaisiin käytäviin ja alueisiin samalla, kun unionin rahoitusosuus pidetään mahdollisimman pienenä. |
| --- | --- |

(53)

Asetus (EU) N:o 347/2013 on osoittanut lisäarvon, joka saadaan hankkimalla merkittävän unionin rahoitustuen avulla yksityistä rahoitusta Euroopan kannalta merkittävien hankkeiden toteuttamiseksi. Talous- ja rahoitustilanne sekä talousarviorajoitukset huomioon ottaen monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi jatkossakin annettava kohdennettua tukea avustusten ja rahoitusvälineiden kautta, jotta voidaan maksimoida unionin kansalaisille koituvat hyödyt ja houkutella uusia sijoittajia investoimaan tämän asetuksen liitteessä esitettyihin energiainfrastruktuurien ensisijaisiin käytäviin ja alueisiin samalla, kun unionin rahoitusosuus pidetään mahdollisimman pienenä.

| (54) | Yhteistä etua koskevien hankkeiden olisi voitava saada unionin rahoitustukea selvityksiin ja tietyin edellytyksin töihin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1153 (24) nojalla avustusten tai innovatiivisten rahoitusvälineiden muodossa sen varmistamiseksi, että voidaan antaa räätälöityä tukea niille yhteistä etua koskeville hankkeille, jotka eivät ole kannattavia nykyisessä sääntelykehyksessä ja nykyisissä markkinaolosuhteissa. On tärkeää välttää kilpailun vääristyminen erityisesti sellaisten hankkeiden välillä, jotka edistävät unionin saman ensisijaisen käytävän toteuttamista. Tällaisella rahoitustuella olisi varmistettava tarvittavat synergiat rakennerahastojen kanssa, jotta voidaan rahoittaa älykkäitä energian jakeluverkkoja, ja komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1294 (25) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (26) 33 artiklan 1 kohdan nojalla perustetun unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismin kanssa.
  Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin tehtävissä investoinneissa olisi sovellettava kolmivaiheista harkintaa. Ensiksikin investoinneissa olisi annettava etusija markkinoille. Toiseksi, jos investoinnit eivät toteudu markkinaehtoisesti, olisi tarkasteltava sääntelyratkaisuja, mukautettava tarvittaessa asianomaista sääntelykehystä ja varmistettava asianomaisen sääntelykehyksen asianmukainen soveltaminen. Kolmanneksi, jos kahden ensimmäisen vaiheen perusteella ei pystytä varmistamaan tarvittavia investointeja yhteistä etua koskevaan hankkeeseen, siihen olisi voitava myöntää unionin rahoitustukea, jos se täyttää sovellettavat tukikelpoisuusperusteet. Yhteistä etua koskeville hankkeille voidaan myöntää tukea myös InvestEU-ohjelmasta, jolloin täydennetään avustuksina annettavaa rahoitusta. |
| --- | --- |

(54)

Yhteistä etua koskevien hankkeiden olisi voitava saada unionin rahoitustukea selvityksiin ja tietyin edellytyksin töihin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1153 (24) nojalla avustusten tai innovatiivisten rahoitusvälineiden muodossa sen varmistamiseksi, että voidaan antaa räätälöityä tukea niille yhteistä etua koskeville hankkeille, jotka eivät ole kannattavia nykyisessä sääntelykehyksessä ja nykyisissä markkinaolosuhteissa. On tärkeää välttää kilpailun vääristyminen erityisesti sellaisten hankkeiden välillä, jotka edistävät unionin saman ensisijaisen käytävän toteuttamista. Tällaisella rahoitustuella olisi varmistettava tarvittavat synergiat rakennerahastojen kanssa, jotta voidaan rahoittaa älykkäitä energian jakeluverkkoja, ja komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1294 (25) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (26) 33 artiklan 1 kohdan nojalla perustetun unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismin kanssa.

Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin tehtävissä investoinneissa olisi sovellettava kolmivaiheista harkintaa. Ensiksikin investoinneissa olisi annettava etusija markkinoille. Toiseksi, jos investoinnit eivät toteudu markkinaehtoisesti, olisi tarkasteltava sääntelyratkaisuja, mukautettava tarvittaessa asianomaista sääntelykehystä ja varmistettava asianomaisen sääntelykehyksen asianmukainen soveltaminen. Kolmanneksi, jos kahden ensimmäisen vaiheen perusteella ei pystytä varmistamaan tarvittavia investointeja yhteistä etua koskevaan hankkeeseen, siihen olisi voitava myöntää unionin rahoitustukea, jos se täyttää sovellettavat tukikelpoisuusperusteet. Yhteistä etua koskeville hankkeille voidaan myöntää tukea myös InvestEU-ohjelmasta, jolloin täydennetään avustuksina annettavaa rahoitusta.

| (55) | Unionin olisi helpotettava energiahankkeita heikommassa asemassa olevilla tai yhteyksiltään heikommilla alueilla, syrjäseutualueilla tai syrjäisimmillä tai eristyneillä alueilla, jotta voitaisiin mahdollistaa niiden pääsy Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin ja siten vauhdittaa hiilestä irtautumista ja vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista. |
| --- | --- |

(55)

Unionin olisi helpotettava energiahankkeita heikommassa asemassa olevilla tai yhteyksiltään heikommilla alueilla, syrjäseutualueilla tai syrjäisimmillä tai eristyneillä alueilla, jotta voitaisiin mahdollistaa niiden pääsy Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin ja siten vauhdittaa hiilestä irtautumista ja vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista.

| (56) | Jos jäsenvaltiossa ei ole siirtoverkonhaltijaa, tässä asetuksessa olevia viittauksia siirtoverkonhaltijoihin olisi soveltuvin osin pidettävä viittauksina jakeluverkonhaltijoihin. |
| --- | --- |

(56)

Jos jäsenvaltiossa ei ole siirtoverkonhaltijaa, tässä asetuksessa olevia viittauksia siirtoverkonhaltijoihin olisi soveltuvin osin pidettävä viittauksina jakeluverkonhaltijoihin.

| (57) | Keskinäistä etua koskeviin hankkeisiin liittyviin töihin olisi voitava myöntää avustuksia samoin ehdoin kuin muissa luokissa, jos ne edistävät unionin yleisten energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista ja jos kolmannen maan hiilestä irtautumista koskevat tavoitteet ovat johdonmukaisia Pariisin sopimuksen kanssa. |
| --- | --- |

(57)

Keskinäistä etua koskeviin hankkeisiin liittyviin töihin olisi voitava myöntää avustuksia samoin ehdoin kuin muissa luokissa, jos ne edistävät unionin yleisten energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista ja jos kolmannen maan hiilestä irtautumista koskevat tavoitteet ovat johdonmukaisia Pariisin sopimuksen kanssa.

| (58) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset (EY) N:o 715/2009, (EU) 2019/942 (27) ja (EU) 2019/943 sekä direktiivit 2009/73/EY ja (EU) 2019/944 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(58)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset (EY) N:o 715/2009, (EU) 2019/942 (27) ja (EU) 2019/943 sekä direktiivit 2009/73/EY ja (EU) 2019/944 olisi sen vuoksi muutettava.

| (59) | Maakaasuinfrastruktuurin käyttötarkoituksen muuttamisen tarkoituksena on irrottaa kaasuverkot hiilestä niin, että ne voidaan varata puhtaan vedyn käyttöä varten, mutta siirtymäkaudella voitaisiin sallia vedyn ja maakaasun tai biometaanin ennalta määritellyn sekoituksen kuljetus tai varastointi. Sekoittamalla vetyä maakaasuun tai biometaaniin voitaisiin laajentaa vedyntuotantokapasiteettia ja helpottaa vedyn kuljetusta. Jotta voitaisiin varmistaa siirtyminen vetyyn, hankkeen toteuttajan olisi osoitettava, myös kaupallisten sopimusten avulla, miten maakaasurakenteista tulee siirtymäkauden loppuun mennessä vetykäyttöön tarkoitettuja rakenteita ja miten vedyn käyttöä lisätään siirtymäkauden aikana. Viraston olisi seurannan yhteydessä todennettava hankkeen viiveetön siirtyminen vetykäyttöön tarkoitettuun rakenteeseen. Kyseisille hankkeille Verkkojen Eurooppa -välineestä asetuksen (EU) 2021/1153 nojalla siirtymäkauden aikana annettavaan rahoitukseen olisi sovellettava avustussopimuksessa asetettavaa ehtoa, jonka mukaan rahoitus on maksettava takaisin, jos hankkeen siirtyminen vetykäyttöön tarkoitettuun rakenteeseen viivästyy, ja että siinä on asianmukaisia määräyksiä, joiden perusteella kyseisen ehdon toteutumista voidaan valvoa. |
| --- | --- |

(59)

Maakaasuinfrastruktuurin käyttötarkoituksen muuttamisen tarkoituksena on irrottaa kaasuverkot hiilestä niin, että ne voidaan varata puhtaan vedyn käyttöä varten, mutta siirtymäkaudella voitaisiin sallia vedyn ja maakaasun tai biometaanin ennalta määritellyn sekoituksen kuljetus tai varastointi. Sekoittamalla vetyä maakaasuun tai biometaaniin voitaisiin laajentaa vedyntuotantokapasiteettia ja helpottaa vedyn kuljetusta. Jotta voitaisiin varmistaa siirtyminen vetyyn, hankkeen toteuttajan olisi osoitettava, myös kaupallisten sopimusten avulla, miten maakaasurakenteista tulee siirtymäkauden loppuun mennessä vetykäyttöön tarkoitettuja rakenteita ja miten vedyn käyttöä lisätään siirtymäkauden aikana. Viraston olisi seurannan yhteydessä todennettava hankkeen viiveetön siirtyminen vetykäyttöön tarkoitettuun rakenteeseen. Kyseisille hankkeille Verkkojen Eurooppa -välineestä asetuksen (EU) 2021/1153 nojalla siirtymäkauden aikana annettavaan rahoitukseen olisi sovellettava avustussopimuksessa asetettavaa ehtoa, jonka mukaan rahoitus on maksettava takaisin, jos hankkeen siirtyminen vetykäyttöön tarkoitettuun rakenteeseen viivästyy, ja että siinä on asianmukaisia määräyksiä, joiden perusteella kyseisen ehdon toteutumista voidaan valvoa.

| (60) | Eurooppa-neuvoston 4 päivänä helmikuuta 2011 antamissa päätelmissä todetaan, että vuoden 2015 jälkeen mikään jäsenvaltio ei saisi olla eristyksissä Euroopan kaasu- ja sähköverkoista eikä minkään jäsenvaltion energiavarmuus saisi vaarantua asianmukaisten yhteenliitäntöjen puuttumisen vuoksi, ja kyseisten päätelmien mukaisesti tämän asetuksen tarkoituksena on varmistaa pääsy Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin lopettamalla energiaeristyneisyys Kyproksessa ja Maltassa, joita ei vieläkään ole liitetty Euroopan laajuiseen kaasuverkkoon. Tämä tavoite olisi saavutettava sallimalla, että kehitteillä tai suunnitteilla olevat hankkeet, joille on myönnetty asetuksen (EU) N:o 347/2013 mukainen yhteistä etua koskevan hankkeen asema, säilyttävät asemansa siihen saakka, että Kypros ja Malta liitetään Euroopan laajuiseen kaasuverkkoon. Sen lisäksi, että tällaisilla hankkeilla edistetään uusiutuvan energian markkinoiden kehittämistä, energiajärjestelmän joustavuutta ja häiriönsietokykyä sekä toimitusvarmuutta, niillä varmistetaan pääsy tuleville energiamarkkinoille, myös vetymarkkinoille, ja edistetään unionin yleisten energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(60)

Eurooppa-neuvoston 4 päivänä helmikuuta 2011 antamissa päätelmissä todetaan, että vuoden 2015 jälkeen mikään jäsenvaltio ei saisi olla eristyksissä Euroopan kaasu- ja sähköverkoista eikä minkään jäsenvaltion energiavarmuus saisi vaarantua asianmukaisten yhteenliitäntöjen puuttumisen vuoksi, ja kyseisten päätelmien mukaisesti tämän asetuksen tarkoituksena on varmistaa pääsy Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin lopettamalla energiaeristyneisyys Kyproksessa ja Maltassa, joita ei vieläkään ole liitetty Euroopan laajuiseen kaasuverkkoon. Tämä tavoite olisi saavutettava sallimalla, että kehitteillä tai suunnitteilla olevat hankkeet, joille on myönnetty asetuksen (EU) N:o 347/2013 mukainen yhteistä etua koskevan hankkeen asema, säilyttävät asemansa siihen saakka, että Kypros ja Malta liitetään Euroopan laajuiseen kaasuverkkoon. Sen lisäksi, että tällaisilla hankkeilla edistetään uusiutuvan energian markkinoiden kehittämistä, energiajärjestelmän joustavuutta ja häiriönsietokykyä sekä toimitusvarmuutta, niillä varmistetaan pääsy tuleville energiamarkkinoille, myös vetymarkkinoille, ja edistetään unionin yleisten energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista.

| (61) | Yhteistä etua koskevien hankkeiden ei pitäisi voida saada unionin rahoitustukea, jos hankkeen toteuttajat, verkonhaltijat tai sijoittajat ovat jossakin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (28) 136 artiklassa tarkoitetuista poissulkemistilanteista, kuten silloin, kun heidät on tuomittu petoksesta, lahjuksen ottamisesta tai antamisesta taikka rikollisjärjestöön liittyvästä menettelystä. Yhteistä etua koskeva hanke olisi voitava poistaa unionin luettelosta, jos sen sisällyttäminen kyseiseen luetteloon perustui vääriin tietoihin, joilla oli ratkaiseva vaikutus kyseiseen sisällyttämiseen, tai jos hanke ei ole unionin lainsäädännön mukainen. Kun yhteistä etua koskeva hanke sijaitsee jäsenvaltioissa, joihin sovelletaan jotakin tämän asetuksen mukaista vapautusta, kyseisten jäsenvaltioiden olisi varmistettava tällaisille hankkeille asetuksen (EU) 2021/1153 nojalla myönnettävää rahoitusta koskevia hakemuksia tukiessaan, että hankkeet eivät hyödytä suoraan tai välillisesti henkilöitä tai yhteisöjä, jotka ovat jossakin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 136 artiklassa tarkoitetuista poissulkemistilanteista. |
| --- | --- |

(61)

Yhteistä etua koskevien hankkeiden ei pitäisi voida saada unionin rahoitustukea, jos hankkeen toteuttajat, verkonhaltijat tai sijoittajat ovat jossakin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (28) 136 artiklassa tarkoitetuista poissulkemistilanteista, kuten silloin, kun heidät on tuomittu petoksesta, lahjuksen ottamisesta tai antamisesta taikka rikollisjärjestöön liittyvästä menettelystä. Yhteistä etua koskeva hanke olisi voitava poistaa unionin luettelosta, jos sen sisällyttäminen kyseiseen luetteloon perustui vääriin tietoihin, joilla oli ratkaiseva vaikutus kyseiseen sisällyttämiseen, tai jos hanke ei ole unionin lainsäädännön mukainen. Kun yhteistä etua koskeva hanke sijaitsee jäsenvaltioissa, joihin sovelletaan jotakin tämän asetuksen mukaista vapautusta, kyseisten jäsenvaltioiden olisi varmistettava tällaisille hankkeille asetuksen (EU) 2021/1153 nojalla myönnettävää rahoitusta koskevia hakemuksia tukiessaan, että hankkeet eivät hyödytä suoraan tai välillisesti henkilöitä tai yhteisöjä, jotka ovat jossakin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 136 artiklassa tarkoitetuista poissulkemistilanteista.

| (62) | Jotta voitaisiin varmistaa unionin kannalta olennaisten energiainfrastruktuurihankkeiden viiveetön kehittäminen, viidennen yhteistä etua koskevista hankkeista laaditun unionin luettelon olisi pysyttävä voimassa siihen saakka, että ensimmäinen tämän asetuksen nojalla vahvistettu unionin luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista ja keskinäistä etua koskevista hankkeista tulee voimaan. Lisäksi, jotta voitaisiin mahdollistaa viidennessä unionin luettelossa olevien yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittäminen, seuranta ja rahoitus, tiettyjen asetuksen (EU) N:o 347/2013 säännösten olisi niin ikään pysyttävä voimassa ja niillä olisi oltava oikeusvaikutuksia siihen saakka, kunnes ensimmäinen yhteistä etua koskevista hankkeista ja keskinäistä etua koskevista hankkeista tämän asetuksen nojalla vahvistettava unionin luettelo tulee voimaan. |
| --- | --- |

(62)

Jotta voitaisiin varmistaa unionin kannalta olennaisten energiainfrastruktuurihankkeiden viiveetön kehittäminen, viidennen yhteistä etua koskevista hankkeista laaditun unionin luettelon olisi pysyttävä voimassa siihen saakka, että ensimmäinen tämän asetuksen nojalla vahvistettu unionin luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista ja keskinäistä etua koskevista hankkeista tulee voimaan. Lisäksi, jotta voitaisiin mahdollistaa viidennessä unionin luettelossa olevien yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittäminen, seuranta ja rahoitus, tiettyjen asetuksen (EU) N:o 347/2013 säännösten olisi niin ikään pysyttävä voimassa ja niillä olisi oltava oikeusvaikutuksia siihen saakka, kunnes ensimmäinen yhteistä etua koskevista hankkeista ja keskinäistä etua koskevista hankkeista tämän asetuksen nojalla vahvistettava unionin luettelo tulee voimaan.

| (63) | Asetus (EU) N:o 347/2013 olisi sen vuoksi kumottava. |
| --- | --- |

(63)

Asetus (EU) N:o 347/2013 olisi sen vuoksi kumottava.

| (64) | Jotta voitaisiin varmistaa, että unionin luettelo rajoitetaan hankkeisiin, jotka edistävät eniten tämän asetuksen liitteessä esitettyjen strategisten energiainfrastruktuurien ensisijaisten käytävien ja alueiden toteuttamista, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän asetuksen liitteitä unionin luettelon vahvistamiseksi ja tarkistamiseksi, kunnioittaen samalla jäsenvaltioiden oikeutta hyväksyä niiden alueisiin liittyviä unionin luettelossa olevia hankkeita. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (29) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto katsovat sen tarpeelliseksi, ne voivat kumpikin lähettää asiantuntijoita komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä ja joihin jäsenvaltioiden asiantuntijat on kutsuttu.
  Alueellisissa ryhmissä käytävät keskustelut ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta komissio voi antaa delegoidut säädökset, joilla vahvistetaan unionin luettelot. Sen vuoksi on aiheellista, siinä määrin kuin se on mahdollista ja yhteensopivaa tämän asetuksen kehyksen kanssa, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedotetaan alueellisten ryhmien kokouksista ja ne voivat lähettää niihin asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti. Kun otetaan huomioon tarve varmistaa tämän asetuksen tavoitteiden saavuttaminen sekä unionin luetteloissa tähän mennessä olevien hankkeiden lukumäärä, unionin luettelossa olevien hankkeiden kokonaismäärän olisi edelleen oltava hallittavissa eikä se näin ollen saisi olla merkittävästi suurempi kuin 220. |
| --- | --- |

(64)

Jotta voitaisiin varmistaa, että unionin luettelo rajoitetaan hankkeisiin, jotka edistävät eniten tämän asetuksen liitteessä esitettyjen strategisten energiainfrastruktuurien ensisijaisten käytävien ja alueiden toteuttamista, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän asetuksen liitteitä unionin luettelon vahvistamiseksi ja tarkistamiseksi, kunnioittaen samalla jäsenvaltioiden oikeutta hyväksyä niiden alueisiin liittyviä unionin luettelossa olevia hankkeita. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (29) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto katsovat sen tarpeelliseksi, ne voivat kumpikin lähettää asiantuntijoita komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä ja joihin jäsenvaltioiden asiantuntijat on kutsuttu.

Alueellisissa ryhmissä käytävät keskustelut ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta komissio voi antaa delegoidut säädökset, joilla vahvistetaan unionin luettelot. Sen vuoksi on aiheellista, siinä määrin kuin se on mahdollista ja yhteensopivaa tämän asetuksen kehyksen kanssa, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedotetaan alueellisten ryhmien kokouksista ja ne voivat lähettää niihin asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti. Kun otetaan huomioon tarve varmistaa tämän asetuksen tavoitteiden saavuttaminen sekä unionin luetteloissa tähän mennessä olevien hankkeiden lukumäärä, unionin luettelossa olevien hankkeiden kokonaismäärän olisi edelleen oltava hallittavissa eikä se näin ollen saisi olla merkittävästi suurempi kuin 220.

| (65) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat Euroopan laajuisten energiaverkkojen ja tällaisten verkkojen liitäntöjen kehittäminen ja yhteentoimivuus, joiden avulla voidaan varmistaa ilmastonmuutoksen hillintä, erityisesti vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttaminen ja sen ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttaminen viimeistään vuoteen 2050 mennessä, sekä varmistaa yhteenliitännät, energiavarmuus, markkinoiden yhdentyminen, järjestelmän integrointi, kaikkia jäsenvaltioita hyödyttävä kilpailu ja kohtuuhintainen energia, vaan ne voidaan ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(65)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat Euroopan laajuisten energiaverkkojen ja tällaisten verkkojen liitäntöjen kehittäminen ja yhteentoimivuus, joiden avulla voidaan varmistaa ilmastonmuutoksen hillintä, erityisesti vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttaminen ja sen ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttaminen viimeistään vuoteen 2050 mennessä, sekä varmistaa yhteenliitännät, energiavarmuus, markkinoiden yhdentyminen, järjestelmän integrointi, kaikkia jäsenvaltioita hyödyttävä kilpailu ja kohtuuhintainen energia, vaan ne voidaan ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Yleiset säännökset

1 artikla

Kohde, tavoitteet ja soveltamisala

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan suuntaviivat sellaisten liitteessä I esitettyjen Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien ensisijaisten käytävien ja alueiden, jäljempänä ’energiainfrastruktuurien ensisijaiset käytävät ja alueet’, viiveetöntä kehittämistä ja yhteentoimivuutta varten, joiden avulla voidaan varmistaa ilmastonmuutoksen hillintä, erityisesti saavuttaa vuoteen 2030 ulottuvat unionin energia- ja ilmastotavoitteet samoin kuin sen ilmastoneutraaliustavoite viimeistään vuoteen 2050 mennessä, sekä varmistaa yhteenliitännät, energiavarmuus, markkinoiden yhdentyminen, järjestelmän integrointi, kaikkia jäsenvaltioita hyödyttävä kilpailu ja kohtuuhintainen energia.

2.   Erityisesti tässä asetuksessa

| a) | säädetään sellaisten hankkeiden määrittämisestä, jotka sisällytetään 3 artiklan nojalla vahvistettavaan unionin luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista ja keskinäistä etua koskevista hankkeista, jäljempänä ’unionin luettelo’; |
| --- | --- |

a)

säädetään sellaisten hankkeiden määrittämisestä, jotka sisällytetään 3 artiklan nojalla vahvistettavaan unionin luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista ja keskinäistä etua koskevista hankkeista, jäljempänä ’unionin luettelo’;

| b) | helpotetaan unionin luettelossa olevien hankkeiden viiveetöntä toteuttamista yksinkertaistamalla, koordinoimalla entistä tiiviimmin ja nopeuttamalla lupaprosesseja ja parantamalla avoimuutta ja yleisön osallistumista; |
| --- | --- |

b)

helpotetaan unionin luettelossa olevien hankkeiden viiveetöntä toteuttamista yksinkertaistamalla, koordinoimalla entistä tiiviimmin ja nopeuttamalla lupaprosesseja ja parantamalla avoimuutta ja yleisön osallistumista;

| c) | annetaan säännöt, jotka koskevat rajatylittävää kustannusten jakamista ja riskeihin liittyviä kannustimia unionin luettelossa olevissa hankkeissa; |
| --- | --- |

c)

annetaan säännöt, jotka koskevat rajatylittävää kustannusten jakamista ja riskeihin liittyviä kannustimia unionin luettelossa olevissa hankkeissa;

| d) | määritetään edellytykset, joiden täyttyessä unionin luettelossa olevat hankkeet voivat saada unionin rahoitustukea. |
| --- | --- |

d)

määritetään edellytykset, joiden täyttyessä unionin luettelossa olevat hankkeet voivat saada unionin rahoitustukea.

2 artikla

Määritelmät

Asetuksissa (EY) N:o 715/2009, (EU) 2018/1999, (EU) 2019/942 ja (EU) 2019/943 ja direktiiveissä 2009/73/EY, (EU) 2018/2001 (30) ja (EU) 2019/944 olevien määritelmien lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan:

30

| 1) | ’energiainfrastruktuurilla’ mitä tahansa energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvaa fyysistä laitetta tai laitosta, joka sijaitsee unionin alueella tai muodostaa yhteyden unionin ja yhden tai useamman kolmannen maan välille; |
| --- | --- |

1)

’energiainfrastruktuurilla’ mitä tahansa energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvaa fyysistä laitetta tai laitosta, joka sijaitsee unionin alueella tai muodostaa yhteyden unionin ja yhden tai useamman kolmannen maan välille;

| 2) | ’energiainfrastruktuurin pullonkaulalla’ energiajärjestelmän fyysisten virtojen rajoitusta, jonka syynä on riittämätön siirtokapasiteetti, mukaan lukien infrastruktuurin puuttuminen; |
| --- | --- |

2)

’energiainfrastruktuurin pullonkaulalla’ energiajärjestelmän fyysisten virtojen rajoitusta, jonka syynä on riittämätön siirtokapasiteetti, mukaan lukien infrastruktuurin puuttuminen;

| 3) | ’kattavalla päätöksellä’ jäsenvaltion yhden tai useamman viranomaisen, tuomioistuimia lukuun ottamatta, tekemää päätöstä tai tekemien päätösten sarjaa, jolla määritetään, onko hankkeen toteuttajalla lupa energiainfrastruktuurin rakentamiseen yhteistä etua koskevan hankkeen tai keskinäistä etua koskevan hankkeen toteuttamiseksi siten, että sillä on mahdollisuus aloittaa tai tilata alihankintana ja aloittaa tarvittavat rakennustyöt (rakennusvalmiusvaihe), sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallinnollisessa muutoksenhakumenettelyssä tehtävien päätösten soveltamista; |
| --- | --- |

3)

’kattavalla päätöksellä’ jäsenvaltion yhden tai useamman viranomaisen, tuomioistuimia lukuun ottamatta, tekemää päätöstä tai tekemien päätösten sarjaa, jolla määritetään, onko hankkeen toteuttajalla lupa energiainfrastruktuurin rakentamiseen yhteistä etua koskevan hankkeen tai keskinäistä etua koskevan hankkeen toteuttamiseksi siten, että sillä on mahdollisuus aloittaa tai tilata alihankintana ja aloittaa tarvittavat rakennustyöt (rakennusvalmiusvaihe), sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallinnollisessa muutoksenhakumenettelyssä tehtävien päätösten soveltamista;

| 4) | ’hankkeella’ yhtä tai useampaa liitteessä II esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvaa johtoa, putkijohtoa, laitosta, laitetta tai laitteistoa; |
| --- | --- |

4)

’hankkeella’ yhtä tai useampaa liitteessä II esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvaa johtoa, putkijohtoa, laitosta, laitetta tai laitteistoa;

| 5) | ’yhteistä etua koskevalla hankkeella’ hanketta, joka on välttämätön liitteessä I esitettyjen energiainfrastruktuurien ensisijaisten käytävien ja alueiden toteuttamiseksi ja joka on unionin luettelossa; |
| --- | --- |

5)

’yhteistä etua koskevalla hankkeella’ hanketta, joka on välttämätön liitteessä I esitettyjen energiainfrastruktuurien ensisijaisten käytävien ja alueiden toteuttamiseksi ja joka on unionin luettelossa;

| 6) | ’keskinäistä etua koskevalla hankkeella’ johonkin liitteessä II olevissa 1 kohdan a tai f alakohdassa, 3 kohdan a alakohdassa tai 5 kohdan a tai c alakohdassa esitetyistä energiainfrastruktuuriluokista kuuluvaa hanketta, jota unioni edistää yhteistyössä kolmansien maiden kanssa niiden maiden hallitusten tukikirjeiden, joihin hanke suoraan vaikuttaa, tai muiden ei-sitovien sopimusten nojalla, joka edistää vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista ja joka on unionin luettelossa; |
| --- | --- |

6)

’keskinäistä etua koskevalla hankkeella’ johonkin liitteessä II olevissa 1 kohdan a tai f alakohdassa, 3 kohdan a alakohdassa tai 5 kohdan a tai c alakohdassa esitetyistä energiainfrastruktuuriluokista kuuluvaa hanketta, jota unioni edistää yhteistyössä kolmansien maiden kanssa niiden maiden hallitusten tukikirjeiden, joihin hanke suoraan vaikuttaa, tai muiden ei-sitovien sopimusten nojalla, joka edistää vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista ja joka on unionin luettelossa;

| 7) | ’kilpailevilla hankkeilla’ hankkeita, joilla puututaan täysin tai osittain samaan määritettyyn infrastruktuuripuutteeseen tai alueelliseen infrastruktuuritarpeeseen; |
| --- | --- |

7)

’kilpailevilla hankkeilla’ hankkeita, joilla puututaan täysin tai osittain samaan määritettyyn infrastruktuuripuutteeseen tai alueelliseen infrastruktuuritarpeeseen;

| 8) | ’hankkeen toteuttajalla’ yhtä seuraavista:






  a) | siirtoverkonhaltijaa, jakeluverkonhaltijaa tai muuta verkonhaltijaa tai sijoittajaa, joka kehittää unionin luettelossa olevaa hanketta; |
| --- | --- | --- |

8)

’hankkeen toteuttajalla’ yhtä seuraavista:

a)

siirtoverkonhaltijaa, jakeluverkonhaltijaa tai muuta verkonhaltijaa tai sijoittajaa, joka kehittää unionin luettelossa olevaa hanketta;

| b) | tapauksessa, jossa on useampi kuin yksi tällainen siirtoverkonhaltija, jakeluverkonhaltija, muu verkonhaltija tai sijoittaja taikka niiden ryhmä, näiden välisessä sopimusjärjestelyssä nimettyä oikeussubjektia, jolla on oikeushenkilöllisyys sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla ja jolla on valtuudet tehdä oikeudellisia sitoumuksia ja ottaa rahoitusvastuu sopimusjärjestelyn osapuolten puolesta; |
| --- | --- |

b)

tapauksessa, jossa on useampi kuin yksi tällainen siirtoverkonhaltija, jakeluverkonhaltija, muu verkonhaltija tai sijoittaja taikka niiden ryhmä, näiden välisessä sopimusjärjestelyssä nimettyä oikeussubjektia, jolla on oikeushenkilöllisyys sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla ja jolla on valtuudet tehdä oikeudellisia sitoumuksia ja ottaa rahoitusvastuu sopimusjärjestelyn osapuolten puolesta;

| 9) | ’älykkäällä sähköverkolla’ sellaista sähköverkkoa, myös sellaisilla saarilla, jotka eivät ole yhteenliitettyjä tai eivät ole riittävän liitettyjä Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin, joka mahdollistaa kaikkien siihen liitettyjen käyttäjien, mukaan lukien tuottajat, kuluttajat ja tuottajakuluttajat, käyttötottumusten ja toimien kustannustehokkaan integroinnin ja aktiivisen valvonnan, jotta voidaan varmistaa taloudellisesti tehokas ja kestävä energiajärjestelmä, jossa hävikki on vähäistä, sekä korkeatasoinen uusiutuvien energialähteiden integrointi, toimitusvarmuus ja turvallisuus, ja jossa kantaverkonhaltija voi digitaalisesti seurata siihen liitettyjen käyttäjien toimia, sekä tieto- ja viestintätekniikkaa, jonka avulla voidaan viestiä tähän liittyvien kantaverkonhaltijoiden, tuottajien, energiavarastojen sekä kuluttajien tai tuottajakuluttajien kanssa siten, että sähköä voidaan siirtää ja jakaa kestävästi, kustannustehokkaasti ja varmasti; |
| --- | --- |

9)

’älykkäällä sähköverkolla’ sellaista sähköverkkoa, myös sellaisilla saarilla, jotka eivät ole yhteenliitettyjä tai eivät ole riittävän liitettyjä Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin, joka mahdollistaa kaikkien siihen liitettyjen käyttäjien, mukaan lukien tuottajat, kuluttajat ja tuottajakuluttajat, käyttötottumusten ja toimien kustannustehokkaan integroinnin ja aktiivisen valvonnan, jotta voidaan varmistaa taloudellisesti tehokas ja kestävä energiajärjestelmä, jossa hävikki on vähäistä, sekä korkeatasoinen uusiutuvien energialähteiden integrointi, toimitusvarmuus ja turvallisuus, ja jossa kantaverkonhaltija voi digitaalisesti seurata siihen liitettyjen käyttäjien toimia, sekä tieto- ja viestintätekniikkaa, jonka avulla voidaan viestiä tähän liittyvien kantaverkonhaltijoiden, tuottajien, energiavarastojen sekä kuluttajien tai tuottajakuluttajien kanssa siten, että sähköä voidaan siirtää ja jakaa kestävästi, kustannustehokkaasti ja varmasti;

| 10) | ’älykkäällä kaasuverkolla’ kaasuverkkoa, jossa innovatiivisia ja digitaalisia ratkaisuja hyödyntämällä integroidaan kustannustehokkaasti monenlaisia vähähiilisen ja erityisesti uusiutuvan kaasun lähteitä kuluttajien tarpeiden ja kaasun laatuvaatimusten mukaisesti, jotta voidaan pienentää verkossa siirtyvän kaasun kulutuksen hiilijalanjälkeä, mahdollistaa uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen osuuden kasvattaminen ja luoda yhteyksiä muihin energiankantajiin ja energia-aloihin, mukaan lukien tähän liittyvät fyysiset parannukset, jos ne ovat välttämättömiä laitteiden ja laitteistojen toimivuudelle vähähiilisten ja erityisesti uusiutuvien kaasujen integrointia varten; |
| --- | --- |

10)

’älykkäällä kaasuverkolla’ kaasuverkkoa, jossa innovatiivisia ja digitaalisia ratkaisuja hyödyntämällä integroidaan kustannustehokkaasti monenlaisia vähähiilisen ja erityisesti uusiutuvan kaasun lähteitä kuluttajien tarpeiden ja kaasun laatuvaatimusten mukaisesti, jotta voidaan pienentää verkossa siirtyvän kaasun kulutuksen hiilijalanjälkeä, mahdollistaa uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen osuuden kasvattaminen ja luoda yhteyksiä muihin energiankantajiin ja energia-aloihin, mukaan lukien tähän liittyvät fyysiset parannukset, jos ne ovat välttämättömiä laitteiden ja laitteistojen toimivuudelle vähähiilisten ja erityisesti uusiutuvien kaasujen integrointia varten;

| 11) | ’asianomaisella viranomaisella’ viranomaista, jolla on kansallisen lainsäädännön nojalla toimivalta myöntää erilaisia kiinteän omaisuuden, mukaan lukien energiainfrastruktuuri, kaavoitukseen, suunnitteluun ja rakentamiseen liittyviä lupia ja valtuutuksia; |
| --- | --- |

11)

’asianomaisella viranomaisella’ viranomaista, jolla on kansallisen lainsäädännön nojalla toimivalta myöntää erilaisia kiinteän omaisuuden, mukaan lukien energiainfrastruktuuri, kaavoitukseen, suunnitteluun ja rakentamiseen liittyviä lupia ja valtuutuksia;

| 12) | ’kansallisella sääntelyviranomaisella’ direktiivin 2009/73/EY 39 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyä kansallista sääntelyviranomaista tai direktiivin (EU) 2019/944 57 artiklan mukaisesti kansallisella tasolla nimettyä sääntelyviranomaista; |
| --- | --- |

12)

’kansallisella sääntelyviranomaisella’ direktiivin 2009/73/EY 39 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyä kansallista sääntelyviranomaista tai direktiivin (EU) 2019/944 57 artiklan mukaisesti kansallisella tasolla nimettyä sääntelyviranomaista;

| 13) | ’asianomaisella kansallisella sääntelyviranomaisella’ kansallista sääntelyviranomaista jäsenvaltioissa, joissa hankkeet toteutetaan, ja jäsenvaltioissa, joihin hankkeella on merkittävä myönteinen vaikutus; |
| --- | --- |

13)

’asianomaisella kansallisella sääntelyviranomaisella’ kansallista sääntelyviranomaista jäsenvaltioissa, joissa hankkeet toteutetaan, ja jäsenvaltioissa, joihin hankkeella on merkittävä myönteinen vaikutus;

| 14) | ’töillä’ osien, järjestelmien ja palvelujen, mukaan lukien ohjelmistot, ostoa, toimittamista ja käyttöönottoa sekä hankkeeseen liittyvien kehittämis-, käyttötarkoituksen muuttamis-, rakennus- ja asennustöiden toteuttamista, laitteistojen vastaanottoa ja hankkeen käynnistämistä; |
| --- | --- |

14)

’töillä’ osien, järjestelmien ja palvelujen, mukaan lukien ohjelmistot, ostoa, toimittamista ja käyttöönottoa sekä hankkeeseen liittyvien kehittämis-, käyttötarkoituksen muuttamis-, rakennus- ja asennustöiden toteuttamista, laitteistojen vastaanottoa ja hankkeen käynnistämistä;

| 15) | ’selvityksillä’ hankkeen toteuttamisen valmistelemiseksi tarvittavia toimia, kuten valmistelevat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset, arvioinnit, testit ja validointitutkimukset, mukaan lukien ohjelmistot, sekä muut tekniset tukitoimenpiteet, kuten ennakolta toteutettavat toimet, joita tarvitaan hankkeen määrittelyssä ja kehittämisessä ja hankkeen rahoitusta koskevien päätösten tekemisessä; näitä ovat esimerkiksi asianomaisten kohteiden tutkiminen ja rahoitusjärjestelyn valmistelu; |
| --- | --- |

15)

’selvityksillä’ hankkeen toteuttamisen valmistelemiseksi tarvittavia toimia, kuten valmistelevat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset, arvioinnit, testit ja validointitutkimukset, mukaan lukien ohjelmistot, sekä muut tekniset tukitoimenpiteet, kuten ennakolta toteutettavat toimet, joita tarvitaan hankkeen määrittelyssä ja kehittämisessä ja hankkeen rahoitusta koskevien päätösten tekemisessä; näitä ovat esimerkiksi asianomaisten kohteiden tutkiminen ja rahoitusjärjestelyn valmistelu;

| 16) | ’käyttöönotolla’ prosessia, jossa hanke saatetaan käyttökuntoon sen jälkeen, kun se on rakennettu; |
| --- | --- |

16)

’käyttöönotolla’ prosessia, jossa hanke saatetaan käyttökuntoon sen jälkeen, kun se on rakennettu;

| 17) | ’vetykäyttöön tarkoitetuilla rakenteilla’ infrastruktuureja, jotka ovat valmiina vastaanottamaan puhdasta vetyä ilman muita mukautustöitä, mukaan lukien putkistot tai varastot, jotka on vasta rakennettu tai joiden käyttötarkoitus on muutettu maakaasukäyttöön tarkoitetuista rakenteista, tai molemmat; |
| --- | --- |

17)

’vetykäyttöön tarkoitetuilla rakenteilla’ infrastruktuureja, jotka ovat valmiina vastaanottamaan puhdasta vetyä ilman muita mukautustöitä, mukaan lukien putkistot tai varastot, jotka on vasta rakennettu tai joiden käyttötarkoitus on muutettu maakaasukäyttöön tarkoitetuista rakenteista, tai molemmat;

| 18) | ’käyttötarkoituksen muuttamisella’ olemassa olevan maakaasuinfrastruktuurin teknistä parantamista tai muuttamista, jotta voidaan varmistaa, että se varataan puhtaan vedyn käyttöä varten; |
| --- | --- |

18)

’käyttötarkoituksen muuttamisella’ olemassa olevan maakaasuinfrastruktuurin teknistä parantamista tai muuttamista, jotta voidaan varmistaa, että se varataan puhtaan vedyn käyttöä varten;

| 19) | ’ilmastonmuutokseen sopeutumisella’ prosessia, jossa varmistetaan energiainfrastruktuurin kyky sietää ilmastonmuutoksen mahdollisia haitallisia vaikutuksia tekemällä ilmastoon liittyvän haavoittuvuuden ja riskin arviointi, asiaankuuluvien sopeutumistoimenpiteiden toteuttaminen mukaan lukien. |
| --- | --- |

19)

’ilmastonmuutokseen sopeutumisella’ prosessia, jossa varmistetaan energiainfrastruktuurin kyky sietää ilmastonmuutoksen mahdollisia haitallisia vaikutuksia tekemällä ilmastoon liittyvän haavoittuvuuden ja riskin arviointi, asiaankuuluvien sopeutumistoimenpiteiden toteuttaminen mukaan lukien.

II LUKU

Yhteistä etua koskevat hankkeet ja keskinäistä etua koskevat hankkeet

3 artikla

Unionin luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista ja keskinäistä etua koskevista hankkeista

1.   Perustetaan alueellisia ryhmiä, jäljempänä ’ryhmät’, liitteessä III olevassa 1 jaksossa esitettyä menettelyä noudattaen. Kunkin ryhmän jäsenyys määritetään kunkin liitteessä I esitetyn ensisijaisen käytävän ja alueen ja niiden kattaman maantieteellisen alueen pohjalta. Ryhmissä päätöksentekovaltaa käyttävät jäsenvaltiot ja komissio, jäljempänä ’päätöksentekoelin’, ja päätöksenteko tapahtuu yhteisymmärryksessä.

2.   Kukin ryhmä hyväksyy oman työjärjestyksensä ottaen huomioon liitteen III säännökset.

3.   Kunkin ryhmän päätöksentekoelin hyväksyy hankkeista alueellisen luettelon, joka laaditaan liitteessä III olevassa 2 jaksossa esitettyä menettelyä noudattaen sen mukaan, miten kukin hanke edistää liitteessä I esitettyjen energiainfrastruktuurien ensisijaisten käytävien ja alueiden toteuttamista ja miten hankkeet täyttävät 4 artiklassa säädetyt kriteerit.

Kun ryhmä laatii alueellisen luettelonsa,

| a) | kullekin yksittäiselle hanke-ehdotukselle on saatava niiden jäsenvaltioiden hyväksyntä, joiden alueeseen hanke liittyy; jos jäsenvaltio ei anna hyväksyntäänsä, sen on perusteltava tämä asianomaiselle ryhmälle; |
| --- | --- |

a)

kullekin yksittäiselle hanke-ehdotukselle on saatava niiden jäsenvaltioiden hyväksyntä, joiden alueeseen hanke liittyy; jos jäsenvaltio ei anna hyväksyntäänsä, sen on perusteltava tämä asianomaiselle ryhmälle;

| b) | sen on otettava huomioon komission neuvot, joiden tarkoituksena on varmistaa, että unionin luettelossa olevien hankkeiden kokonaismäärä on hallittavissa. |
| --- | --- |

b)

sen on otettava huomioon komission neuvot, joiden tarkoituksena on varmistaa, että unionin luettelossa olevien hankkeiden kokonaismäärä on hallittavissa.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 20 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan unionin luettelo, jollei Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artiklan toisesta kohdasta muuta johdu.

Komissio varmistaa valtaansa käyttäessään, että unionin luettelo vahvistetaan joka toinen vuosi ryhmien päätöksentekoelinten liitteessä III olevan 1 jakson 1 kohdan nojalla hyväksymien alueellisten luettelojen perusteella tämän artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

Komissio antaa delegoidun säädöksen, jolla vahvistetaan ensimmäinen unionin luettelo, viimeistään 30 päivänä marraskuuta 2023.

Jos komission tämän kohdan nojalla antama delegoitu säädös ei voi tulla voimaan joko Euroopan parlamentin tai neuvoston 20 artiklan 6 kohdan nojalla ilmaiseman vastustuksen vuoksi, komissio kutsuu ryhmät välittömästi koolle uusien alueellisten luetteloiden laatimiseksi ottaen huomioon vastustuksen syyt. Komissio antaa mahdollisimman pian uuden delegoidun säädöksen, jolla vahvistetaan unionin luettelo.

5.   Vahvistaessaan unionin luettelon yhdistämällä 3 kohdassa tarkoitetut alueelliset luettelot komissio, ottaen asianmukaisesti huomioon ryhmien keskustelut,

| a) | varmistaa, että siihen sisällytetään ainoastaan 4 artiklassa tarkoitetut kriteerit täyttäviä hankkeita; |
| --- | --- |

a)

varmistaa, että siihen sisällytetään ainoastaan 4 artiklassa tarkoitetut kriteerit täyttäviä hankkeita;

| b) | varmistaa alueiden välisen johdonmukaisuuden ottaen huomioon liitteessä III olevan 2 jakson 14 kohdassa tarkoitetun viraston lausunnon; |
| --- | --- |

b)

varmistaa alueiden välisen johdonmukaisuuden ottaen huomioon liitteessä III olevan 2 jakson 14 kohdassa tarkoitetun viraston lausunnon;

| c) | ottaa huomioon liitteessä III olevan 2 jakson 10 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden lausunnot; |
| --- | --- |

c)

ottaa huomioon liitteessä III olevan 2 jakson 10 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden lausunnot;

| d) | pyrkii varmistamaan, että unionin luettelossa olevien hankkeiden kokonaismäärä on hallittavissa. |
| --- | --- |

d)

pyrkii varmistamaan, että unionin luettelossa olevien hankkeiden kokonaismäärä on hallittavissa.

6.   Tämän asetuksen liitteessä II olevan 1 kohdan a, b, c, d ja f alakohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvista yhteistä etua koskevista hankkeista tulee erottamaton osa asetuksen (EU) 2019/943 34 artiklan mukaisia alueellisia investointisuunnitelmia ja direktiivin (EU) 2019/944 51 artiklan mukaisia kansallisia kymmenvuotisia verkon kehittämissuunnitelmia ja tapauksen mukaan muita kansallisia infrastruktuurisuunnitelmia. Kyseiset yhteistä etua koskevat hankkeet on asetettava kussakin näistä suunnitelmista mahdollisimman ensisijaiseen asemaan. Tätä kohtaa ei sovelleta kilpaileviin hankkeisiin, hankkeisiin, jotka eivät ole saavuttaneet riittävää kypsyyttä liitteessä III olevan 2 jakson 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun hankekohtaisen kustannus-hyötyanalyysin esittämiseksi, tai keskinäistä etua koskeviin hankkeisiin.

7.   Liitteessä II olevan 1 kohdan a, b, c, d ja f alakohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvia yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka ovat kilpailevia hankkeita tai hankkeita, jotka eivät ole saavuttaneet riittävää kypsyyttä liitteessä III olevan 2 jakson 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun hankekohtaisen kustannus-hyötyanalyysin esittämiseksi, voidaan sisällyttää tarkasteltavina olevina hankkeina asianomaisiin alueellisiin investointisuunnitelmiin, kansallisiin kymmenvuotisiin verkon kehittämissuunnitelmiin ja tapauksen mukaan muihin kansallisiin infrastruktuurisuunnitelmiin.

4 artikla

Kriteerit ryhmien suorittamalle hankkeiden arvioinnille

1.   Yhteistä etua koskevan hankkeen on täytettävä seuraavat yleiset kriteerit:

| a) | hanke on välttämätön vähintään yhden liitteessä I esitetyn energiainfrastruktuurien ensisijaisen käytävän tai alueen kannalta; |
| --- | --- |

a)

hanke on välttämätön vähintään yhden liitteessä I esitetyn energiainfrastruktuurien ensisijaisen käytävän tai alueen kannalta;

| b) | hankkeen mahdolliset kokonaishyödyt, jotka on arvioitu 3 kohdassa säädettyjen asianomaisten erityisten kriteerien mukaisesti, ovat suuremmat kuin sen kustannukset, myös pidemmällä aikavälillä; |
| --- | --- |

b)

hankkeen mahdolliset kokonaishyödyt, jotka on arvioitu 3 kohdassa säädettyjen asianomaisten erityisten kriteerien mukaisesti, ovat suuremmat kuin sen kustannukset, myös pidemmällä aikavälillä;

| c) | hanke täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:






  i) | se koskee vähintään kahta jäsenvaltiota suoraan tai välillisesti, jonkin kolmannen maan kanssa toteutetun yhteenliitännän kautta, ylittämällä kahden tai useamman jäsenvaltion rajan; |
| --- | --- | --- |

c)

hanke täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:

i)

se koskee vähintään kahta jäsenvaltiota suoraan tai välillisesti, jonkin kolmannen maan kanssa toteutetun yhteenliitännän kautta, ylittämällä kahden tai useamman jäsenvaltion rajan;

| ii) | se sijaitsee yhden jäsenvaltion alueella, joko sisämaassa tai merellä, mukaan lukien saaret, ja sillä on liitteessä IV olevan 1 kohdan mukainen merkittävä rajatylittävä vaikutus. |
| --- | --- |

ii)

se sijaitsee yhden jäsenvaltion alueella, joko sisämaassa tai merellä, mukaan lukien saaret, ja sillä on liitteessä IV olevan 1 kohdan mukainen merkittävä rajatylittävä vaikutus.

2.   Keskinäistä etua koskevan hankkeen on täytettävä seuraavat yleiset kriteerit:

| a) | hanke edistää merkittävästi 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tavoitteita ja kolmannen maan tavoitteita, erityisesti siten, ettei se estä kolmatta maata luopumasta asteittain fossiilisten polttoaineiden tuotantorakenteista sen kotimaisessa kulutuksessa, sekä kestävyyttä, esimerkiksi edistämällä uusiutuvan energian integrointia verkkoon ja uusiutuvista lähteistä tuotetun energian siirtoa ja jakelua suuriin kulutuskeskuksiin ja varastointipaikkoihin; |
| --- | --- |

a)

hanke edistää merkittävästi 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tavoitteita ja kolmannen maan tavoitteita, erityisesti siten, ettei se estä kolmatta maata luopumasta asteittain fossiilisten polttoaineiden tuotantorakenteista sen kotimaisessa kulutuksessa, sekä kestävyyttä, esimerkiksi edistämällä uusiutuvan energian integrointia verkkoon ja uusiutuvista lähteistä tuotetun energian siirtoa ja jakelua suuriin kulutuskeskuksiin ja varastointipaikkoihin;

| b) | hankkeen mahdolliset unionin tason kokonaishyödyt, jotka on arvioitu 3 kohdassa säädettyjen asianomaisten erityisten kriteerien mukaisesti, ovat suuremmat kuin sen kustannukset unionissa, myös pidemmällä aikavälillä; |
| --- | --- |

b)

hankkeen mahdolliset unionin tason kokonaishyödyt, jotka on arvioitu 3 kohdassa säädettyjen asianomaisten erityisten kriteerien mukaisesti, ovat suuremmat kuin sen kustannukset unionissa, myös pidemmällä aikavälillä;

| c) | hanke sijaitsee vähintään yhden jäsenvaltion ja vähintään yhden kolmannen maan alueella, ja sillä on liitteessä IV olevan 2 kohdan mukainen merkittävä rajatylittävä vaikutus; |
| --- | --- |

c)

hanke sijaitsee vähintään yhden jäsenvaltion ja vähintään yhden kolmannen maan alueella, ja sillä on liitteessä IV olevan 2 kohdan mukainen merkittävä rajatylittävä vaikutus;

| d) | siltä osin kuin hanke sijaitsee jäsenvaltion alueella, hanke on direktiivien 2009/73/EY ja (EU) 2019/944 mukainen, kun se kuuluu tämän asetuksen liitteessä II olevissa 1 ja 3 kohdassa esitettyihin infrastruktuuriluokkiin; |
| --- | --- |

d)

siltä osin kuin hanke sijaitsee jäsenvaltion alueella, hanke on direktiivien 2009/73/EY ja (EU) 2019/944 mukainen, kun se kuuluu tämän asetuksen liitteessä II olevissa 1 ja 3 kohdassa esitettyihin infrastruktuuriluokkiin;

| e) | osoitetaan, että asianomaisen yhden tai useamman kolmannen maan toimintakehyksessä on toteutettu pitkälle menevä lähentyminen ja siihen sisältyy oikeudellisia täytäntöönpanomekanismeja unionin toimintapoliittisten tavoitteiden tukemiseksi, jotta voidaan erityisesti varmistaa






  i) | toimivat energian sisämarkkinat; |
| --- | --- | --- |

e)

osoitetaan, että asianomaisen yhden tai useamman kolmannen maan toimintakehyksessä on toteutettu pitkälle menevä lähentyminen ja siihen sisältyy oikeudellisia täytäntöönpanomekanismeja unionin toimintapoliittisten tavoitteiden tukemiseksi, jotta voidaan erityisesti varmistaa

i)

toimivat energian sisämarkkinat;

| ii) | toimitusvarmuus muun muassa monipuolisten lähteiden, yhteistyön ja yhteisvastuun perusteella; |
| --- | --- |

ii)

toimitusvarmuus muun muassa monipuolisten lähteiden, yhteistyön ja yhteisvastuun perusteella;

| iii) | energiajärjestelmä, mukaan lukien tuotanto, siirto ja jakelu, jossa edetään kohti ilmastoneutraaliuden tavoitetta, Pariisin sopimuksen ja vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen mukaisesti, erityisesti hiilivuotoa välttäen; |
| --- | --- |

iii)

energiajärjestelmä, mukaan lukien tuotanto, siirto ja jakelu, jossa edetään kohti ilmastoneutraaliuden tavoitetta, Pariisin sopimuksen ja vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen mukaisesti, erityisesti hiilivuotoa välttäen;

| f) | asianomainen yksi tai useampi kolmas maa tukee hankkeen 7 artiklan mukaista ensisijaista asemaa ja sitoutuu noudattamaan samankaltaista aikataulua nopeutetussa toteutuksessa ja muissa toimintapoliittisissa ja sääntelyyn liittyvissä tukitoimenpiteissä kuin se, jota sovelletaan yhteistä etua koskeviin hankkeisiin unionissa. |
| --- | --- |

f)

asianomainen yksi tai useampi kolmas maa tukee hankkeen 7 artiklan mukaista ensisijaista asemaa ja sitoutuu noudattamaan samankaltaista aikataulua nopeutetussa toteutuksessa ja muissa toimintapoliittisissa ja sääntelyyn liittyvissä tukitoimenpiteissä kuin se, jota sovelletaan yhteistä etua koskeviin hankkeisiin unionissa.

Kun on kyse liitteessä II olevan 5 kohdan c alakohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvista hiilidioksidin varastointia koskevista hankkeista, hankkeen on oltava välttämätön hiilidioksidin rajatylittävän kuljetuksen ja varastoinnin kannalta ja kolmannella maalla, jossa hanke sijaitsee, ja sillä on oltava asianmukainen oikeudellinen kehys, joka perustuu toimiviksi osoitettuihin täytäntöönpanomekanismeihin, joilla varmistetaan, että hankkeeseen sovelletaan mahdollisten hiilivuotojen estämiseksi sekä ilmaston, ihmisten terveyden ja ekosysteemien suhteen hiilidioksidin pysyvän varastoinnin turvallisuuden ja tehokkuuden edistämiseksi vaatimuksia ja takeita, jotka ovat vähintään saman tasoiset kuin unionin lainsäädännössä säädetyt vaatimukset ja takeet.

3.   Eri energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluviin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin sovelletaan seuraavia erityisiä kriteerejä:

| a) | kun on kyse liitteessä II olevan 1 kohdan a, b, c, d ja f alakohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvista sähkön siirto-, jakelu- ja varastointihankkeista, hanke edistää merkittävästi kestävyyttä edistämällä uusiutuvan energian integrointia verkkoon, uusiutuvista lähteistä tuotetun energian siirtoa tai jakelua suuriin kulutuskeskuksiin ja varastointipaikkoihin ja soveltuvin osin energian hyödyntämättä jättämisen vähentämistä sekä edistää vähintään yhtä seuraavista erityisistä kriteereistä:






  i) | markkinoiden yhdentyminen, esimerkiksi edistämällä vähintään yhden jäsenvaltion energiaeristyneisyyden poistamista ja energiainfrastruktuurien pullonkaulojen vähentämistä sekä kilpailua, yhteentoimivuutta ja järjestelmän joustavuutta; |
| --- | --- | --- |

a)

kun on kyse liitteessä II olevan 1 kohdan a, b, c, d ja f alakohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvista sähkön siirto-, jakelu- ja varastointihankkeista, hanke edistää merkittävästi kestävyyttä edistämällä uusiutuvan energian integrointia verkkoon, uusiutuvista lähteistä tuotetun energian siirtoa tai jakelua suuriin kulutuskeskuksiin ja varastointipaikkoihin ja soveltuvin osin energian hyödyntämättä jättämisen vähentämistä sekä edistää vähintään yhtä seuraavista erityisistä kriteereistä:

i)

markkinoiden yhdentyminen, esimerkiksi edistämällä vähintään yhden jäsenvaltion energiaeristyneisyyden poistamista ja energiainfrastruktuurien pullonkaulojen vähentämistä sekä kilpailua, yhteentoimivuutta ja järjestelmän joustavuutta;

| ii) | toimitusvarmuus, esimerkiksi edistämällä yhteentoimivuutta, järjestelmän joustavuutta, kyberturvallisuutta, asianmukaisia yhteenliitäntöjä ja järjestelmän varmaa ja luotettavaa toimintaa; |
| --- | --- |

ii)

toimitusvarmuus, esimerkiksi edistämällä yhteentoimivuutta, järjestelmän joustavuutta, kyberturvallisuutta, asianmukaisia yhteenliitäntöjä ja järjestelmän varmaa ja luotettavaa toimintaa;

| b) | kun on kyse liitteessä II olevan 1 kohdan e alakohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvista älykkäitä sähköverkkoja koskevista hankkeista, hanke edistää merkittävästi kestävyyttä edistämällä uusiutuvan energian integrointia verkkoon sekä edistää vähintään kahta seuraavista erityisistä kriteereistä:






  i) | toimitusvarmuus, esimerkiksi edistämällä sähkön siirron ja jakelun tehokkuutta ja yhteentoimivuutta verkon päivittäisessä toiminnassa, siirtorajoitusten välttämistä sekä verkonkäyttäjien integrointia ja osallistamista; |
| --- | --- | --- |

b)

kun on kyse liitteessä II olevan 1 kohdan e alakohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvista älykkäitä sähköverkkoja koskevista hankkeista, hanke edistää merkittävästi kestävyyttä edistämällä uusiutuvan energian integrointia verkkoon sekä edistää vähintään kahta seuraavista erityisistä kriteereistä:

i)

toimitusvarmuus, esimerkiksi edistämällä sähkön siirron ja jakelun tehokkuutta ja yhteentoimivuutta verkon päivittäisessä toiminnassa, siirtorajoitusten välttämistä sekä verkonkäyttäjien integrointia ja osallistamista;

| ii) | markkinoiden yhdentyminen, esimerkiksi edistämällä järjestelmän tehokasta toimintaa ja rajayhdysjohtojen käyttöä; |
| --- | --- |

ii)

markkinoiden yhdentyminen, esimerkiksi edistämällä järjestelmän tehokasta toimintaa ja rajayhdysjohtojen käyttöä;

| iii) | verkon varmuus, joustavuus ja toimitusten laatu, esimerkiksi edistämällä tasehallintaa koskevien innovaatioiden laajempaa käyttöönottoa, joustomarkkinoita, kyberturvallisuutta, seurantaa, verkonohjausta ja virheenkorjausta; |
| --- | --- |

iii)

verkon varmuus, joustavuus ja toimitusten laatu, esimerkiksi edistämällä tasehallintaa koskevien innovaatioiden laajempaa käyttöönottoa, joustomarkkinoita, kyberturvallisuutta, seurantaa, verkonohjausta ja virheenkorjausta;

| iv) | alojen älykäs integrointi, joko energiajärjestelmässä yhdistämällä eri energiankantajia ja energia-aloja tai laajemmin edistämällä synergioita ja koordinointia energia-, liikenne- ja televiestintäalojen välillä; |
| --- | --- |

iv)

alojen älykäs integrointi, joko energiajärjestelmässä yhdistämällä eri energiankantajia ja energia-aloja tai laajemmin edistämällä synergioita ja koordinointia energia-, liikenne- ja televiestintäalojen välillä;

| c) | kun on kyse liitteessä II olevassa 5 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvista hiilidioksidin kuljetus- ja varastointihankkeista, hanke edistää merkittävästi kestävyyttä vähentämällä hiilidioksidipäästöjä verkkoon liitetyissä teollisuuslaitoksissa sekä edistää kaikkia seuraavista erityisistä kriteereistä:






  i) | hiilidioksidipäästöjen välttäminen sekä toimitusvarmuuden ylläpitäminen; |
| --- | --- | --- |

c)

kun on kyse liitteessä II olevassa 5 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvista hiilidioksidin kuljetus- ja varastointihankkeista, hanke edistää merkittävästi kestävyyttä vähentämällä hiilidioksidipäästöjä verkkoon liitetyissä teollisuuslaitoksissa sekä edistää kaikkia seuraavista erityisistä kriteereistä:

i)

hiilidioksidipäästöjen välttäminen sekä toimitusvarmuuden ylläpitäminen;

| ii) | hiilidioksidin kuljetuksen ja varastoinnin häiriönsietokyvyn ja varmuuden lisääminen; |
| --- | --- |

ii)

hiilidioksidin kuljetuksen ja varastoinnin häiriönsietokyvyn ja varmuuden lisääminen;

| iii) | resurssien tehokas käyttö mahdollistamalla useiden hiilidioksidilähteiden ja varastointipaikkojen liittäminen yhteisen infrastruktuurin kautta ja minimoimalla ympäristöön kohdistuva rasite ja ympäristöriskit; |
| --- | --- |

iii)

resurssien tehokas käyttö mahdollistamalla useiden hiilidioksidilähteiden ja varastointipaikkojen liittäminen yhteisen infrastruktuurin kautta ja minimoimalla ympäristöön kohdistuva rasite ja ympäristöriskit;

| d) | kun on kyse liitteessä II olevassa 3 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvista vetyhankkeista, hanke edistää merkittävästi kestävyyttä, esimerkiksi vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä, tehostamalla uusiutuvan tai vähähiilisen vedyn käyttöönottoa, painottaen uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa vetyä erityisesti loppukäyttökohteissa, kuten aloilla, joilla päästöjä on vaikea vähentää ja joilla energiatehokkaammat ratkaisut eivät ole toteutettavissa, ja tukemalla vaihtelevaa uusiutuvan energian tuotantoa tarjoamalla jousto- tai varastointiratkaisuja tai molempia, sekä edistää merkittävästi vähintään yhtä seuraavista erityisistä kriteereistä:






  i) | markkinoiden yhdentyminen, esimerkiksi liittämällä jäsenvaltioiden olemassa tai kehitteillä olevia vetyverkkoja tai muuten edistämällä vedyn siirtoa ja varastointia koskevan unionin laajuisen verkon syntymistä ja varmistamalla yhteenliitettyjen järjestelmien yhteentoimivuus; |
| --- | --- | --- |

d)

kun on kyse liitteessä II olevassa 3 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvista vetyhankkeista, hanke edistää merkittävästi kestävyyttä, esimerkiksi vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä, tehostamalla uusiutuvan tai vähähiilisen vedyn käyttöönottoa, painottaen uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa vetyä erityisesti loppukäyttökohteissa, kuten aloilla, joilla päästöjä on vaikea vähentää ja joilla energiatehokkaammat ratkaisut eivät ole toteutettavissa, ja tukemalla vaihtelevaa uusiutuvan energian tuotantoa tarjoamalla jousto- tai varastointiratkaisuja tai molempia, sekä edistää merkittävästi vähintään yhtä seuraavista erityisistä kriteereistä:

i)

markkinoiden yhdentyminen, esimerkiksi liittämällä jäsenvaltioiden olemassa tai kehitteillä olevia vetyverkkoja tai muuten edistämällä vedyn siirtoa ja varastointia koskevan unionin laajuisen verkon syntymistä ja varmistamalla yhteenliitettyjen järjestelmien yhteentoimivuus;

| ii) | toimitusvarmuus ja joustavuus, esimerkiksi edistämällä asianmukaisia yhteenliitäntöjä ja helpottamalla järjestelmän varmaa ja luotettavaa toimintaa; |
| --- | --- |

ii)

toimitusvarmuus ja joustavuus, esimerkiksi edistämällä asianmukaisia yhteenliitäntöjä ja helpottamalla järjestelmän varmaa ja luotettavaa toimintaa;

| iii) | kilpailu, esimerkiksi sallimalla pääsy useisiin toimituslähteisiin ja useille verkonkäyttäjille läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein; |
| --- | --- |

iii)

kilpailu, esimerkiksi sallimalla pääsy useisiin toimituslähteisiin ja useille verkonkäyttäjille läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein;

| e) | kun on kyse liitteessä II olevassa 4 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvista elektrolyysilaitteista, hanke edistää merkittävästi kaikkia seuraavista erityisistä kriteereistä:






  i) | kestävyys, esimerkiksi vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä ja tehostamalla uusiutuvan tai vähähiilisen, erityisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevan, vedyn sekä kyseisistä lähteistä saatavien synteettisten polttoaineiden käyttöönottoa; |
| --- | --- | --- |

e)

kun on kyse liitteessä II olevassa 4 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvista elektrolyysilaitteista, hanke edistää merkittävästi kaikkia seuraavista erityisistä kriteereistä:

i)

kestävyys, esimerkiksi vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä ja tehostamalla uusiutuvan tai vähähiilisen, erityisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevan, vedyn sekä kyseisistä lähteistä saatavien synteettisten polttoaineiden käyttöönottoa;

| ii) | toimitusvarmuus, esimerkiksi edistämällä järjestelmän varmaa, tehokasta ja luotettavaa toimintaa tai tarjoamalla varastointi- tai joustoratkaisuja tai molempia, kuten kulutusjousto- ja tasehallintapalveluja; |
| --- | --- |

ii)

toimitusvarmuus, esimerkiksi edistämällä järjestelmän varmaa, tehokasta ja luotettavaa toimintaa tai tarjoamalla varastointi- tai joustoratkaisuja tai molempia, kuten kulutusjousto- ja tasehallintapalveluja;

| iii) | joustopalvelujen, kuten kulutusjouston tai varastoinnin, mahdollistaminen siten, että helpotetaan energia-alojen älykästä integrointia luomalla yhteyksiä muihin energiankantajiin ja energia-aloihin; |
| --- | --- |

iii)

joustopalvelujen, kuten kulutusjouston tai varastoinnin, mahdollistaminen siten, että helpotetaan energia-alojen älykästä integrointia luomalla yhteyksiä muihin energiankantajiin ja energia-aloihin;

| f) | kun on kyse liitteessä II olevassa 2 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvista älykkäitä kaasuverkkoja koskevista hankkeista, hanke edistää merkittävästi kestävyyttä varmistamalla monenlaisten vähähiilisten ja erityisesti uusiutuvien, myös paikallisesti hankittujen, kaasujen, kuten biometaanin tai uusiutuvan vedyn, integroinnin kaasun siirto-, jakelu- tai varastointijärjestelmiin, jotta voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, sekä edistää vähintään yhtä seuraavista erityisistä kriteereistä:






  i) | verkon varmuus ja toimitusten laatu parantamalla kaasun siirto-, jakelu- tai varastointijärjestelmien tehokkuutta ja yhteentoimivuutta verkon päivittäisessä toiminnassa muun muassa puuttumalla eri laatuisten kaasujen syöttämisestä johtuviin haasteisiin; |
| --- | --- | --- |

f)

kun on kyse liitteessä II olevassa 2 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvista älykkäitä kaasuverkkoja koskevista hankkeista, hanke edistää merkittävästi kestävyyttä varmistamalla monenlaisten vähähiilisten ja erityisesti uusiutuvien, myös paikallisesti hankittujen, kaasujen, kuten biometaanin tai uusiutuvan vedyn, integroinnin kaasun siirto-, jakelu- tai varastointijärjestelmiin, jotta voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, sekä edistää vähintään yhtä seuraavista erityisistä kriteereistä:

i)

verkon varmuus ja toimitusten laatu parantamalla kaasun siirto-, jakelu- tai varastointijärjestelmien tehokkuutta ja yhteentoimivuutta verkon päivittäisessä toiminnassa muun muassa puuttumalla eri laatuisten kaasujen syöttämisestä johtuviin haasteisiin;

| ii) | markkinoiden toiminta ja asiakaspalvelut; |
| --- | --- |

ii)

markkinoiden toiminta ja asiakaspalvelut;

| iii) | energia-alojen älykkään integroinnin helpottaminen luomalla yhteyksiä muihin energiankantajiin ja energia-aloihin ja mahdollistamalla kulutusjousto. |
| --- | --- |

iii)

energia-alojen älykkään integroinnin helpottaminen luomalla yhteyksiä muihin energiankantajiin ja energia-aloihin ja mahdollistamalla kulutusjousto.

4.   Liitteessä II esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvissa hankkeissa arvioidaan tämän artiklan 3 kohdassa esitettyjen kriteerien täyttymistä liitteessä IV olevissa 3–8 kohdassa säädettyjen indikaattorien mukaisesti.

5.   Jotta voidaan helpottaa kaikkien niiden hankkeiden arviointia, joita voitaisiin pitää yhteistä etua koskevina hankkeina ja jotka voitaisiin sisällyttää alueelliseen luetteloon, kukin ryhmä arvioi läpinäkyvästi ja objektiivisesti, miten kukin hanke vaikuttaa saman energia-infrastruktuurien ensisijaisen käytävän tai alueen toteuttamiseen. Kukin ryhmä määrittää arviointimenetelmänsä sen perusteella, mikä on hankkeen kokonaisvaikutus 3 kohdassa tarkoitettuihin kriteereihin. Hankkeet asetetaan arvioinnissa paremmuusjärjestykseen ryhmän sisäistä käyttöä varten. Alueelliseen luetteloon tai unionin luetteloon ei saa sisältyä minkäänlaista paremmuusjärjestystä, eikä paremmuusjärjestystä saa käyttää myöhempiin tarkoituksiin lukuun ottamatta liitteessä III olevan 2 jakson 16 kohdassa kuvattuja tarkoituksia.

Jotta arvioinnissa voidaan varmistaa ryhmien kesken johdonmukainen toimintatapa, kukin ryhmä tarkastelee hankkeita arvioidessaan asianmukaisesti seuraavia seikkoja:

| a) | kunkin ehdotetun hankkeen kiireellisyys ja sen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisen sekä markkinoiden yhdentymisen, kilpailun, kestävyyden ja toimitusvarmuuden kannalta; |
| --- | --- |

a)

kunkin ehdotetun hankkeen kiireellisyys ja sen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisen sekä markkinoiden yhdentymisen, kilpailun, kestävyyden ja toimitusvarmuuden kannalta;

| b) | kunkin ehdotetun hankkeen täydentävyys muiden ehdotettujen hankkeiden, myös kilpailevien tai mahdollisesti kilpailevien hankkeiden, kanssa; |
| --- | --- |

b)

kunkin ehdotetun hankkeen täydentävyys muiden ehdotettujen hankkeiden, myös kilpailevien tai mahdollisesti kilpailevien hankkeiden, kanssa;

| c) | mahdolliset synergiat Euroopan laajuisten liikenne- ja televiestintäverkkojen yhteydessä määritettyjen ensisijaisten käytävien ja alueiden kanssa; |
| --- | --- |

c)

mahdolliset synergiat Euroopan laajuisten liikenne- ja televiestintäverkkojen yhteydessä määritettyjen ensisijaisten käytävien ja alueiden kanssa;

| d) | niissä ehdotetuissa hankkeissa, jotka ovat arvioinnin ajankohtana unionin luettelossa olevia hankkeita, niiden toteuttamisen edistyminen sekä se, missä määrin niissä on noudatettu raportointi- ja avoimuusvelvoitteita. |
| --- | --- |

d)

niissä ehdotetuissa hankkeissa, jotka ovat arvioinnin ajankohtana unionin luettelossa olevia hankkeita, niiden toteuttamisen edistyminen sekä se, missä määrin niissä on noudatettu raportointi- ja avoimuusvelvoitteita.

Kun on kyse liitteessä II olevissa 1 kohdan e alakohdassa ja 2 kohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvista älykkäitä sähköverkkoja ja älykkäitä kaasuverkkoja koskevista hankkeista, paremmuusjärjestykseen on asetettava ne hankkeet, jotka vaikuttavat kahteen samaan jäsenvaltioon, ja on otettava asianmukaisesti huomioon myös niiden käyttäjien määrä, joihin hanke vaikuttaa, vuotuinen energiankulutus sekä sellaisista energiavaroista peräisin olevan tuotannon osuus näiden käyttäjien kattamalla alueella, joita ei voida säätää kysynnän mukaan.

5 artikla

Unionin luettelossa olevien hankkeiden toteuttaminen ja seuranta

1.   Hankkeen toteuttajien on laadittava unionin luettelossa oleville hankkeille toteuttamissuunnitelma, johon sisältyy aikataulu kullekin seuraavista:

| a) | toteutettavuus- ja suunnittelututkimukset, joissa otetaan huomioon myös ilmastonmuutokseen sopeutuminen sekä ympäristölainsäädännön ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattaminen; |
| --- | --- |

a)

toteutettavuus- ja suunnittelututkimukset, joissa otetaan huomioon myös ilmastonmuutokseen sopeutuminen sekä ympäristölainsäädännön ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattaminen;

| b) | kansallisen sääntelyviranomaisen tai muun asianomaisen viranomaisen hyväksyntä; |
| --- | --- |

b)

kansallisen sääntelyviranomaisen tai muun asianomaisen viranomaisen hyväksyntä;

| c) | rakentaminen ja käyttöönotto; |
| --- | --- |

c)

rakentaminen ja käyttöönotto;

| d) | 10 artiklan 6 kohdan b alakohdassa tarkoitettu lupaprosessi. |
| --- | --- |

d)

10 artiklan 6 kohdan b alakohdassa tarkoitettu lupaprosessi.

2.   Siirtoverkonhaltijoiden, jakeluverkonhaltijoiden ja muiden verkonhaltijoiden on tehtävä keskenään yhteistyötä helpottaakseen unionin luettelossa olevien hankkeiden kehittämistä alueellaan.

3.   Viraston ja asianomaisten ryhmien on seurattava edistymistä unionin luettelossa olevien hankkeiden toteuttamisessa ja tarvittaessa annettava suosituksia helpottaakseen niiden toteuttamista. Ryhmät voivat pyytää lisätietoja 4, 5 ja 6 kohdan mukaisesti, kutsua koolle kokouksia asianomaisten osapuolten kanssa ja pyytää komissiota varmentamaan annetut tiedot paikan päällä.

4.   Hankkeen toteuttajien on viimeistään kunkin sitä vuotta seuraavan vuoden joulukuun 31 päivänä, jona hanke on sisällytetty unionin luetteloon, toimitettava 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle vuosikertomus kustakin liitteessä II esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvasta hankkeesta.

Kertomuksessa on oltava yksityiskohtaiset tiedot seuraavista:

| a) | edistyminen hankkeen kehittämisessä, rakentamisessa ja käyttöönotossa, erityisesti kun on kyse lupaprosessista ja kuulemismenettelystä sekä ympäristölainsäädännön ja sen periaatteen noudattamisesta, että hanke ei aiheuta merkittävää haittaa ympäristölle, sekä toteutettavissa ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevissa toimenpiteissä; |
| --- | --- |

a)

edistyminen hankkeen kehittämisessä, rakentamisessa ja käyttöönotossa, erityisesti kun on kyse lupaprosessista ja kuulemismenettelystä sekä ympäristölainsäädännön ja sen periaatteen noudattamisesta, että hanke ei aiheuta merkittävää haittaa ympäristölle, sekä toteutettavissa ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevissa toimenpiteissä;

| b) | tapauksen mukaan viivästykset toteuttamissuunnitelmaan verrattuna, tällaisten viivästysten syyt ja muut ilmenneet vaikeudet; |
| --- | --- |

b)

tapauksen mukaan viivästykset toteuttamissuunnitelmaan verrattuna, tällaisten viivästysten syyt ja muut ilmenneet vaikeudet;

| c) | tapauksen mukaan tarkistettu suunnitelma viivästysten ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

c)

tapauksen mukaan tarkistettu suunnitelma viivästysten ratkaisemiseksi.

5.   Jäljempänä 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten on viimeistään kunkin sitä vuotta seuraavan vuoden helmikuun 28 päivänä, jona hankkeen toteuttajan on toimitettava tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitettu kertomus, toimitettava virastolle ja asianomaiselle ryhmälle tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitettu kertomus täydennettynä tiedoilla, jotka koskevat edistymistä ja tapauksen mukaan viivästyksiä niiden alueella sijaitsevien unionin luettelossa olevien hankkeiden toteuttamisessa lupaprosessien osalta sekä tällaisten viivästysten syitä. Toimivaltaisten viranomaisten kertomukseen lisäämät tiedot on merkittävä selvästi ja esitettävä niin, ettei hankkeiden toteuttajien laatimaa tekstiä muuteta.

6.   Virasto toimittaa viimeistään kunkin sellaisen vuoden huhtikuun 30 päivänä, jona uusi unionin luettelo olisi hyväksyttävä, ryhmille kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltaan kuuluvista unionin luettelossa olevista hankkeista yhteenvetokertomuksen, jossa arvioidaan saavutettua edistymistä ja hankkeiden kustannuksiin odotettavissa olevia muutoksia, ja antaa tapauksen mukaan suosituksia viivästysten ja ilmenneiden vaikeuksien ratkaisemiseksi. Yhteenvetokertomuksessa on asetuksen (EU) 2019/942 11 artiklan b alakohdan mukaisesti arvioitava myös unionin laajuisten verkon kehittämissuunnitelmien johdonmukaista täytäntöönpanoa suhteessa liitteessä I esitettyihin energiainfrastruktuurien ensisijaisiin käytäviin ja alueisiin.

Virasto voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa pyytää lisätietoja, jotka ovat tarpeen sen tässä kohdassa säädettyjen tehtävien hoitamiseksi.

7.   Jos unionin luettelossa olevan hankkeen käyttöönotto viivästyy toteuttamissuunnitelmaan verrattuna sellaisista muista kuin pakottavista syistä, joihin hankkeen toteuttaja ei voi vaikuttaa, sovelletaan seuraavia toimenpiteitä:

| a) | siltä osin kuin direktiivin 2009/73/EY 22 artiklan 7 kohdan a, b tai c alakohdassa ja direktiivin (EU) 2019/944 51 artiklan 7 kohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä sovelletaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava, että investointi toteutetaan; |
| --- | --- |

a)

siltä osin kuin direktiivin 2009/73/EY 22 artiklan 7 kohdan a, b tai c alakohdassa ja direktiivin (EU) 2019/944 51 artiklan 7 kohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä sovelletaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava, että investointi toteutetaan;

| b) | jos a alakohdan mukaisia kansallisten sääntelyviranomaisten toimenpiteitä ei sovelleta, hankkeen toteuttajan on 24 kuukauden kuluessa toteuttamissuunnitelman mukaisesta käyttöönottopäivästä valittava kolmas osapuoli rahoittamaan tai rakentamaan hanke kokonaan tai osittain; |
| --- | --- |

b)

jos a alakohdan mukaisia kansallisten sääntelyviranomaisten toimenpiteitä ei sovelleta, hankkeen toteuttajan on 24 kuukauden kuluessa toteuttamissuunnitelman mukaisesta käyttöönottopäivästä valittava kolmas osapuoli rahoittamaan tai rakentamaan hanke kokonaan tai osittain;

| c) | jos kolmatta osapuolta ei valita b alakohdan mukaisesti, jäsenvaltio tai, kun jäsenvaltio on niin säätänyt, kansallinen sääntelyviranomainen voi kahden kuukauden kuluessa b alakohdassa tarkoitetun määräajan päättymisestä nimetä kolmannen osapuolen rahoittamaan tai rakentamaan hankkeen, ja hankkeen toteuttajan on hyväksyttävä tämä; |
| --- | --- |

c)

jos kolmatta osapuolta ei valita b alakohdan mukaisesti, jäsenvaltio tai, kun jäsenvaltio on niin säätänyt, kansallinen sääntelyviranomainen voi kahden kuukauden kuluessa b alakohdassa tarkoitetun määräajan päättymisestä nimetä kolmannen osapuolen rahoittamaan tai rakentamaan hankkeen, ja hankkeen toteuttajan on hyväksyttävä tämä;

| d) | jos viivästys toteuttamissuunnitelman mukaiseen käyttöönottopäivään verrattuna on yli 26 kuukautta, komissio voi asianomaisten jäsenvaltioiden suostumuksella ja näiden toimiessa kaikilta osin yhteistyössä julkaista kaikille sellaisille kolmansille osapuolille, joista voi tulla hankkeen toteuttaja, avoimen ehdotuspyynnön hankkeen rakentamiseksi sovitun aikataulun mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

jos viivästys toteuttamissuunnitelman mukaiseen käyttöönottopäivään verrattuna on yli 26 kuukautta, komissio voi asianomaisten jäsenvaltioiden suostumuksella ja näiden toimiessa kaikilta osin yhteistyössä julkaista kaikille sellaisille kolmansille osapuolille, joista voi tulla hankkeen toteuttaja, avoimen ehdotuspyynnön hankkeen rakentamiseksi sovitun aikataulun mukaisesti;

| e) | jos sovelletaan c tai d alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä, verkonhaltijan, jonka alueella investointi sijaitsee, on annettava toteuttaville verkonhaltijoille tai sijoittajille tai kolmannelle osapuolelle kaikki investoinnin toteuttamiseksi tarvittavat tiedot, liitettävä uudet rakenteet siirtoverkkoon tai tapauksen mukaan jakeluverkkoon ja pyrittävä yleensäkin parhaansa mukaan helpottamaan investoinnin toteuttamista sekä unionin luettelossa olevan hankkeen varmaa, luotettavaa ja tehokasta toimintaa ja ylläpitoa. |
| --- | --- |

e)

jos sovelletaan c tai d alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä, verkonhaltijan, jonka alueella investointi sijaitsee, on annettava toteuttaville verkonhaltijoille tai sijoittajille tai kolmannelle osapuolelle kaikki investoinnin toteuttamiseksi tarvittavat tiedot, liitettävä uudet rakenteet siirtoverkkoon tai tapauksen mukaan jakeluverkkoon ja pyrittävä yleensäkin parhaansa mukaan helpottamaan investoinnin toteuttamista sekä unionin luettelossa olevan hankkeen varmaa, luotettavaa ja tehokasta toimintaa ja ylläpitoa.

8.   Unionin luettelossa oleva hanke voidaan poistaa unionin luettelosta 3 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen, jos sen sisällyttäminen kyseiseen luetteloon perustui vääriin tietoihin, joilla oli ratkaiseva vaikutus kyseiseen sisällyttämiseen, tai jos hanke ei ole unionin lainsäädännön mukainen.

9.   Hankkeet, jotka eivät enää ole unionin luettelossa, menettävät kaikki tässä asetuksessa säädettyyn yhteistä etua koskevan hankkeen tai keskinäistä etua koskevan hankkeen asemaan liittyvät oikeudet ja velvoitteet.

Hanke, joka ei enää ole unionin luettelossa mutta jota koskevat hakemusasiakirjat toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tarkastelua varten, säilyttää kuitenkin III luvussa säädetyt oikeudet ja velvoitteet, paitsi jos hanke on poistettu unionin luettelosta tämän artiklan 8 kohdassa säädetyistä syistä.

10.   Tämä artikla ei vaikuta sellaiseen unionin luettelossa olevalle hankkeelle myönnettyyn unionin rahoitustukeen, joka on myönnetty ennen hankkeen poistamista unionin luettelosta.

6 artikla

Eurooppalaiset koordinaattorit

1.   Kun yhteistä etua koskevan hankkeen toteuttamisessa ilmenee merkittäviä vaikeuksia, komissio voi asianomaisten jäsenvaltioiden suostumuksella nimetä eurooppalaisen koordinaattorin enintään yhden vuoden kaudeksi, joka voidaan uusia kahdesti.

2.   Eurooppalainen koordinaattori

| a) | edistää hankkeita, joita varten hänet on nimetty eurooppalaiseksi koordinaattoriksi, sekä rajatylittävää vuoropuhelua hankkeen toteuttajien ja kaikkien asianomaisten sidosryhmien välillä; |
| --- | --- |

a)

edistää hankkeita, joita varten hänet on nimetty eurooppalaiseksi koordinaattoriksi, sekä rajatylittävää vuoropuhelua hankkeen toteuttajien ja kaikkien asianomaisten sidosryhmien välillä;

| b) | avustaa tarpeen mukaan kaikkia osapuolia asianomaisten sidosryhmien kuulemisessa, tapauksen mukaan vaihtoehtoista reititystä koskevissa keskusteluissa ja tarvittavien lupien saamisessa hankkeille; |
| --- | --- |

b)

avustaa tarpeen mukaan kaikkia osapuolia asianomaisten sidosryhmien kuulemisessa, tapauksen mukaan vaihtoehtoista reititystä koskevissa keskusteluissa ja tarvittavien lupien saamisessa hankkeille;

| c) | antaa tapauksen mukaan hankkeen toteuttajille neuvoja hankkeen rahoituksesta; |
| --- | --- |

c)

antaa tapauksen mukaan hankkeen toteuttajille neuvoja hankkeen rahoituksesta;

| d) | varmistaa, että asianomaiset jäsenvaltiot antavat asianmukaista tukea ja strategista ohjausta hankkeiden valmistelua ja toteuttamista varten; |
| --- | --- |

d)

varmistaa, että asianomaiset jäsenvaltiot antavat asianmukaista tukea ja strategista ohjausta hankkeiden valmistelua ja toteuttamista varten;

| e) | antaa komissiolle vuosittain ja tapauksen mukaan toimeksiantonsa päättyessä kertomuksen hankkeiden edistymisestä sekä kaikista vaikeuksista ja esteistä, jotka todennäköisesti viivästyttävät merkittävästi hankkeiden käyttöönottopäivää. |
| --- | --- |

e)

antaa komissiolle vuosittain ja tapauksen mukaan toimeksiantonsa päättyessä kertomuksen hankkeiden edistymisestä sekä kaikista vaikeuksista ja esteistä, jotka todennäköisesti viivästyttävät merkittävästi hankkeiden käyttöönottopäivää.

Komissio toimittaa e alakohdassa tarkoitetun eurooppalaisen koordinaattorin kertomuksen Euroopan parlamentille ja asianomaisille ryhmille.

3.   Eurooppalainen koordinaattori valitaan avoimen, syrjimättömän ja läpinäkyvän menettelyn jälkeen sen mukaan, miten paljon kokemusta ehdokkaalla on hänelle kyseessä olevissa hankkeissa annettavista erityistehtävistä.

4.   Eurooppalaisen koordinaattorin nimeämispäätöksessä esitetään tehtävänmääritys, johon sisältyvät toimeksiannon kesto, erityistehtävät ja niihin liittyvät määräajat, sekä noudatettavat menetelmät. Koordinointitoimien on oltava oikeassa suhteessa hankkeiden monimutkaisuuteen ja arvioituihin kustannuksiin.

5.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimittava täysin yhteistyössä eurooppalaisen koordinaattorin kanssa hänen toteuttaessaan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä.

III LUKU

Lupien myöntäminen ja yleisön osallistuminen

7 artikla

Unionin luettelossa olevien hankkeiden ensisijainen asema

1.   Unionin luettelon hyväksymisellä vahvistetaan lupaprosessissa annettavia päätöksiä varten unionin luettelossa olevien hankkeiden olevan välttämättömiä energiapolitiikan ja ilmaston kannalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hankkeen täsmällistä sijaintia, reititystä tai teknologiaa.

Tätä kohtaa ei sovelleta kilpaileviin hankkeisiin tai hankkeisiin, jotka eivät ole saavuttaneet riittävää kypsyyttä liitteessä III olevan 2 jakson 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun hankekohtaisen kustannus-hyötyanalyysin esittämiseksi.

2.   Unionin luettelossa oleviin hankkeisiin liittyvien hakemusasiakirjojen tehokkaan hallinnollisen käsittelyn varmistamiseksi hankkeen toteuttajien ja kaikkien asianomaisten viranomaisten on varmistettava, että nämä asiakirjat käsitellään mahdollisimman nopeasti unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

3.   Unionin luettelossa olevat hankkeet on asetettava korkeimpaan mahdolliseen asemaan kansallisessa tärkeysjärjestyksessä, jos tällainen asema on olemassa kansallisessa lainsäädännössä, ja niitä on käsiteltävä asianmukaisesti lupaprosesseissa ja, jos kansallisessa lainsäädännössä niin säädetään, alueidenkäytön suunnittelussa, mukaan lukien ympäristöarviointeihin liittyvät prosessit, siten kuin tällaisesta käsittelystä säädetään vastaavan tyyppisiin energiainfrastruktuureihin sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin oikeudessa säädettyjä velvoitteita.

4.   Kaikki unionin luettelossa oleviin hankkeisiin liittyvät riitojenratkaisumenettelyt, oikeustoimet, muutoksenhaut ja oikeussuojakeinot kansallisissa tuomioistuimissa tai paneeleissa, mukaan lukien sovittelut tai välimiesmenettelyt, jos tällaisia on olemassa kansallisessa lainsäädännössä, on katsottava kiireellisiksi, jos ja siinä määrin kuin tällaisista kiireellisistä menettelyistä säädetään kansallisessa lainsäädännössä.

5.   Jäsenvaltioiden on arvioitava, ottaen asianmukaisesti huomioon komission unionin luettelossa olevien hankkeiden ympäristöarviointimenettelyjen yksinkertaistamisesta antaman voimassa olevan ohjeistuksen, mitkä lainsäädäntötoimenpiteet ja muut toimenpiteet ovat tarpeen ympäristöarviointimenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja niiden yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi, ja niiden on ilmoitettava komissiolle kyseisen arvioinnin tulos.

6.   Jäsenvaltioiden on viimeistään 24 päivänä maaliskuuta 2023 toteutettava 5 kohdan mukaisesti määrittämänsä muut kuin lainsäädäntötoimenpiteet.

7.   Jäsenvaltioiden on viimeistään 24 päivänä kesäkuuta 2023 toteutettava 5 kohdan mukaisesti määrittämänsä lainsäädäntötoimenpiteet. Kyseiset lainsäädäntötoimenpiteet eivät rajoita unionin lainsäädännössä säädettyjen velvoitteiden soveltamista.

8.   Direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 4 kohdan ja direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 7 kohdan mukaisten ympäristövaikutusten osalta unionin luettelossa olevien hankkeiden on katsottava olevan yleisen edun mukaisia energiapolitiikan kannalta ja niiden voidaan katsoa olevan erittäin tärkeän yleisen edun mukaisia edellyttäen, että kaikki kyseisissä direktiiveissä säädetyt edellytykset täyttyvät.

Jos direktiivin 92/43/ETY mukaisesti vaaditaan komission lausunto, komissio ja tämän asetuksen 9 artiklassa tarkoitettu kansallinen toimivaltainen viranomainen varmistavat, että hankkeeseen liittyvää erittäin tärkeää yleistä etua koskeva päätös tehdään tämän asetuksen 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyissä määräajoissa.

Tätä kohtaa ei sovelleta kilpaileviin hankkeisiin tai hankkeisiin, jotka eivät ole saavuttaneet riittävää kypsyyttä liitteessä III olevan 2 jakson 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun hankekohtaisen kustannus-hyötyanalyysin esittämiseksi.

8 artikla

Lupaprosessin järjestäminen

1.   Kunkin jäsenvaltion on viimeistään 23 päivänä kesäkuuta 2022 saatettava tarvittaessa ajan tasalle sellaisen kansallisen toimivaltaisen viranomaisen nimeäminen, joka on vastuussa unionin luettelossa olevien hankkeiden lupaprosessin helpottamisesta ja koordinoinnista.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kansallisen toimivaltaisen viranomaisen vastuut tai siihen liittyvät tehtävät voidaan siirtää toiselle viranomaiselle tai ne voi hoitaa kyseinen toinen viranomainen tietyn unionin luettelossa olevan hankkeen tai tietyn unionin luettelossa olevien hankkeiden luokan osalta edellyttäen, että

| a) | kansallinen toimivaltainen viranomainen ilmoittaa siirrosta komissiolle ja joko kansallinen toimivaltainen viranomainen tai hankkeen toteuttaja julkaisee tätä koskevat tiedot 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla verkkosivustolla; |
| --- | --- |

a)

kansallinen toimivaltainen viranomainen ilmoittaa siirrosta komissiolle ja joko kansallinen toimivaltainen viranomainen tai hankkeen toteuttaja julkaisee tätä koskevat tiedot 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla verkkosivustolla;

| b) | vain yksi viranomainen on vastuussa tietystä unionin luettelossa olevasta hankkeesta ja toimii hankkeen toteuttajan ainoana yhteyspisteenä prosessissa, jossa annetaan kattava päätös tietystä unionin luettelossa olevasta hankkeesta, sekä koordinoi kaikkien asiaankuuluvien asiakirjojen ja tietojen toimittamista. |
| --- | --- |

b)

vain yksi viranomainen on vastuussa tietystä unionin luettelossa olevasta hankkeesta ja toimii hankkeen toteuttajan ainoana yhteyspisteenä prosessissa, jossa annetaan kattava päätös tietystä unionin luettelossa olevasta hankkeesta, sekä koordinoi kaikkien asiaankuuluvien asiakirjojen ja tietojen toimittamista.

Kansallinen toimivaltainen viranomainen voi säilyttää itsellään vastuun määräaikojen vahvistamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen määräaikojen soveltamista.

3.   Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on helpotettava kattavan päätöksen antamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskevien unionin ja kansainvälisen oikeuden ja, siltä osin kuin se ei ole niiden kanssa ristiriidassa, kansallisen lainsäädännön vaatimusten soveltamista. Kattava päätös on annettava 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyissä määräajoissa ja noudattaen jotakin seuraavista järjestelmistä:

| a) | Integroitu järjestelmä:
  Kansallinen toimivaltainen viranomainen antaa kattavan päätöksen, ja se on ainoa lakisääteisestä lupamenettelystä seuraava oikeudellisesti sitova päätös. Jos hankkeeseen liittyy muita viranomaisia, ne voivat kansallisen lainsäädännön mukaisesti antaa menettelyn yhteydessä lausuntonsa, joka kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on otettava huomioon. |
| --- | --- |

a)

Integroitu järjestelmä:

Kansallinen toimivaltainen viranomainen antaa kattavan päätöksen, ja se on ainoa lakisääteisestä lupamenettelystä seuraava oikeudellisesti sitova päätös. Jos hankkeeseen liittyy muita viranomaisia, ne voivat kansallisen lainsäädännön mukaisesti antaa menettelyn yhteydessä lausuntonsa, joka kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on otettava huomioon.

| b) | Koordinoitu järjestelmä:
  Kattava päätös sisältää useita eri asianomaisten viranomaisten antamia yksittäisiä oikeudellisesti sitovia päätöksiä, joiden antamista kansallinen toimivaltainen viranomainen koordinoi. Kansallinen toimivaltainen viranomainen voi perustaa työryhmän, jossa ovat edustettuina kaikki asianomaiset viranomaiset, laatiakseen lupaprosessille yksityiskohtaisen aikataulun 10 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti sekä seuratakseen ja koordinoidakseen sen täytäntöönpanoa. Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on muita asianomaisia viranomaisia kuultuaan, soveltuvin osin kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja rajoittamatta 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen määräaikojen soveltamista, vahvistettava tapauskohtaisesti kohtuullinen määräaika, jonka kuluessa yksittäiset päätökset on annettava. Kansallinen toimivaltainen viranomainen voi tehdä yksittäisen päätöksen toisen asianomaisen kansallisen viranomaisen puolesta, jos mainittu viranomainen ei anna päätöstään määräajassa eikä viivästystä voida asianmukaisesti perustella; jos kansallisessa lainsäädännössä niin säädetään ja siinä määrin kuin tämä on unionin oikeuden mukaista, kansallinen toimivaltainen viranomainen voi myös katsoa, että toinen asianomainen kansallinen viranomainen on joko hyväksynyt tai hylännyt hankkeen, jos mainittu viranomainen ei anna päätöstään määräajassa. Jos kansallisessa lainsäädännössä niin säädetään, kansallinen toimivaltainen viranomainen voi jättää ottamatta huomioon toisen asianomaisen kansallisen viranomaisen yksittäisen päätöksen, jos se katsoo, ettei kyseinen kansallinen viranomainen ole esittänyt riittävää näyttöä päätöksen perusteluiksi; kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on tällöin varmistettava, että asiaa koskevia unionin ja kansainvälisen oikeuden vaatimuksia noudatetaan, ja perusteltava päätöksensä asianmukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Koordinoitu järjestelmä:

Kattava päätös sisältää useita eri asianomaisten viranomaisten antamia yksittäisiä oikeudellisesti sitovia päätöksiä, joiden antamista kansallinen toimivaltainen viranomainen koordinoi. Kansallinen toimivaltainen viranomainen voi perustaa työryhmän, jossa ovat edustettuina kaikki asianomaiset viranomaiset, laatiakseen lupaprosessille yksityiskohtaisen aikataulun 10 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti sekä seuratakseen ja koordinoidakseen sen täytäntöönpanoa. Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on muita asianomaisia viranomaisia kuultuaan, soveltuvin osin kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja rajoittamatta 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen määräaikojen soveltamista, vahvistettava tapauskohtaisesti kohtuullinen määräaika, jonka kuluessa yksittäiset päätökset on annettava. Kansallinen toimivaltainen viranomainen voi tehdä yksittäisen päätöksen toisen asianomaisen kansallisen viranomaisen puolesta, jos mainittu viranomainen ei anna päätöstään määräajassa eikä viivästystä voida asianmukaisesti perustella; jos kansallisessa lainsäädännössä niin säädetään ja siinä määrin kuin tämä on unionin oikeuden mukaista, kansallinen toimivaltainen viranomainen voi myös katsoa, että toinen asianomainen kansallinen viranomainen on joko hyväksynyt tai hylännyt hankkeen, jos mainittu viranomainen ei anna päätöstään määräajassa. Jos kansallisessa lainsäädännössä niin säädetään, kansallinen toimivaltainen viranomainen voi jättää ottamatta huomioon toisen asianomaisen kansallisen viranomaisen yksittäisen päätöksen, jos se katsoo, ettei kyseinen kansallinen viranomainen ole esittänyt riittävää näyttöä päätöksen perusteluiksi; kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on tällöin varmistettava, että asiaa koskevia unionin ja kansainvälisen oikeuden vaatimuksia noudatetaan, ja perusteltava päätöksensä asianmukaisesti.

| c) | Yhteistyöhön perustuva järjestelmä:
  Kansallinen toimivaltainen viranomainen koordinoi kattavan päätöksen antamista. Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on muita asianomaisia viranomaisia kuultuaan, soveltuvin osin kansallisen lainsäädännön mukaisesti sekä rajoittamatta 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen määräaikojen soveltamista, vahvistettava tapauskohtaisesti kohtuullinen määräaika, jonka kuluessa yksittäiset päätökset on annettava. Sen on seurattava, että asianomaiset viranomaiset noudattavat määräaikoja. |
| --- | --- |

c)

Yhteistyöhön perustuva järjestelmä:

Kansallinen toimivaltainen viranomainen koordinoi kattavan päätöksen antamista. Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on muita asianomaisia viranomaisia kuultuaan, soveltuvin osin kansallisen lainsäädännön mukaisesti sekä rajoittamatta 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen määräaikojen soveltamista, vahvistettava tapauskohtaisesti kohtuullinen määräaika, jonka kuluessa yksittäiset päätökset on annettava. Sen on seurattava, että asianomaiset viranomaiset noudattavat määräaikoja.

Jäsenvaltioiden on pantava järjestelmät täytäntöön tavalla, joka kansallisen lainsäädännön mukaisesti edistää kattavan päätöksen antamista mahdollisimman tehokkaasti ja viiveettä.

Asianomaisten viranomaisten toimivalta voi joko sisältyä 1 kohdan mukaisesti nimetyn kansallisen toimivaltaisen viranomaisen toimivaltaan, tai asianomaiset viranomaiset voivat tietyssä määrin säilyttää riippumattoman toimivaltansa sen mukaan, minkä lupajärjestelmän jäsenvaltio on tämän kohdan mukaisesti valinnut helpottaakseen kattavan päätöksen antamista, ja tehdä sen mukaisesti yhteistyötä kansallisen toimivaltaisen viranomaisen kanssa.

Jos jokin asianomainen viranomainen ei usko voivansa antaa yksittäistä päätöstä asetetussa määräajassa, kyseisen viranomaisen on ilmoitettava asiasta välittömästi kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle ja perusteltava viivästys asianmukaisesti. Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on tämän jälkeen asetettava uusi määräaika, jonka kuluessa kyseinen yksittäinen päätös on annettava, noudattaen 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjä yleisiä määräaikoja.

Jäsenvaltioiden on valittava jokin ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetuista kolmesta järjestelmästä helpottaakseen ja koordinoidakseen menettelyjään ja otettava käyttöön järjestelmä, joka on niille niiden suunnittelu- ja lupaprosessien kansalliset erityispiirteet huomioon ottaen kaikkein toimivin. Jos jäsenvaltio valitsee yhteistyöhön perustuvan järjestelmän, sen on ilmoitettava komissiolle päätöksensä perustelut.

4.   Jäsenvaltiot voivat soveltaa 3 kohdassa säädettyjä järjestelmiä maalla ja merellä toteutettaviin unionin luettelossa oleviin hankkeisiin.

5.   Kun unionin luettelossa oleva hanke edellyttää päätösten tekemistä kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa, asianomaisten kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavat toimet varmistaakseen tehokkaan ja toimivan keskinäisen yhteistyön ja viestinnän, mukaan lukien 10 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut toimet. Jäsenvaltioiden on pyrittävä toteuttamaan yhteisiä menettelyjä, etenkin ympäristövaikutusten arvioinnissa.

6.   Niiden asianomaisten jäsenvaltioiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, jotka osallistuvat hankkeeseen, joka kuuluu johonkin 5 liitteessä I olevassa 2 jaksossa esitetyistä ensisijaisista offshore-verkkokäytävistä, on yhdessä nimettävä keskuudestaan hankkeen toteuttajille kutakin hanketta varten yhteinen yhteyspiste, joka on vastuussa hankkeiden lupien myöntämistä koskevan tietojenvaihdon helpottamisesta kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä, jotta voidaan helpottaa hankkeen lupaprosessia ja hanketta koskevien päätösten antamista asianomaisissa kansallisissa toimivaltaisissa viranomaisissa. Yhteiset yhteyspisteet voivat toimia tietovarastona, johon kootaan kaikki hankkeisiin liittyvät olemassa olevat asiakirjat.

9 artikla

Avoimuus ja yleisön osallistuminen

1.   Jäsenvaltion tai kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on viimeistään 24 päivänä lokakuuta 2023, soveltuvin osin yhteistyössä muiden asianomaisten viranomaisten kanssa, julkaistava unionin luettelossa oleviin hankkeisiin sovellettavaa lupaprosessia käsittelevä päivitetty menettelykäsikirja, joka sisältää vähintään liitteessä VI olevassa 1 kohdassa esitetyt tiedot. Käsikirja ei ole oikeudellisesti sitova, mutta siinä on viitattava asiaa koskeviin säännöksiin tai siinä on oltava lainauksia niistä. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on tapauksen mukaan tehtävä yhteistyötä ja haettava synergioita naapurimaiden viranomaisten kanssa hyvien käytäntöjen vaihtamiseksi ja lupaprosessin helpottamiseksi, erityisesti menettelykäsikirjan laatimista varten.

2.   Kaikkien lupaprosessiin osallistuvien osapuolten on noudatettava liitteessä VI olevassa 3 kohdassa esitettyjä yleisön osallistumista koskevia periaatteita, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ympäristölainsäädännön sekä mahdollisten Århusin yleissopimuksen, Espoon yleissopimuksen ja asiaa koskevan unionin oikeuden mukaisten vaatimusten soveltamista.

3.   Hankkeen toteuttajan on laadittava yleisön osallistumista koskeva toimintamalli ja toimitettava se kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle kolmen kuukauden ohjeellisen ajanjakson kuluessa 10 artiklan 3 kohdan mukaisesta lupaprosessin alkamisajankohdasta tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa käsikirjassa kuvattua menettelyä noudattaen ja liitteessä VI esitettyjen suuntaviivojen mukaisesti. Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä yleisön osallistumista koskeva toimintamalli tai pyydettävä tekemään siihen mukautuksia kolmen kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta ottaen huomioon kaikki lupaprosessin aloittamista edeltäneet yleisön osallistumisen ja kuulemisen muodot, siltä osin kuin tällaisessa yleisön osallistumisessa ja kuulemisessa on täytetty tämän artiklan vaatimukset.

Jos hankkeen toteuttaja aikoo tehdä merkittäviä muutoksia yleisön osallistumista koskevaan hyväksyttyyn toimintamalliin, sen on ilmoitettava asiasta kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle. Kansallinen toimivaltainen viranomainen voi tässä tapauksessa pyytää mukautuksia.

4.   Jollei kansallisessa lainsäädännössä jo edellytetä tätä saman tasoisten tai tiukempien vaatimusten mukaisesti, hankkeen toteuttajan tai, jos kansallisessa lainsäädännössä niin edellytetään, kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava vähintään yksi julkinen kuuleminen ennen kuin hankkeen toteuttaja toimittaa lopulliset ja kattavat hakemusasiakirjat kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Tämä julkinen kuuleminen ei vaikuta mahdollisiin lupahakemuksen jättämisen jälkeen direktiivin 2011/92/EU 6 artiklan 2 kohdan nojalla toteutettaviin julkisiin kuulemisiin. Julkisessa kuulemisessa on tiedotettava liitteessä VI olevan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille sidosryhmille hankkeesta varhaisessa vaiheessa ja autettava määrittämään sopivin sijainti, reititys tai teknologia, tapauksen mukaan myös hankkeeseen liittyvien ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien näkökohtien kannalta, kaikki unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti merkitykselliset vaikutukset sekä hakemusasiakirjoissa käsiteltävät asiaan liittyvät kysymykset. Julkisessa kuulemisessa on noudatettava liitteessä VI olevassa 5 kohdassa esitettyjä vähimmäisvaatimuksia. Hankkeen toteuttajan on julkaistava tämän artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla verkkosivustolla kertomus, jossa selvitetään, miten julkisissa kuulemisissa esitetyt näkemykset on otettu huomioon, osoittamalla hankkeen sijaintiin, reititykseen ja suunnitteluun tehdyt muutokset tai perustelemalla, miksi tällaisia näkemyksiä ei ole otettu huomioon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden menettely- ja avoimuussääntöjen soveltamista.

Hankkeen toteuttajan on laadittava yhteenvetokertomus tuloksista, joita on saatu yleisön osallistumista koskevista toimista ennen hakemusasiakirjojen jättämistä, mukaan lukien ennen lupaprosessin aloittamista toteutetut toimet.

Hankkeen toteuttajan on toimitettava ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetut kertomukset sekä hakemusasiakirjat kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle. Kertomusten tulokset on otettava asianmukaisesti huomioon kattavassa päätöksessä.

5.   Rajatylittävissä hankkeissa, joihin osallistuu vähintään kaksi jäsenvaltiota, 4 kohdan nojalla toteutettavat julkiset kuulemiset on järjestettävä kussakin asianomaisessa jäsenvaltiossa enintään kahden kuukauden kuluessa päivästä, jona ensimmäinen julkinen kuuleminen aloitettiin.

6.   Hankkeissa, joilla on todennäköisesti merkittävä rajatylittävä vaikutus yhdessä tai useammassa naapurijäsenvaltiossa ja joihin sovelletaan direktiivin 2011/92/EU 7 artiklaa ja Espoon yleissopimusta, asiaa koskevat tiedot on asetettava kyseisten naapurijäsenvaltioiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten saataville. Kyseisten naapurijäsenvaltioiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava tapauksen mukaan ilmoitusmenettelyssä, haluavatko ne tai muut asianomaiset viranomaiset osallistua asiaa koskeviin julkisiin kuulemismenettelyihin.

7.   Hankkeen toteuttajan on perustettava hankkeelle erityinen verkkosivusto, jolla on tietoja yhteistä etua koskevasta hankkeesta, jolta on linkki komission verkkosivustolle ja 23 artiklassa tarkoitetulle avoimuusfoorumille ja joka täyttää liitteessä VI olevassa 6 kohdassa esitetyt vaatimukset, ja päivitettävä sitä säännöllisesti. Kaupallisesti arkaluonteiset tiedot on käsiteltävä luottamuksellisina.

Hankkeen toteuttajien on lisäksi julkaistava asiaa koskevia tietoja käyttäen muita yleisön saatavilla olevia asianmukaisia tiedotuskanavia.

10 artikla

Lupaprosessin kesto ja täytäntöönpano

1.   Lupaprosessi koostuu seuraavista kahdesta menettelystä:

| a) | hakemusta edeltävä menettely, joka kattaa ajanjakson lupaprosessin alkamisesta siihen, kun kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyy jätetyt hakemusasiakirjat, ja joka toteutetaan 24 kuukauden ohjeellisen ajanjakson kuluessa; ja |
| --- | --- |

a)

hakemusta edeltävä menettely, joka kattaa ajanjakson lupaprosessin alkamisesta siihen, kun kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyy jätetyt hakemusasiakirjat, ja joka toteutetaan 24 kuukauden ohjeellisen ajanjakson kuluessa; ja

| b) | lakisääteinen lupamenettely, joka kattaa ajanjakson jätettyjen hakemusasiakirjojen hyväksymispäivästä kattavan päätöksen tekemiseen asti ja joka saa kestää enintään 18 kuukautta. |
| --- | --- |

b)

lakisääteinen lupamenettely, joka kattaa ajanjakson jätettyjen hakemusasiakirjojen hyväksymispäivästä kattavan päätöksen tekemiseen asti ja joka saa kestää enintään 18 kuukautta.

Sovellettaessa ensimmäisen alakohdan b alakohtaa jäsenvaltiot voivat tapauksen mukaan säätää lakisääteisestä lupamenettelystä, joka on lyhyempi kuin 18 kuukautta.

2.   Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että edellä 1 kohdassa tarkoitettujen kahden menettelyn yhteenlaskettu kesto on enintään 42 kuukautta.

Jos kansallinen toimivaltainen viranomainen kuitenkin katsoo, että jompaakumpaa tai kumpaakaan menettelyistä ei saada päätökseen 1 kohdassa säädetyissä määräajoissa, se voi ennen määräaikojen päättymistä ja tapauskohtaisesti jatkaa jompaakumpaa tai kumpaakin kyseisistä määräajoista. Kansallinen toimivaltainen viranomainen voi jatkaa näiden kahden menettelyn yhteenlaskettua kestoa enintään yhdeksällä kuukaudella, paitsi poikkeuksellisissa olosuhteissa.

Jos kansallinen toimivaltainen viranomainen jatkaa määräaikoja, sen on ilmoitettava asiasta asianomaiselle ryhmälle ja esitettävä sille toimenpiteet, jotka on toteutettu tai toteutetaan, jotta lupaprosessi saadaan päätökseen mahdollisimman vähäisellä viiveellä. Ryhmä voi pyytää, että kansallinen toimivaltainen viranomainen raportoi säännöllisesti asiassa saavutetusta edistymisestä ja mahdollisten viivästysten syistä.

3.   Lupaprosessin alkamisajankohdan vahvistamiseksi hankkeen toteuttajien on ilmoitettava hankkeesta kirjallisesti kunkin asianomaisen jäsenvaltion kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle ja liitettävä ilmoitukseen kohtuullisen yksityiskohtainen kuvaus hankkeesta.

Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on kolmen kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta vahvistettava ilmoitus vastaanotetuksi tai, jos se ei katso hankkeen olevan riittävän kypsä lupaprosessiin, hylättävä se kirjallisesti, myös muiden asianomaisten viranomaisten puolesta. Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on perusteltava päätöksensä ilmoituksen hylkäämisestä, myös muiden asianomaisten viranomaisten puolesta. Lupaprosessin alkamisajankohta on päivä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen allekirjoittaa vastaanottoilmoituksen. Jos hanke koskee kahta tai useampaa jäsenvaltiota, lupaprosessin alkamisajankohta on päivä, jona asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyy viimeisen ilmoituksen.

Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että lupaprosessia nopeutetaan tämän luvun mukaisesti kussakin yhteistä etua koskevien hankkeiden luokassa. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on tätä varten mukautettava lupaprosessin alkamista sekä jätettyjen hakemusasiakirjojen hyväksymistä koskevia vaatimuksiaan siten, että ne soveltuvat hankkeisiin, joissa hankkeen luonteen, mittakaavan tai kansallisen lainsäädännön mukaisen ympäristöarviointia koskevan vaatimuksen puuttumisen vuoksi saatetaan edellyttää vähemmän valtuutuksia ja hyväksyntöjä rakennusvalmiusvaiheeseen pääsemiseksi. Jäsenvaltiot voivat päättää, että tämän artiklan 1 ja 6 kohdassa tarkoitettua hakemusta edeltävää menettelyä ei edellytetä tässä alakohdassa tarkoitetuissa hankkeissa.

4.   Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on otettava lupaprosessissa huomioon kaikki tietyn unionin luettelossa olevan hankkeen osalta ennen tämän artiklan mukaisen lupaprosessin alkamista laaditut pätevät selvitykset ja myönnetyt luvat tai valtuutukset, eivätkä ne saa edellyttää päällekkäisiä selvityksiä ja lupia tai valtuutuksia.

5.   Jäsenvaltioissa, joissa yksinomaan suunniteltua hanketta varten toteutettua reitin tai sijainnin määritystä, mukaan lukien verkkoinfrastruktuurien tiettyjen käytävien suunnittelu, ei voida sisällyttää prosessiin, jossa annetaan kattava päätös, vastaava päätös on tehtävä erillisen kuuden kuukauden ajanjakson kuluessa alkaen päivästä, jona hankkeen toteuttaja jättää lopulliset ja täydelliset hakemusasiakirjat.

Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu pidennys lyhennetään kuuteen kuukauteen muissa kuin poikkeuksellisissa olosuhteissa, myös tässä kohdassa tarkoitetun menettelyn osalta.

6.   Hakemusta edeltävä menettely käsittää seuraavat toimet:

| a) | kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on mahdollisimman pian ja viimeistään kuuden kuukauden kuluttua 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesta ilmoituksesta määritettävä liitteessä VI olevan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetun tarkistuslistan perusteella ja tiiviissä yhteistyössä muiden asianomaisten viranomaisten kanssa ja tapauksen mukaan hankkeen toteuttajan ehdotuksen perusteella niiden kertomusten ja asiakirjojen soveltamisala sekä niiden tietojen yksityiskohtaisuus, jotka hankkeen toteuttajan on toimitettava osana hakemusasiakirjoja kattavan päätöksen hakemiseksi; |
| --- | --- |

a)

kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on mahdollisimman pian ja viimeistään kuuden kuukauden kuluttua 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesta ilmoituksesta määritettävä liitteessä VI olevan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetun tarkistuslistan perusteella ja tiiviissä yhteistyössä muiden asianomaisten viranomaisten kanssa ja tapauksen mukaan hankkeen toteuttajan ehdotuksen perusteella niiden kertomusten ja asiakirjojen soveltamisala sekä niiden tietojen yksityiskohtaisuus, jotka hankkeen toteuttajan on toimitettava osana hakemusasiakirjoja kattavan päätöksen hakemiseksi;

| b) | kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on tiiviissä yhteistyössä hankkeen toteuttajan ja muiden asianomaisten viranomaisten kanssa ja ottaen huomioon tämän kohdan a alakohdan mukaisesti toteutettujen toimien tulokset laadittava lupaprosessille yksityiskohtainen aikataulu liitteessä VI olevassa 2 kohdassa esitettyjen suuntaviivojen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on tiiviissä yhteistyössä hankkeen toteuttajan ja muiden asianomaisten viranomaisten kanssa ja ottaen huomioon tämän kohdan a alakohdan mukaisesti toteutettujen toimien tulokset laadittava lupaprosessille yksityiskohtainen aikataulu liitteessä VI olevassa 2 kohdassa esitettyjen suuntaviivojen mukaisesti;

| c) | kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on hakemusasiakirjojen luonnoksen vastaanotettuaan tarvittaessa omasta puolestaan tai muiden asianomaisten viranomaisten puolesta pyydettävä hankkeen toteuttajaa toimittamaan a alakohdassa tarkoitettuihin pyydettyihin seikkoihin liittyvät puuttuvat tiedot. |
| --- | --- |

c)

kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on hakemusasiakirjojen luonnoksen vastaanotettuaan tarvittaessa omasta puolestaan tai muiden asianomaisten viranomaisten puolesta pyydettävä hankkeen toteuttajaa toimittamaan a alakohdassa tarkoitettuihin pyydettyihin seikkoihin liittyvät puuttuvat tiedot.

Hakemusta edeltävä menettely sisältää hankkeen toteuttajien tarvittaessa laatimien ympäristöraporttien, mukaan lukien ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat asiakirjat, valmistelun.

Toimivaltaisen viranomaisen on kolmen kuukauden kuluessa ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettujen puuttuvien tietojen toimittamisesta hyväksyttävä tarkastelua varten hakemus kirjallisena tai digitaalisilla alustoilla, jolloin alkaa 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu lakisääteinen lupamenettely. Lisätietoja koskevia pyyntöjä voidaan esittää mutta vain siinä tapauksessa, että ne ovat muuttuneiden olosuhteiden vuoksi perusteltuja.

7.   Hankkeen toteuttajan on varmistettava, että hakemusasiakirjat ovat täydelliset ja asianmukaiset, ja pyydettävä asiasta kansallisen toimivaltaisen viranomaisen lausunto mahdollisimman varhaisessa vaiheessa lupaprosessin aikana. Hankkeen toteuttajan on toimittava kaikilta osin yhteistyössä kansallisen toimivaltaisen viranomaisen kanssa tässä asetuksessa säädettyjen määräaikojen noudattamiseksi.

8.   Jäsenvaltioiden on pyrittävä varmistamaan, että mahdolliset kansalliseen lainsäädäntöön tehdyt muutokset eivät pitkitä ennen kyseisten muutosten voimaantuloa aloitettuja lupaprosesseja. Nopeutetun lupaprosessin ylläpitämiseksi unionin luettelossa olevissa hankkeissa kansallisen toimivaltaisten viranomaisten on mukautettava asianmukaisesti tämän artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti vahvistettua aikataulua, jotta voidaan varmistaa mahdollisuuksien mukaan, että lupaprosessille tässä artiklassa säädettyjä määräaikoja ei ylitetä.

9.   Tässä artiklassa säädetyt määräajat eivät rajoita unionin ja kansainvälisestä oikeudesta johtuvien velvoitteiden eivätkä hallinnollisten muutoksenhakumenettelyjen ja tuomioistuimessa toteutettavien oikeussuojakeinojen soveltamista.

Tässä artiklassa mille tahansa lupamenettelyistä säädetyt määräajat eivät rajoita jäsenvaltioiden asettamien lyhyempien määräaikojen soveltamista.

IV LUKU

Monialainen infrastruktuurien suunnittelu

11 artikla

Energiajärjestelmän laajuinen kustannus-hyötyanalyysi

1.   Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on laadittava luonnokset johdonmukaisiksi alakohtaisiksi menetelmiksi, mukaan lukien tämän artiklan 10 kohdassa tarkoitettu energia-alan verkko- ja markkinamalli, unionin tasolla yhdenmukaistetulle energiajärjestelmän laajuiselle kustannus-hyötyanalyysille, joka tehdään liitteessä II olevissa 1 kohdan a, b, d ja f alakohdassa ja 3 kohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvista unionin luettelossa olevista hankkeista.

Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut menetelmät on laadittava liitteessä V vahvistettujen periaatteiden mukaisesti, niiden on perustuttava yhteisiin oletuksiin, jotka mahdollistavat hankkeiden vertailun, ja niiden on oltava johdonmukaisia vuoteen 2030 ulottuvien unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen sekä liitteessä IV esitettyjen sääntöjen ja indikaattorien kanssa.

Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut menetelmiä on sovellettava kaikkien Sähkö-ENTSOn asetuksen (EU) 2019/943 30 artiklan tai Kaasu-ENTSOn asetuksen (EY) N:o 715/2009 8 artiklan nojalla laatimien myöhempien unionin laajuisten kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien valmistelussa.

Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on viimeistään 24 päivänä huhtikuuta 2023 julkaistava ja toimitettava jäsenvaltioille, komissiolle ja virastolle johdonmukaisten alakohtaisten menetelmiensä luonnokset sen jälkeen, kun ne ovat keränneet palautetta asianomaisilta sidosryhmiltä 2 kohdassa tarkoitetun kuulemisprosessin aikana.

2.   Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on, ennen kuin ne toimittavat menetelmiensä luonnokset jäsenvaltioille, komissiolle ja virastolle 1 kohdan mukaisesti, julkaistava menetelmiensä alustavat luonnokset ja toteutettava laaja kuulemisprosessi sekä pyydettävä suosituksia jäsenvaltioilta ja vähintään niiltä organisaatioilta, jotka edustavat kaikkia asianomaisia sidosryhmiä, mukaan lukien asetuksen (EU) 2019/943 52 artiklan nojalla perustettu unionin jakeluverkonhaltijoiden elin, jäljempänä ’EU DSO -elin’, sähkö-, kaasu- ja vetymarkkinoilla toimivat yhteenliittymät, lämmityksen ja jäähdytyksen, hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin sekä hiilidioksidin talteenoton ja hyödyntämisen alan sidosryhmät, riippumattomat aggregaattorit, kulutusjoustoalan toimijat, energiatehokkuusratkaisuihin liittyvät organisaatiot, energia-alan kuluttajajärjestöt ja kansalaisyhteiskunnan edustajat, ja, jos se katsotaan aiheelliseksi, kansallisilta sääntelyviranomaisilta ja muilta kansallisilta viranomaisilta.

Mikä tahansa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu sidosryhmä voi antaa suosituksen kolmen kuukauden kuluessa mainitussa alakohdassa tarkoitettujen menetelmien alustavien luonnosten julkaisemisesta.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 401/2009 (31) 10 a artiklan nojalla perustettu ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta voi omasta aloitteestaan antaa lausunnon menetelmien luonnoksesta.

Jäsenvaltioiden ja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen sidosryhmien on soveltuvin osin toimitettava ja asetettava julkisesti saataville suosituksensa ja ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan toimitettava ja asetettava julkisesti saataville lausuntonsa virastolle ja tapauksen mukaan Sähkö-ENTSOlle ja Kaasu-ENTSOlle.

Kuulemisprosessin on oltava avoin, viiveetön ja läpinäkyvä. Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on laadittava ja julkistettava kertomus kuulemisprosessista.

Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on perusteltava asianmukaisesti tapaukset, joissa ne eivät ole ottaneet huomioon jäsenvaltioilta tai sidosryhmiltä sekä kansallisilta viranomaisilta saatuja suosituksia tai ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan lausuntoa tai ovat ottaneet ne vain osittain huomioon.

3.   Virasto antaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut menetelmien luonnokset sekä kuulemisprosessissa saadun palautteen ja kuulemista koskevan kertomuksen, lausunnon Sähkö-ENTSOlle ja Kaasu-ENTSOlle. Virasto antaa lausuntonsa tiedoksi Sähkö-ENTSOlle, Kaasu-ENTSOlle, jäsenvaltioille ja komissiolle sekä julkaisee sen verkkosivustollaan.

4.   Jäsenvaltiot voivat toimittaa lausuntonsa Sähkö-ENTSOlle ja Kaasu-ENTSOlle sekä komissiolle kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun ne ovat vastaanottaneet menetelmien luonnokset. Komissio voi kuulemisen helpottamiseksi järjestää ryhmien erityisiä kokouksia, joissa keskustellaan menetelmien luonnoksista.

5.   Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on kolmen kuukauden kuluessa 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen viraston ja jäsenvaltioiden lausuntojen vastaanottamisesta muutettava menetelmiään siten, että niissä otetaan kaikilta osin huomioon viraston ja jäsenvaltioiden lausunnot, ja toimitettava ne sekä viraston lausunto komissiolle sen hyväksyntää varten. Komissio antaa päätöksensä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kunSähkö-ENTSO ja Kaasu-ENTSO ovat toimittaneet sille menetelmänsä.

6.   Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on julkaistava menetelmänsä verkkosivustoillaan kahden viikon kuluessa komission 5 kohdan mukaisesti antamasta hyväksynnästä. Niiden on julkaistava vastaavat syöttötiedot ja muut merkitykselliset verkko-, kuormitus- ja markkinatiedot riittävän tarkassa muodossa, jollei kansallisen lainsäädännön mukaisista rajoituksista ja asiaa koskevista salassapitosopimuksista muuta johdu. Komissio ja virasto varmistavat, että ne ja mahdolliset muut osapuolet, jotka tekevät niiden puolesta analyyseja kyseisten tietojen pohjalta, käsittelevät saamiaan tietoja luottamuksellisina.

7.   Menetelmät on päivitettävä ja niitä on parannettava säännöllisesti 1–6 kohdassa kuvattua menettelyä noudattaen. Niitä on erityisesti muutettava 10 kohdassa tarkoitetun energia-alan verkko- ja markkinamallin toimittamisen jälkeen. Virasto voi esittää tällaisia päivityksiä ja parannuksia koskevan pyynnön, joka sisältää asianmukaiset perustelut ja aikataulun, omasta aloitteestaan tai kansallisten sääntelyviranomaisten tai sidosryhmien asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä ja kuultuaan virallisesti kaikkia 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja asianomaisia sidosryhmiä edustavia organisaatioita ja komissiota. Viraston on julkaistava kansallisten sääntelyviranomaisten tai sidosryhmien pyynnöt sekä kaikki asiaa koskevat muut kuin kaupallisesti arkaluonteiset asiakirjat, joiden perusteella virasto on esittänyt päivitystä tai parannusta koskevan pyynnön.

8.   Komissio varmistaa menetelmien kehittämisen unionin tasolla yhdenmukaistetulle energiajärjestelmän laajuiselle kustannus-hyötyanalyysille, joka tehdään liitteessä II olevissa 1 kohdan c ja e alakohdassa sekä 2, 4 ja 5 kohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvista hankkeista. Kyseisten menetelmien on oltava kustannusten ja hyötyjen suhteen yhteensopivia Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn kehittämien menetelmien kanssa. Virasto edistää kansallisten sääntelyviranomaisten tuella kyseisten menetelmien johdonmukaisuutta Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn laatimien menetelmien kanssa. Menetelmät on kehitettävä läpinäkyvästi, myös toteuttamalla jäsenvaltioiden ja kaikkien asianomaisten sidosryhmien laaja kuuleminen.

9.   Virasto vahvistaa ja julkaisee joka kolmas vuosi indikaattorit ja vastaavat viitearvot liitteeseen II sisältyviin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvien vertailukelpoisten hankkeiden yksikkökohtaisten investointikustannusten vertailua varten. Hankkeen toteuttajien on toimitettava pyydetyt tiedot kansallisille sääntelyviranomaisille ja virastolle.

Virasto julkaisee viimeistään 24 päivänä huhtikuuta 2023 ensimmäiset indikaattorit liitteessä II olevissa 1, 2 ja 3 kohdassa esitetyille energiainfrastruktuuriluokille, siltä osin kuin tietoja on saatavilla luotettavien indikaattorien ja viitearvojen laskemiseksi. Sähkö-ENTSO ja Kaasu-ENTSO voivat käyttää kyseisiä viitearvoja kustannus-hyötyanalyyseissa, jotka tehdään myöhempiä unionin laajuisia kymmenvuotisia verkon kehittämissuunnitelmia varten.

Virasto julkaisee viimeistään 24 päivänä huhtikuuta 2025 ensimmäiset indikaattorit liitteessä II olevissa 4 ja 5 kohdassa esitetyille energiainfrastruktuuriluokille.

10.   Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on viimeistään 24 päivänä kesäkuuta 2025, 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen sidosryhmien laajan kuulemisprosessin jälkeen, yhdessä toimitettava komissiolle ja virastolle johdonmukainen ja asteittain integroitu malli, jolla taataan johdonmukaisuus alakohtaisten menetelmien välillä yhteisten oletusten perusteella ja joka sisältää sähkön, kaasun ja vedyn siirtoinfrastruktuurin sekä varastot, nesteytetyn maakaasun ja elektrolyysilaitteet sekä kattaa liitteessä I esitetyt energiainfrastruktuurien ensisijaiset käytävät ja alueet ja joka on laadittu liitteessä V vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

11.   Edellä 10 kohdassa tarkoitetun mallin on katettava vähintään asianomaisten alojen keskinäiset yhteydet kaikissa infrastruktuurien suunnittelun vaiheissa, etenkin skenaarioissa, teknologioissa ja alueellisessa resoluutiossa, infrastruktuuripuutteiden määrityksessä erityisesti rajatylittävän kapasiteetin osalta ja hankkeiden arvioinnissa.

12.   Kun komissio on hyväksynyt 10 kohdassa tarkoitetun mallin 1–5 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen, malli sisällytetään 1 kohdassa tarkoitettuihin menetelmiin, joita on muutettava vastaavasti.

13.   Malli ja johdonmukaiset alakohtaiset kustannus-hyötyanalyysin menetelmät on päivitettävä vähintään joka viides vuosi alkaen siitä, kun ne hyväksytään 10 kohdan mukaisesti, ja tarvittaessa useammin 7 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

12 artikla

Skenaariot kymmenvuotisia verkon kehittämissuunnitelmia varten

1.   Toteutettuaan laajan kuulemisprosessin, jossa ovat mukana komissio, jäsenvaltiot, Sähkö-ENTSO, Kaasu-ENTSO, EU DSO -elin ja vähintään ne organisaatiot, jotka edustavat sähkö-, kaasu- ja vetymarkkinoilla toimivia yhteenliittymiä, lämmityksen ja jäähdytyksen, hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin sekä hiilidioksidin talteenoton ja hyödyntämisen alan sidosryhmiä, riippumattomia aggregaattoreita, kulutusjoustoalan toimijoita, energiatehokkuusratkaisuihin liittyviä organisaatioita, energia-alan kuluttajajärjestöjä ja kansalaisyhteiskunnan edustajia, virasto julkaisee viimeistään 24 päivänä tammikuuta 2023 puiteohjeet yhteisille skenaarioille, jotka Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on määrä kehittää. Puiteohjeet on päivitettävä säännöllisesti tarpeen mukaan.

Puiteohjeissa on vahvistettava kriteerit skenaarioiden läpinäkyvää, syrjimätöntä ja luotettavaa kehittämistä varten infrastruktuurien arviointia ja verkon kehittämisen suunnittelua koskevat parhaat käytännöt huomioon ottaen. Puiteohjeilla on myös pyrittävä varmistamaan, että taustalla olevat Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn skenaariot ovat kaikilta osin energiatehokkuus etusijalle -periaatteen sekä vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen mukaisia, ja niissä on otettava huomioon viimeisimmät saatavilla olevat komission skenaariot sekä tapauksen mukaan kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat.

Ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta voi omasta aloitteestaan antaa palautetta siitä, miten varmistetaan, että skenaarioissa noudatetaan vuoteen 2030 ulottuvia unionin energia- ja ilmastotavoitteita ja sen vuotta 2050 koskevaa ilmastoneutraaliustavoitetta. Virasto ottaa kyseisen palautteen asianmukaisesti huomioon ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa puiteohjeissa.

Virasto perustelee asianmukaisesti tapaukset, joissa se ei ole ottanut huomioon jäsenvaltioilta, sidosryhmiltä ja ilmastonmuutosta käsittelevältä eurooppalaiselta tieteelliseltä neuvottelukunnalta saatuja suosituksia tai on ottanut ne vain osittain huomioon.

2.   Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on noudatettava viraston puiteohjeita kehittäessään unionin laajuisissa kymmenvuotisissa verkon kehittämissuunnitelmissa käytettäviä yhteisiä skenaarioita.

Yhteisiin skenaarioihin on sisällytettävä myös pitkän aikavälin näkymät vuoteen 2050 saakka ja tapauksen mukaan välivaiheita.

3.   Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on kutsuttava organisaatiot, jotka edustavat kaikkia asianomaisia sidosryhmiä, mukaan lukien EU DSO -elin, sähkö-, kaasu- ja vetymarkkinoilla toimivat yhteenliittymät, lämmityksen ja jäähdytyksen, hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin sekä hiilidioksidin talteenoton ja hyödyntämisen alan sidosryhmät, riippumattomat aggregaattorit, kulutusjoustoalan toimijat, energiatehokkuusratkaisuihin liittyvät organisaatiot, energia-alan kuluttajajärjestöt ja kansalaisyhteiskunnan edustajat, osallistumaan skenaarioiden kehittämisprosessiin, erityisesti kun on kyse keskeisistä osatekijöistä, kuten oletuksista ja siitä, miten ne otetaan huomioon skenaariotiedoissa.

4.   Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on julkaistava luonnos yhteisiä skenaarioita koskevaksi kertomukseksi ja toimitettava se virastolle, jäsenvaltioille ja komissiolle lausuntoa varten.

Ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta voi omasta aloitteestaan antaa lausunnon yhteisiä skenaarioita koskevasta kertomuksesta.

5.   Virasto toimittaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut yhteisiä skenaarioita koskevan kertomuksen luonnoksen sekä kuulemisprosessissa saadun palautteen ja palautteen huomioon ottamista koskevan kertomuksen, Sähkö-ENTSOlle, Kaasu-ENTSOlle, jäsenvaltioille ja komissiolle lausuntonsa siitä, onko skenaarioissa noudatettu 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja puiteohjeita, mukaan lukien muutoksia koskevat mahdolliset suositukset.

Ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta voi samassa määräajassa antaa omasta aloitteestaan lausunnon siitä, ovatko skenaariot yhteensopivia vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa.

6.   Komissio hyväksyy kolmen kuukauden kuluessa 5 kohdassa tarkoitetun lausunnon vastaanottamisesta yhteisiä skenaarioita koskevan kertomuksen luonnoksen ottaen huomioon viraston ja jäsenvaltioiden lausunnot tai pyytää Sähkö-ENTSOa ja Kaasu-ENTSOa muuttamaan sitä.

Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on perusteltava, miten komissiolta saatu muutospyyntö on otettu huomioon.

Jos komissio ei hyväksy yhteisiä skenaarioita koskevaa kertomusta, se antaa Sähkö-ENTSOlle ja Kaasu-ENTSOlle perustellun lausunnon.

7.   Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on julkaistava yhteisiä skenaarioita koskeva kertomus verkkosivustoillaan kahden viikon kuluessa siitä, kun se on hyväksytty 6 kohdan mukaisesti. Niiden on myös julkaistava vastaavat syöttö- ja tulostiedot riittävän selkeässä ja tarkassa muodossa, jotta kolmas osapuoli voi toisintaa tulokset, ottaen asianmukaisesti huomioon kansallisen lainsäädännön ja asiaa koskevat salassapitosopimukset sekä arkaluonteiset tiedot.

13 artikla

Infrastruktuuripuutteiden määritys

1.   Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun yhteisiä skenaarioita koskeva kertomus on hyväksytty 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ja sen jälkeen joka toinen vuosi julkaistava unionin laajuisten kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien yhteydessä laaditut infrastruktuuripuutteita koskevat kertomukset.

Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on infrastruktuuripuutteita arvioidessaan perustettava analyysinsa 12 artiklan nojalla vahvistettuihin skenaarioihin, pantava täytäntöön energiatehokkuus etusijalle -periaate ja tarkasteltava ensisijaisesti kaikkia asiaankuuluvia vaihtoehtoja uusille infrastruktuureille. Infrastruktuuripuutteiden arvioinnissa on uusia infrastruktuuriratkaisuja tarkasteltaessa otettava huomioon kaikki asiaan liittyvät kustannukset, mukaan lukien verkon vahvistukset.

Infrastruktuuripuutteiden arvioinnissa on erityisesti keskityttävä niihin infrastruktuuripuutteisiin, jotka saattavat vaikuttaa vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen.

Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on ennen kertomustensa julkaisemista toteutettava laaja kuulemisprosessi, jossa ovat mukana kaikki asianomaiset sidosryhmät, mukaan lukien EU DSO -elin, sähkö-, kaasu- ja vetymarkkinoilla toimivat yhteenliittymät, lämmityksen ja jäähdytyksen, hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin sekä hiilidioksidin talteenoton ja hyödyntämisen alan sidosryhmät, riippumattomat aggregaattorit, kulutusjoustoalan toimijat, energiatehokkuusratkaisuihin liittyvät organisaatiot, energia-alan kuluttajajärjestöt, kansalaisyhteiskunnan edustajat, virasto ja kaikkien niiden jäsenvaltioiden edustajat, jotka ovat osa liitteessä I esitettyjä asiaankuuluvia energiainfrastruktuurien ensisijaisia käytäviä.

2.   Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on toimitettava infrastruktuuripuutteita koskevien kertomustensa luonnokset virastolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioille lausuntoa varten.

3.   Viraston on kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut infrastruktuuripuutteita koskevan kertomuksen sekä kuulemisprosessissa saadun palautteen ja palautteen huomioon ottamista koskevan kertomuksen, toimitettava lausuntonsa Sähkö-ENTSOlle tai Kaasu-ENTSOlle, komissiolle ja jäsenvaltioille ja asetettava se julkisesti saataville.

4.   Komissio laatii lausuntonsa ottaen huomioon 3 kohdassa tarkoitetun viraston lausunnon ja jäsenvaltioilta saadun palautteen ja toimittaa sen Sähkö-ENTSOlle ja Kaasu-ENTSOlle kolmen kuukauden kuluessa viraston lausunnon vastaanottamisesta.

5.   Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on mukautettava infrastruktuuripuutteita koskevia kertomuksiaan ottaen asianmukaisesti huomioon viraston lausunnon sekä komission ja jäsenvaltioiden lausuntojen mukaisesti ja asetettava ne julkisesti saataville.

V LUKU

Offshore-verkot uusiutuvan energian integrointia varten

14 artikla

Offshore-verkkojen suunnittelu

1.   Jäsenvaltioiden on viimeistään 24 päivänä tammikuuta 2023 komission tuella sekä niiden liitteessä I olevassa 2 jaksossa esitettyjen ensisijaisten offshore-verkkokäytävien puitteissa, kunkin alueen erityispiirteet ja kehityksen huomioon ottaen, tehtävä ei-sitova sopimus yhteistyöstä, joka koskee tavoitteita kullakin merialueella vuoteen 2050 mennessä käyttöön otettavalle uusiutuvan energian offshore-tuotannolle ja vuosiksi 2030 ja 2040 asetettuja välitavoitteita, niiden kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ja kullakin merialueella olevan uusiutuvan energian offshore-tuotantopotentiaalin mukaisesti.

Tällainen ei-sitova sopimus tehdään kirjallisesti kustakin jäsenvaltioiden alueeseen liittyvästä merialueesta, eikä se vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen kehittää hankkeita niiden aluemerellä ja talousvyöhykkeellä. Komissio antaa ohjeistusta kyseisten ei-sitovien sopimusten tekemiseksi ryhmissä.

2.   Sähkö-ENTSOn on viimeistään 24 päivänä tammikuuta 2024 ja osana kutakin kymmenvuotisen verkon kehittämissuunnitelmaa, asianomaisten siirtoverkonhaltijoiden, kansallisten sääntelyviranomaisten, jäsenvaltioiden ja komission osallistuessa työhön sekä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ei-sitovan sopimuksen mukaisesti, laadittava ja julkaistava erillisenä kertomuksena, joka on osa unionin laajuista kymmenvuotista verkon kehittämissuunnitelmaa, korkean tason strategisia ja integroituja offshore-verkon kehittämissuunnitelmia kullekin merialueelle liitteessä I tarkoitettujen ensisijaisten offshore-verkkokäytävien mukaisesti ottaen huomioon ympäristönsuojelun ja meren muut käyttötarkoitukset.

Kehitettäessä korkean tason strategisia ja integroituja offshore-verkon kehittämissunnitelmia 1 kohdassa säädetyssä määräajassa Sähkö-ENTSOn on otettava huomioon 1 kohdassa tarkoitetut ei-sitovat sopimukset unionin laajuisen kymmenvuotisen verkon kehittämissuunnitelman skenaarioiden kehittämistä varten.

Kyseisissä korkean tason strategisissa ja integroiduissa offshore-verkon kehittämissuunnitelmissa on esitettävä offshore-tuotantokapasiteettien potentiaalia koskevat korkean tason näkymät ja niistä aiheutuvat offshore-verkkojen tarpeet, mukaan lukien mahdolliset rajayhdysjohtoja, hybridihankkeita, radiaalisia yhteyksiä, vahvistuksia ja vety-infrastruktuuria koskevat tarpeet.

3.   Korkean tason strategisten ja integroitujen offshore-verkon kehittämissuunnitelmien on oltava johdonmukaisia asetuksen (EU) 2019/943 34 artiklan 1 kohdan nojalla julkaistujen alueellisten investointisuunnitelmien kanssa, ja ne on integroitava unionin laajuisiin kymmenvuotisiin verkon kehittämissuunnitelmiin, jotta voidaan varmistaa maalla ja merellä sijaitsevien verkkojen suunnittelun yhtenäinen kehittäminen sekä tarvittavat vahvistukset.

4.   Jäsenvaltioiden on viimeistään 24 päivänä joulukuuta 2024 ja sen jälkeen joka toinen vuosi päivitettävä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ei-sitova sopimuksensa, myös ottaen huomioon tulokset, joita on saatu kustannus-hyötyanalyysin ja kustannustenjaon soveltamisesta ensisijaisiin offshore-verkkokäytäviin, kun kyseiset tulokset ovat saatavilla.

5.   Sähkö-ENTSOn on jokaisen kullekin merialueelle tehdyn ei-sitovien sopimusten 4 kohdan mukaisen päivityksen jälkeen päivitettävä korkean tason strateginen ja integroitu offshore-verkon kehittämissuunnitelmat seuraavan unionin laajuisen kymmenvuotisen verkon kehittämissuunnitelman yhteydessä 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

15 artikla

Uusiutuvan energian offshore-verkkojen rajatylittävä kustannustenjako

1.   Komissio laatii viimeistään 24 päivänä kesäkuuta 2024, jäsenvaltioiden, asianomaisten siirtoverkonhaltijoiden, viraston ja kansallisten sääntelyviranomaisten osallistuessa työhön, ohjeistusta, joka koskee erityistä kustannus-hyötyanalyysia ja kustannustenjakoa 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen merialueen integroitujen offshore-verkon kehittämissuunnitelmien käyttöönottoa varten, 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ei-sitovan sopimuksen mukaisesti. Tämän ohjeistuksen on oltava yhteensopivaa 16 artiklan 1 kohdan kanssa. Komissio päivittää ohjeistuksensa tapauksen mukaan ottaen huomioon sen täytäntöönpanon tulokset.

2.   Sähkö-ENTSOn on viimeistään 24 päivänä kesäkuuta 2025, asianomaisten siirtoverkonhaltijoiden, viraston, kansallisten sääntelyviranomaisten ja komission osallistuessa työhön, esitettävä tulokset, joita on saatu kustannus-hyötyanalyysin ja kustannustenjaon soveltamisesta ensisijaisiin offshore-verkkokäytäviin.

VI LUKU

Sääntelykehys

16 artikla

Investointien, joilla on rajatylittävä vaikutus, mahdollistaminen

1.   Tosiasiallisesti aiheutuneista investointikustannuksista, lukuun ottamatta ylläpitokustannuksia, jotka liittyvät liitteessä II olevan 1 kohdan a, b, c, d ja f alakohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluviin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin sekä liitteessä II olevassa 3 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluviin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, kun ne kuuluvat kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltaan kussakin asianomaisessa jäsenvaltiossa, vastaavat niiden jäsenvaltioiden asianomaiset siirtoverkonhaltijat tai siirtoinfrastruktuuria koskevan hankkeen toteuttajat, joissa hanke aiheuttaa myönteisen nettovaikutuksen, ja, siltä osin kuin näitä kustannuksia ei ole katettu siirtorajoitusmaksuilla tai muilla maksuilla, verkonkäyttäjät maksavat ne verkkoon pääsystä kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisissä jäsenvaltioissa veloitettavina tariffeina.

2.   Tämän artiklan säännöksiä sovelletaan liitteessä II olevissa 1 kohdan a, b, c, d ja f alakohdassa ja 3 kohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluviin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, jos vähintään yksi hankkeen toteuttaja pyytää asianomaisilta kansallisilta viranomaisilta, että säännöksiä sovelletaan hankkeen kustannuksiin.

Tämän artiklan säännöksiä voidaan soveltaa liitteessä II olevissa 1 kohdan e alakohdassa ja 2 kohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluviin hankkeisiin, jos vähintään yksi hankkeen toteuttaja pyytää asianomaisilta kansallisilta viranomaisilta niiden soveltamista.

Jos hankkeella on useita hankkeen toteuttajia, asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten on viipymättä pyydettävä kaikkia hankkeen toteuttajia esittämään investointipyyntö yhdessä 4 kohdan mukaisesti.

3.   Jos yhteistä etua koskevaan hankkeeseen sovelletaan 1 kohtaa, hankkeen toteuttajien on tiedotettava kaikille asianomaisille kansallisille sääntelyviranomaisille säännöllisesti vähintään kerran vuodessa ja hankkeen käyttöönottoon saakka hankkeen edistymisestä sekä siihen liittyvistä kustannuksista ja vaikutuksesta.

4.   Niin pian kuin tällainen yhteistä etua koskeva hanke on saavuttanut riittävän kypsyyden ja sen arvioidaan olevan valmiina aloittamaan rakennusvaihe seuraavien 36 kuukauden aikana, hankkeen toteuttajien on esitettävä investointipyyntö kuultuaan niiden jäsenvaltioiden siirtoverkonhaltijoita, jotka saavat hankkeesta merkittävän myönteisen nettovaikutuksen. Investointipyyntöön on sisällyttävä rajatylittävää kustannustenjakoa koskeva pyyntö, ja se on toimitettava kaikille asianomaisille kansallisille sääntelyviranomaisille niin, että siihen liitetään kaikki seuraavat:

| a) | ajantasainen hankekohtainen kustannus-hyötyanalyysi, joka on 11 artiklan nojalla laaditun menetelmän mukainen ja jossa otetaan huomioon hyödyt myös niiden jäsenvaltioiden rajojen ulkopuolella, joiden alueella hanke sijaitsee, tarkastelemalla vähintään 12 artiklassa tarkoitettuja verkon kehittämisen suunnittelulle vahvistettuja yhteisiä skenaarioita. Kun käytetään täydentäviä skenaarioita, niiden on oltava johdonmukaisia vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa ja niissä on toteutettava saman tasoinen kuuleminen ja tarkastelu kuin 12 artiklassa säädetty prosessi. Virasto on vastuussa täydentävien skenaarioiden arvioimisesta ja sen varmistamisesta, että niissä on noudatettu tätä kohtaa; |
| --- | --- |

a)

ajantasainen hankekohtainen kustannus-hyötyanalyysi, joka on 11 artiklan nojalla laaditun menetelmän mukainen ja jossa otetaan huomioon hyödyt myös niiden jäsenvaltioiden rajojen ulkopuolella, joiden alueella hanke sijaitsee, tarkastelemalla vähintään 12 artiklassa tarkoitettuja verkon kehittämisen suunnittelulle vahvistettuja yhteisiä skenaarioita. Kun käytetään täydentäviä skenaarioita, niiden on oltava johdonmukaisia vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa ja niissä on toteutettava saman tasoinen kuuleminen ja tarkastelu kuin 12 artiklassa säädetty prosessi. Virasto on vastuussa täydentävien skenaarioiden arvioimisesta ja sen varmistamisesta, että niissä on noudatettu tätä kohtaa;

| b) | liiketoimintasuunnitelma, jossa arvioidaan hankkeen taloudellinen kannattavuus, mukaan lukien valittu rahoitusratkaisu sekä liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitettuun energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvan yhteistä etua koskevan hankkeen osalta markkinatestauksen tulokset; |
| --- | --- |

b)

liiketoimintasuunnitelma, jossa arvioidaan hankkeen taloudellinen kannattavuus, mukaan lukien valittu rahoitusratkaisu sekä liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitettuun energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvan yhteistä etua koskevan hankkeen osalta markkinatestauksen tulokset;

| c) | rajatylittävää kustannustenjakoa koskeva perusteltu ehdotus, jos hankkeen toteuttajat pääsevät asiasta yhteisymmärrykseen. |
| --- | --- |

c)

rajatylittävää kustannustenjakoa koskeva perusteltu ehdotus, jos hankkeen toteuttajat pääsevät asiasta yhteisymmärrykseen.

Jos hanketta toteuttavat useat hankkeen toteuttajat, niiden on esitettävä investointipyyntönsä yhdessä.

Asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten on viipymättä toimitettava virastolle tiedoksi jäljennös jokaisesta investointipyynnöstä, kun pyyntö on vastaanotettu.

Asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten ja viraston on käsiteltävä kaupallisesti arkaluonteisia tietoja luottamuksellisina.

5.   Asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten on kuuden kuukauden kuluessa päivästä, jona viimeinen kyseisistä viranomaisista vastaanotti investointipyynnön, asianomaisia hankkeen toteuttajia kuultuaan tehtävä yhteisiä koordinoituja päätöksiä hankkeessa tosiasiallisesti aiheutuneiden investointikustannusten jakamisesta kullekin verkonhaltijalle sekä niiden sisällyttämisestä tariffeihin tai investointipyynnön hylkäämisestä kokonaan tai osittain, jos asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten yhteisessä analyysissa todetaan, että hanke tai sen osa ei pysty tuottamaan merkittävää nettohyötyä missään asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten jäsenvaltioista. Asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten on sisällytettävä tariffeihin asiaankuuluvat tosiasiallisesti aiheutuneet investointikustannukset, sellaisina kuin ne määritellään 11 kohdassa tarkoitetussa suosituksessa, sen mukaan, miten investointikustannukset on jaettu hankkeessa kullekin verkonhaltijalle. Asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten on sen jälkeen niiden jäsenvaltioiden alueilla sijaitsevien hankkeiden osalta arvioitava tapauksen mukaan, voisiko investointikustannusten sisällyttäminen tariffeihin aiheuttaa kohtuuhintaisuuteen liittyviä ongelmia.

Asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten on kustannuksia jakaessaan otettava huomioon todelliset tai arvioidut

| a) | siirtorajoitusmaksut tai muut maksut; |
| --- | --- |

a)

siirtorajoitusmaksut tai muut maksut;

| b) | tulot, jotka saadaan asetuksen (EU) 2019/943 49 artiklan nojalla perustetusta siirtoverkonhaltijoiden välisestä korvausmekanismista. |
| --- | --- |

b)

tulot, jotka saadaan asetuksen (EU) 2019/943 49 artiklan nojalla perustetusta siirtoverkonhaltijoiden välisestä korvausmekanismista.

Yli rajojen tapahtuvassa kustannusten jakamisessa on otettava huomioon hankkeiden taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät kustannukset ja hyödyt asianomaisissa jäsenvaltioissa sekä tarve varmistaa vakaa rahoituskehys yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämiselle samalla, kun minimoidaan rahoitustuen tarve.

Asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten on kustannuksia yli rajojen jakaessaan pyrittävä asianomaisia siirtoverkonhaltijoita kuultuaan yhteisymmärrykseen muun muassa tämän artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella. Niiden arvioinnissa on tarkasteltava kaikkia 12 artiklassa tarkoitettuja asiaankuuluvia skenaarioita ja muita verkon kehittämisen suunnittelun skenaarioita, jotta voidaan tehdä luotettava analyysi siitä, miten yhteistä etua koskeva hanke edistää hiilestä irtautumista, markkinoiden yhdentymistä, kilpailua, kestävyyttä ja toimitusvarmuutta koskevia unionin energiapolitiikan tavoitteita. Kun käytetään täydentäviä skenaarioita, niiden on oltava johdonmukaisia vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa ja niissä on toteutettava saman tasoinen kuuleminen ja tarkastelu kuin 12 artiklassa säädetty prosessi.

Jos yhteistä etua koskeva hanke vähentää kielteisiä ulkoisvaikutuksia, kuten kiertovirtoja, ja kyseinen yhteistä etua koskeva hanke toteutetaan kielteisen ulkoisvaikutuksen aiheuttavassa jäsenvaltiossa, tällaista vähentämistä ei saa pitää rajatylittävänä hyötynä eikä se sen vuoksi saa olla perusteena kustannusten jakamiselle sellaisten jäsenvaltioiden siirtoverkonhaltijoille, joihin kyseiset kielteiset ulkoisvaikutukset kohdistuvat.

6.   Asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten on tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitetun rajatylittävän kustannustenjaon perusteella otettava huomioon todelliset kustannukset, joita siirtoverkonhaltijalle tai muulle hankkeen toteuttajalle on aiheutunut investoinneista, niiden vahvistaessa tai hyväksyessä tariffeja direktiivin 2009/73/EY 41 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja direktiivin (EU) 2019/944 59 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, siltä osin kuin nämä kustannukset ovat verrattavissa tehokkaan ja rakenteeltaan vastaavan verkonhaltijan kustannuksiin.

Asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten on viipymättä annettava virastolle tiedoksi kustannustenjakopäätöksensä sekä kaikki mainittua päätöstä koskevat olennaiset tiedot. Kustannustenjakopäätöksessä on erityisesti esitettävä yksityiskohtaiset perustelut kustannusten jakamiselle jäsenvaltioiden kesken, mukaan lukien seuraavat:

| a) | kuhunkin asianomaiseen jäsenvaltioon kohdistuvan määritetyn vaikutuksen arviointi, myös verkkotariffien osalta; |
| --- | --- |

a)

kuhunkin asianomaiseen jäsenvaltioon kohdistuvan määritetyn vaikutuksen arviointi, myös verkkotariffien osalta;

| b) | 4 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun liiketoimintasuunnitelman arviointi; |
| --- | --- |

b)

4 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun liiketoimintasuunnitelman arviointi;

| c) | alueelliset tai unionin laajuiset myönteiset ulkoisvaikutukset, joita hankkeesta aiheutuisi esimerkiksi toimitusvarmuudelle, järjestelmän joustavuudelle, yhteisvastuulle tai innovoinnille; |
| --- | --- |

c)

alueelliset tai unionin laajuiset myönteiset ulkoisvaikutukset, joita hankkeesta aiheutuisi esimerkiksi toimitusvarmuudelle, järjestelmän joustavuudelle, yhteisvastuulle tai innovoinnille;

| d) | asianomaisten hankkeen toteuttajien kuulemisen tulokset. |
| --- | --- |

d)

asianomaisten hankkeen toteuttajien kuulemisen tulokset.

Kustannustenjakopäätös on julkaistava.

7.   Jos asianomaiset kansalliset sääntelyviranomaiset eivät ole päässeet yhteisymmärrykseen investointipyynnöstä kuuden kuukauden kuluessa päivästä, jona viimeinen asianomaisista kansallisista sääntelyviranomaisista vastaanotti pyynnön, niiden on viipymättä ilmoitettava asiasta virastolle.

Tällaisessa tapauksessa tai asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten yhteisestä pyynnöstä virasto tekee kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona asia siirrettiin sen käsiteltäväksi, päätöksen kyseisestä investointipyynnöstä, mukaan lukien 5 kohdassa tarkoitettu rajatylittävä kustannustenjako.

Virasto kuulee ennen tällaisen päätöksen tekemistä asianomaisia kansallisia sääntelyviranomaisia ja hankkeen toteuttajia. Toisessa alakohdassa tarkoitettua kolmen kuukauden määräaikaa voidaan jatkaa kahdella kuukaudella, jos virasto pyytää lisätietoja. Kyseinen lisämääräaika alkaa kaikkien tietojen vastaanottamista seuraavasta päivästä.

Viraston arvioinnissa on tarkasteltava kaikkia 12 artiklan mukaisesti vahvistettuja asiaankuuluvia skenaarioita ja muita verkon kehittämisen suunnittelun skenaarioita, jotta voidaan tehdä luotettava analyysi siitä, miten yhteistä etua koskeva hanke edistää hiilestä irtautumista, markkinoiden yhdentymistä, kilpailua, kestävyyttä ja toimitusvarmuutta koskevia unionin energiapolitiikan tavoitteita. Kun käytetään täydentäviä skenaarioita, niiden on oltava johdonmukaisia vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa ja niissä on toteutettava saman tasoinen kuuleminen ja tarkastelu kuin 12 artiklassa säädetyssä prosessissa.

Virasto jättää päätöksessään investointipyynnöstä, mukaan lukien rajatylittävä kustannustenjako, tavan, jolla investointikustannukset sisällytetään tariffeihin sovitun rajatylittävän kustannustenjaon mukaisesti, asianomaisten kansallisten viranomaisten päätettäväksi sillä hetkellä, kun mainittu päätös pannaan täytäntöön kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Investointipyyntöä, mukaan lukien rajatylittävä kustannustenjako, koskeva päätös on julkaistava. Asetuksen (EU) 2019/942 25 artiklan 3 kohtaa sekä 28 ja 29 artiklaa sovelletaan.

8.   Virasto toimittaa viipymättä komissiolle jäljennöksen kaikista kustannustenjakopäätöksistä sekä kaikki kutakin päätöstä koskevat olennaiset tiedot. Tiedot voidaan toimittaa kootusti. Komissio käsittelee kaupallisesti arkaluonteisia tietoja luottamuksellisina.

9.   Kustannustenjakopäätökset eivät vaikuta siirtoverkonhaltijoiden oikeuteen periä ja kansallisten sääntelyviranomaisten oikeuteen hyväksyä maksuja verkkoihin pääsystä asetuksen (EY) N:o 715/2009 13 artiklan, asetuksen (EU) 2019/943 18 artiklan 1 ja 3–6 kohdan, direktiivin 2009/73/EY 32 artiklan ja direktiivin (EU) 2019/944 6 artiklan mukaisesti.

10.   Tätä artiklaa ei sovelleta yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, joille on myönnetty vapautus seuraavista:

| a) | direktiivin 2009/73/EY 32, 33 ja 34 artiklan sekä 41 artiklan 6, 8 ja 10 kohdan soveltaminen mainitun direktiivin 36 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

a)

direktiivin 2009/73/EY 32, 33 ja 34 artiklan sekä 41 artiklan 6, 8 ja 10 kohdan soveltaminen mainitun direktiivin 36 artiklan nojalla;

| b) | asetuksen (EU) 2019/943 19 artiklan 2 ja 3 kohdan tai direktiivin (EU) 2019/944 6 artiklan, 59 artiklan 7 kohdan ja 60 artiklan 1 kohdan soveltaminen asetuksen (EU) 2019/943 63 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) 2019/943 19 artiklan 2 ja 3 kohdan tai direktiivin (EU) 2019/944 6 artiklan, 59 artiklan 7 kohdan ja 60 artiklan 1 kohdan soveltaminen asetuksen (EU) 2019/943 63 artiklan nojalla;

| c) | eriyttämistä tai kolmannen osapuolen pääsyä koskevien sääntöjen soveltaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 714/2009 (32) 17 artiklan tai asetuksen (EU) 2019/943 64 artiklan ja direktiivin (EU) 2019/944 66 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

c)

eriyttämistä tai kolmannen osapuolen pääsyä koskevien sääntöjen soveltaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 714/2009 (32) 17 artiklan tai asetuksen (EU) 2019/943 64 artiklan ja direktiivin (EU) 2019/944 66 artiklan nojalla.

11.   Virasto hyväksyy viimeistään 24 päivänä kesäkuuta 2023 suosituksen hyvien käytäntöjen määrittämiseksi yhteistä etua koskevien investointipyyntöjen käsittelyä varten. Kyseinen suositus on päivitettävä tarvittaessa säännöllisesti, jotta voidaan erityisesti varmistaa johdonmukaisuus 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua uusiutuvan energian offshore-verkkojen rajatylittävää kustannustenjakoa koskevien periaatteiden kanssa. Virasto toteuttaa suositusta hyväksyessään tai muuttaessaan laajan kuulemisprosessin, jossa ovat mukana kaikki asianomaiset sidosryhmät.

12.   Tätä artiklaa sovelletaan soveltuvin osin keskinäistä etua koskeviin hankkeisiin.

17 artikla

Sääntelykannustimet

1.   Jos hankkeen toteuttajalle aiheutuu kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltaan kuuluvan yhteistä etua koskevan hankkeen kehittämisestä, rakentamisesta, toiminnasta tai ylläpidosta suurempia riskejä kuin vastaavasta infrastruktuurihankkeesta tavallisesti aiheutuu, jäsenvaltiot ja kansalliset sääntelyviranomaiset voivat myöntää kyseiselle hankkeelle asianmukaisia kannustimia asetuksen (EY) N:o 715/2009 13 artiklan, asetuksen (EU) 2019/943 18 artiklan 1 kohdan ja 18 artiklan 3–6 kohdan, direktiivin 2009/73/EY 41 artiklan 8 kohdan ja direktiivin (EU) 2019/944 58 artiklan f alakohdan mukaisesti.

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta, kun yhteistä etua koskevalle hankkeelle on myönnetty vapautus

| a) | direktiivin 2009/73/EY 32, 33 ja 34 artiklan sekä 41 artiklan 6, 8 ja 10 kohdan soveltamisesta mainitun direktiivin 36 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

a)

direktiivin 2009/73/EY 32, 33 ja 34 artiklan sekä 41 artiklan 6, 8 ja 10 kohdan soveltamisesta mainitun direktiivin 36 artiklan nojalla;

| b) | asetuksen (EU) 2019/943 19 artiklan 2 ja 3 kohdan tai direktiivin (EU) 2019/944 6 artiklan, 59 artiklan 7 kohdan ja 60 artiklan 1 kohdan soveltamisesta asetuksen (EU) 2019/943 63 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) 2019/943 19 artiklan 2 ja 3 kohdan tai direktiivin (EU) 2019/944 6 artiklan, 59 artiklan 7 kohdan ja 60 artiklan 1 kohdan soveltamisesta asetuksen (EU) 2019/943 63 artiklan nojalla;

| c) | direktiivin 2009/73/EY 36 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

c)

direktiivin 2009/73/EY 36 artiklan nojalla;

| d) | asetuksen (EY) N:o 714/2009 17 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EY) N:o 714/2009 17 artiklan nojalla.

2.   Jos tehdään päätös tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kannustimien myöntämisestä, kansallisten sääntelyviranomaisten on tarkasteltava 11 artiklan nojalla laaditun menetelmän mukaisesti tehdyn kustannus-hyötyanalyysin tuloksia ja erityisesti hankkeen aiheuttamia alueellisia tai unionin laajuisia myönteisiä ulkoisvaikutuksia. Kansallisten sääntelyviranomaisten on myös analysoitava hankkeen toteuttajille aiheutuvia erityisiä riskejä, toteutettuja riskinhallintatoimenpiteitä sekä sitä, onko riskiprofiili perusteltu hankkeen myönteiseen nettovaikutukseen nähden, kun hanketta verrataan vähäriskisempään vaihtoehtoon. Hyväksyttäviä riskejä ovat erityisesti uusiin siirtoteknologioihin sekä maalla että merellä liittyvät riskit, kustannusten vajaaseen kattamiseen liittyvät riskit ja kehittämisriskit.

3.   Päätöksessä kannustimien myöntämisestä on otettava huomioon aiheutuneen riskin erityisluonne, ja siinä voidaan myöntää kannustimia, jotka kattavat muun muassa yhden tai useamman seuraavista toimenpiteistä:

| a) | ennakoivaa investointia koskevat säännöt; |
| --- | --- |

a)

ennakoivaa investointia koskevat säännöt;

| b) | säännöt, jotka koskevat ennen hankkeen käyttöönottoa tosiasiallisesti aiheutuneiden kustannusten huomioon ottamista; |
| --- | --- |

b)

säännöt, jotka koskevat ennen hankkeen käyttöönottoa tosiasiallisesti aiheutuneiden kustannusten huomioon ottamista;

| c) | säännöt, jotka koskevat lisätuoton saamista hankkeeseen investoidusta pääomasta; |
| --- | --- |

c)

säännöt, jotka koskevat lisätuoton saamista hankkeeseen investoidusta pääomasta;

| d) | muut tarpeellisiksi ja aiheellisiksi katsotut toimenpiteet. |
| --- | --- |

d)

muut tarpeellisiksi ja aiheellisiksi katsotut toimenpiteet.

4.   Kunkin kansallisen sääntelyviranomaisen on viimeistään 24 päivänä tammikuuta 2023 toimitettava virastolle menetelmänsä sekä kriteerit, joita käytetään arvioitaessa energiainfrastruktuurihankkeisiin tehtäviä investointeja ja kyseisistä hankkeista aiheutuvia suurempia riskejä ja jotka on päivitetty lainsäädännön, politiikan, teknologian ja markkinoiden viimeisin kehitys huomioon ottaen. Tällaisissa menetelmissä ja kriteereissä on myös nimenomaisesti käsiteltävä erityisiä riskejä, joita aiheutuu liitteessä II olevan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetuista uusiutuvan energian offshore-verkoista sekä hankkeista, joiden pääomamenot ovat alhaiset mutta joista aiheutuu merkittäviä toimintamenoja.

5.   Virasto helpottaa viimeistään 24 päivänä kesäkuuta 2023, ottaen asianmukaisesti huomioon tämän artiklan 4 kohdan nojalla saadut tiedot, hyvien käytäntöjen vaihtamista ja antaa asetuksen (EU) 2019/942 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti suosituksia seuraavista:

| a) | 1 kohdassa tarkoitetut kannustimet kansallisten sääntelyviranomaisten parhaiden käytäntöjen vertailuanalyysin pohjalta; |
| --- | --- |

a)

1 kohdassa tarkoitetut kannustimet kansallisten sääntelyviranomaisten parhaiden käytäntöjen vertailuanalyysin pohjalta;

| b) | yhteinen menetelmä, jolla arvioidaan energiainfrastruktuurihankkeisiin tehtävistä investoinneista aiheutuvat suuremmat riskit. |
| --- | --- |

b)

yhteinen menetelmä, jolla arvioidaan energiainfrastruktuurihankkeisiin tehtävistä investoinneista aiheutuvat suuremmat riskit.

6.   Kunkin kansallisen sääntelyviranomaisen on viimeistään 24 päivänä syyskuuta 2023 julkaistava menetelmänsä sekä kriteerit, joita käytetään arvioitaessa energiainfrastruktuurihankkeisiin tehtäviä investointeja ja tällaisista hankkeista aiheutuvia suurempia riskejä.

7.   Jos 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet eivät ole riittäviä yhteistä etua koskevien hankkeiden viiveettömän toteuttamisen varmistamiseksi, komissio voi antaa suuntaviivoja tässä artiklassa säädetyistä kannustimista.

VII LUKU

Rahoitus

18 artikla

Hankkeiden kelpoisuus unionin rahoitustukeen asetuksen (EU) 2021/1153 nojalla

1.   Jäljempänä 24 artiklassa ja liitteessä II esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvat yhteistä etua koskevat hankkeet voivat saada unionin rahoitustukea selvityksiin annettavien avustusten ja rahoitusvälineiden muodossa.

2.   Jäljempänä 24 artiklassa ja liitteessä II olevissa 1 kohdan a, b, c, d ja f alakohdassa ja 3 kohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvat yhteistä etua koskevat hankkeet voivat saada unionin rahoitustukea myös töihin annettavien avustusten muodossa, jos ne täyttävät kaikki seuraavat kriteerit:

| a) | 16 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti laadittu hankekohtainen kustannus-hyötyanalyysi antaa näyttöä merkittävistä myönteisistä ulkoisvaikutuksista esimerkiksi toimitusvarmuudelle, järjestelmän joustavuudelle, yhteisvastuulle tai innovoinnille; |
| --- | --- |

a)

16 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti laadittu hankekohtainen kustannus-hyötyanalyysi antaa näyttöä merkittävistä myönteisistä ulkoisvaikutuksista esimerkiksi toimitusvarmuudelle, järjestelmän joustavuudelle, yhteisvastuulle tai innovoinnille;

| b) | hankkeesta on tehty rajatylittävää kustannustenjakoa koskeva päätös 16 artiklan nojalla, tai kun on kyse liitteessä II olevassa 3 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvista yhteistä etua koskevista hankkeista, jotka eivät kuulu kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltaan ja joista ei sen vuoksi tehdä rajatylittävää kustannustenjakoa koskevaa päätöstä, hankkeen tarkoituksena on tarjota palveluja yli rajojen, kehittää teknologisia innovaatioita ja varmistaa rajatylittävien verkkojen toiminnan turvallisuus; |
| --- | --- |

b)

hankkeesta on tehty rajatylittävää kustannustenjakoa koskeva päätös 16 artiklan nojalla, tai kun on kyse liitteessä II olevassa 3 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvista yhteistä etua koskevista hankkeista, jotka eivät kuulu kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltaan ja joista ei sen vuoksi tehdä rajatylittävää kustannustenjakoa koskevaa päätöstä, hankkeen tarkoituksena on tarjota palveluja yli rajojen, kehittää teknologisia innovaatioita ja varmistaa rajatylittävien verkkojen toiminnan turvallisuus;

| c) | hanketta ei voida rahoittaa markkinaehtoisesti tai sääntelykehyksen kautta liiketoimintasuunnitelman ja muiden, erityisesti mahdollisten sijoittajien, luotonantajien tai kansallisen sääntelyviranomaisen tekemien, arviointien mukaisesti, ottaen huomioon mahdollinen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päätös kannustimista ja sen perustelut arvioitaessa hankkeen tarvetta unionin rahoitustukeen. |
| --- | --- |

c)

hanketta ei voida rahoittaa markkinaehtoisesti tai sääntelykehyksen kautta liiketoimintasuunnitelman ja muiden, erityisesti mahdollisten sijoittajien, luotonantajien tai kansallisen sääntelyviranomaisen tekemien, arviointien mukaisesti, ottaen huomioon mahdollinen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päätös kannustimista ja sen perustelut arvioitaessa hankkeen tarvetta unionin rahoitustukeen.

3.   Myös 5 artiklan 7 kohdan d alakohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen toteutettavat yhteistä etua koskevat hankkeet voivat saada unionin rahoitustukea töihin annettavien avustusten muodossa, jos ne täyttävät tämän artiklan 2 kohdassa säädetyt kriteerit.

4.   Myös liitteessä II olevissa 1 kohdan e alakohdassa sekä 2 ja 5 kohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvat yhteistä etua koskevat hankkeet voivat saada unionin rahoitustukea töihin annettavien avustusten muodossa, jos asianomaiset hankkeen toteuttajat voivat asianomaisen kansallisen viranomaisen tai tapauksen mukaan kansallisen sääntelyviranomaisen tekemässä arvioinnissa selvästi osoittaa, että hankkeista on merkittäviä myönteisiä ulkoisvaikutuksia esimerkiksi toimitusvarmuudelle, järjestelmän joustavuudelle, yhteisvastuulle tai innovoinnille, ja esittää selkeää näyttöä siitä, että hankkeet ovat kaupallisesti kannattamattomia kustannus-hyötyanalyysin, liiketoimintasuunnitelman sekä erityisesti mahdollisten sijoittajien tai luotonantajien taikka tapauksen mukaan kansallisen sääntelyviranomaisen tekemien arviointien mukaisesti.

5.   Tätä artiklaa sovelletaan soveltuvin osin keskinäistä etua koskeviin hankkeisiin.

Keskinäistä etua koskevat hankkeet voivat saada unionin rahoitustukea asetuksen (EU) 2021/1153 5 artiklan 2 kohdassa säädetyin edellytyksin. Kun on kyse töihin annettavista avustuksista, keskinäistä etua koskevat hankkeet voivat saada unionin rahoitustukea edellyttäen, että ne täyttävät tämän artiklan 2 kohdassa säädetyt kriteerit ja että hanke edistää unionin yleisten energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista.

19 artikla

Unionin rahoitustuen myöntämisperusteita koskeva ohjeistus

Tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa säädettyjä erityisiä kriteerejä ja tämän asetuksen 4 artiklan 5 kohdassa säädettyjä parametreja sovelletaan vahvistettaessa asetuksen (EU) 2021/1153 mukaisen unionin rahoitustuen myöntämisperusteita. Sellaisiin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, jotka kuuluvat tämän asetuksen 24 artiklan soveltamisalaan, sovelletaan markkinoiden yhdentymistä, toimitusvarmuutta, kilpailua ja kestävyyttä koskevia kriteerejä.

VIII LUKU

Loppusäännökset

20 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 23 päivästä kesäkuuta 2022 seitsemän vuoden ajaksi 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän seitsemän vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 3 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

21 artikla

Raportointi ja arviointi

Komissio julkaisee viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2027 kertomuksen unionin luettelossa olevien hankkeiden toteuttamisesta ja toimittaa sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomuksessa arvioidaan seuraavia seikkoja:

| a) | edistyminen unionin luettelossa olevien hankkeiden suunnittelussa, kehittämisessä, rakentamisessa ja käyttöönotossa ja tapauksen mukaan viivästykset toteuttamisessa ja muut ilmenneet vaikeudet; |
| --- | --- |

a)

edistyminen unionin luettelossa olevien hankkeiden suunnittelussa, kehittämisessä, rakentamisessa ja käyttöönotossa ja tapauksen mukaan viivästykset toteuttamisessa ja muut ilmenneet vaikeudet;

| b) | varat, jotka unioni on sitonut ja maksanut unionin luettelossa oleviin hankkeisiin, verrattuna unionin luettelossa olevien rahoitettujen hankkeiden kokonaisarvoon; |
| --- | --- |

b)

varat, jotka unioni on sitonut ja maksanut unionin luettelossa oleviin hankkeisiin, verrattuna unionin luettelossa olevien rahoitettujen hankkeiden kokonaisarvoon;

| c) | edistyminen uusiutuvien energialähteiden, mukaan lukien merellä tuotettavat uusiutuvat energialähteet, integroinnissa ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä unionin luettelossa olevien hankkeiden suunnittelun, kehittämisen, rakentamisen ja käyttöönoton avulla; |
| --- | --- |

c)

edistyminen uusiutuvien energialähteiden, mukaan lukien merellä tuotettavat uusiutuvat energialähteet, integroinnissa ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä unionin luettelossa olevien hankkeiden suunnittelun, kehittämisen, rakentamisen ja käyttöönoton avulla;

| d) | sähköalan ja uusiutuvien tai vähähiilisten kaasujen alan, myös vetyalan, osalta jäsenvaltioiden välisen yhteenliitäntäasteen kehitys, vastaava energian hintojen kehitys sekä verkon järjestelmähäiriöiden lukumäärä, niiden syyt ja niihin liittyvät taloudelliset kustannukset; |
| --- | --- |

d)

sähköalan ja uusiutuvien tai vähähiilisten kaasujen alan, myös vetyalan, osalta jäsenvaltioiden välisen yhteenliitäntäasteen kehitys, vastaava energian hintojen kehitys sekä verkon järjestelmähäiriöiden lukumäärä, niiden syyt ja niihin liittyvät taloudelliset kustannukset;

| e) | lupaprosessi ja yleisön osallistuminen, erityisesti






  i) | unionin luettelossa olevien hankkeiden lupaprosessin keskimääräinen ja pisin kokonaiskesto, mukaan lukien hakemusta edeltävän menettelyn kunkin vaiheen kesto, verrattuna 10 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen alustavien merkittävien välitavoitteiden aikatauluun; |
| --- | --- | --- |

e)

lupaprosessi ja yleisön osallistuminen, erityisesti

i)

unionin luettelossa olevien hankkeiden lupaprosessin keskimääräinen ja pisin kokonaiskesto, mukaan lukien hakemusta edeltävän menettelyn kunkin vaiheen kesto, verrattuna 10 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen alustavien merkittävien välitavoitteiden aikatauluun;

| ii) | unionin luettelossa olevien hankkeiden kohtaama vastustus, erityisesti kirjallisten vastalauseiden lukumäärä julkisessa kuulemisprosessissa ja muutoksenhakukanteiden lukumäärä; |
| --- | --- |

ii)

unionin luettelossa olevien hankkeiden kohtaama vastustus, erityisesti kirjallisten vastalauseiden lukumäärä julkisessa kuulemisprosessissa ja muutoksenhakukanteiden lukumäärä;

| iii) | parhaat ja innovatiiviset käytännöt sidosryhmien osallistumisessa; |
| --- | --- |

iii)

parhaat ja innovatiiviset käytännöt sidosryhmien osallistumisessa;

| iv) | parhaat ja innovatiiviset käytännöt ympäristövaikutusten hillitsemisessä, mukaan lukien ilmastonmuutokseen sopeutuminen, lupaprosessien ja hankkeiden toteuttamisen aikana; |
| --- | --- |

iv)

parhaat ja innovatiiviset käytännöt ympäristövaikutusten hillitsemisessä, mukaan lukien ilmastonmuutokseen sopeutuminen, lupaprosessien ja hankkeiden toteuttamisen aikana;

| v) | 8 artiklan 3 kohdassa säädettyjen järjestelmien toimivuus 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen määräaikojen noudattamisen kannalta; |
| --- | --- |

v)

8 artiklan 3 kohdassa säädettyjen järjestelmien toimivuus 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen määräaikojen noudattamisen kannalta;

| f) | sääntelykohtelu, erityisesti






  i) | niiden yhteistä etua koskevien hankkeiden lukumäärä, joista on annettu rajatylittävää kustannustenjakoa koskeva päätös 16 artiklan nojalla; |
| --- | --- | --- |

f)

sääntelykohtelu, erityisesti

i)

niiden yhteistä etua koskevien hankkeiden lukumäärä, joista on annettu rajatylittävää kustannustenjakoa koskeva päätös 16 artiklan nojalla;

| ii) | niiden yhteistä etua koskevien hankkeiden lukumäärä ja tyyppi, joille on myönnetty erityisiä kannustimia 17 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

ii)

niiden yhteistä etua koskevien hankkeiden lukumäärä ja tyyppi, joille on myönnetty erityisiä kannustimia 17 artiklan nojalla;

| g) | tämän asetuksen vaikuttavuus edistettäessä vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista sekä ilmastoneutraaliuden saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

g)

tämän asetuksen vaikuttavuus edistettäessä vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista sekä ilmastoneutraaliuden saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä.

22 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio toteuttaa 30 päivään kesäkuuta 2027 mennessä tämän asetuksen uudelleentarkastelun tämän asetuksen 21 artiklassa säädettyjen raportoinnin ja arvioinnin tulosten sekä asetuksen (EU) 2021/1153 22 ja 23 artiklan nojalla toteutettujen seurannan ja raportoinnin sekä arvioinnin perusteella.

23 artikla

Tiedottaminen ja julkisuus

Komissio perustaa avoimuusfoorumin, joka on helposti yleisön käytettävissä internetin kautta, ja ylläpitää sitä. Foorumille päivitetään säännöllisesti tietoa 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista kertomuksista ja 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulta verkkosivustolta. Foorumi sisältää seuraavat tiedot:

| a) | yleiset, päivitetyt tiedot, mukaan lukien maantieteelliset tiedot, kustakin unionin luettelossa olevasta hankkeesta; |
| --- | --- |

a)

yleiset, päivitetyt tiedot, mukaan lukien maantieteelliset tiedot, kustakin unionin luettelossa olevasta hankkeesta;

| b) | 5 artiklan 1 kohdan mukainen toteuttamissuunnitelma kustakin unionin luettelossa olevasta hankkeesta esitettynä siten, että toteuttamisen edistymistä voidaan arvioida milloin tahansa; |
| --- | --- |

b)

5 artiklan 1 kohdan mukainen toteuttamissuunnitelma kustakin unionin luettelossa olevasta hankkeesta esitettynä siten, että toteuttamisen edistymistä voidaan arvioida milloin tahansa;

| c) | tärkeimmät odotettavissa olevat hyödyt ja vaikutus 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin sekä hankkeiden kustannukset kaupallisesti arkaluonteisia tietoja lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

c)

tärkeimmät odotettavissa olevat hyödyt ja vaikutus 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin sekä hankkeiden kustannukset kaupallisesti arkaluonteisia tietoja lukuun ottamatta;

| d) | unionin luettelo; |
| --- | --- |

d)

unionin luettelo;

| e) | varat, jotka unioni on jakanut ja maksanut kuhunkin unionin luettelossa olevaan hankkeeseen; |
| --- | --- |

e)

varat, jotka unioni on jakanut ja maksanut kuhunkin unionin luettelossa olevaan hankkeeseen;

| f) | linkit 9 artiklassa tarkoitettuihin kansallisiin menettelykäsikirjoihin; |
| --- | --- |

f)

linkit 9 artiklassa tarkoitettuihin kansallisiin menettelykäsikirjoihin;

| g) | olemassa olevat merialuetutkimukset ja -suunnitelmat kustakin ensisijaisesta offshore-verkkokäytävästä, teollis- ja tekijänoikeuksia loukkaamatta. |
| --- | --- |

g)

olemassa olevat merialuetutkimukset ja -suunnitelmat kustakin ensisijaisesta offshore-verkkokäytävästä, teollis- ja tekijänoikeuksia loukkaamatta.

24 artikla

Kyprosta ja Maltaa koskeva poikkeus yhteenliitäntöjen osalta

1.   Kyprosta ja Maltaa, joita ei ole liitetty Euroopan laajuiseen kaasuverkkoon, koskee poikkeus 3 artiklasta, 4 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdasta ja 5 kohdasta ja 16 artiklan 4 kohdan a alakohdasta sekä liitteistä I, II ja III, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 32 artiklan 2 kohdan soveltamista. Yksi yhteenliitäntä kummassakin kyseisistä jäsenvaltioista säilyttää tämän asetuksen mukaisen yhteistä etua koskevan hankkeen asemansa sekä kaikki asiaankuuluvat oikeudet ja velvoitteet, kun kyseinen yhteenliitäntä

| a) | on kehitteillä tai suunnitteilla 23 päivänä kesäkuuta 2022; |
| --- | --- |

a)

on kehitteillä tai suunnitteilla 23 päivänä kesäkuuta 2022;

| b) | on saanut asetuksen (EU) N:o 347/2013 mukaisen yhteistä etua koskevan hankkeen aseman; ja |
| --- | --- |

b)

on saanut asetuksen (EU) N:o 347/2013 mukaisen yhteistä etua koskevan hankkeen aseman; ja

| c) | on välttämätön, jotta voidaan turvata kyseisten jäsenvaltioiden pysyvä yhteenliitäntä Euroopan laajuiseen kaasuverkkoon. |
| --- | --- |

c)

on välttämätön, jotta voidaan turvata kyseisten jäsenvaltioiden pysyvä yhteenliitäntä Euroopan laajuiseen kaasuverkkoon.

Kyseisissä hankkeissa on varmistettava tuleva kyky päästä uusille energiamarkkinoille, mukaan lukien vetymarkkinat.

2.   Hankkeen toteuttajien on esitettävä asianomaisille ryhmille riittävää näyttöä siitä, miten 1 kohdassa tarkoitetut yhteenliitännät mahdollistavat pääsyn uusille energiamarkkinoille, mukaan lukien vetymarkkinat unionin yleisten energia- ja ilmastotavoitteiden mukaisesti. Tällaiseen näyttöön on sisällyttävä arvio uusiutuvan tai vähähiilisen vedyn tarjonnasta ja kysynnästä sekä laskelma hankkeen mahdollistamasta kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksestä.

Komissio todentaa säännöllisesti kyseisen arvion ja kyseisen laskelman sekä hankkeen viiveettömän toteuttamisen.

3.   Sen lisäksi, että sovelletaan 19 artiklassa säädettyjä unionin rahoitustukea koskevia erityisiä kriteerejä, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhteenliitännät on suunniteltava siten, että niillä varmistetaan pääsy tuleville energiamarkkinoille, mukaan lukien vetymarkkinat, ne eivät saa johtaa maakaasurakenteiden elinkaaren pidentämiseen ja niillä on varmistettava naapurimaiden verkkojen yhteentoimivuus yli rajojen. Kelpoisuus 18 artiklan mukaiseen unionin rahoitustukeen päättyy 31 päivänä joulukuuta 2027.

4.   Töihin myönnettävää unionin rahoitustukea koskevassa pyynnössä on selkeästi osoitettava tavoite, joka koskee rakenteen muuntamista vetykäyttöön tarkoitetuksi rakenteeksi vuoteen 2036 mennessä, jos markkinaolosuhteet sen sallivat, esittämällä etenemissuunnitelma, johon sisältyy täsmällinen aikataulu.

5.   Edellä 1 kohdassa säädettyä poikkeusta sovelletaan siihen saakka, kunnes Kypros tai vastaavasti Malta on suoraan yhteenliitetty Euroopan laajuiseen kaasuverkkoon, tai 31 päivään joulukuuta 2029, sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.

25 artikla

Asetuksen (EY) N:o 715/2009 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EY) N:o 715/2009 8 artiklan 10 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”10.   Kaasu-ENTSOn on joka toinen vuosi hyväksyttävä ja julkaistava 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu yhteisön laajuinen verkon kehittämissuunnitelma. Yhteisön laajuiseen verkon kehittämissuunnitelmaan on sisällyttävä integroidun verkon mallinnus, mukaan lukien vetyverkot, skenaarioiden kehittäminen, Euroopan toimitusten riittävyysnäkymät ja verkon häiriönsietokyvyn arviointi.”.

26 artikla

Asetuksen (EU) 2019/942 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EU) 2019/942 11 artiklan c ja d alakohta seuraavasti:

| ”c) | huolehtii Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/869 (*1) 5 artiklassa, 11 artiklan 3 kohdassa, 11 artiklan 6–9 kohdassa ja 12, 13 ja 17 artiklassa sekä liitteessä III olevan 2 jakson 12 kohdassa säädetyistä velvoitteista; |
| --- | --- |

”c)

huolehtii Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/869 (*1) 5 artiklassa, 11 artiklan 3 kohdassa, 11 artiklan 6–9 kohdassa ja 12, 13 ja 17 artiklassa sekä liitteessä III olevan 2 jakson 12 kohdassa säädetyistä velvoitteista;

*1

| d) | tekee päätöksiä investointipyynnöistä, mukaan lukien rajatylittävä kustannustenjako, asetuksen (EU) 2022/869 16 artiklan 7 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

d)

tekee päätöksiä investointipyynnöistä, mukaan lukien rajatylittävä kustannustenjako, asetuksen (EU) 2022/869 16 artiklan 7 kohdan nojalla.

27 artikla

Asetuksen (EU) 2019/943 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EU) 2019/943 48 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”1.   Edellä 30 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun unionin laajuiseen verkon kehittämissuunnitelmaan on sisällyttävä integroidun verkon mallinnus, mukaan lukien skenaarioiden kehittäminen ja verkon häiriönsietokyvyn arviointi. Mallinnuksessa käytettävien asiaankuuluvien syöttöparametrien, kuten polttoaineen ja hiilen hintoja tai uusiutuvien energiajärjestelmien asennusta koskevien oletusten, on oltava kaikilta osin johdonmukaisia 23 artiklan nojalla laaditun eurooppalaisen resurssien riittävyysarvioinnin kanssa.”.

28 artikla

Direktiivin 2009/73/EY muuttaminen

Lisätään direktiivin 2009/73/EY 41 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

| ”v) | huolehtia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/869 (*2) 3 artiklassa, 5 artiklan 7 kohdassa ja 14–17 artiklassa säädetyistä velvoitteista. |
| --- | --- |

”v)

huolehtia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/869 (*2) 3 artiklassa, 5 artiklan 7 kohdassa ja 14–17 artiklassa säädetyistä velvoitteista.

*2

29 artikla

Direktiivin (EU) 2019/944 muuttaminen

Lisätään direktiivin (EU) 2019/944 59 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

| ”a a) | huolehtia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/869 (*3) 3 artiklassa, 5 artiklan 7 kohdassa ja 14–17 artiklassa säädetyistä velvoitteista. |
| --- | --- |

”a a)

huolehtia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/869 (*3) 3 artiklassa, 5 artiklan 7 kohdassa ja 14–17 artiklassa säädetyistä velvoitteista.

*3

30 artikla

Siirtymäsäännökset

Tämä asetus ei vaikuta komission Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1316/2013 (33) nojalla myöntämän rahoitustuen myöntämiseen, jatkamiseen tai muuttamiseen.

33

Lukua III ei sovelleta niihin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, joissa on aloitettu lupaprosessi ja joita koskevat hakemusasiakirjat hankkeen toteuttaja on jättänyt ennen 16 päivää marraskuuta 2013.

31 artikla

Siirtymäkausi

1.   Liitteessä II olevassa 3 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvia maakaasukäyttöön tarkoitetuista rakenteista muunnettuja vetykäyttöön tarkoitettuja rakenteita voidaan 31 päivänä joulukuuta 2029 päättyvän siirtymäkauden aikana käyttää vedyn ja maakaasun tai biometaanin ennalta määritellyn sekoituksen kuljetukseen tai varastointiin.

2.   Hankkeen toteuttajien on 1 kohdassa tarkoitetun siirtymäkauden aikana tehtävä tiivistä yhteistyötä hankkeiden suunnittelussa ja toteuttamisessa, jotta voidaan varmistaa naapurimaiden verkkojen yhteentoimivuus.

3.   Hankkeen toteuttajan on esitettävä, myös kaupallisten sopimusten avulla, riittävää näyttöä siitä, miten tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut rakenteet lakkaavat olemasta maakaasurakenteita ja niistä tulee liitteessä II olevan 3 kohdan mukaisia vetykäyttöön tarkoitettuja rakenteita siirtymäkauden loppuun mennessä ja miten vedyn lisääntyvä käyttö mahdollistetaan siirtymäkauden aikana. Tällaiseen näyttöön on sisällyttävä arvio uusiutuvan tai vähähiilisen vedyn tarjonnasta ja kysynnästä sekä laskelma hankkeen mahdollistamasta kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksestä. Virasto todentaa edistymistä yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamisessa koskevan seurannan yhteydessä hankkeen viiveettömän siirtymisen liitteessä II olevan 3 kohdan mukaiseen vetykäyttöön tarkoitettuun rakenteeseen.

4.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden kelpoisuus 18 artiklan mukaiseen unionin rahoitustukeen päättyy 31 päivänä joulukuuta 2027.

32 artikla

Kumoaminen

1.   Kumotaan asetus (EU) N:o 347/2013 23 päivästä kesäkuuta 2022. Tästä asetuksesta ei johdu oikeuksia asetuksen (EU) N:o 347/2013 liitteissä luetelluille hankkeille.

2.   Sen estämättä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, asetuksen (EU) N:o 347/2013 liite VII, sellaisena kuin se on muutettuna komission delegoidulla asetuksella (EU) 2022/564 (34), joka sisältää viidennen unionin luettelon yhteistä etua koskevista hankkeista, samoin kuin asetuksen (EU) N:o 347/2013 2–10, 12, 13 ja 14 artikla sekä liitteet I–IV ja VI pysyvät voimassa ja niillä on oikeusvaikutuksia viidenteen unionin luetteloon sisältyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden osalta ensimmäisen yhteistä etua koskevista hankkeista ja keskinäistä etua koskevista hankkeista tämän asetuksen nojalla vahvistettavan unionin luettelon voimaantuloon saakka.

3.   Sen estämättä, mitä tämän artiklan 2 kohdassa säädetään, niillä hankkeilla, jotka sisällytettiin viidenteen asetuksen (EU) N:o 347/2013 nojalla vahvistettuun unionin luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista ja joita koskevat hakemusasiakirjat toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tarkastelua varten, on tämän asetuksen luvusta III johtuvat oikeudet ja velvoitteet neljän vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.

33 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. LE MAIRE

---

(1)  
  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 51.

1

(2)  
  EUVL C 440, 29.10.2021, s. 105.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 5. huhtikuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 16 toukokuuta 2022.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

4

(5)  
  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 347/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).

7

(8)  
  EUVL C 371, 15.9.2021, s. 68.

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/73/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/55/EY kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 94).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125).

10

(11)  Neuvoston direktiivi 2008/114/EY, annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä sekä arvioinnista, joka koskee tarvetta parantaa sen suojaamista (EUVL L 345, 23.12.2008, s. 75).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/31/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivin 85/337/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY, 2006/12/EY ja 2008/1/EY ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 114).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 715/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä ja asetuksen (EY) N:o 1775/2005 kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 36).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/943, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoista (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 54).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

17

(18)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1).

20

(21)  
  EUVL L 124, 17.5.2005, s. 4.

21

(22)  
  EUVL C 104, 24.4.1992, s. 7.

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/89/EU, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, merten aluesuunnittelun puitteista (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 135).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1153, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2021, Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta (EUVL L 249, 14.7.2021, s. 38).

24

(25)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1294, annettu 15 päivänä syyskuuta 2020, unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismista (EUVL L 303, 17.9.2020, s. 1).

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/942, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston perustamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 22).

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

28

(29)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 401/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan ympäristökeskuksesta sekä ympäristöä koskevasta Euroopan tieto- ja seurantaverkostosta (EUVL L 126, 21.5.2009, s. 13).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 714/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa ja asetuksen (EY) N:o 1228/2003 kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 15).

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).

33

(34)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/564, annettu 19 päivänä marraskuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 muuttamisesta vahvistamalla unionin luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista (EUVL L 109, 8.4.2022 s. 14).

34

---

LIITE I

ENERGIAINFRASTRUKTUURIEN ENSISIJAISET KÄYTÄVÄT JA ALUEET

(1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut)

Tätä asetusta sovelletaan seuraaviin Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien ensisijaisiin käytäviin ja alueisiin:

1.   ENSISIJAISET SÄHKÖKÄYTÄVÄT

| 1) | Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset sähköyhteenliitännät (”NSI West Electricity”): alueen jäsenvaltioiden väliset ja Välimeren alueen, mukaan lukien Iberian niemimaa, kanssa toteutettavat yhteenliitännät, erityisesti uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön integroimiseksi, sisäisten verkkoinfrastruktuurien vahvistamiseksi, jotta voidaan edistää markkinoiden yhdentymistä alueella ja lopettaa Irlannin eristyneisyys, sekä sellaisten uusiutuvan energian offshore-verkkojen maalle tarvittavien jatkeiden ja kotimaisten verkkojen vahvistusten varmistamiseksi, jotka ovat tarpeen riittävän ja luotettavan siirtoverkon varmistamiseksi ja merellä tuotetun sähkön toimittamiseksi sisämaassa sijaitseviin jäsenvaltioihin.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Belgia, Tanska, Saksa, Irlanti, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Itävalta ja Portugali. |
| --- | --- |

1)

Asianomaiset jäsenvaltiot: Belgia, Tanska, Saksa, Irlanti, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Itävalta ja Portugali.

| 2) | Keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset sähköyhteenliitännät (”NSI East Electricity”): pohjois-etelä- ja itä-länsisuuntaiset yhteenliitännät ja sisäiset siirtojohdot sisämarkkinoiden toteuttamiseksi, uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön integroimiseksi, jotta voidaan lopettaa Kyproksen eristyneisyys, sekä sellaisten uusiutuvan energian offshore-verkkojen maalle tarvittavien jatkeiden ja kotimaisten verkkojen vahvistusten varmistamiseksi, jotka ovat tarpeen riittävän ja luotettavan siirtoverkon varmistamiseksi ja merellä tuotetun sähkön toimittamiseksi sisämaassa sijaitseviin jäsenvaltioihin.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Bulgaria, Tšekki, Saksa, Kroatia, Kreikka, Kypros, Italia, Unkari, Itävalta, Puola, Romania, Slovenia ja Slovakia. |
| --- | --- |

2)

Asianomaiset jäsenvaltiot: Bulgaria, Tšekki, Saksa, Kroatia, Kreikka, Kypros, Italia, Unkari, Itävalta, Puola, Romania, Slovenia ja Slovakia.

| 3) | Itämeren energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma sähkön osalta (”BEMIP Electricity”): Itämeren alueen jäsenvaltioiden väliset yhteenliitännät ja sisäiset siirtojohdot markkinoiden yhdentymisen edistämiseksi ja uusiutuvan energian kasvavien osuuksien integroimiseksi alueella.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Tanska, Saksa, Viro, Latvia, Liettua, Puola, Suomi ja Ruotsi. |
| --- | --- |

3)

Asianomaiset jäsenvaltiot: Tanska, Saksa, Viro, Latvia, Liettua, Puola, Suomi ja Ruotsi.

2.   ENSISIJAISET OFFSHORE-VERKKOKÄYTÄVÄT

| 4) | Pohjoisten merialueiden offshore-verkot (”NSOG”): offshore-sähköverkon kehittäminen, integroidun offshore-sähköverkon ja tapauksen mukaan offshore-vetyverkon kehittäminen ja niihin liittyvät rajayhdysjohdot Pohjanmerellä, Irlanninmerellä, Kelttienmerellä, Englannin kanaalissa ja lähivesillä merellä tuotetuista uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tai tapauksen mukaan vedyn kuljettamiseksi kulutus- ja varastointikeskuksiin tai rajatylittävän uusiutuvan energian vaihdon lisäämiseksi.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Belgia, Tanska, Saksa, Irlanti, Ranska, Luxemburg, Alankomaat ja Ruotsi. |
| --- | --- |

4)

Asianomaiset jäsenvaltiot: Belgia, Tanska, Saksa, Irlanti, Ranska, Luxemburg, Alankomaat ja Ruotsi.

| 5) | Itämeren energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma offshore-verkkojen osalta (”BEMIP offshore”): offshore-sähköverkon kehittäminen, integroidun offshore-sähköverkon ja tapauksen mukaan offshore-vetyverkon kehittäminen ja niihin liittyvät rajayhdysjohdot Itämerellä ja lähivesillä merellä tuotetuista uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tai tapauksen mukaan vedyn kuljettamiseksi kulutus- ja varastointikeskuksiin tai rajatylittävän uusiutuvan energian vaihdon lisäämiseksi.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Tanska, Saksa, Viro, Latvia, Liettua, Puola, Suomi ja Ruotsi. |
| --- | --- |

5)

Asianomaiset jäsenvaltiot: Tanska, Saksa, Viro, Latvia, Liettua, Puola, Suomi ja Ruotsi.

| 6) | Eteläisten ja läntisten merialueiden offshore-verkot (”SW offshore”): offshore-sähköverkon kehittäminen, integroidun offshore-sähköverkon ja tapauksen mukaan offshore-vetyverkon kehittäminen ja niihin liittyvät rajayhdysjohdot Välimerellä, mukaan lukien Cádizinlahti, ja lähivesillä merellä tuotetuista uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tai tapauksen mukaan vedyn kuljettamiseksi kulutus- ja varastointikeskuksiin tai rajatylittävän uusiutuvan energian vaihdon lisäämiseksi.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Malta ja Portugali. |
| --- | --- |

6)

Asianomaiset jäsenvaltiot: Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Malta ja Portugali.

| 7) | Eteläisten ja itäisten merialueiden offshore-verkot (”SE offshore”): offshore-sähköverkon kehittäminen, integroidun offshore-sähköverkon ja tapauksen mukaan offshore-vetyverkon kehittäminen ja niihin liittyvät rajayhdysjohdot Välimerellä, Mustallamerellä ja lähivesillä merellä tuotetuista uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tai tapauksen mukaan vedyn kuljettamiseksi kulutus- ja varastointikeskuksiin tai rajatylittävän uusiutuvan energian vaihdon lisäämiseksi.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Bulgaria, Kroatia, Kreikka, Italia, Kypros, Romania ja Slovenia. |
| --- | --- |

7)

Asianomaiset jäsenvaltiot: Bulgaria, Kroatia, Kreikka, Italia, Kypros, Romania ja Slovenia.

| 8) | Atlantin offshore-verkot: offshore-sähköverkon kehittäminen, integroidun offshore-sähköverkon kehittäminen ja niihin liittyvät rajayhdysjohdot Pohjois-Atlantin vesillä merellä tuotetuista uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön kuljettamiseksi kulutus- ja varastointikeskuksiin ja rajatylittävän sähköin vaihdon lisäämiseksi.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Irlanti, Espanja, Ranska ja Portugali. |
| --- | --- |

8)

Asianomaiset jäsenvaltiot: Irlanti, Espanja, Ranska ja Portugali.

3.   ENSISIJAISET KÄYTÄVÄT VETYÄ JA ELEKTROLYYSILAITTEITA VARTEN

| 9) | Länsi-Euroopan vety-yhteenliitännät (”HI West”): vetyinfrastruktuuri ja kaasuinfrastruktuurin käyttötarkoituksen muuttaminen, jotta voidaan suoraan tai välillisesti (jonkin kolmannen maan kanssa toteutetun yhteenliitännän kautta) luoda integroitu vetyrunkoverkko, jolla luodaan yhteyksiä alueen maihin ja puututaan niiden erityisiin vetyä koskeviin infrastruktuuritarpeisiin tukemalla unionin laajuisen verkon luomista vedyn kuljetusta varten ja lisäksi saarten ja saarten järjestelmien osalta vähennetään energiaeristyneisyyttä, tuetaan innovatiivisia ja muita ratkaisuja, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja edistetään merkittävästi saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyttä.
  Elektrolyysilaitteet: sähköstä kaasuksi -sovellusten käyttöönoton tukeminen, jotta voidaan mahdollistaa kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset ja edistää järjestelmän varmaa, tehokasta ja luotettavaa toimintaa ja energiajärjestelmän älykästä integrointia ja lisäksi saarten ja saarten järjestelmien osalta sellaisten innovatiivisten ja muiden ratkaisujen tukeminen, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyden merkittävä edistäminen.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Belgia, Tšekki, Tanska, Saksa, Irlanti, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Itävalta ja Portugali. |
| --- | --- |

9)

Elektrolyysilaitteet: sähköstä kaasuksi -sovellusten käyttöönoton tukeminen, jotta voidaan mahdollistaa kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset ja edistää järjestelmän varmaa, tehokasta ja luotettavaa toimintaa ja energiajärjestelmän älykästä integrointia ja lisäksi saarten ja saarten järjestelmien osalta sellaisten innovatiivisten ja muiden ratkaisujen tukeminen, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyden merkittävä edistäminen.

Asianomaiset jäsenvaltiot: Belgia, Tšekki, Tanska, Saksa, Irlanti, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Itävalta ja Portugali.

| 10) | Keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan vety-yhteenliitännät (”HI East”): vetyinfrastruktuuri ja kaasuinfrastruktuurin käyttötarkoituksen muuttaminen, jotta voidaan suoraan tai välillisesti (jonkin kolmannen maan kanssa toteutetun yhteenliitännän kautta) luoda integroitu vetyrunkoverkko, jolla luodaan yhteyksiä alueen maihin ja puututaan niiden erityisiin vetyä koskeviin infrastruktuuritarpeisiin tukemalla unionin laajuisen verkon luomista vedyn kuljetusta varten ja lisäksi saarten ja saarten järjestelmien osalta vähennetään energiaeristyneisyyttä, tuetaan innovatiivisia ja muita ratkaisuja, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja edistetään merkittävästi saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyttä.
  Elektrolyysilaitteet: sähköstä kaasuksi -sovellusten käyttöönoton tukeminen, jotta voidaan mahdollistaa kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset ja edistää järjestelmän varmaa, tehokasta ja luotettavaa toimintaa ja energiajärjestelmän älykästä integrointia ja lisäksi saarten ja saarten järjestelmien osalta sellaisten innovatiivisten ja muiden ratkaisujen tukeminen, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyden merkittävä edistäminen.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Bulgaria, Tšekki, Saksa, Kreikka, Kroatia, Italia, Kypros, Unkari, Itävalta, Puola, Romania, Slovenia ja Slovakia. |
| --- | --- |

10)

Elektrolyysilaitteet: sähköstä kaasuksi -sovellusten käyttöönoton tukeminen, jotta voidaan mahdollistaa kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset ja edistää järjestelmän varmaa, tehokasta ja luotettavaa toimintaa ja energiajärjestelmän älykästä integrointia ja lisäksi saarten ja saarten järjestelmien osalta sellaisten innovatiivisten ja muiden ratkaisujen tukeminen, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyden merkittävä edistäminen.

Asianomaiset jäsenvaltiot: Bulgaria, Tšekki, Saksa, Kreikka, Kroatia, Italia, Kypros, Unkari, Itävalta, Puola, Romania, Slovenia ja Slovakia.

| 11) | Itämeren energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma vedyn osalta (”BEMIP Hydrogen”): vetyinfrastruktuuri ja kaasuinfrastruktuurin käyttötarkoituksen muuttaminen, jotta voidaan suoraan tai välillisesti (jonkin kolmannen maan kanssa toteutetun yhteenliitännän kautta) luoda integroitu vetyrunkoverkko, jolla luodaan yhteyksiä alueen maihin ja puututaan niiden erityisiin vetyä koskeviin infrastruktuuritarpeisiin tukemalla unionin laajuisen verkon luomista vedyn kuljetusta varten ja lisäksi saarten ja saarten järjestelmien osalta vähennetään energiaeristyneisyyttä, tuetaan innovatiivisia ja muita ratkaisuja, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja edistetään merkittävästi saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyttä.
  Elektrolyysilaitteet: sähköstä kaasuksi -sovellusten käyttöönoton tukeminen, jotta voidaan mahdollistaa kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset ja edistää järjestelmän varmaa, tehokasta ja luotettavaa toimintaa ja energiajärjestelmän älykästä integrointia ja lisäksi saarten ja saarten järjestelmien osalta sellaisten innovatiivisten ja muiden ratkaisujen edistäminen, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyden merkittävä edistäminen.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Tanska, Saksa, Viro, Latvia, Liettua, Puola, Suomi ja Ruotsi. |
| --- | --- |

11)

Elektrolyysilaitteet: sähköstä kaasuksi -sovellusten käyttöönoton tukeminen, jotta voidaan mahdollistaa kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset ja edistää järjestelmän varmaa, tehokasta ja luotettavaa toimintaa ja energiajärjestelmän älykästä integrointia ja lisäksi saarten ja saarten järjestelmien osalta sellaisten innovatiivisten ja muiden ratkaisujen edistäminen, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyden merkittävä edistäminen.

Asianomaiset jäsenvaltiot: Tanska, Saksa, Viro, Latvia, Liettua, Puola, Suomi ja Ruotsi.

4.   ENSISIJAISET AIHEALUEET

| 12) | Älykkäiden sähköverkkojen käyttöönotto: älykkäitä verkkoja koskevien teknologioiden käyttöönotto koko unionissa, jotta voidaan integroida tehokkaasti kaikkien sähköverkkoon liitettyjen käyttäjien käyttötottumukset ja toimet, erityisesti suurten sähkömäärien tuotanto uusiutuvista tai hajautetuista energialähteistä ja kuluttajien kulutusjoustosta, energian varastoinnista, sähköajoneuvoista ja muista joustolähteistä, ja lisäksi saarten ja saarten järjestelmien osalta vähentää energiaeristyneisyyttä, tukea innovatiivisia ja muita ratkaisuja, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyden merkittävä edistäminen.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: kaikki. |
| --- | --- |

12)

Asianomaiset jäsenvaltiot: kaikki.

| 13) | Rajatylittävä hiilidioksidiverkko: infrastruktuurin kehittäminen hiilidioksidin kuljetukseen ja varastointiin jäsenvaltioiden välillä ja naapureina olevien kolmansien maiden kanssa, jotta voidaan edistää teollisuuslaitteistoista talteen otetun hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia pysyvää geologista varastointia varten sekä hiilidioksidin hyödyntämistä synteettisissä polttoainekaasuissa, mikä johtaa hiilidioksidin pysyvään neutralointiin.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: kaikki. |
| --- | --- |

13)

Asianomaiset jäsenvaltiot: kaikki.

| 14) | Älykkäät kaasuverkot: älykkäitä kaasuverkkoja koskevien teknologioiden käyttöönotto koko unionissa, jotta voidaan integroida tehokkaasti kaasuverkkoon monenlaisia vähähiilisiä ja erityisesti uusiutuvia kaasulähteitä, tukea innovatiivisten ja digitaalisten ratkaisujen käyttöönottoa verkon hallinnassa ja helpottaa energia-alojen älykästä integrointia ja kulutusjoustoa, mukaan lukien tähän liittyvät fyysiset parannukset, jos ne ovat välttämättömiä laitteiden ja laitteistojen toimivuudelle vähähiilisten ja erityisesti uusiutuvien kaasujen integrointia varten.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: kaikki. |
| --- | --- |

14)

Asianomaiset jäsenvaltiot: kaikki.

---

LIITE II

ENERGIAINFRASTRUKTUURILUOKAT

Energiainfrastruktuuriluokat, joita kehitetään liitteessä I esitettyjen energiainfrastruktuurien ensisijaisten kohteiden toteuttamiseksi, ovat seuraavat:

| 1) | Sähkö:






  a) | suurjännitteiset ja erittäin suuren jännitteen ilmajohdot, jotka ylittävät rajan tai sijaitsevat jonkin jäsenvaltion alueella, mukaan lukien talousvyöhyke, jos ne on suunniteltu vähintään 220 kilovoltin jännitteelle, sekä maan- ja merenalaiset siirtokaapelit, jos ne on suunniteltu vähintään 150 kilovoltin jännitteelle. Niissä jäsenvaltioissa ja pienissä erillisissä verkoissa, joissa siirtoverkko toimii alemmalla jännitteellä, kyseiset jänniterajat vastaavat korkeinta jännitetasoa kyseisissä sähköverkoissa; |
| --- | --- | --- |

1)

Sähkö:

a)

suurjännitteiset ja erittäin suuren jännitteen ilmajohdot, jotka ylittävät rajan tai sijaitsevat jonkin jäsenvaltion alueella, mukaan lukien talousvyöhyke, jos ne on suunniteltu vähintään 220 kilovoltin jännitteelle, sekä maan- ja merenalaiset siirtokaapelit, jos ne on suunniteltu vähintään 150 kilovoltin jännitteelle. Niissä jäsenvaltioissa ja pienissä erillisissä verkoissa, joissa siirtoverkko toimii alemmalla jännitteellä, kyseiset jänniterajat vastaavat korkeinta jännitetasoa kyseisissä sähköverkoissa;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitettuun energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvat laitteet tai laitteistot, jotka mahdollistavat merellä tuotetun uusiutuvan sähkön siirron offshore-tuotantopaikoista (energiainfrastruktuuri merellä tuotettavaa uusiutuvaa sähköä varten); |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitettuun energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvat laitteet tai laitteistot, jotka mahdollistavat merellä tuotetun uusiutuvan sähkön siirron offshore-tuotantopaikoista (energiainfrastruktuuri merellä tuotettavaa uusiutuvaa sähköä varten);

| c) | yksittäiset tai aggregoidussa muodossa olevat energiavarastot, joita käytetään energian pysyvään tai tilapäiseen varastointiin maanpäällisissä tai maanalaisissa infrastruktuureissa tai geologisissa varastointipaikoissa, sillä edellytyksellä, että ne on liitetty suoraan vähintään 110 kilovoltin jännitteelle suunniteltuihin suurjännitteisiin siirtojohtoihin ja jakelujohtoihin. Niissä jäsenvaltioissa ja pienissä erillisissä verkoissa, joissa siirtoverkko toimii alemmalla jännitteellä, kyseiset jänniterajat vastaavat korkeinta jännitetasoa kyseisissä sähköverkoissa; |
| --- | --- |

c)

yksittäiset tai aggregoidussa muodossa olevat energiavarastot, joita käytetään energian pysyvään tai tilapäiseen varastointiin maanpäällisissä tai maanalaisissa infrastruktuureissa tai geologisissa varastointipaikoissa, sillä edellytyksellä, että ne on liitetty suoraan vähintään 110 kilovoltin jännitteelle suunniteltuihin suurjännitteisiin siirtojohtoihin ja jakelujohtoihin. Niissä jäsenvaltioissa ja pienissä erillisissä verkoissa, joissa siirtoverkko toimii alemmalla jännitteellä, kyseiset jänniterajat vastaavat korkeinta jännitetasoa kyseisissä sähköverkoissa;

| d) | edellä a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen järjestelmien turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmät kaikilla jännitetasoilla sekä sähköasemat; |
| --- | --- |

d)

edellä a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen järjestelmien turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmät kaikilla jännitetasoilla sekä sähköasemat;

| e) | älykkäissä sähköverkoissa laitteet tai laitteistot, digitaaliset järjestelmät ja komponentit, joissa yhdistetään tieto- ja viestintätekniikkaa käyttämällä operatiivisia digitaalisia alustoja, ohjausjärjestelmiä ja anturiteknologioita sekä siirtotasolla että keski- ja suurjännitteisellä jakelutasolla ja joiden tarkoituksena on varmistaa tehokkaampi ja älykkäämpi sähkön siirto- ja jakeluverkko, lisätä kapasiteettia uusien tuotannon, energian varastoinnin ja kulutuksen muotojen integroimiseksi sekä helpottaa uusia liiketoimintamalleja ja markkinarakenteita, mukaan lukien investoinnit saariin ja saarten järjestelmiin, jotta voidaan vähentää energiaeristyneisyyttä, tukea innovatiivisia ja muita ratkaisuja, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja edistää merkittävästi saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyttä; |
| --- | --- |

e)

älykkäissä sähköverkoissa laitteet tai laitteistot, digitaaliset järjestelmät ja komponentit, joissa yhdistetään tieto- ja viestintätekniikkaa käyttämällä operatiivisia digitaalisia alustoja, ohjausjärjestelmiä ja anturiteknologioita sekä siirtotasolla että keski- ja suurjännitteisellä jakelutasolla ja joiden tarkoituksena on varmistaa tehokkaampi ja älykkäämpi sähkön siirto- ja jakeluverkko, lisätä kapasiteettia uusien tuotannon, energian varastoinnin ja kulutuksen muotojen integroimiseksi sekä helpottaa uusia liiketoimintamalleja ja markkinarakenteita, mukaan lukien investoinnit saariin ja saarten järjestelmiin, jotta voidaan vähentää energiaeristyneisyyttä, tukea innovatiivisia ja muita ratkaisuja, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja edistää merkittävästi saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyttä;

| f) | edellä a alakohdassa tarkoitettuun energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvat laitteet tai laitteistot, joilla on kaksi käyttötarkoitusta: yhteenliitäntä ja offshore-verkkojen liitäntäjärjestelmä uusiutuvan energian offshore-tuotantopaikoista kahteen tai useampaan jäsenvaltioon ja kolmansiin maihin, jotka osallistuvat unionin luettelossa oleviin hankkeisiin, myös tämän laitteen maalla sijaitseva jatke maalla sijaitsevan siirtoverkon ensimmäiseen sähköasemaan saakka, sekä niiden viereiset turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan kannalta välttämättömät offshore-laitteet tai -laitteistot, mukaan lukien suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmät, ja tarvittavat sähköasemat, jos myös niillä varmistetaan teknologioiden yhteentoimivuus, muun muassa rajapintojen yhteensopivuus eri teknologioiden välillä (offshore-verkot uusiutuvaa energiaa varten); |
| --- | --- |

f)

edellä a alakohdassa tarkoitettuun energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvat laitteet tai laitteistot, joilla on kaksi käyttötarkoitusta: yhteenliitäntä ja offshore-verkkojen liitäntäjärjestelmä uusiutuvan energian offshore-tuotantopaikoista kahteen tai useampaan jäsenvaltioon ja kolmansiin maihin, jotka osallistuvat unionin luettelossa oleviin hankkeisiin, myös tämän laitteen maalla sijaitseva jatke maalla sijaitsevan siirtoverkon ensimmäiseen sähköasemaan saakka, sekä niiden viereiset turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan kannalta välttämättömät offshore-laitteet tai -laitteistot, mukaan lukien suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmät, ja tarvittavat sähköasemat, jos myös niillä varmistetaan teknologioiden yhteentoimivuus, muun muassa rajapintojen yhteensopivuus eri teknologioiden välillä (offshore-verkot uusiutuvaa energiaa varten);

| 2) | Älykkäät kaasuverkot:seuraavat laitteet ja laitteistot, joiden tarkoituksena on mahdollistaa monenlaisten vähähiilisten ja erityisesti uusiutuvien kaasujen, myös biometaanin tai vedyn, integrointi kaasuverkkoon ja helpottaa sitä: digitaaliset järjestelmät ja komponentit, joissa yhdistetään tieto- ja viestintätekniikkaa, ohjausjärjestelmiä ja anturiteknologioita ja jotka mahdollistavat kaasun tuotannon, siirron, jakelun, varastoinnin ja kulutuksen interaktiivisen ja älykkään seurannan, mittauksen, laadunvalvonnan ja hallinnan kaasuverkossa. Lisäksi tällaisiin hankkeisiin voi sisältyä laitteita, jotka mahdollistavat vastakkaisvirtaukset jakelutasolta siirtotasolle, mukaan lukien tähän liittyvät fyysiset parannukset, jos ne ovat välttämättömiä laitteiden ja laitteistojen toimivuudelle vähähiilisten ja erityisesti uusiutuvien kaasujen integrointia varten; |
| --- | --- |

2)

Älykkäät kaasuverkot:seuraavat laitteet ja laitteistot, joiden tarkoituksena on mahdollistaa monenlaisten vähähiilisten ja erityisesti uusiutuvien kaasujen, myös biometaanin tai vedyn, integrointi kaasuverkkoon ja helpottaa sitä: digitaaliset järjestelmät ja komponentit, joissa yhdistetään tieto- ja viestintätekniikkaa, ohjausjärjestelmiä ja anturiteknologioita ja jotka mahdollistavat kaasun tuotannon, siirron, jakelun, varastoinnin ja kulutuksen interaktiivisen ja älykkään seurannan, mittauksen, laadunvalvonnan ja hallinnan kaasuverkossa. Lisäksi tällaisiin hankkeisiin voi sisältyä laitteita, jotka mahdollistavat vastakkaisvirtaukset jakelutasolta siirtotasolle, mukaan lukien tähän liittyvät fyysiset parannukset, jos ne ovat välttämättömiä laitteiden ja laitteistojen toimivuudelle vähähiilisten ja erityisesti uusiutuvien kaasujen integrointia varten;

| 3) | Vety:






  a) | vedyn kuljetukseen, pääasiassa korkealla paineella, tarkoitetut putkistot, mukaan lukien uuteen käyttötarkoitukseen muunnetut maakaasuinfrastruktuurit, jotka antavat pääsyn useille verkonkäyttäjille läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein; |
| --- | --- | --- |

3)

Vety:

a)

vedyn kuljetukseen, pääasiassa korkealla paineella, tarkoitetut putkistot, mukaan lukien uuteen käyttötarkoitukseen muunnetut maakaasuinfrastruktuurit, jotka antavat pääsyn useille verkonkäyttäjille läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein;

| b) | a alakohdassa tarkoitettuihin korkeapaineisiin vetyputkistoihin liitetyt varastot; |
| --- | --- |

b)

a alakohdassa tarkoitettuihin korkeapaineisiin vetyputkistoihin liitetyt varastot;

| c) | nesteytetyn vedyn tai muihin kemiallisiin aineisiin sidotun vedyn vastaanotto-, varastointi- ja kaasuttamislaitokset tai paineenvähennyslaitokset tapauksen mukaan vedyn syöttämiseksi verkkoon; |
| --- | --- |

c)

nesteytetyn vedyn tai muihin kemiallisiin aineisiin sidotun vedyn vastaanotto-, varastointi- ja kaasuttamislaitokset tai paineenvähennyslaitokset tapauksen mukaan vedyn syöttämiseksi verkkoon;

| d) | vetyjärjestelmän turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan tai kahdensuuntaisen kapasiteetin mahdollistamisen kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien kompressoriasemat; |
| --- | --- |

d)

vetyjärjestelmän turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan tai kahdensuuntaisen kapasiteetin mahdollistamisen kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien kompressoriasemat;

| e) | laitteet tai laitteistot, jotka mahdollistavat vedyn tai vedystä johdettujen polttoaineiden käytön liikennealalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (1) III luvun mukaisesti yksilöidyssä TEN-T-ydinverkossa. |
| --- | --- |

e)

laitteet tai laitteistot, jotka mahdollistavat vedyn tai vedystä johdettujen polttoaineiden käytön liikennealalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (1) III luvun mukaisesti yksilöidyssä TEN-T-ydinverkossa.

Mikä tahansa a–d alakohdassa luetelluista rakenteista voi olla vasta rakennettu tai käyttötarkoitukseltaan maakaasukäytöstä vetykäyttöön muutettu rakenne tai näiden kahden yhdistelmä;

| 4) | Elektrolyysilaitteistot:






  a) | elektrolyysilaitteet,






  i) | joissa on vähintään 50 megawatin kapasiteetti, jonka tuottaa yksi elektrolyysilaite tai yhden koordinoidun hankkeen muodostava elektrolyysilaitteiden joukko; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Elektrolyysilaitteistot:

a)

elektrolyysilaitteet,

i)

joissa on vähintään 50 megawatin kapasiteetti, jonka tuottaa yksi elektrolyysilaite tai yhden koordinoidun hankkeen muodostava elektrolyysilaitteiden joukko;

| ii) | joiden tuotanto täyttää direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan 2 kohdassa ja liitteessä V vahvistetun vaatimuksen, jonka mukaan elinkaarenaikaisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten on oltava vähintään 70 prosenttia, kun fossiilinen vertailukohta on 94 g CO2eq/MJ. Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset lasketaan käyttämällä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua menetelmää tai vaihtoehtoisesti ISO 14067- tai ISO 14064-1 -standardia. Elinkaarenaikaisiin kasvihuonekaasupäästöihin on sisällytettävä epäsuorat päästöt. Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset todennetaan tarvittaessa direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan mukaisesti, tai ne todentaa riippumaton kolmas osapuoli; ja |
| --- | --- |

ii)

joiden tuotanto täyttää direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan 2 kohdassa ja liitteessä V vahvistetun vaatimuksen, jonka mukaan elinkaarenaikaisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten on oltava vähintään 70 prosenttia, kun fossiilinen vertailukohta on 94 g CO2eq/MJ. Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset lasketaan käyttämällä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua menetelmää tai vaihtoehtoisesti ISO 14067- tai ISO 14064-1 -standardia. Elinkaarenaikaisiin kasvihuonekaasupäästöihin on sisällytettävä epäsuorat päästöt. Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset todennetaan tarvittaessa direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan mukaisesti, tai ne todentaa riippumaton kolmas osapuoli; ja

| iii) | joilla on verkkoon liittyvä toiminto, erityisesti sähkö- ja vetyverkkojen järjestelmän yleisen joustavuuden ja järjestelmän yleisen tehokkuuden kannalta; |
| --- | --- |

iii)

joilla on verkkoon liittyvä toiminto, erityisesti sähkö- ja vetyverkkojen järjestelmän yleisen joustavuuden ja järjestelmän yleisen tehokkuuden kannalta;

| b) | niihin liittyvät laitteet, mukaan lukien putkistoyhteydet verkkoon; |
| --- | --- |

b)

niihin liittyvät laitteet, mukaan lukien putkistoyhteydet verkkoon;

| 5) | Hiilidioksidi:






  a) | tähän tarkoitetut putkistot, lukuun ottamatta tuotantovaiheen putkistoa, joita käytetään hiilidioksidin kuljetukseen useammasta kuin yhdestä lähteestä hiilidioksidin pysyvää geologista varastointia varten direktiivin 2009/31/EY mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

5)

Hiilidioksidi:

a)

tähän tarkoitetut putkistot, lukuun ottamatta tuotantovaiheen putkistoa, joita käytetään hiilidioksidin kuljetukseen useammasta kuin yhdestä lähteestä hiilidioksidin pysyvää geologista varastointia varten direktiivin 2009/31/EY mukaisesti;

| b) | kiinteät laitteistot hiilidioksidin nesteytykseen, välivarastointiin ja konvertointiin sen myöhempää putkistoissa ja tähän tarkoitetuissa kuljetusvälineissä, kuten aluksissa, proomuissa, kuorma-autoissa ja junissa, tapahtuvaa kuljetusta varten; |
| --- | --- |

b)

kiinteät laitteistot hiilidioksidin nesteytykseen, välivarastointiin ja konvertointiin sen myöhempää putkistoissa ja tähän tarkoitetuissa kuljetusvälineissä, kuten aluksissa, proomuissa, kuorma-autoissa ja junissa, tapahtuvaa kuljetusta varten;

| c) | rajoittamatta mahdollista hiilidioksidin geologisen varastoinnin kieltoa jossakin jäsenvaltiossa infrastruktuuriin liittyvät, geologisessa muodostumassa maan pinnalla olevat laitokset ja injektointilaitokset, joita käytetään direktiivin 2009/31/EY mukaisesti hiilidioksidin pysyvään geologiseen varastointiin, jos niihin ei liity hiilidioksidin käyttöä hiilivedyn tehostettua talteenottoa varten ja ne ovat välttämättömiä hiilidioksidin rajatylittävän kuljetuksen ja varastoinnin mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

c)

rajoittamatta mahdollista hiilidioksidin geologisen varastoinnin kieltoa jossakin jäsenvaltiossa infrastruktuuriin liittyvät, geologisessa muodostumassa maan pinnalla olevat laitokset ja injektointilaitokset, joita käytetään direktiivin 2009/31/EY mukaisesti hiilidioksidin pysyvään geologiseen varastointiin, jos niihin ei liity hiilidioksidin käyttöä hiilivedyn tehostettua talteenottoa varten ja ne ovat välttämättömiä hiilidioksidin rajatylittävän kuljetuksen ja varastoinnin mahdollistamiseksi;

| d) | järjestelmän moitteettoman, varman ja tehokkaan toiminnan kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmät. |
| --- | --- |

d)

järjestelmän moitteettoman, varman ja tehokkaan toiminnan kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmät.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1).

---

LIITE III

ALUEELLISET LUETTELOT HANKKEISTA

1.   RYHMIÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT

| 1) | Kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltaan kuuluvien energiainfrastruktuurien osalta kukin ryhmä koostuu jäsenvaltioiden, kansallisten sääntelyviranomaisten, siirtoverkonhaltijoiden sekä komission, viraston, EU DSO -elimen ja joko Sähkö-ENTSOn tai Kaasu-ENTSOn edustajista.
  Muiden energiainfrastruktuuriluokkien osalta kukin ryhmä koostuu komission sekä niiden jäsenvaltioiden ja hankkeen toteuttajien edustajista, joita kukin asianomaisista liitteessä I esitetyistä ensisijaisista kohteista koskee. |
| --- | --- |

1)

Muiden energiainfrastruktuuriluokkien osalta kukin ryhmä koostuu komission sekä niiden jäsenvaltioiden ja hankkeen toteuttajien edustajista, joita kukin asianomaisista liitteessä I esitetyistä ensisijaisista kohteista koskee.

| 2) | Ryhmät ja ryhmien päätöksentekoelimet voivat unionin luetteloon ehdolla olevien hankkeiden lukumäärän, alueellisten infrastruktuuripuutteiden ja markkinakehityksen mukaan tarvittaessa jakautua, yhdistyä tai tavata eri kokoonpanoissa keskustellakseen kaikille ryhmille yhteisistä tai yksinomaan tiettyjä alueita koskevista asioista. Tällaisiin asioihin voivat kuulua alueiden välisen johdonmukaisuuden kannalta olennaiset kysymykset tai alueellisten luettelojen luonnoksissa ehdotettujen hankkeiden lukumäärä silloin, kun riskinä on, että hankkeiden lukumäärä ei ole enää hallittavissa. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kukin ryhmä organisoi työnsä asetuksen (EY) N:o 715/2009 12 artiklan, asetuksen (EU) 2019/943 34 artiklan, direktiivin 2009/73/EY 7 artiklan ja direktiivin (EU) 2019/944 61 artiklan mukaisten alueellisten yhteistyötoimien ja muiden olemassa olevien alueellisten yhteistyörakenteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kukin ryhmä kutsuu kokouksiinsa asiaankuuluvien liitteessä I nimettyjen energiainfrastruktuurien ensisijaisten käytävien ja alueiden toteuttamiseksi tapauksen mukaan sellaisen hankkeen toteuttajia, joka voidaan mahdollisesti valita yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi, sekä kansallisten hallintojen, sääntelyviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja siirtoverkonhaltijoiden edustajia kolmansista maista. Päätös kolmansien maiden edustajien kutsumisesta tehdään yhteisymmärryksessä. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Liitteessä I olevassa 2 jaksossa esitettyjen energiainfrastruktuurien ensisijaisten käytävien osalta kukin ryhmä kutsuu kokouksiinsa tapauksen mukaan sisämaassa sijaitsevien jäsenvaltioiden, toimivaltaisten viranomaisten, kansallisten sääntelyviranomaisten ja siirtoverkonhaltijoiden edustajia. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Kukin ryhmä kutsuu kokouksiinsa tapauksen mukaan asianomaisia sidosryhmiä edustavat organisaatiot, mukaan lukien kolmansien maiden edustajia, ja, kun se katsotaan aiheelliseksi, suoraan sidosryhmät, mukaan lukien tuottajia, jakeluverkonhaltijoita, toimittajia, kuluttajia, paikallisia asukkaita ja unionissa toimivia ympäristönsuojelujärjestöjä, tuomaan esille erityisen asiantuntemuksensa. Kunkin ryhmän on järjestettävä kuulemisia, jos ne ovat tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Ryhmien kokousten osalta komissio julkaisee sidosryhmien käytettävissä olevalla alustalla sisäiset säännöt, päivitetyn luettelon jäsenorganisaatioista, säännöllisesti päivitetyt tiedot työn edistymisestä, kokousten esityslistat ja kokouspöytäkirjat, jos ne ovat saatavilla. Ryhmien päätöksentekoelinten keskustelut ja hankkeiden 4 artiklan 5 kohdan mukainen paremmuusjärjestykseen asettaminen ovat luottamuksellisia. Kaikki alueellisten ryhmien toimintaa ja työtä koskevat päätökset tehdään yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden ja komission välillä. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Komissio, virasto ja ryhmät pyrkivät johdonmukaisuuteen ryhmien välillä. Tätä varten komissio ja virasto varmistavat tarvittaessa kaikkea sellaista työtä koskevan tietojenvaihdon asianomaisten ryhmien välillä, johon liittyy alueidenvälinen etu. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Kansallisten sääntelyviranomaisten ja viraston osallistuminen ryhmiin ei saa vaarantaa niiden tämän asetuksen tai asetuksen (EU) 2019/942, direktiivin 2009/73/EY 40 ja 41 artiklan sekä direktiivin (EU) 2019/944 58, 59 ja 60 artiklan mukaisten tavoitteiden ja tehtävien toteutumista. |
| --- | --- |

9)

2.   ALUEELLISTEN LUETTELOJEN VAHVISTAMISPROSESSI

| 1) | Sellaisen hankkeen toteuttajien, joka voidaan mahdollisesti valita unionin luettelossa olevaksi hankkeeksi ja jolle halutaan kyseinen asema, on toimitettava ryhmälle yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi valintaa koskeva hakemus, johon on sisällyttävä






  a) | arviointi hankkeesta sen mukaan, miten se edistää liitteessä I esitettyjen ensisijaisten kohteiden toteuttamista; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

arviointi hankkeesta sen mukaan, miten se edistää liitteessä I esitettyjen ensisijaisten kohteiden toteuttamista;

| b) | tieto liitteessä II esitetystä asiaankuuluvasta hankeluokasta; |
| --- | --- |

b)

tieto liitteessä II esitetystä asiaankuuluvasta hankeluokasta;

| c) | analyysi siitä, täyttyvätkö 4 artiklassa säädetyt asiaankuuluvat kriteerit; |
| --- | --- |

c)

analyysi siitä, täyttyvätkö 4 artiklassa säädetyt asiaankuuluvat kriteerit;

| d) | niistä hankkeista, jotka ovat saavuttaneet riittävän kypsyyden, 11 artiklan nojalla laaditun menetelmän mukainen hankekohtainen kustannus-hyötyanalyysi; |
| --- | --- |

d)

niistä hankkeista, jotka ovat saavuttaneet riittävän kypsyyden, 11 artiklan nojalla laaditun menetelmän mukainen hankekohtainen kustannus-hyötyanalyysi;

| e) | keskinäistä etua koskevista hankkeista niiden maiden hallitusten tuenilmaisuna hankkeelle antamat tukikirjeet, joihin hanke suoraan vaikuttaa, tai muut ei-sitovat sopimukset; |
| --- | --- |

e)

keskinäistä etua koskevista hankkeista niiden maiden hallitusten tuenilmaisuna hankkeelle antamat tukikirjeet, joihin hanke suoraan vaikuttaa, tai muut ei-sitovat sopimukset;

| f) | muut hankkeen arvioinnin kannalta olennaiset tiedot. |
| --- | --- |

f)

muut hankkeen arvioinnin kannalta olennaiset tiedot.

| 2) | Kaikkien vastaanottajien on käsiteltävä kaupallisesti arkaluonteisia tietoja luottamuksellisina. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Tämän asetuksen liitteessä II olevissa 1 kohdan a, b, c, d ja f alakohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvat ehdotetut yhteistä etua koskevat sähkön siirto- ja varastointihankkeet ovat osa viimeisintä sähkön osalta saatavilla olevaa unionin laajuista kymmenvuotista verkon kehittämissuunnitelmaa, jonka Sähkö-ENTSO on laatinut asetuksen (EU) 2019/943 30 artiklan mukaisesti. Tämän asetuksen liitteessä II olevissa 1 kohdan b ja f alakohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvien ehdotettujen yhteistä etua koskevien sähkön siirtohankkeiden on perustuttava tämän asetuksen 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin integroituun offshore-verkon kehittämiseen ja verkon vahvistuksiin ja oltava niiden mukaisia. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Tämän asetuksen liitteessä II olevassa 3 kohdassa esitettyihin energiainfrastruktuuriluokkiin kuuluvat ehdotetut yhteistä etua koskevat vetyhankkeet ovat 1 päivästä tammikuuta 2024 hankkeita, jotka ovat osa viimeisintä kaasun osalta saatavilla olevaa yhteisön laajuista kymmenvuotista verkon kehittämissuunnitelmaa, jonka Kaasu-ENTSO on laatinut asetuksen (EY) N:o 715/2009 8 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022 ja sen jälkeen kunkin unionin laajuisen kymmenvuotisen verkon kehittämissuunnitelman osalta annettava päivitetyt ohjeet, jotka koskevat hankkeiden sisällyttämistä niiden 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuihin unionin laajuisiin kymmenvuotisiin verkon kehittämissuunnitelmiin, jotta voidaan varmistaa yhtäläinen kohtelu ja prosessin avoimuus. Ohjeissa on vahvistettava kaikkien kyseisenä ajankohtana voimassa olevassa unionin luettelossa olevien hankkeiden osalta yksinkertaistettu prosessi, joka koskee hankkeiden sisällyttämistä unionin laajuisiin kymmenvuotisiin verkon kehittämissuunnitelmiin ottaen huomioon asiakirjat ja tiedot, jotka on jo toimitettu aiemmissa unionin laajuiseen kymmenvuotiseen verkon kehittämissuunnitelmaan liittyvissä prosesseissa, edellyttäen, että jo toimitetut asiakirjat ja tiedot pätevät edelleen.
  Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on kuultava komissiota ja virastoa niiden luonnoksista ohjeiksi, jotka koskevat hankkeiden sisällyttämistä unionin laajuisiin kymmenvuotisiin verkon kehittämissuunnitelmiin, ja otettava asianmukaisesti huomioon komission ja viraston suositukset ennen lopullisten ohjeiden julkaisemista. |
| --- | --- |

5)

Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on kuultava komissiota ja virastoa niiden luonnoksista ohjeiksi, jotka koskevat hankkeiden sisällyttämistä unionin laajuisiin kymmenvuotisiin verkon kehittämissuunnitelmiin, ja otettava asianmukaisesti huomioon komission ja viraston suositukset ennen lopullisten ohjeiden julkaisemista.

| 6) | Liitteessä II olevassa 5 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvat ehdotetut hiilidioksidin kuljetus- ja varastointihankkeet on esitettävä osana vähintään kahden jäsenvaltion laatimaa suunnitelmaa, joka koskee rajatylittävän hiilidioksidin kuljetus- ja varastointi-infrastruktuurin kehittämistä ja jonka asianomaiset jäsenvaltiot tai kyseisten jäsenvaltioiden nimeämät tahot esittävät komissiolle. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on annettava ryhmille tietoja siitä, miten ne ovat soveltaneet ohjeita arvioidessaan hankkeiden sisällyttämistä unionin laajuisiin kymmenvuotisiin verkon kehittämissuunnitelmiin. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Kansalliset sääntelyviranomaiset, niiden toimivaltaan kuuluvien hankkeiden osalta, ja tarvittaessa virasto, mahdollisuuksien mukaan direktiivin 2009/73/EY 7 artiklan ja direktiivin (EU) 2019/944 61 artiklan mukaisen alueellisen yhteistyön puitteissa, tarkistavat kriteerien ja kustannus-hyötyanalyysin menetelmän johdonmukaisen soveltamisen sekä arvioivat niiden rajatylittävän merkityksen. Ne esittävät arviointinsa ryhmälle. Komissio varmistaa, että tämän asetuksen 4 artiklassa ja liitteessä IV tarkoitettuja kriteerejä ja menetelmiä sovelletaan yhdenmukaistetulla tavalla, jotta voidaan taata johdonmukaisuus alueellisten ryhmien kesken. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Komissio arvioi tämän asetuksen 4 artiklassa säädettyjen kriteerien soveltamisen kaikissa hankkeissa, jotka eivät kuulu tässä liitteessä olevan 8 kohdan soveltamisalaan. Komissio ottaa huomioon myös mahdollisuuden laajentaa hankkeita tulevaisuudessa ottamalla niihin mukaan muita jäsenvaltioita. Komissio esittää arviointinsa ryhmälle. Kun hankkeille haetaan keskinäistä etua koskevan hankkeen asemaa, kolmansien maiden edustajat ja sääntelyviranomaiset kutsutaan arvioinnin esittelyyn. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Kukin jäsenvaltio, jonka alueeseen ehdotettu hanke ei liity mutta johon ehdotetulla hankkeella voi olla mahdollinen myönteinen nettovaikutus tai mahdollinen merkittävä vaikutus, kuten vaikutus ympäristöön tai energiainfrastruktuurin toimintaan sen alueella, voi esittää ryhmälle lausunnon, jossa se ilmaisee huolenaiheensa. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Ryhmän on ryhmään kuuluvan jäsenvaltion pyynnöstä tutkittava jäsenvaltion 3 artiklan 3 kohdan nojalla esittämät perustelut sille, miksi se ei hyväksy alueeseensa liittyvää hanketta. |
| --- | --- |

11)

| 12) | Ryhmän on tarkasteltava, sovelletaanko alueellisten infrastruktuuritarpeiden vahvistamisessa ja kussakin ehdolla olevassa hankkeessa energiatehokkuus etusijalle -periaatetta. Ryhmän on tarkasteltava ensisijaisina ratkaisuina erityisesti sellaisia ratkaisuja kuin kysyntäpuolen hallinta, markkinajärjestelyratkaisut, digitaalisten ratkaisujen toteuttaminen ja rakennusten peruskorjaus, jos niitä pidetään kustannustehokkaampina koko järjestelmän kannalta kuin uuden tarjontapuolen infrastruktuurin rakentamista. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Ryhmän on kokoonnuttava tutkimaan ehdotettuja hankkeita ja asettamaan ne paremmuusjärjestykseen hankkeiden läpinäkyvän arvioinnin perusteella ja 4 artiklassa esitettyjen kriteerien mukaisesti ottaen huomioon sääntelyviranomaisten arvioinnin tai komission arvioinnin niissä hankkeissa, jotka eivät kuulu kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltaan. |
| --- | --- |

13)

| 14) | Ryhmien laatimat luonnokset alueellisiksi luetteloiksi kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltaan kuuluvista ehdotetuista hankkeista sekä mahdolliset tämän jakson 10 kohdassa tarkoitetut lausunnot on toimitettava virastolle kuusi kuukautta ennen unionin luettelon hyväksymispäivää. Virasto arvioi alueellisten luettelojen luonnokset ja niihin liittyvät lausunnot kolmen kuukauden kuluessa niiden vastaanottamisesta. Virasto antaa lausunnon alueellisten luettelojen luonnoksista ja erityisesti kriteerien ja kustannus-hyötyanalyysin johdonmukaisesta soveltamisesta eri alueilla. Viraston lausunto hyväksytään asetuksen (EU) 2019/942 22 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Kunkin ryhmän päätöksentekoelimen on kuukauden kuluessa viraston lausunnon vastaanottamisesta hyväksyttävä 3 artiklan 3 kohdan säännöksiä noudattaen lopullinen alueellinen luettelonsa ehdotetuista hankkeista ryhmien ehdotuksen perusteella ja ottaen huomioon viraston lausunnon sekä kansallisten sääntelyviranomaisten 8 kohdan mukaisesti toimitetun arvioinnin tai komission 9 kohdan mukaisesti tekemän arvioinnin niistä ehdotetuista hankkeista, jotka eivät kuulu kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltaan, sekä komission neuvot, joiden tarkoituksena on varmistaa, että unionin luettelossa olevien hankkeiden kokonaismäärä on hallittavissa, etenkin rajoilla kilpailevien tai mahdollisesti kilpailevien hankkeiden yhteydessä. Ryhmien päätöksentekoelinten on toimitettava komissiolle lopulliset alueelliset luettelot sekä mahdolliset 10 kohdassa tarkoitetut lausunnot. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Jos alueellisten luettelojen luonnosten perusteella ja viraston lausunnon huomioon ottamisen jälkeen ehdotettujen hankkeiden kokonaismäärä unionin luettelossa ylittäisi hallittavissa olevan määrän, komissio antaa kullekin asianomaiselle ryhmälle neuvon olla sisällyttämättä alueelliseen luetteloon hankkeita, jotka asianomainen ryhmä on asettanut 4 artiklan 5 kohdan mukaisessa paremmuusjärjestyksessä alimmille sijoille. |
| --- | --- |

16)

---

LIITE IV

HANKKEIDEN KRITEEREJÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT JA INDIKAATTORIT

1)

| a) | Sähkön siirto: Hanke lisää verkon siirtokapasiteettia tai kaupallisiin virtoihin saatavilla olevaa kapasiteettia kyseisen jäsenvaltion ja yhden tai useamman muun jäsenvaltion välisellä rajalla, kun se lisää rajatylittävän verkon siirtokapasiteettia kyseisen jäsenvaltion ja yhden tai useamman muun jäsenvaltion välisellä rajalla vähintään 500 megawatilla verrattuna tilanteeseen, jossa hanketta ei oteta käyttöön, tai hanke vähentää yhteenliittämättömien verkkojen energiaeristyneisyyttä yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa ja lisää rajatylittävän verkon siirtokapasiteettia kahden jäsenvaltion välisellä rajalla vähintään 200 megawatilla. |
| --- | --- |

a)

Sähkön siirto: Hanke lisää verkon siirtokapasiteettia tai kaupallisiin virtoihin saatavilla olevaa kapasiteettia kyseisen jäsenvaltion ja yhden tai useamman muun jäsenvaltion välisellä rajalla, kun se lisää rajatylittävän verkon siirtokapasiteettia kyseisen jäsenvaltion ja yhden tai useamman muun jäsenvaltion välisellä rajalla vähintään 500 megawatilla verrattuna tilanteeseen, jossa hanketta ei oteta käyttöön, tai hanke vähentää yhteenliittämättömien verkkojen energiaeristyneisyyttä yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa ja lisää rajatylittävän verkon siirtokapasiteettia kahden jäsenvaltion välisellä rajalla vähintään 200 megawatilla.

| b) | Sähkön varastointi: Hankkeesta saadaan vähintään 225 megawattia asennettua kapasiteettia, ja siinä on varastointikapasiteetti, joka mahdollistaa 250 gigawattitunnin vuotuisen nettosähköntuotannon. |
| --- | --- |

b)

Sähkön varastointi: Hankkeesta saadaan vähintään 225 megawattia asennettua kapasiteettia, ja siinä on varastointikapasiteetti, joka mahdollistaa 250 gigawattitunnin vuotuisen nettosähköntuotannon.

| c) | Älykkäät sähköverkot: Hanke on suunniteltu suurjännite- ja keskijännitetason laitteille ja laitteistoille, ja siinä on mukana siirtoverkonhaltijoita, siirto- ja jakeluverkonhaltijoita tai jakeluverkonhaltijoita vähintään kahdesta jäsenvaltiosta. Hankkeessa voi olla mukana vain jakeluverkonhaltijoita edellyttäen, että ne ovat vähintään kahdesta jäsenvaltiosta ja että yhteentoimivuus varmistetaan. Hankkeen on täytettävä vähintään kaksi seuraavista kriteereistä: se kattaa 50 000 sähkön käyttäjää, tuottajaa, kuluttajaa tai tuottajakuluttajaa, se tavoittaa kulutusalueen, jolla vuosikulutus on vähintään 300 gigawattituntia, vähintään 20 prosenttia hankkeeseen liittyvästä sähkönkulutuksesta on peräisin erilaisista uusiutuvista energialähteistä, tai se vähentää yhteenliittämättömien verkkojen energiaeristyneisyyttä yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Hankkeeseen ei tarvitse liittyä yhteistä fyysistä rajaa. Hankkeissa, jotka liittyvät direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 42 alakohdassa määriteltyihin pieniin erillisiin verkkoihin, saaret mukaan lukien, kyseiset jänniterajat vastaavat korkeinta jännitetasoa asiaankuuluvissa sähköverkoissa. |
| --- | --- |

c)

Älykkäät sähköverkot: Hanke on suunniteltu suurjännite- ja keskijännitetason laitteille ja laitteistoille, ja siinä on mukana siirtoverkonhaltijoita, siirto- ja jakeluverkonhaltijoita tai jakeluverkonhaltijoita vähintään kahdesta jäsenvaltiosta. Hankkeessa voi olla mukana vain jakeluverkonhaltijoita edellyttäen, että ne ovat vähintään kahdesta jäsenvaltiosta ja että yhteentoimivuus varmistetaan. Hankkeen on täytettävä vähintään kaksi seuraavista kriteereistä: se kattaa 50 000 sähkön käyttäjää, tuottajaa, kuluttajaa tai tuottajakuluttajaa, se tavoittaa kulutusalueen, jolla vuosikulutus on vähintään 300 gigawattituntia, vähintään 20 prosenttia hankkeeseen liittyvästä sähkönkulutuksesta on peräisin erilaisista uusiutuvista energialähteistä, tai se vähentää yhteenliittämättömien verkkojen energiaeristyneisyyttä yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Hankkeeseen ei tarvitse liittyä yhteistä fyysistä rajaa. Hankkeissa, jotka liittyvät direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 42 alakohdassa määriteltyihin pieniin erillisiin verkkoihin, saaret mukaan lukien, kyseiset jänniterajat vastaavat korkeinta jännitetasoa asiaankuuluvissa sähköverkoissa.

| d) | Vedynsiirto: Hanke mahdollistaa vedyn siirron asianomaisten jäsenvaltioiden rajojen yli tai lisää olemassa olevaa rajatylittävää vedynsiirtokapasiteettia kahden jäsenvaltion välisellä rajalla vähintään 10 prosentilla verrattuna tilanteeseen ennen hankkeen käyttöönottoa, ja hankkeessa osoitetaan riittävällä tavalla, että se on olennainen osa suunniteltua rajatylittävää vetyverkkoa, sekä annetaan riittävää näyttöä olemassa olevista suunnitelmista ja yhteistyöstä naapurimaiden ja verkonhaltijoiden kanssa, tai hankkeissa, jotka vähentävät yhteenliittämättömien verkkojen energiaeristyneisyyttä yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, hankkeen tarkoituksena on järjestää suorat tai välilliset toimitukset vähintään kahteen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

d)

Vedynsiirto: Hanke mahdollistaa vedyn siirron asianomaisten jäsenvaltioiden rajojen yli tai lisää olemassa olevaa rajatylittävää vedynsiirtokapasiteettia kahden jäsenvaltion välisellä rajalla vähintään 10 prosentilla verrattuna tilanteeseen ennen hankkeen käyttöönottoa, ja hankkeessa osoitetaan riittävällä tavalla, että se on olennainen osa suunniteltua rajatylittävää vetyverkkoa, sekä annetaan riittävää näyttöä olemassa olevista suunnitelmista ja yhteistyöstä naapurimaiden ja verkonhaltijoiden kanssa, tai hankkeissa, jotka vähentävät yhteenliittämättömien verkkojen energiaeristyneisyyttä yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, hankkeen tarkoituksena on järjestää suorat tai välilliset toimitukset vähintään kahteen jäsenvaltioon.

| e) | Liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitetut vetyvarastot tai vedyn vastaanottolaitokset: Hankkeen tarkoituksena on järjestää suorat tai välilliset toimitukset vähintään kahteen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

e)

Liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitetut vetyvarastot tai vedyn vastaanottolaitokset: Hankkeen tarkoituksena on järjestää suorat tai välilliset toimitukset vähintään kahteen jäsenvaltioon.

| f) | Elektrolyysilaitteet: Hankkeesta saadaan vähintään 50 megawattia asennettua kapasiteettia, jonka tuottaa yksi elektrolyysilaite tai yhden koordinoidun hankkeen muodostava elektrolyysilaitteiden joukko, ja se tuo hyötyjä suoraan tai välillisesti vähintään kahteen jäsenvaltioon ja erityisesti saarten ja saarten järjestelmien osalta tukee innovatiivisia ja muita ratkaisuja, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja edistää merkittävästi saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyttä. |
| --- | --- |

f)

Elektrolyysilaitteet: Hankkeesta saadaan vähintään 50 megawattia asennettua kapasiteettia, jonka tuottaa yksi elektrolyysilaite tai yhden koordinoidun hankkeen muodostava elektrolyysilaitteiden joukko, ja se tuo hyötyjä suoraan tai välillisesti vähintään kahteen jäsenvaltioon ja erityisesti saarten ja saarten järjestelmien osalta tukee innovatiivisia ja muita ratkaisuja, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja edistää merkittävästi saarten energiajärjestelmän ja unionin energiajärjestelmän kestävyyttä.

| g) | Älykkäät kaasuverkot: Hankkeessa on mukana siirtoverkonhaltijoita, siirto- ja jakeluverkonhaltijoita tai jakeluverkonhaltijoita vähintään kahdesta jäsenvaltiosta. Siinä voi olla mukana jakeluverkonhaltijoita ainoastaan sellaisten vähintään kahden jäsenvaltion siirtoverkonhaltijoiden tuella, jotka ovat tiiviisti mukana hankkeessa ja varmistavat yhteentoimivuuden. |
| --- | --- |

g)

Älykkäät kaasuverkot: Hankkeessa on mukana siirtoverkonhaltijoita, siirto- ja jakeluverkonhaltijoita tai jakeluverkonhaltijoita vähintään kahdesta jäsenvaltiosta. Siinä voi olla mukana jakeluverkonhaltijoita ainoastaan sellaisten vähintään kahden jäsenvaltion siirtoverkonhaltijoiden tuella, jotka ovat tiiviisti mukana hankkeessa ja varmistavat yhteentoimivuuden.

| h) | Merellä tuotetun uusiutuvan sähkön siirto: Hanke on suunniteltu siirtämään sähköä offshore-tuotantopaikoista, joissa on vähintään 500 megawatin kapasiteetti, ja se mahdollistaa sähkön siirron tietyn jäsenvaltion maalla sijaitsevaan verkkoon ja lisää sisämarkkinoilla saatavilla olevan uusiutuvan sähkön määrää. Hanke kehitetään alueilla, joilla merellä tuotetun uusiutuvan sähkön markkinaosuus on alhainen, sillä osoitetaan olevan merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja se edistää merkittävästi energiajärjestelmän kestävyyttä ja markkinoiden yhdentymistä estämättä rajatylittäviä kapasiteetteja ja virtoja. |
| --- | --- |

h)

Merellä tuotetun uusiutuvan sähkön siirto: Hanke on suunniteltu siirtämään sähköä offshore-tuotantopaikoista, joissa on vähintään 500 megawatin kapasiteetti, ja se mahdollistaa sähkön siirron tietyn jäsenvaltion maalla sijaitsevaan verkkoon ja lisää sisämarkkinoilla saatavilla olevan uusiutuvan sähkön määrää. Hanke kehitetään alueilla, joilla merellä tuotetun uusiutuvan sähkön markkinaosuus on alhainen, sillä osoitetaan olevan merkittävä myönteinen vaikutus vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen, ja se edistää merkittävästi energiajärjestelmän kestävyyttä ja markkinoiden yhdentymistä estämättä rajatylittäviä kapasiteetteja ja virtoja.

| i) | Hiilidioksidihankkeet: Hanketta käytetään vähintään kahdesta jäsenvaltiosta peräisin olevan ihmisen toiminnan aiheuttaman hiilidioksidin kuljetukseen ja soveltuvin osin varastointiin. |
| --- | --- |

i)

Hiilidioksidihankkeet: Hanketta käytetään vähintään kahdesta jäsenvaltiosta peräisin olevan ihmisen toiminnan aiheuttaman hiilidioksidin kuljetukseen ja soveltuvin osin varastointiin.

2)

| a) | Liitteessä II olevissa 1 kohdan a ja f alakohdassa esitettyyn luokkaan kuuluvat keskinäistä etua koskevat hankkeet: Hanke lisää verkon siirtokapasiteettia tai kaupallisiin virtoihin saatavilla olevaa kapasiteettia kyseisen jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välisellä rajalla, ja se tuo merkittäviä hyötyjä, joko suoraan tai välillisesti (jonkin kolmannen maan kanssa toteutetun yhteenliitännän kautta), 4 artiklan 3 kohdassa lueteltujen erityisten kriteerien mukaisesti unionin tasolla. Sähkö-ENTSOn on laskettava ja julkaistava jäsenvaltioille koituvat hyödyt unionin laajuisen kymmenvuotisen verkon kehittämissuunnitelman yhteydessä. |
| --- | --- |

a)

Liitteessä II olevissa 1 kohdan a ja f alakohdassa esitettyyn luokkaan kuuluvat keskinäistä etua koskevat hankkeet: Hanke lisää verkon siirtokapasiteettia tai kaupallisiin virtoihin saatavilla olevaa kapasiteettia kyseisen jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välisellä rajalla, ja se tuo merkittäviä hyötyjä, joko suoraan tai välillisesti (jonkin kolmannen maan kanssa toteutetun yhteenliitännän kautta), 4 artiklan 3 kohdassa lueteltujen erityisten kriteerien mukaisesti unionin tasolla. Sähkö-ENTSOn on laskettava ja julkaistava jäsenvaltioille koituvat hyödyt unionin laajuisen kymmenvuotisen verkon kehittämissuunnitelman yhteydessä.

| b) | Liitteessä II olevassa 3 kohdassa esitettyyn luokkaan kuuluvat keskinäistä etua koskevat hankkeet: Vetyhanke mahdollistaa vedyn siirron jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välisellä rajalla, ja sen osoitetaan tuovan merkittäviä hyötyjä, joko suoraan tai välillisesti (jonkin kolmannen maan kanssa toteutetun yhteenliitännän kautta), 4 artiklan 3 kohdassa lueteltujen erityisten kriteerien mukaisesti unionin tasolla. Kaasu-ENTSOn on laskettava ja julkaistava jäsenvaltioille koituvat hyödyt unionin laajuisen kymmenvuotisen verkon kehittämissuunnitelman yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

Liitteessä II olevassa 3 kohdassa esitettyyn luokkaan kuuluvat keskinäistä etua koskevat hankkeet: Vetyhanke mahdollistaa vedyn siirron jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välisellä rajalla, ja sen osoitetaan tuovan merkittäviä hyötyjä, joko suoraan tai välillisesti (jonkin kolmannen maan kanssa toteutetun yhteenliitännän kautta), 4 artiklan 3 kohdassa lueteltujen erityisten kriteerien mukaisesti unionin tasolla. Kaasu-ENTSOn on laskettava ja julkaistava jäsenvaltioille koituvat hyödyt unionin laajuisen kymmenvuotisen verkon kehittämissuunnitelman yhteydessä.

| c) | Liitteessä II olevassa 5 kohdassa esitettyyn luokkaan kuuluvat keskinäistä etua koskevat hankkeet: Hanketta voidaan käyttää ihmisen toiminnan aiheuttaman hiilidioksidin kuljetukseen ja varastointiin vähintään kahdessa jäsenvaltiossa ja jossakin kolmannessa maassa. |
| --- | --- |

c)

Liitteessä II olevassa 5 kohdassa esitettyyn luokkaan kuuluvat keskinäistä etua koskevat hankkeet: Hanketta voidaan käyttää ihmisen toiminnan aiheuttaman hiilidioksidin kuljetukseen ja varastointiin vähintään kahdessa jäsenvaltiossa ja jossakin kolmannessa maassa.

3)

| a) | Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön siirto suuriin kulutuskeskuksiin ja varastointipaikkoihin mitataan viimeisimmässä sähkön osalta saatavilla olevassa unionin laajuisessa kymmenvuotisessa verkon kehittämissuunnitelmassa tehdyn analyysin mukaisesti erityisesti






  i) | sähkön siirron osalta arvioimalla uusiutuviin energialähteisiin liittyvän tuotantokapasiteetin määrä (teknologioittain megawatteina), joka liitetään verkkoon ja siirretään hankkeen seurauksena, verrattuna kyseisen tyyppisiin uusiutuviin energialähteisiin liittyvän tuotantokapasiteetin suunniteltuun kokonaismäärään asianomaisessa jäsenvaltiossa vuonna 2030 jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimittamien kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

a)

Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön siirto suuriin kulutuskeskuksiin ja varastointipaikkoihin mitataan viimeisimmässä sähkön osalta saatavilla olevassa unionin laajuisessa kymmenvuotisessa verkon kehittämissuunnitelmassa tehdyn analyysin mukaisesti erityisesti

i)

sähkön siirron osalta arvioimalla uusiutuviin energialähteisiin liittyvän tuotantokapasiteetin määrä (teknologioittain megawatteina), joka liitetään verkkoon ja siirretään hankkeen seurauksena, verrattuna kyseisen tyyppisiin uusiutuviin energialähteisiin liittyvän tuotantokapasiteetin suunniteltuun kokonaismäärään asianomaisessa jäsenvaltiossa vuonna 2030 jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimittamien kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien mukaisesti;

| ii) | tai energian varastoinnin osalta vertaamalla hankkeen tarjoamaa uutta kapasiteettia samaan varastointiteknologiaan perustuvaan olemassa olevaan kokonaiskapasiteettiin liitteessä V esitetyllä analysoitavalla alueella. |
| --- | --- |

ii)

tai energian varastoinnin osalta vertaamalla hankkeen tarjoamaa uutta kapasiteettia samaan varastointiteknologiaan perustuvaan olemassa olevaan kokonaiskapasiteettiin liitteessä V esitetyllä analysoitavalla alueella.

| b) | Markkinoiden yhdentyminen, kilpailu ja järjestelmän joustavuus mitataan viimeisimmässä sähkön osalta saatavilla olevassa unionin laajuisessa kymmenvuotisessa verkon kehittämissuunnitelmassa tehdyn analyysin mukaisesti erityisesti






  i) | laskemalla rajatylittävissä hankkeissa, myös uudelleeninvestointihankkeissa, vaikutus verkon siirtokapasiteettiin molempiin virran kulkusuuntiin sähkömääränä (megawatteina) mitattuna sekä niiden vaikutus vähintään 15 prosentin yhteenliitäntätavoitteen saavuttamiseen ja hankkeissa, joilla on merkittävä rajatylittävä vaikutus, vaikutus verkon siirtokapasiteettiin asianomaisten jäsenvaltioiden välisillä rajoilla, asianomaisten jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisillä rajoilla tai asianomaisten jäsenvaltioiden sisällä sekä vaikutus kysynnän ja tarjonnan tasapainottamiseen ja verkkotoimintoihin asianomaisissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- | --- |

b)

Markkinoiden yhdentyminen, kilpailu ja järjestelmän joustavuus mitataan viimeisimmässä sähkön osalta saatavilla olevassa unionin laajuisessa kymmenvuotisessa verkon kehittämissuunnitelmassa tehdyn analyysin mukaisesti erityisesti

i)

laskemalla rajatylittävissä hankkeissa, myös uudelleeninvestointihankkeissa, vaikutus verkon siirtokapasiteettiin molempiin virran kulkusuuntiin sähkömääränä (megawatteina) mitattuna sekä niiden vaikutus vähintään 15 prosentin yhteenliitäntätavoitteen saavuttamiseen ja hankkeissa, joilla on merkittävä rajatylittävä vaikutus, vaikutus verkon siirtokapasiteettiin asianomaisten jäsenvaltioiden välisillä rajoilla, asianomaisten jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisillä rajoilla tai asianomaisten jäsenvaltioiden sisällä sekä vaikutus kysynnän ja tarjonnan tasapainottamiseen ja verkkotoimintoihin asianomaisissa jäsenvaltioissa;

| ii) | arvioimalla vaikutus liitteessä V esitetyllä analysoitavalla alueella suhteessa energiajärjestelmän laajuisiin tuotanto- ja siirtokustannuksiin ja markkinahintojen kehitykseen ja lähentymiseen hankkeen seurauksena erilaisissa suunnitteluskenaarioissa ottaen erityisesti huomioon ajojärjestyksessä syntyvät muutokset. |
| --- | --- |

ii)

arvioimalla vaikutus liitteessä V esitetyllä analysoitavalla alueella suhteessa energiajärjestelmän laajuisiin tuotanto- ja siirtokustannuksiin ja markkinahintojen kehitykseen ja lähentymiseen hankkeen seurauksena erilaisissa suunnitteluskenaarioissa ottaen erityisesti huomioon ajojärjestyksessä syntyvät muutokset.

| c) | Toimitusvarmuus, yhteentoimivuus ja järjestelmän varma toiminta mitataan viimeisimmässä sähkön osalta saatavilla olevassa unionin laajuisessa kymmenvuotisessa verkon kehittämissuunnitelmassa tehdyn analyysin mukaisesti erityisesti arvioimalla hankkeen vaikutus odotettuun kuormitusputoamaan liitteessä V esitetyllä analysoitavalla alueella suhteessa tuotanto- ja siirtokapasiteetin riittävyyteen ominaisilla kuormitusjaksoilla ottaen huomioon odotetut muutokset ilmastoon liittyvissä äärimmäisissä sääilmiöissä ja niiden vaikutus infrastruktuurin häiriönsietokykyyn. Tapauksen mukaan mitataan hankkeen vaikutus järjestelmän toiminnan ja palvelujen riippumattomaan ja luotettavaan ohjaukseen. |
| --- | --- |

c)

Toimitusvarmuus, yhteentoimivuus ja järjestelmän varma toiminta mitataan viimeisimmässä sähkön osalta saatavilla olevassa unionin laajuisessa kymmenvuotisessa verkon kehittämissuunnitelmassa tehdyn analyysin mukaisesti erityisesti arvioimalla hankkeen vaikutus odotettuun kuormitusputoamaan liitteessä V esitetyllä analysoitavalla alueella suhteessa tuotanto- ja siirtokapasiteetin riittävyyteen ominaisilla kuormitusjaksoilla ottaen huomioon odotetut muutokset ilmastoon liittyvissä äärimmäisissä sääilmiöissä ja niiden vaikutus infrastruktuurin häiriönsietokykyyn. Tapauksen mukaan mitataan hankkeen vaikutus järjestelmän toiminnan ja palvelujen riippumattomaan ja luotettavaan ohjaukseen.

4)

| a) | Kestävyys mitataan arvioimalla, missä määrin verkkoihin voidaan liittää ja niissä voidaan kuljettaa monenlaista uusiutuvaa energiaa. |
| --- | --- |

a)

Kestävyys mitataan arvioimalla, missä määrin verkkoihin voidaan liittää ja niissä voidaan kuljettaa monenlaista uusiutuvaa energiaa.

| b) | Toimitusvarmuus mitataan arvioimalla häviöiden määrä jakelu- tai siirtoverkoissa tai molemmissa, sähköverkkokomponenttien käyttöaste (eli keskimääräinen kuormitus), verkkokomponenttien saatavuus (suhteessa suunniteltuun ja suunnittelemattomaan ylläpitoon) ja sen vaikutus verkon suorituskykyyn sekä keskeytysten kestoon ja tiheyteen, mukaan lukien ilmastoon liittyvät häiriöt. |
| --- | --- |

b)

Toimitusvarmuus mitataan arvioimalla häviöiden määrä jakelu- tai siirtoverkoissa tai molemmissa, sähköverkkokomponenttien käyttöaste (eli keskimääräinen kuormitus), verkkokomponenttien saatavuus (suhteessa suunniteltuun ja suunnittelemattomaan ylläpitoon) ja sen vaikutus verkon suorituskykyyn sekä keskeytysten kestoon ja tiheyteen, mukaan lukien ilmastoon liittyvät häiriöt.

| c) | Markkinoiden yhdentyminen mitataan arvioimalla innovatiivisuus järjestelmän toiminnassa, energiaeristyneisyyden vähentyminen ja yhteenliittäminen sekä muiden alojen integroinnin ja uusien liiketoimintamallien ja markkinarakenteiden helpottamisen aste. |
| --- | --- |

c)

Markkinoiden yhdentyminen mitataan arvioimalla innovatiivisuus järjestelmän toiminnassa, energiaeristyneisyyden vähentyminen ja yhteenliittäminen sekä muiden alojen integroinnin ja uusien liiketoimintamallien ja markkinarakenteiden helpottamisen aste.

| d) | Verkon varmuus, joustavuus ja toimitusten laatu mitataan arvioimalla innovatiivinen lähestymistapa järjestelmän joustavuuteen, kyberturvallisuus, käytön tehokkuus siirto- ja jakeluverkonhaltijan tasolla, kyky sisällyttää kulutusjousto, varastointi, energiatehokkuustoimenpiteet, digitaalisten välineiden ja tieto- ja viestintätekniikan kustannustehokas käyttö valvonta- ja ohjaustarkoituksiin, sähköjärjestelmän vakaus ja jännitteen laatutaso. |
| --- | --- |

d)

Verkon varmuus, joustavuus ja toimitusten laatu mitataan arvioimalla innovatiivinen lähestymistapa järjestelmän joustavuuteen, kyberturvallisuus, käytön tehokkuus siirto- ja jakeluverkonhaltijan tasolla, kyky sisällyttää kulutusjousto, varastointi, energiatehokkuustoimenpiteet, digitaalisten välineiden ja tieto- ja viestintätekniikan kustannustehokas käyttö valvonta- ja ohjaustarkoituksiin, sähköjärjestelmän vakaus ja jännitteen laatutaso.

5)

| a) | Kestävyys mitataan sen mukaan, miten hanke edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä erilaisissa loppukäyttökohteissa aloilla, joilla päästöjä on vaikea vähentää, kuten teollisuudessa tai liikenteessä, joustavuutta ja kausittaisia varastointimahdollisuuksia uusiutuviin energialähteisiin perustuvassa sähköntuotannossa tai uusiutuvan ja vähähiilisen vedyn integrointia, jotta voidaan ottaa huomioon markkinoiden tarpeet ja edistää uusiutuvaa vetyä. |
| --- | --- |

a)

Kestävyys mitataan sen mukaan, miten hanke edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä erilaisissa loppukäyttökohteissa aloilla, joilla päästöjä on vaikea vähentää, kuten teollisuudessa tai liikenteessä, joustavuutta ja kausittaisia varastointimahdollisuuksia uusiutuviin energialähteisiin perustuvassa sähköntuotannossa tai uusiutuvan ja vähähiilisen vedyn integrointia, jotta voidaan ottaa huomioon markkinoiden tarpeet ja edistää uusiutuvaa vetyä.

| b) | Markkinoiden yhdentyminen ja yhteentoimivuus mitataan laskemalla lisäarvo, jota hanke tuo markkina-alueiden yhdentymiseen ja hintojen lähentymiseen sekä järjestelmän yleiseen joustavuuteen. |
| --- | --- |

b)

Markkinoiden yhdentyminen ja yhteentoimivuus mitataan laskemalla lisäarvo, jota hanke tuo markkina-alueiden yhdentymiseen ja hintojen lähentymiseen sekä järjestelmän yleiseen joustavuuteen.

| c) | Toimitusvarmuus ja joustavuus mitataan laskemalla lisäarvo, jota hanke tuo vetytoimitusten häiriönsietokykyyn, monipuolisuuteen ja joustavuuteen. |
| --- | --- |

c)

Toimitusvarmuus ja joustavuus mitataan laskemalla lisäarvo, jota hanke tuo vetytoimitusten häiriönsietokykyyn, monipuolisuuteen ja joustavuuteen.

| d) | Kilpailu mitataan arvioimalla hankkeen vaikutus toimitusten monipuolistamiseen, myös kotimaisiin vedyntoimituslähteisiin pääsyn helpottaminen. |
| --- | --- |

d)

Kilpailu mitataan arvioimalla hankkeen vaikutus toimitusten monipuolistamiseen, myös kotimaisiin vedyntoimituslähteisiin pääsyn helpottaminen.

6)

| a) | Kestävyys mitataan arvioimalla kaasuverkkoon integroitujen uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen osuus ja tähän liittyvät kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset, jotka vaikuttavat koko järjestelmän hiilestä irtautumiseen, sekä vuotojen asianmukainen havaitseminen. |
| --- | --- |

a)

Kestävyys mitataan arvioimalla kaasuverkkoon integroitujen uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen osuus ja tähän liittyvät kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset, jotka vaikuttavat koko järjestelmän hiilestä irtautumiseen, sekä vuotojen asianmukainen havaitseminen.

| b) | Toimitusten laatu ja toimitusvarmuus mitataan arvioimalla luotettavasti saatavilla olevan kaasun tarjonnan ja huippukysynnän suhde, paikallisilla uusiutuvilla ja vähähiilisillä kaasuilla korvatun tuonnin osuus, järjestelmän toiminnan vakaus sekä keskeytysten kesto ja tiheys asiakasta kohden. |
| --- | --- |

b)

Toimitusten laatu ja toimitusvarmuus mitataan arvioimalla luotettavasti saatavilla olevan kaasun tarjonnan ja huippukysynnän suhde, paikallisilla uusiutuvilla ja vähähiilisillä kaasuilla korvatun tuonnin osuus, järjestelmän toiminnan vakaus sekä keskeytysten kesto ja tiheys asiakasta kohden.

| c) | Joustopalvelujen, kuten kulutusjouston tai varastoinnin, mahdollistaminen siten, että helpotetaan energia-alojen älykästä integrointia luomalla yhteyksiä muihin energiankantajiin ja energia-aloihin, mitataan arvioimalla kustannussäästöt, jotka saadaan yhteenliitetyillä energia-aloilla ja yhteenliitetyissä järjestelmissä, esimerkiksi lämpö- ja sähköjärjestelmässä, liikenteessä ja teollisuudessa. |
| --- | --- |

c)

Joustopalvelujen, kuten kulutusjouston tai varastoinnin, mahdollistaminen siten, että helpotetaan energia-alojen älykästä integrointia luomalla yhteyksiä muihin energiankantajiin ja energia-aloihin, mitataan arvioimalla kustannussäästöt, jotka saadaan yhteenliitetyillä energia-aloilla ja yhteenliitetyissä järjestelmissä, esimerkiksi lämpö- ja sähköjärjestelmässä, liikenteessä ja teollisuudessa.

7)

| a) | Kestävyys mitataan arvioimalla, kuinka suuri osuus verkkoon integroidusta uusiutuvasta tai vähähiilisestä, erityisesti uusiutuvista lähteisin peräisin olevasta, vedystä täyttää liitteessä II olevan 4 kohdan a alakohdan ii alakohdassa määritellyt kriteerit, tai arvioimalla tällaisista lähteistä saatavien synteettisten polttoaineiden käyttöönoton määrä sekä tähän liittyvät kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset. |
| --- | --- |

a)

Kestävyys mitataan arvioimalla, kuinka suuri osuus verkkoon integroidusta uusiutuvasta tai vähähiilisestä, erityisesti uusiutuvista lähteisin peräisin olevasta, vedystä täyttää liitteessä II olevan 4 kohdan a alakohdan ii alakohdassa määritellyt kriteerit, tai arvioimalla tällaisista lähteistä saatavien synteettisten polttoaineiden käyttöönoton määrä sekä tähän liittyvät kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset.

| b) | Toimitusvarmuus mitataan arvioimalla hankkeen vaikutus verkon toiminnan turvallisuuteen, vakauteen ja tehokkuuteen, myös arvioimalla, miten hankkeen avulla on vältetty uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon hyödyntämättä jättämistä. |
| --- | --- |

b)

Toimitusvarmuus mitataan arvioimalla hankkeen vaikutus verkon toiminnan turvallisuuteen, vakauteen ja tehokkuuteen, myös arvioimalla, miten hankkeen avulla on vältetty uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon hyödyntämättä jättämistä.

| c) | Joustopalvelujen, kuten kulutusjouston tai varastoinnin, mahdollistaminen siten, että helpotetaan energia-alojen älykästä integrointia luomalla yhteyksiä muihin energiankantajiin ja energia-aloihin, mitataan arvioimalla kustannussäästöt, jotka saadaan yhteenliitetyillä energia-aloilla ja yhteenliitetyissä järjestelmissä, esimerkiksi kaasu-, vety, sähkö- ja lämpöverkoissa, liikenteessä ja teollisuudessa. |
| --- | --- |

c)

Joustopalvelujen, kuten kulutusjouston tai varastoinnin, mahdollistaminen siten, että helpotetaan energia-alojen älykästä integrointia luomalla yhteyksiä muihin energiankantajiin ja energia-aloihin, mitataan arvioimalla kustannussäästöt, jotka saadaan yhteenliitetyillä energia-aloilla ja yhteenliitetyissä järjestelmissä, esimerkiksi kaasu-, vety, sähkö- ja lämpöverkoissa, liikenteessä ja teollisuudessa.

8)

| a) | Kestävyys mitataan arvioimalla hankkeen elinkaarenaikaisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten odotettavissa oleva kokonaismäärä ja sellaisten vaihtoehtoisten teknologisten ratkaisujen puuttuminen, joita ovat esimerkiksi energiatehokkuus ja sähköistäminen integroimalla uusiutuvia lähteitä ja joilla voitaisiin saavuttaa saman tasoiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset kuin se hiilidioksidin määrä, joka voidaan ottaa talteen verkkoon liitetyissä teollisuuslaitteistoissa vertailukelpoisin kustannuksin vertailukelpoisessa aikataulussa, ottaen huomioon tapauksen mukaan hiilidioksidin talteenottoa, kuljetusta ja varastointia varten tarvittavasta energiasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt infrastruktuurin osalta, mukaan lukien soveltuvin osin muut mahdolliset tulevat käyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

a)

Kestävyys mitataan arvioimalla hankkeen elinkaarenaikaisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten odotettavissa oleva kokonaismäärä ja sellaisten vaihtoehtoisten teknologisten ratkaisujen puuttuminen, joita ovat esimerkiksi energiatehokkuus ja sähköistäminen integroimalla uusiutuvia lähteitä ja joilla voitaisiin saavuttaa saman tasoiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset kuin se hiilidioksidin määrä, joka voidaan ottaa talteen verkkoon liitetyissä teollisuuslaitteistoissa vertailukelpoisin kustannuksin vertailukelpoisessa aikataulussa, ottaen huomioon tapauksen mukaan hiilidioksidin talteenottoa, kuljetusta ja varastointia varten tarvittavasta energiasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt infrastruktuurin osalta, mukaan lukien soveltuvin osin muut mahdolliset tulevat käyttötarkoitukset.

| b) | Häiriönsietokyky ja varmuus mitataan arvioimalla infrastruktuurin varmuus. |
| --- | --- |

b)

Häiriönsietokyky ja varmuus mitataan arvioimalla infrastruktuurin varmuus.

| c) | Ympäristökuormituksen ja -riskin lieventäminen mitataan hiilidioksidin pysyvän neutraloinnin kautta. |
| --- | --- |

c)

Ympäristökuormituksen ja -riskin lieventäminen mitataan hiilidioksidin pysyvän neutraloinnin kautta.

---

LIITE V

ENERGIAJÄRJESTELMÄN LAAJUINEN KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSI

Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn kustannus-hyötyanalyyseja varten kehittämien menetelmien on oltava keskenään johdonmukaisia, alakohtaiset erityispiirteet huomioon ottaen. Unionin luettelossa olevien hankkeiden yhdenmukaistetun ja läpinäkyvän energiajärjestelmän laajuisen kustannus-hyötyanalyysin menetelmien on oltava yhdenmukaisia kaikissa infrastruktuuriluokissa, paitsi jos yksittäiset erot ovat perusteltuja. Niissä on otettava huomioon kustannukset laajassa merkityksessä, myös ulkoisvaikutukset, vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja sen vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen kannalta, ja niissä on noudatettava seuraavia periaatteita:

| 1) | Analysoitaessa yksittäistä hanketta analysoitava alue kattaa kaikki jäsenvaltiot ja kolmannet maat, joiden alueella hanke sijaitsee, sekä kaikki rajanaapureina olevat jäsenvaltiot ja kaikki muut jäsenvaltiot, joissa hankkeella on merkittävä vaikutus. Tätä varten Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on tehtävä yhteistyötä asianomaisten kolmansien maiden kaikkien asiaankuuluvien verkonhaltijoiden kanssa. Liitteessä II olevassa 3 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvissa hankkeissa Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on tehtävä yhteistyötä hankkeen toteuttajan kanssa myös silloin, kun se ei ole verkonhaltija. |
| --- | --- |

1)

Analysoitaessa yksittäistä hanketta analysoitava alue kattaa kaikki jäsenvaltiot ja kolmannet maat, joiden alueella hanke sijaitsee, sekä kaikki rajanaapureina olevat jäsenvaltiot ja kaikki muut jäsenvaltiot, joissa hankkeella on merkittävä vaikutus. Tätä varten Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on tehtävä yhteistyötä asianomaisten kolmansien maiden kaikkien asiaankuuluvien verkonhaltijoiden kanssa. Liitteessä II olevassa 3 kohdassa esitettyyn energiainfrastruktuuriluokkaan kuuluvissa hankkeissa Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn on tehtävä yhteistyötä hankkeen toteuttajan kanssa myös silloin, kun se ei ole verkonhaltija.

| 2) | Kaikkiin kustannus-hyötyanalyyseihin sisältyy herkkyysanalyyseja, jotka koskevat syöttötietoja, mukaan lukien tuotantokustannukset ja kasvihuonekaasut sekä kysynnän ja tarjonnan odotettu kehitys, myös uusiutuvien energialähteiden osalta, kummankin joustavuus huomioon ottaen sekä varastoinnin käytettävyys, eri hankkeiden käyttöönottopäiviä samalla analysoitavalla alueella, ilmastovaikutuksia ja muita asiaankuuluvia parametreja. |
| --- | --- |

2)

Kaikkiin kustannus-hyötyanalyyseihin sisältyy herkkyysanalyyseja, jotka koskevat syöttötietoja, mukaan lukien tuotantokustannukset ja kasvihuonekaasut sekä kysynnän ja tarjonnan odotettu kehitys, myös uusiutuvien energialähteiden osalta, kummankin joustavuus huomioon ottaen sekä varastoinnin käytettävyys, eri hankkeiden käyttöönottopäiviä samalla analysoitavalla alueella, ilmastovaikutuksia ja muita asiaankuuluvia parametreja.

| 3) | Niissä vahvistetaan analyysi, jossa määritetään asiaankuuluvien monialaisten syöttötietojen perusteella vaikutus, joka syntyy, jos hanke toteutetaan tai jätetään toteuttamatta, ja niihin sisällytetään asiaankuuluvat keskinäiset riippuvuudet muiden hankkeiden kanssa. |
| --- | --- |

3)

Niissä vahvistetaan analyysi, jossa määritetään asiaankuuluvien monialaisten syöttötietojen perusteella vaikutus, joka syntyy, jos hanke toteutetaan tai jätetään toteuttamatta, ja niihin sisällytetään asiaankuuluvat keskinäiset riippuvuudet muiden hankkeiden kanssa.

| 4) | Niissä annetaan ohjeistusta, joka koskee kustannus-hyötyanalyysissa tarvittavan energia-alan verkko- ja markkinamallinnuksen kehittämistä ja käyttöä. Mallinnuksen avulla voidaan arvioida kattavasti taloudellisiin hyötyihin, myös markkinoiden yhdentymiseen, toimitusvarmuuteen ja kilpailuun sekä energiaeristyneisyyden poistamiseen liittyviä, vaikutuksia sekä sosiaalisia ja ympäristö- ja ilmastovaikutuksia, monialaiset vaikutukset mukaan lukien. Menetelmä on täysin läpinäkyvä ja sisältää yksityiskohtaiset tiedot siitä, mitkä yksittäiset hyödyt ja kustannukset lasketaan mukaan ja minkä vuoksi ja miten ne lasketaan. |
| --- | --- |

4)

Niissä annetaan ohjeistusta, joka koskee kustannus-hyötyanalyysissa tarvittavan energia-alan verkko- ja markkinamallinnuksen kehittämistä ja käyttöä. Mallinnuksen avulla voidaan arvioida kattavasti taloudellisiin hyötyihin, myös markkinoiden yhdentymiseen, toimitusvarmuuteen ja kilpailuun sekä energiaeristyneisyyden poistamiseen liittyviä, vaikutuksia sekä sosiaalisia ja ympäristö- ja ilmastovaikutuksia, monialaiset vaikutukset mukaan lukien. Menetelmä on täysin läpinäkyvä ja sisältää yksityiskohtaiset tiedot siitä, mitkä yksittäiset hyödyt ja kustannukset lasketaan mukaan ja minkä vuoksi ja miten ne lasketaan.

| 5) | Niissä selitetään, miten energiatehokkuus etusijalle -periaate pannaan täytäntöön unionin laajuisten kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

5)

Niissä selitetään, miten energiatehokkuus etusijalle -periaate pannaan täytäntöön unionin laajuisten kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien kaikissa vaiheissa.

| 6) | Niissä selitetään, että hanke ei haittaa uusiutuvan energian kehittämistä ja käyttöönottoa. |
| --- | --- |

6)

Niissä selitetään, että hanke ei haittaa uusiutuvan energian kehittämistä ja käyttöönottoa.

| 7) | Niillä varmistetaan, että jäsenvaltiot, joihin hankkeella on myönteinen nettovaikutus, edunsaajina olevat jäsenvaltiot, jäsenvaltiot, joihin hankkeella on kielteinen nettovaikutus, ja kustannusten kantajina olevat jäsenvaltiot, jotka voivat olla muita jäsenvaltioita kuin ne, joiden alueelle infrastruktuuri rakennetaan, yksilöidään. |
| --- | --- |

7)

Niillä varmistetaan, että jäsenvaltiot, joihin hankkeella on myönteinen nettovaikutus, edunsaajina olevat jäsenvaltiot, jäsenvaltiot, joihin hankkeella on kielteinen nettovaikutus, ja kustannusten kantajina olevat jäsenvaltiot, jotka voivat olla muita jäsenvaltioita kuin ne, joiden alueelle infrastruktuuri rakennetaan, yksilöidään.

| 8) | Niissä otetaan huomioon ainakin pääomamenot, toiminta- ja ylläpitokustannukset sekä kustannukset asianomaiselle järjestelmälle koko hankkeen teknisen elinkaaren aikana, kuten käytöstäpoisto- ja jätehuoltokustannukset, mukaan lukien ulkoiset kustannukset. Menetelmissä annetaan ohjeistusta diskonttokoroista, teknisestä elinkaaresta ja jäännösarvosta, joita käytetään kustannus-hyötylaskelmissa. Niihin sisältyy myös pakollinen menetelmä kustannus-hyötysuhteen ja nettonykyarvon laskemiseksi sekä hyötyjen jaottelu niiden arviointimenetelmien luotettavuustason mukaisesti. Niissä otetaan lisäksi huomioon menetelmät, joilla lasketaan hankkeiden ilmasto- ja ympäristövaikutukset ja niiden vaikutus unionin energiatavoitteisiin, kuten uusiutuvan energian markkinaosuuteen, energiatehokkuuteen ja yhteenliitäntätavoitteisiin. |
| --- | --- |

8)

Niissä otetaan huomioon ainakin pääomamenot, toiminta- ja ylläpitokustannukset sekä kustannukset asianomaiselle järjestelmälle koko hankkeen teknisen elinkaaren aikana, kuten käytöstäpoisto- ja jätehuoltokustannukset, mukaan lukien ulkoiset kustannukset. Menetelmissä annetaan ohjeistusta diskonttokoroista, teknisestä elinkaaresta ja jäännösarvosta, joita käytetään kustannus-hyötylaskelmissa. Niihin sisältyy myös pakollinen menetelmä kustannus-hyötysuhteen ja nettonykyarvon laskemiseksi sekä hyötyjen jaottelu niiden arviointimenetelmien luotettavuustason mukaisesti. Niissä otetaan lisäksi huomioon menetelmät, joilla lasketaan hankkeiden ilmasto- ja ympäristövaikutukset ja niiden vaikutus unionin energiatavoitteisiin, kuten uusiutuvan energian markkinaosuuteen, energiatehokkuuteen ja yhteenliitäntätavoitteisiin.

| 9) | Niillä varmistetaan, että kunkin hankkeen osalta toteutetut ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat toimenpiteet arvioidaan ja niissä on otettu huomioon kasvihuonekaasupäästöjen kustannukset ja että arviointi on luotettava ja johdonmukainen unionin muiden toimintapolitiikkojen kanssa, jotta hanketta voidaan verrata muihin ratkaisuihin, jotka eivät edellytä uusia infrastruktuureja. |
| --- | --- |

9)

Niillä varmistetaan, että kunkin hankkeen osalta toteutetut ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat toimenpiteet arvioidaan ja niissä on otettu huomioon kasvihuonekaasupäästöjen kustannukset ja että arviointi on luotettava ja johdonmukainen unionin muiden toimintapolitiikkojen kanssa, jotta hanketta voidaan verrata muihin ratkaisuihin, jotka eivät edellytä uusia infrastruktuureja.

---

LIITE VI

AVOIMUUTTA JA YLEISÖN OSALLISTUMISTA KOSKEVAT SUUNTAVIIVAT

1)

| a) | tiedot asiaankuuluvista säädöksistä, joihin päätökset ja lausunnot perustuvat eri tyyppisissä yhteistä etua koskevissa hankkeissa, mukaan lukien ympäristölainsäädäntö; |
| --- | --- |

a)

tiedot asiaankuuluvista säädöksistä, joihin päätökset ja lausunnot perustuvat eri tyyppisissä yhteistä etua koskevissa hankkeissa, mukaan lukien ympäristölainsäädäntö;

| b) | luettelo hankittavista asiaankuuluvista päätöksistä ja lausunnoista; |
| --- | --- |

b)

luettelo hankittavista asiaankuuluvista päätöksistä ja lausunnoista;

| c) | toimivaltaisen viranomaisen, muiden asianomaisten viranomaisten ja keskeisten sidosryhmien nimet ja yhteystiedot; |
| --- | --- |

c)

toimivaltaisen viranomaisen, muiden asianomaisten viranomaisten ja keskeisten sidosryhmien nimet ja yhteystiedot;

| d) | työnkulku, jossa hahmotellaan prosessin jokainen vaihe, mukaan lukien alustava aikataulu ja tiivis yleiskatsaus päätöksentekoprosessiin eri tyyppisten yhteistä etua koskevien hankkeiden osalta; |
| --- | --- |

d)

työnkulku, jossa hahmotellaan prosessin jokainen vaihe, mukaan lukien alustava aikataulu ja tiivis yleiskatsaus päätöksentekoprosessiin eri tyyppisten yhteistä etua koskevien hankkeiden osalta;

| e) | tiedot päätöshakemusta varten toimitettavien asiakirjojen kattavuudesta, rakenteesta ja yksityiskohtaisuudesta, mukaan lukien tarkistuslista; |
| --- | --- |

e)

tiedot päätöshakemusta varten toimitettavien asiakirjojen kattavuudesta, rakenteesta ja yksityiskohtaisuudesta, mukaan lukien tarkistuslista;

| f) | tiedot siitä, missä vaiheissa ja millä tavoin suuri yleisö voi osallistua prosessiin; |
| --- | --- |

f)

tiedot siitä, missä vaiheissa ja millä tavoin suuri yleisö voi osallistua prosessiin;

| g) | tapa, jolla toimivaltainen viranomainen, muut asianomaiset viranomaiset ja hankkeen toteuttaja osoittavat, että julkisessa kuulemisessa esitetyt näkemykset on otettu huomioon, esimerkiksi siten, että ne näyttävät, mitä muutoksia on tehty hankkeen sijaintiin ja suunnitteluun, tai perustelevat, miksi tällaisia näkemyksiä ei ole otettu huomioon; |
| --- | --- |

g)

tapa, jolla toimivaltainen viranomainen, muut asianomaiset viranomaiset ja hankkeen toteuttaja osoittavat, että julkisessa kuulemisessa esitetyt näkemykset on otettu huomioon, esimerkiksi siten, että ne näyttävät, mitä muutoksia on tehty hankkeen sijaintiin ja suunnitteluun, tai perustelevat, miksi tällaisia näkemyksiä ei ole otettu huomioon;

| h) | mahdollisuuksien mukaan menettelykäsikirjan sisältö käännettynä koordinoidusti asianomaisten naapurijäsenvaltioiden kanssa naapurijäsenvaltioiden kaikille kielille. |
| --- | --- |

h)

mahdollisuuksien mukaan menettelykäsikirjan sisältö käännettynä koordinoidusti asianomaisten naapurijäsenvaltioiden kanssa naapurijäsenvaltioiden kaikille kielille.

2)

| a) | hankittavat päätökset ja lausunnot; |
| --- | --- |

a)

hankittavat päätökset ja lausunnot;

| b) | viranomaiset, sidosryhmät ja yleisö, jota asia todennäköisesti koskee; |
| --- | --- |

b)

viranomaiset, sidosryhmät ja yleisö, jota asia todennäköisesti koskee;

| c) | menettelyn yksittäiset vaiheet ja niiden kesto; |
| --- | --- |

c)

menettelyn yksittäiset vaiheet ja niiden kesto;

| d) | tärkeät välitavoitteet, jotka on saavutettava kattavan päätöksen tekemiseksi, ja niiden määräajat; |
| --- | --- |

d)

tärkeät välitavoitteet, jotka on saavutettava kattavan päätöksen tekemiseksi, ja niiden määräajat;

| e) | viranomaisten suunnittelemat resurssit ja mahdollisten lisäresurssien tarve. |
| --- | --- |

e)

viranomaisten suunnittelemat resurssit ja mahdollisten lisäresurssien tarve.

3)

| a) | Sidosryhmille, joihin yhteistä etua koskeva hanke vaikuttaa, mukaan lukien asianomaiset kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, maanomistajat ja hankkeen läheisyydessä asuvat kansalaiset sekä suuri yleisö ja sen yhteenliittymät, järjestöt tai ryhmät, on tiedotettava ja niitä on kuultava laajasti varhaisessa vaiheessa osallistavalla tavalla, kun yleisön mahdolliset huolenaiheet voidaan vielä ottaa huomioon, ja tämä on tehtävä avoimesti ja läpinäkyvästi. Toimivaltaisen viranomaisen on tapauksen mukaan tuettava aktiivisesti hankkeen toteuttajan toteuttamia toimia. |
| --- | --- |

a)

Sidosryhmille, joihin yhteistä etua koskeva hanke vaikuttaa, mukaan lukien asianomaiset kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, maanomistajat ja hankkeen läheisyydessä asuvat kansalaiset sekä suuri yleisö ja sen yhteenliittymät, järjestöt tai ryhmät, on tiedotettava ja niitä on kuultava laajasti varhaisessa vaiheessa osallistavalla tavalla, kun yleisön mahdolliset huolenaiheet voidaan vielä ottaa huomioon, ja tämä on tehtävä avoimesti ja läpinäkyvästi. Toimivaltaisen viranomaisen on tapauksen mukaan tuettava aktiivisesti hankkeen toteuttajan toteuttamia toimia.

| b) | Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että yhteistä etua koskeviin hankkeisiin liittyvät julkiset kuulemismenettelyt, mukaan lukien kansallisessa lainsäädännössä jo edellytetyt julkiset kuulemiset, yhdistetään, kun se on mahdollista. Kunkin julkisen kuulemisen on katettava kaikki menettelyn kyseisen vaiheen kannalta olennaiset asiat, eikä menettelyn tietyn vaiheen kannalta olennaista asiaa saa käsitellä useammassa kuin yhdessä julkisessa kuulemisessa. Yksi julkinen kuuleminen voidaan kuitenkin toteuttaa useammassa kuin yhdessä maantieteellisessä paikassa. Julkisessa kuulemisessa käsiteltävät asiat on mainittava selkeästi julkista kuulemista koskevassa ilmoituksessa. |
| --- | --- |

b)

Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että yhteistä etua koskeviin hankkeisiin liittyvät julkiset kuulemismenettelyt, mukaan lukien kansallisessa lainsäädännössä jo edellytetyt julkiset kuulemiset, yhdistetään, kun se on mahdollista. Kunkin julkisen kuulemisen on katettava kaikki menettelyn kyseisen vaiheen kannalta olennaiset asiat, eikä menettelyn tietyn vaiheen kannalta olennaista asiaa saa käsitellä useammassa kuin yhdessä julkisessa kuulemisessa. Yksi julkinen kuuleminen voidaan kuitenkin toteuttaa useammassa kuin yhdessä maantieteellisessä paikassa. Julkisessa kuulemisessa käsiteltävät asiat on mainittava selkeästi julkista kuulemista koskevassa ilmoituksessa.

| c) | Huomautuksia ja vastalauseita saa ottaa vastaan ainoastaan julkisen kuulemisen alkamisesta sen määräajan päättymiseen saakka. |
| --- | --- |

c)

Huomautuksia ja vastalauseita saa ottaa vastaan ainoastaan julkisen kuulemisen alkamisesta sen määräajan päättymiseen saakka.

| d) | Hankkeen toteuttajien on varmistettava, että kuulemiset toteutetaan ajanjaksolla, joka mahdollistaa yleisön avoimen ja osallistavan osallistumisen. |
| --- | --- |

d)

Hankkeen toteuttajien on varmistettava, että kuulemiset toteutetaan ajanjaksolla, joka mahdollistaa yleisön avoimen ja osallistavan osallistumisen.

4)

| a) | asianomaiset sidosryhmät, joita kuullaan; |
| --- | --- |

a)

asianomaiset sidosryhmät, joita kuullaan;

| b) | suunnitellut toimenpiteet, mukaan lukien asiaan liittyvien tapaamisten ehdotetut paikat ja päivämäärät; |
| --- | --- |

b)

suunnitellut toimenpiteet, mukaan lukien asiaan liittyvien tapaamisten ehdotetut paikat ja päivämäärät;

| c) | aikataulu; |
| --- | --- |

c)

aikataulu;

| d) | eri tehtäviin osoitetut henkilöresurssit. |
| --- | --- |

d)

eri tehtäviin osoitetut henkilöresurssit.

5)

| a) | julkaistava sähköisesti ja tapauksen mukaan painettuna enintään 15-sivuinen tiedote, jossa esitetään selkeästi ja tiiviisti hankkeen kehitysvaiheiden kuvaus, tarkoitus ja alustava aikataulu sekä kansallinen verkon kehittämissuunnitelma, harkitut vaihtoehtoiset reitit, mahdollisten vaikutusten tyypit ja ominaisuudet, mukaan lukien luonteeltaan rajatylittävä vaikutus, sekä mahdolliset lieventävät toimenpiteet ja joka julkaistaan ennen kuulemisen aloittamista. Tiedotteessa on lisäksi lueteltava 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun yhteistä etua koskevan hankkeen verkkosivuston, 23 artiklassa tarkoitetun avoimuusfoorumin ja tässä liitteessä olevassa 1 kohdassa tarkoitetun menettelykäsikirjan verkko-osoitteet; |
| --- | --- |

a)

julkaistava sähköisesti ja tapauksen mukaan painettuna enintään 15-sivuinen tiedote, jossa esitetään selkeästi ja tiiviisti hankkeen kehitysvaiheiden kuvaus, tarkoitus ja alustava aikataulu sekä kansallinen verkon kehittämissuunnitelma, harkitut vaihtoehtoiset reitit, mahdollisten vaikutusten tyypit ja ominaisuudet, mukaan lukien luonteeltaan rajatylittävä vaikutus, sekä mahdolliset lieventävät toimenpiteet ja joka julkaistaan ennen kuulemisen aloittamista. Tiedotteessa on lisäksi lueteltava 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun yhteistä etua koskevan hankkeen verkkosivuston, 23 artiklassa tarkoitetun avoimuusfoorumin ja tässä liitteessä olevassa 1 kohdassa tarkoitetun menettelykäsikirjan verkko-osoitteet;

| b) | julkaistava kuulemista koskevat tiedot 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla yhteistä etua koskevan hankkeen verkkosivustolla, paikallishallintojen ilmoitustauluilla ja vähintään yhdessä tai tapauksen mukaan kahdessa paikallisessa tiedotusvälineessä; |
| --- | --- |

b)

julkaistava kuulemista koskevat tiedot 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla yhteistä etua koskevan hankkeen verkkosivustolla, paikallishallintojen ilmoitustauluilla ja vähintään yhdessä tai tapauksen mukaan kahdessa paikallisessa tiedotusvälineessä;

| c) | lähetettävä asianomaisille sidosryhmille, yhteenliittymille, järjestöille ja ryhmille kirjallisessa tai sähköisessä muodossa oleva kutsu asiaan liittyviin tapaamisiin, joissa huolenaiheista keskustellaan. |
| --- | --- |

c)

lähetettävä asianomaisille sidosryhmille, yhteenliittymille, järjestöille ja ryhmille kirjallisessa tai sähköisessä muodossa oleva kutsu asiaan liittyviin tapaamisiin, joissa huolenaiheista keskustellaan.

6)

| a) | päivä, jona hankkeen verkkosivusto on viimeksi päivitetty; |
| --- | --- |

a)

päivä, jona hankkeen verkkosivusto on viimeksi päivitetty;

| b) | verkkosivuston sisältö käännettynä niiden jäsenvaltioiden kaikille kielille, joita hanke koskee tai joihin hankkeella on merkittävä rajatylittävä vaikutus liitteessä IV olevan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

verkkosivuston sisältö käännettynä niiden jäsenvaltioiden kaikille kielille, joita hanke koskee tai joihin hankkeella on merkittävä rajatylittävä vaikutus liitteessä IV olevan 1 kohdan mukaisesti;

| c) | 5 kohdassa tarkoitettu tiedote, johon on päivitetty uusimmat tiedot hankkeesta; |
| --- | --- |

c)

5 kohdassa tarkoitettu tiedote, johon on päivitetty uusimmat tiedot hankkeesta;

| d) | ei-tekninen ja säännöllisesti päivitetty tiivistelmä, josta käy ilmi hankkeen kulloinenkin tilanne, mukaan lukien maantieteelliset tiedot, ja johon merkitään selvästi muutokset aikaisempiin versioihin, kun tekstiä päivitetään; |
| --- | --- |

d)

ei-tekninen ja säännöllisesti päivitetty tiivistelmä, josta käy ilmi hankkeen kulloinenkin tilanne, mukaan lukien maantieteelliset tiedot, ja johon merkitään selvästi muutokset aikaisempiin versioihin, kun tekstiä päivitetään;

| e) | 5 artiklan 1 kohdan mukainen toteuttamissuunnitelma, johon on päivitetty uusimmat tiedot hankkeesta; |
| --- | --- |

e)

5 artiklan 1 kohdan mukainen toteuttamissuunnitelma, johon on päivitetty uusimmat tiedot hankkeesta;

| f) | varat, jotka unioni on jakanut ja maksanut hankkeeseen; |
| --- | --- |

f)

varat, jotka unioni on jakanut ja maksanut hankkeeseen;

| g) | hankkeen ja julkisen kuulemisen yleissuunnitelma, jossa mainitaan selvästi julkisten kuulemisten päivämäärät ja paikat sekä suunnitellut, kyseisten kuulemisten kannalta olennaiset käsiteltävät asiat; |
| --- | --- |

g)

hankkeen ja julkisen kuulemisen yleissuunnitelma, jossa mainitaan selvästi julkisten kuulemisten päivämäärät ja paikat sekä suunnitellut, kyseisten kuulemisten kannalta olennaiset käsiteltävät asiat;

| h) | yhteystiedot lisätietojen tai -asiakirjojen hankkimista varten; |
| --- | --- |

h)

yhteystiedot lisätietojen tai -asiakirjojen hankkimista varten;

| i) | yhteystiedot huomautusten ja vastalauseiden esittämiseksi julkisten kuulemisten aikana. |
| --- | --- |

i)

yhteystiedot huomautusten ja vastalauseiden esittämiseksi julkisten kuulemisten aikana.

---

| 3.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/103

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/870,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2022,

Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen mukaisesti ukrainalaisiin tuotteisiin sovellettavia kaupan myönnytyksiä täydentävistä väliaikaisista kauppaa vapauttavista toimenpiteistä

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välinen assosiaatiosopimus (2), jäljempänä ’assosiaatiosopimus’, muodostaa perustan unionin ja Ukrainan väliselle suhteelle. Neuvoston päätöksen 2014/668/EU (3) mukaisesti assosiaatiosopimuksen IV osastoa, joka koskee kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä, on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2016, ja se tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2017 lähtien kaikkien jäsenvaltioiden ratifioitua sen. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välinen assosiaatiosopimus (2), jäljempänä ’assosiaatiosopimus’, muodostaa perustan unionin ja Ukrainan väliselle suhteelle. Neuvoston päätöksen 2014/668/EU (3) mukaisesti assosiaatiosopimuksen IV osastoa, joka koskee kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä, on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2016, ja se tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2017 lähtien kaikkien jäsenvaltioiden ratifioitua sen.

| (2) | Assosiaatiosopimuksessa ilmaistaan assosiaatiosopimuksen osapuolten, jäljempänä ’osapuolet’, halu lujittaa ja laajentaa suhteitaan kunnianhimoisesti ja innovatiivisesti, jotta ne voivat helpottaa asteittaista taloudellista yhdentymistä ja toteuttaa sen osapuolille Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenyyden perusteella kuuluvien oikeuksien ja velvollisuuksien mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Assosiaatiosopimuksessa ilmaistaan assosiaatiosopimuksen osapuolten, jäljempänä ’osapuolet’, halu lujittaa ja laajentaa suhteitaan kunnianhimoisesti ja innovatiivisesti, jotta ne voivat helpottaa asteittaista taloudellista yhdentymistä ja toteuttaa sen osapuolille Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenyyden perusteella kuuluvien oikeuksien ja velvollisuuksien mukaisesti.

| (3) | Assosiaatiosopimuksen 2 artiklassa määrätään muun muassa demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisesta ja täysivaltaisuuden ja alueellisen koskemattomuuden sekä rajojen loukkaamattomuuden ja itsenäisyyden periaatteiden noudattamisen edistämisestä assosiaatiosopimuksen keskeisinä osatekijöinä. |
| --- | --- |

(3)

Assosiaatiosopimuksen 2 artiklassa määrätään muun muassa demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisesta ja täysivaltaisuuden ja alueellisen koskemattomuuden sekä rajojen loukkaamattomuuden ja itsenäisyyden periaatteiden noudattamisen edistämisestä assosiaatiosopimuksen keskeisinä osatekijöinä.

| (4) | Assosiaatiosopimuksen 25 artiklassa määrätään, että osapuolet perustavat asteittain vapaakauppa-alueen tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT 1994 -sopimus) XXIV artiklan mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten assosiaatiosopimuksen 29 artiklassa määrätään tullien asteittaisesta poistamisesta siihen sisältyvien tulliluetteloiden mukaisesti sekä mahdollisuudesta nopeuttaa ja laajentaa tällaista poistamista. Assosiaatiosopimuksen 48 artiklassa määrätään, että yleinen etu on otettava huomioon ennen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottamista osapuolten välillä. |
| --- | --- |

(4)

Assosiaatiosopimuksen 25 artiklassa määrätään, että osapuolet perustavat asteittain vapaakauppa-alueen tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT 1994 -sopimus) XXIV artiklan mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten assosiaatiosopimuksen 29 artiklassa määrätään tullien asteittaisesta poistamisesta siihen sisältyvien tulliluetteloiden mukaisesti sekä mahdollisuudesta nopeuttaa ja laajentaa tällaista poistamista. Assosiaatiosopimuksen 48 artiklassa määrätään, että yleinen etu on otettava huomioon ennen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottamista osapuolten välillä.

| (5) | Venäjän ilman edeltävää provokaatiota toteuttamalla ja perusteettomalla hyökkäyssodalla Ukrainaa vastaan, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, on ollut erittäin kielteinen vaikutus Ukrainan kykyyn käydä kauppaa muun maailman kanssa sekä tuotantokapasiteetin tuhoutumisen että sen vuoksi, että merkittävä osa kuljetusvälineistä on pois käytöstä, koska pääsy Mustallemerelle on estetty. Tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa ja Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistaman hyökkäyssodan kielteisten talousvaikutusten lieventämiseksi on tarpeen nopeuttaa unionin ja Ukrainan taloussuhteiden lähentämistä, jotta Ukrainan viranomaisille ja väestölle voidaan antaa nopeasti tukea. Sen vuoksi on tarpeen ja aiheellista edistää kauppavirtoja ja myöntää kauppaa vapauttavien toimenpiteiden muodossa myönnytyksiä kaikkien tuotteiden osalta, jotta nopeutetaan tullien poistamista unionin ja Ukrainan välisestä kaupasta. |
| --- | --- |

(5)

Venäjän ilman edeltävää provokaatiota toteuttamalla ja perusteettomalla hyökkäyssodalla Ukrainaa vastaan, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, on ollut erittäin kielteinen vaikutus Ukrainan kykyyn käydä kauppaa muun maailman kanssa sekä tuotantokapasiteetin tuhoutumisen että sen vuoksi, että merkittävä osa kuljetusvälineistä on pois käytöstä, koska pääsy Mustallemerelle on estetty. Tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa ja Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistaman hyökkäyssodan kielteisten talousvaikutusten lieventämiseksi on tarpeen nopeuttaa unionin ja Ukrainan taloussuhteiden lähentämistä, jotta Ukrainan viranomaisille ja väestölle voidaan antaa nopeasti tukea. Sen vuoksi on tarpeen ja aiheellista edistää kauppavirtoja ja myöntää kauppaa vapauttavien toimenpiteiden muodossa myönnytyksiä kaikkien tuotteiden osalta, jotta nopeutetaan tullien poistamista unionin ja Ukrainan välisestä kaupasta.

| (6) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan 3 kohdan mukaan unioni huolehtii johdonmukaisuudesta ulkoisen toimintansa eri alojen välillä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 1 kohdan mukaan yhteistä kauppapolitiikkaa harjoitetaan unionin ulkoista toimintaa koskevien periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan 3 kohdan mukaan unioni huolehtii johdonmukaisuudesta ulkoisen toimintansa eri alojen välillä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 1 kohdan mukaan yhteistä kauppapolitiikkaa harjoitetaan unionin ulkoista toimintaa koskevien periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti.

| (7) | Tällä asetuksella käyttöön otettavien kauppaa vapauttavien toimenpiteiden olisi oltava seuraavanlaisia: i) Ukrainasta tuotavien teollisuustuotteiden tuontitullit (etuustullit) poistetaan kokonaan; ii) hedelmien ja vihannesten tulohintajärjestelmän soveltaminen keskeytetään; iii) tariffikiintiöt keskeytetään ja tuontitullit poistetaan kokonaan; iv) poiketen siitä, mitä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (4) 14 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa tämän asetuksen soveltamisen aikana käyttöön otettuja polkumyyntitulleja ei pitäisi kantaa missään vaiheessa, ei myöskään tämän asetuksen voimassaolon päättymisen jälkeen; ja v) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/478 (5) soveltaminen keskeytetään väliaikaisesti. Näiden toimenpiteiden avulla unioni tosiasiallisesti antaa väliaikaisesti asianmukaista taloudellista ja rahoitustukea Ukrainalle ja talouden toimijoille, joihin olosuhteet vaikuttavat. |
| --- | --- |

(7)

Tällä asetuksella käyttöön otettavien kauppaa vapauttavien toimenpiteiden olisi oltava seuraavanlaisia: i) Ukrainasta tuotavien teollisuustuotteiden tuontitullit (etuustullit) poistetaan kokonaan; ii) hedelmien ja vihannesten tulohintajärjestelmän soveltaminen keskeytetään; iii) tariffikiintiöt keskeytetään ja tuontitullit poistetaan kokonaan; iv) poiketen siitä, mitä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (4) 14 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa tämän asetuksen soveltamisen aikana käyttöön otettuja polkumyyntitulleja ei pitäisi kantaa missään vaiheessa, ei myöskään tämän asetuksen voimassaolon päättymisen jälkeen; ja v) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/478 (5) soveltaminen keskeytetään väliaikaisesti. Näiden toimenpiteiden avulla unioni tosiasiallisesti antaa väliaikaisesti asianmukaista taloudellista ja rahoitustukea Ukrainalle ja talouden toimijoille, joihin olosuhteet vaikuttavat.

| (8) | Jotta ehkäistäisiin petokset, tässä asetuksessa vahvistettujen etuusjärjestelyjen edellytyksenä olisi oltava, että Ukraina noudattaa kaikkia asiaankuuluvia edellytyksiä assosiaatiosopimuksen mukaisten etujen saamiseksi, asianomaisten tuotteiden alkuperäsäännöt ja niihin liittyvät menettelyt mukaan luettuina, ja että Ukraina tekee tiivistä hallinnollista yhteistyötä unionin kanssa siten kuin assosiaatiosopimuksessa määrätään. |
| --- | --- |

(8)

Jotta ehkäistäisiin petokset, tässä asetuksessa vahvistettujen etuusjärjestelyjen edellytyksenä olisi oltava, että Ukraina noudattaa kaikkia asiaankuuluvia edellytyksiä assosiaatiosopimuksen mukaisten etujen saamiseksi, asianomaisten tuotteiden alkuperäsäännöt ja niihin liittyvät menettelyt mukaan luettuina, ja että Ukraina tekee tiivistä hallinnollista yhteistyötä unionin kanssa siten kuin assosiaatiosopimuksessa määrätään.

| (9) | Ukrainan olisi pidättäydyttävä ottamasta käyttöön uusia tulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja ja uusia määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, lisäämästä voimassa olevien tullien ja maksujen määriä ja ottamasta käyttöön mitään muita unionin kanssa käytävän kaupan rajoituksia, ellei se ole selkeästi perusteltua sotatilanteessa. Jos Ukraina ei noudata jotakin näistä edellytyksistä, komissiolla olisi oltava valtuudet keskeyttää väliaikaisesti tässä asetuksessa vahvistetut etuusjärjestelyt kokonaan tai osittain. |
| --- | --- |

(9)

Ukrainan olisi pidättäydyttävä ottamasta käyttöön uusia tulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja ja uusia määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, lisäämästä voimassa olevien tullien ja maksujen määriä ja ottamasta käyttöön mitään muita unionin kanssa käytävän kaupan rajoituksia, ellei se ole selkeästi perusteltua sotatilanteessa. Jos Ukraina ei noudata jotakin näistä edellytyksistä, komissiolla olisi oltava valtuudet keskeyttää väliaikaisesti tässä asetuksessa vahvistetut etuusjärjestelyt kokonaan tai osittain.

| (10) | Assosiaatiosopimuksen 2 artiklassa määrätään, että muun muassa demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen sekä joukkotuhoaseiden ja niihin liittyvien materiaalien ja niiden kantolaitteiden leviämisen estäminen ovat assosiaatiosopimuksen keskeisiä osatekijöitä. Lisäksi assosiaatiosopimuksen 3 artiklassa todetaan, että oikeusvaltioperiaate, hyvä hallinto, korruption torjunta, rajatylittävän järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin eri muotojen torjunta sekä kestävän kehityksen ja tehokkaan monenvälisyyden edistäminen ovat keskeisiä tavoitteita osapuolten välisten suhteiden lujittamisessa. On aiheellista ottaa käyttöön mahdollisuus keskeyttää tässä asetuksessa käyttöön otetut etuusjärjestelyt väliaikaisesti, jos Ukraina ei noudata assosiaatiosopimuksen yleisiä periaatteita, kuten muissa samanlaisissa unionin tekemissä assosiaatiosopimuksissa määrätään. |
| --- | --- |

(10)

Assosiaatiosopimuksen 2 artiklassa määrätään, että muun muassa demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen sekä joukkotuhoaseiden ja niihin liittyvien materiaalien ja niiden kantolaitteiden leviämisen estäminen ovat assosiaatiosopimuksen keskeisiä osatekijöitä. Lisäksi assosiaatiosopimuksen 3 artiklassa todetaan, että oikeusvaltioperiaate, hyvä hallinto, korruption torjunta, rajatylittävän järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin eri muotojen torjunta sekä kestävän kehityksen ja tehokkaan monenvälisyyden edistäminen ovat keskeisiä tavoitteita osapuolten välisten suhteiden lujittamisessa. On aiheellista ottaa käyttöön mahdollisuus keskeyttää tässä asetuksessa käyttöön otetut etuusjärjestelyt väliaikaisesti, jos Ukraina ei noudata assosiaatiosopimuksen yleisiä periaatteita, kuten muissa samanlaisissa unionin tekemissä assosiaatiosopimuksissa määrätään.

| (11) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jolla se voi väliaikaisesti keskeyttää etuusjärjestelyt ja ottaa käyttöön tämän asetuksen 3 ja 4 artiklassa mainittuja korjaavia toimenpiteitä silloin, kun tämän asetuksen mukainen tuonti vaikuttaa tai saattaa vaikuttaa vakavasti samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden unionin tuottajiin. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jolla se voi väliaikaisesti keskeyttää etuusjärjestelyt ja ottaa käyttöön tämän asetuksen 3 ja 4 artiklassa mainittuja korjaavia toimenpiteitä silloin, kun tämän asetuksen mukainen tuonti vaikuttaa tai saattaa vaikuttaa vakavasti samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden unionin tuottajiin. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) mukaisesti.

| (12) | Jollei komission suorittamasta tutkimuksesta muuta johdu, on tarpeen säätää mahdollisuudesta ottaa uudelleen käyttöön assosiaatiosopimuksen mukaisesti muutoin sovellettavat tullit sellaisten tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuonnin osalta, jotka aiheuttavat tai uhkaavat aiheuttaa vakavia vaikeuksia samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden unionin tuottajille. |
| --- | --- |

(12)

Jollei komission suorittamasta tutkimuksesta muuta johdu, on tarpeen säätää mahdollisuudesta ottaa uudelleen käyttöön assosiaatiosopimuksen mukaisesti muutoin sovellettavat tullit sellaisten tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuonnin osalta, jotka aiheuttavat tai uhkaavat aiheuttaa vakavia vaikeuksia samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden unionin tuottajille.

| (13) | Komission vuosikertomukseen pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen, joka on olennainen osa assosiaatiosopimusta, täytäntöönpanosta olisi sisällytettävä yksityiskohtainen arvio tässä asetuksessa vahvistettujen kauppaa vapauttavien toimenpiteiden toteuttamisesta. |
| --- | --- |

(13)

Komission vuosikertomukseen pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen, joka on olennainen osa assosiaatiosopimusta, täytäntöönpanosta olisi sisällytettävä yksityiskohtainen arvio tässä asetuksessa vahvistettujen kauppaa vapauttavien toimenpiteiden toteuttamisesta.

| (14) | Asian kiireellisyyden, joka liittyy Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistaman hyökkäyssodan aiheuttamaan tilanteeseen, vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa määrätystä kahdeksan viikon määräajasta. |
| --- | --- |

(14)

Asian kiireellisyyden, joka liittyy Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistaman hyökkäyssodan aiheuttamaan tilanteeseen, vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa määrätystä kahdeksan viikon määräajasta.

| (15) | Kun otetaan huomioon Ukrainan hätätilanne, tässä asetuksessa olisi vahvistettava asianmukainen siirtymäsäännös, ja asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(15)

Kun otetaan huomioon Ukrainan hätätilanne, tässä asetuksessa olisi vahvistettava asianmukainen siirtymäsäännös, ja asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kauppaa vapauttavat toimenpiteet

1.   Otetaan käyttöön seuraavat etuusjärjestelyt:

| a) | vahvistetaan unioniin tuonnissa sovellettavaksi etuustulliksi nolla tiettyjen Ukrainasta peräisin olevien teollisuustuotteiden osalta, joihin sovelletaan assosiaatiosopimuksen liitteen I-A mukaista seitsemän vuoden asteittaista tullien poistamista; |
| --- | --- |

a)

vahvistetaan unioniin tuonnissa sovellettavaksi etuustulliksi nolla tiettyjen Ukrainasta peräisin olevien teollisuustuotteiden osalta, joihin sovelletaan assosiaatiosopimuksen liitteen I-A mukaista seitsemän vuoden asteittaista tullien poistamista;

| b) | keskeytetään tulohintajärjestelmän soveltaminen niiden tuotteiden osalta, joihin sitä sovelletaan assosiaatiosopimuksen liitteen I-A mukaisesti. Näiden tuotteiden tuontiin ei sovelleta tulleja; |
| --- | --- |

b)

keskeytetään tulohintajärjestelmän soveltaminen niiden tuotteiden osalta, joihin sitä sovelletaan assosiaatiosopimuksen liitteen I-A mukaisesti. Näiden tuotteiden tuontiin ei sovelleta tulleja;

| c) | keskeytetään kaikki assosiaatiosopimuksen liitteessä I-A vahvistetut tariffikiintiöt ja sallitaan kyseisiin kiintiöihin luettavien tuotteiden tuonti unioniin Ukrainasta ilman tulleja. |
| --- | --- |

c)

keskeytetään kaikki assosiaatiosopimuksen liitteessä I-A vahvistetut tariffikiintiöt ja sallitaan kyseisiin kiintiöihin luettavien tuotteiden tuonti unioniin Ukrainasta ilman tulleja.

2.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2016/1036 14 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa tämän asetuksen soveltamisen aikana käyttöönotettuja polkumyyntitulleja ei kanneta missään vaiheessa, ei myöskään tämän asetuksen voimassaolon päättymisen jälkeen.

3.   Keskeytetään asetuksen (EU) 2015/478 soveltaminen väliaikaisesti Ukrainasta peräisin olevan tuonnin osalta.

2 artikla

Etuusjärjestelyn edellytykset

Edellä 1 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa säädettyihin etuusjärjestelyihin sovelletaan seuraavia edellytyksiä:

| a) | noudatetaan assosiaatiosopimuksessa määrättyjä tuotteiden alkuperäsääntöjä ja niihin liittyviä menettelyjä; |
| --- | --- |

a)

noudatetaan assosiaatiosopimuksessa määrättyjä tuotteiden alkuperäsääntöjä ja niihin liittyviä menettelyjä;

| b) | Ukraina pidättäytyy ottamasta käyttöön uusia tulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja ja uusia määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä unionista peräisin olevassa tuonnissa, lisäämästä voimassa olevien tullien tai maksujen määriä taikka ottamasta käyttöön mitään muita rajoituksia, syrjivät sisäiset hallinnolliset toimenpiteet mukaan lukien, ellei se ole selkeästi perusteltua sotatilanteessa; ja |
| --- | --- |

b)

Ukraina pidättäytyy ottamasta käyttöön uusia tulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja ja uusia määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä unionista peräisin olevassa tuonnissa, lisäämästä voimassa olevien tullien tai maksujen määriä taikka ottamasta käyttöön mitään muita rajoituksia, syrjivät sisäiset hallinnolliset toimenpiteet mukaan lukien, ellei se ole selkeästi perusteltua sotatilanteessa; ja

| c) | Ukraina noudattaa demokratian periaatteita, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia sekä oikeusvaltioperiaatetta ja ponnistelee jatkuvasti ja hellittämättä assosiaatiosopimuksen 2, 3 ja 22 artiklassa määrättyjen korruption ja laittomien toimien torjumiseksi. |
| --- | --- |

c)

Ukraina noudattaa demokratian periaatteita, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia sekä oikeusvaltioperiaatetta ja ponnistelee jatkuvasti ja hellittämättä assosiaatiosopimuksen 2, 3 ja 22 artiklassa määrättyjen korruption ja laittomien toimien torjumiseksi.

3 artikla

Väliaikainen keskeyttäminen

1.   Jos komissio katsoo, että on tarpeeksi näyttöä siitä, että Ukraina ei noudata 2 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä, se voi täytäntöönpanosäädöksellä keskeyttää 1 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa säädetyt etuusjärjestelyt kokonaan tai osittain. Kyseinen täytäntöönpanosäädös hyväksytään 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Jos jokin jäsenvaltio pyytää komissiota keskeyttämään jonkin etuusjärjestelyn sillä perusteella, että Ukraina ei noudata 2 artiklan b alakohdassa säädettyjä edellytyksiä, komissio antaa neljän kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä perustellun lausunnon siitä, onko väite, jonka mukaan Ukraina ei ole noudattanut edellytyksiä, perusteltu. Jos komissio pitää väitettä perusteltuna, se käynnistää tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn.

4 artikla

Suojalauseke

1.   Jos Ukrainasta peräisin olevaa tuotetta tuodaan siten, että samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden unionin tuottajille aiheutuu tai uhkaa aiheutua vakavia vaikeuksia, assosiaatiosopimuksen mukaisesti kyseisen tuotteen tuontiin muutoin sovellettavat tullit voidaan ottaa käyttöön uudelleen milloin tahansa.

2.   Komissio seuraa tiiviisti tämän asetuksen vaikutusta, myös unionin markkinoilla voimassa olevien hintojen osalta, ottaen huomioon tiedot tässä asetuksessa vahvistettujen kauppaa vapauttavien toimenpiteiden kohteena olevien tuotteiden viennistä, tuonnista ja tuotannosta unionissa.

3.   Komissio tekee päätöksen tutkimuksen vireillepanosta kohtuullisen ajan kuluessa

| a) | jäsenvaltioiden pyynnöstä, |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden pyynnöstä,

| b) | unionin teollisuuden puolesta toimivan sellaisen oikeushenkilön tai yhteisön pyynnöstä, jolla ei ole oikeushenkilöllisyyttä, mikä tarkoittaa kaikkia samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden tuottajia unionissa tai suurta osaa niistä, tai |
| --- | --- |

b)

unionin teollisuuden puolesta toimivan sellaisen oikeushenkilön tai yhteisön pyynnöstä, jolla ei ole oikeushenkilöllisyyttä, mikä tarkoittaa kaikkia samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden tuottajia unionissa tai suurta osaa niistä, tai

| c) | komission omasta aloitteesta, jos sille on selvää, että on olemassa riittävää alustavaa näyttöä 1 kohdassa tarkoitetuista vakavista vaikeuksista samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden unionin tuottajille. |
| --- | --- |

c)

komission omasta aloitteesta, jos sille on selvää, että on olemassa riittävää alustavaa näyttöä 1 kohdassa tarkoitetuista vakavista vaikeuksista samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden unionin tuottajille.

Tätä kohtaa sovellettaessa ’suurella osalla samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden unionin tuottajista’ tarkoitetaan unionin tuottajia, joiden yhteenlaskettu tuotos on yli 50 prosenttia kyseisen pyyntöä kannattavan tai vastustavan unionin teollisuuden osan tuottamien samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden kokonaistuotannosta unionissa ja jotka vastaavat vähintään 25 prosentista unionin teollisuuden tuottamien samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden kokonaistuotannosta.

4.   Jos komissio päättää panna tutkimuksen vireille, se julkaisee tutkimuksen vireillepanoa koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Ilmoitus sisältää yhteenvedon saaduista tiedoista, ja siinä kehotetaan toimittamaan kaikki asiaan kuuluvat tiedot komissiolle. Siinä asetetaan määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat kirjallisesti esittää näkökantansa. Määräaika saa olla korkeintaan neljä kuukautta ilmoituksen julkaisupäivästä.

5.   Komissio hankkii kaikki tarpeellisina pitämänsä tiedot, ja se voi tarkistaa saamansa tiedot Ukrainalta tai mistä tahansa asiaankuuluvasta lähteestä. Sen jäsenvaltion virkamiehet, jonka alueella tarkistus on määrä toteuttaa, voivat avustaa komissiota, jos kyseinen jäsenvaltio pyytää kyseisten virkamiesten apua.

6.   Selvittäessään 1 kohdassa tarkoitettujen samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden unionin tuottajille aiheutuneiden vakavien vaikeuksien mahdollista esiintymistä komissio ottaa huomioon muun muassa seuraavat unionin tuottajia koskevat seikat, sikäli kuin asiaankuuluvat tiedot ovat saatavilla:

| — | markkinaosuus, |
| --- | --- |

—

markkinaosuus,

| — | tuotanto, |
| --- | --- |

—

tuotanto,

| — | varastot, |
| --- | --- |

—

varastot,

| — | tuotantokapasiteetti, |
| --- | --- |

—

tuotantokapasiteetti,

| — | kapasiteetin käyttöaste, |
| --- | --- |

—

kapasiteetin käyttöaste,

| — | työllisyys, |
| --- | --- |

—

työllisyys,

| — | tuonti, |
| --- | --- |

—

tuonti,

| — | hinnat. |
| --- | --- |

—

hinnat.

7.   Tutkimus on saatettava päätökseen kuuden kuukauden kuluessa tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen julkaisemisesta. Komissio voi poikkeuksellisissa olosuhteissa pidentää tätä määräaikaa täytäntöönpanosäädöksellä 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

8.   Komissio päättää assosiaatiosopimuksen mukaisesti muutoin sovellettavien tullien uudelleen käyttöön ottamisesta kolmen kuukauden kuluessa tutkimuksen päätökseen saattamisesta tämän asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen hyväksytyllä täytäntöönpanosäädöksellä. Kyseinen täytäntöönpanosäädös tulee voimaan kuukauden kuluessa sen julkaisemisesta.

Assosiaatiosopimuksen mukaisesti muutoin sovellettavat tullit voidaan ottaa uudelleen käyttöön niin pitkäksi ajaksi kuin unionin tuottajien taloudellisen tilanteen tai rahoitustilanteen heikkenemisen torjunta edellyttää tai tällaisen heikkenemisen uhka kestää. Jos lopullisesti vahvistettujen tosiasioiden perusteella todetaan, että tämän artiklan 1 kohdassa vahvistetut edellytykset eivät täyty, komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen tutkimuksen ja menettelyn lopettamisesta. Kyseinen täytäntöönpanosäädös hyväksytään tämän asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

9.   Jos välitöntä toimintaa vaativien poikkeuksellisten olosuhteiden takia tutkimusta ei ole mahdollista toteuttaa, komissio voi ilmoitettuaan asiasta 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle tullikoodeksikomitealle toteuttaa välttämättömiä suojatoimenpiteitä.

5 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 952/2013 (7) 285 artiklalla perustettu tullikoodeksikomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

6 artikla

Kauppaa vapauttavien toimenpiteiden toteuttamisen arviointi

Komission vuosikertomukseen pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen täytäntöönpanosta on sisällytettävä yksityiskohtainen arvio tässä asetuksessa säädettyjen kauppaa vapauttavien toimenpiteiden toteuttamisesta sekä tarvittaessa arvio kyseisten toimien sosiaalisista vaikutuksista Ukrainassa ja unionissa. Tiedot 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuonnista on asetettava saataville komission verkkosivustolla.

7 artikla

Siirtymäsäännös

Edellä 1 artiklan 1 kohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitettuja etuusjärjestelyjä sovelletaan tuotteisiin, jotka ovat 4 päivänä kesäkuuta 2022 joko kuljetettavina Ukrainasta unioniin tai tullivalvonnassa unionissa, jos niistä tehdään asiaa koskeva hakemus vastuussa oleville unionin tulliviranomaisille kuuden kuukauden kuluessa kyseisestä päivästä.

8 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

1.   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Tätä asetusta sovelletaan 5 päivään kesäkuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. LE MAIRE

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 19. toukokuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 24. toukokuuta 2022.

1

(2)  
  EUVL L 161, 29.5.2014, s. 3.

2

(3)  Neuvoston päätös 2014/668/EU, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta III osaston (lukuun ottamatta määräyksiä, jotka liittyvät työntekijöinä toisen osapuolen alueella laillisesti työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten kohteluun) ja IV, V, VI ja VII osaston sekä niitä koskevien liitteiden ja pöytäkirjojen osalta, ja sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 278, 20.9.2014, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1036, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/478, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2015, tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä (EUVL L 83, 27.3.2015, s. 16).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

7

---

PÄÄTÖKSET

| 3.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/109

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/871,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2022,

neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse sen soveltamisajasta ja Boliviassa viljakasvien siemenviljelmillä ja öljy- ja kuitukasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Boliviassa tuotettujen viljakasvien siementen ja öljy- ja kuitukasvien siementen vastaavuudesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Neuvoston päätöksessä 2003/17/EY (3) säädetään, että kyseisen päätöksen liitteessä I luetelluissa kolmansissa maissa tietyillä siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten katsotaan tietyin edellytyksin vastaavan unionin oikeuden mukaisesti tehtyjä viljelystarkastuksia. Siinä säädetään myös, että kyseisissä kolmansissa maissa tuotettujen tiettyjen viljakasvien siementen katsotaan tietyin edellytyksin vastaavan unionin oikeuden mukaisesti tuotettuja siemeniä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston päätöksessä 2003/17/EY (3) säädetään, että kyseisen päätöksen liitteessä I luetelluissa kolmansissa maissa tietyillä siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten katsotaan tietyin edellytyksin vastaavan unionin oikeuden mukaisesti tehtyjä viljelystarkastuksia. Siinä säädetään myös, että kyseisissä kolmansissa maissa tuotettujen tiettyjen viljakasvien siementen katsotaan tietyin edellytyksin vastaavan unionin oikeuden mukaisesti tuotettuja siemeniä.

| (2) | Kyseisille kolmansille maille on myönnetty vastaavuus kansainvälisen siemenkaupan monenvälisten puitteiden perusteella, joita ovat lajikkeiden varmentamista kansainvälisessä siemenkaupassa koskevat Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) järjestelmät ja kansainvälisen siementestausjärjestön (ISTA) menetelmät tai tarvittaessa ISTAn menetelmiä vastaavat virallisten siemenanalysoijien järjestön säännöt. Komissio on myös tehnyt lainsäädännöllisiä arviointeja ja tarkastuksia joissakin kyseisistä kolmansista maista tarkistaakseen, täyttävätkö ne unionin oikeuden mukaiset vaatimukset, ennen kuin se myöntää vastaavuuden ensimmäistä kertaa. OECD:n puitteissa tehty vuotuinen testaus ja raportointi, laboratorioiden säännöllinen uudelleentarkastus ISTA-akkreditointia varten ja unionin oikeuden puitteissa tehdyt viralliset tarkastukset osoittavat, että kyseisissä kolmansissa maissa suoritetut viljelystarkastukset antavat edelleen samat takeet kuin jäsenvaltioiden suorittamat viljelystarkastukset ja että kyseisissä kolmansissa maissa tuotetut ja varmennetut siemenet antavat edelleen samat takeet kuin jäsenvaltioissa tuotetut ja varmennetut siemenet. Kyseisten viljelystarkastusten ja siementen olisi sen vuoksi edelleen katsottava vastaavan unionin viljelystarkastuksia ja siemeniä. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisille kolmansille maille on myönnetty vastaavuus kansainvälisen siemenkaupan monenvälisten puitteiden perusteella, joita ovat lajikkeiden varmentamista kansainvälisessä siemenkaupassa koskevat Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) järjestelmät ja kansainvälisen siementestausjärjestön (ISTA) menetelmät tai tarvittaessa ISTAn menetelmiä vastaavat virallisten siemenanalysoijien järjestön säännöt. Komissio on myös tehnyt lainsäädännöllisiä arviointeja ja tarkastuksia joissakin kyseisistä kolmansista maista tarkistaakseen, täyttävätkö ne unionin oikeuden mukaiset vaatimukset, ennen kuin se myöntää vastaavuuden ensimmäistä kertaa. OECD:n puitteissa tehty vuotuinen testaus ja raportointi, laboratorioiden säännöllinen uudelleentarkastus ISTA-akkreditointia varten ja unionin oikeuden puitteissa tehdyt viralliset tarkastukset osoittavat, että kyseisissä kolmansissa maissa suoritetut viljelystarkastukset antavat edelleen samat takeet kuin jäsenvaltioiden suorittamat viljelystarkastukset ja että kyseisissä kolmansissa maissa tuotetut ja varmennetut siemenet antavat edelleen samat takeet kuin jäsenvaltioissa tuotetut ja varmennetut siemenet. Kyseisten viljelystarkastusten ja siementen olisi sen vuoksi edelleen katsottava vastaavan unionin viljelystarkastuksia ja siemeniä.

| (3) | Bolivia esitti vuonna 2016 komissiolle pyynnön, joka koski vastaavuuden myöntämistä sen siemenviljelmien viljelystarkastusjärjestelmälle ja Boliviassa tuotettujen ja varmennettujen Sorghum spp.- (durra), Zea mays- (maissi) ja Helianthus annuus- (auringonkukka) -kasvien siemenille. |
| --- | --- |

(3)

Bolivia esitti vuonna 2016 komissiolle pyynnön, joka koski vastaavuuden myöntämistä sen siemenviljelmien viljelystarkastusjärjestelmälle ja Boliviassa tuotettujen ja varmennettujen Sorghum spp.- (durra), Zea mays- (maissi) ja Helianthus annuus- (auringonkukka) -kasvien siemenille.

| (4) | Komissio arvioi Bolivian asiaa koskevan lainsäädännön, suoritti vuonna 2018 tarkastuksen, joka koski Bolivian durran, maissin ja auringonkukan siementuotannon ja siementen varmentamista koskevan virallisen valvonnan järjestelmää ja niiden vastaavuutta unionin vaatimusten kanssa, ja julkaisi tarkastuksen havainnot raportissa ”Loppukertomus Bolivian monikansaisessa valtiossa 14.-22. maaliskuuta 2018 suoritetusta tarkastuksesta, jonka tarkoituksena oli arvioida siementen virallisen valvonnan ja varmentamisen järjestelmää ja niiden vastaavuutta Euroopan unionin vaatimusten kanssa”. |
| --- | --- |

(4)

Komissio arvioi Bolivian asiaa koskevan lainsäädännön, suoritti vuonna 2018 tarkastuksen, joka koski Bolivian durran, maissin ja auringonkukan siementuotannon ja siementen varmentamista koskevan virallisen valvonnan järjestelmää ja niiden vastaavuutta unionin vaatimusten kanssa, ja julkaisi tarkastuksen havainnot raportissa ”Loppukertomus Bolivian monikansaisessa valtiossa 14.-22. maaliskuuta 2018 suoritetusta tarkastuksesta, jonka tarkoituksena oli arvioida siementen virallisen valvonnan ja varmentamisen järjestelmää ja niiden vastaavuutta Euroopan unionin vaatimusten kanssa”.

| (5) | Kyseinen tarkastus osoitti Bolivian siementen tuotanto- ja varmentamisjärjestelmän olevan hyvin organisoitu. Komissio havaitsi joitakin puutteita ja antoi Bolivialle suosituksia. Koska Bolivia korjasi kyseiset puutteet 30 päivään marraskuuta 2018 mennessä, se täyttää päätöksen 2003/17/EY liitteessä II vahvistetut edellytykset ja neuvoston direktiiveissä 66/402/ETY (4) ja 2002/57/EY (5) säädetyt vastaavat vaatimukset. |
| --- | --- |

(5)

Kyseinen tarkastus osoitti Bolivian siementen tuotanto- ja varmentamisjärjestelmän olevan hyvin organisoitu. Komissio havaitsi joitakin puutteita ja antoi Bolivialle suosituksia. Koska Bolivia korjasi kyseiset puutteet 30 päivään marraskuuta 2018 mennessä, se täyttää päätöksen 2003/17/EY liitteessä II vahvistetut edellytykset ja neuvoston direktiiveissä 66/402/ETY (4) ja 2002/57/EY (5) säädetyt vastaavat vaatimukset.

| (6) | Näin ollen on aiheellista myöntää vastaavuus Boliviassa durran, maissin ja auringonkukan siemenviljelmillä tehdyille viljelystarkastuksille ja Boliviassa tuotetuille ja sen viranomaisten virallisesti varmentamille durran, maissin ja auringonkukan siemenille. |
| --- | --- |

(6)

Näin ollen on aiheellista myöntää vastaavuus Boliviassa durran, maissin ja auringonkukan siemenviljelmillä tehdyille viljelystarkastuksille ja Boliviassa tuotetuille ja sen viranomaisten virallisesti varmentamille durran, maissin ja auringonkukan siemenille.

| (7) | Koska päätöksen 2003/17/EY voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2022, ajanjaksoa, jonka aikana vastaavuus tunnustetaan kyseisen päätöksen nojalla, olisi pidennettävä, jotta vältetään häiriöt siementen tuonnissa unioniin. Kun otetaan huomioon investoinnit ja unionin oikeuden mukaisesti varmennettujen siementen tuotantoon tarvittava aika, kyseistä ajanjaksoa on aiheellista pidentää seitsemällä vuodella. |
| --- | --- |

(7)

Koska päätöksen 2003/17/EY voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2022, ajanjaksoa, jonka aikana vastaavuus tunnustetaan kyseisen päätöksen nojalla, olisi pidennettävä, jotta vältetään häiriöt siementen tuonnissa unioniin. Kun otetaan huomioon investoinnit ja unionin oikeuden mukaisesti varmennettujen siementen tuotantoon tarvittava aika, kyseistä ajanjaksoa on aiheellista pidentää seitsemällä vuodella.

| (8) | Päätös 2003/17/EU olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(8)

Päätös 2003/17/EU olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Päätöksen 2003/17/EY muuttaminen

Muutetaan päätös 2003/17/EY seuraavasti:

| 1) | korvataan 6 artiklassa päivämäärä ”31 päivään joulukuuta 2022” päivämäärällä ”31 päivään joulukuuta 2029”; |
| --- | --- |

1)

korvataan 6 artiklassa päivämäärä ”31 päivään joulukuuta 2022” päivämäärällä ”31 päivään joulukuuta 2029”;

| 2) | muutetaan liitteessä I oleva taulukko seuraavasti:






  a) | lisätään rivien ”AU” ja ”BR” väliin rivi seuraavasti:







  ”BO | Ministry of Rural Development and Land |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolivia |
| Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ |

2)

muutetaan liitteessä I oleva taulukko seuraavasti:

a)

lisätään rivien ”AU” ja ”BR” väliin rivi seuraavasti:

”BO

Ministry of Rural Development and Land

Bolivia

Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ

66/402/ETY – vain Zea mays ja Sorghum spp.;

Zea mays

Sorghum

2002/57/EY – vain Helianthus annuus”;

Helianthus annuus

| b) | lisätään alaviitteeseen (1) kohtien ”AU – Australia,” ja ”BR – Brasilia” väliin seuraava kohta: | ”BO – Bolivia,”. |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään alaviitteeseen (1) kohtien ”AU – Australia,” ja ”BR – Brasilia” väliin seuraava kohta:

1

”BO – Bolivia,”.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

3 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. LE MAIRE

---

(1)  Lausunto annettu 23. maaliskuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 5. huhtikuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 16. toukokuuta 2022.

2

(3)  Neuvoston päätös 2003/17/EY, tehty 16 päivänä joulukuuta 2002, kolmansissa maissa siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja kolmansissa maissa tuotettujen siementen vastaavuudesta (EYVL L 8, 14.1.2003, s. 10).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 66/402/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1966, viljakasvien siementen pitämisestä kaupan (EYVL P 125, 11.7.1966, s. 2309).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2002/57/EY, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2002, öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan (EYVL L 193, 20.7.2002, s. 74).

5

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 3.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/112

---

Ilmoitus Kap Verden tasavallan ja Euroopan unionin kansalaisille lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävien viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen sopimuksen muuttamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen sopimuksen voimaantulosta

Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välinen sopimus Kap Verden tasavallan ja Euroopan unionin kansalaisille lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävien viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen sopimuksen muuttamisesta tulee voimaan 1. heinäkuuta 2022, koska sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukainen menettely saatettiin päätökseen 3. toukokuuta 2022.

---

ASETUKSET

| 3.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/113 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/113

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/872,

annettu 1 päivänä kesäkuuta 2022,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien malliin ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien malliin tehtävistä muutoksista, jotka liittyvät koheesiopoliittiseen tukitoimeen Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) ja erityisesti sen 96 artiklan 9 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 11 kohdan,

on kuullut Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 288/2014 (3) vahvistetaan Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien malli sekä Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien malli. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 288/2014 (3) vahvistetaan Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien malli sekä Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien malli.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2022/562 (4) jatkettiin poikkeuksellisesti mahdollisuutta soveltaa väliaikaisesti maksatushakemuksissa 100 prosentin osarahoitusosuutta Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR), Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) tai koheesiorahastosta tuetun ohjelman yhden tai useamman toimintalinjan osalta ilmoitettuihin menoihin 1 päivänä heinäkuuta 2021 alkavana ja 30 päivänä kesäkuuta 2022 päättyvänä tilivuonna asetuksen (EU) N:o 1303/2013 25 a artiklan 1 a kohdan mukaisesti, minkä vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liitteessä I olevaa Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien mallia ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liitteessä II olevaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien mallia olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2022/562 (4) jatkettiin poikkeuksellisesti mahdollisuutta soveltaa väliaikaisesti maksatushakemuksissa 100 prosentin osarahoitusosuutta Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR), Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) tai koheesiorahastosta tuetun ohjelman yhden tai useamman toimintalinjan osalta ilmoitettuihin menoihin 1 päivänä heinäkuuta 2021 alkavana ja 30 päivänä kesäkuuta 2022 päättyvänä tilivuonna asetuksen (EU) N:o 1303/2013 25 a artiklan 1 a kohdan mukaisesti, minkä vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liitteessä I olevaa Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien mallia ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liitteessä II olevaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien mallia olisi muutettava.

| (3) | Asetuksella (EU) 2022/562 otettiin lisäksi käyttöön mahdollisuus, että Venäjän sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuvan muuttoliikkeen haasteisiin vastaamiseksi toteutettavia toimia voidaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdan mukaisesti rahoittaa joko EAKR:stä tai ESR:stä myös toiseen rahastoon sovellettavien sääntöjen mukaisesti, jos tällaiset toimet ovat osa erityistä toimintalinjaa. Kyseinen uusi mahdollisuus olisi sen vuoksi otettava huomioon täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liitteessä I olevassa Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien mallissa. Erityisesti olisi oltava selkeää, mikä rahasto on valittu tukemaan tällaisia toisen rahaston investointiprioriteetteja edistäviä toimia, riippumatta siitä, liittyykö erityinen toimintalinja EAKR:ään, ESR:ään vai molempiin. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksella (EU) 2022/562 otettiin lisäksi käyttöön mahdollisuus, että Venäjän sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuvan muuttoliikkeen haasteisiin vastaamiseksi toteutettavia toimia voidaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdan mukaisesti rahoittaa joko EAKR:stä tai ESR:stä myös toiseen rahastoon sovellettavien sääntöjen mukaisesti, jos tällaiset toimet ovat osa erityistä toimintalinjaa. Kyseinen uusi mahdollisuus olisi sen vuoksi otettava huomioon täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liitteessä I olevassa Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien mallissa. Erityisesti olisi oltava selkeää, mikä rahasto on valittu tukemaan tällaisia toisen rahaston investointiprioriteetteja edistäviä toimia, riippumatta siitä, liittyykö erityinen toimintalinja EAKR:ään, ESR:ään vai molempiin.

| (4) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 288/2014 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 288/2014 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liite I tämän asetuksen liitteen I tekstillä.

2.   Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liite II tämän asetuksen liitteen II tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 288/2014, annettu 25 päivänä helmikuuta 2014, Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien mallia koskevien sääntöjen vahvistamisesta Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 nojalla sekä Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien mallia koskevien sääntöjen vahvistamisesta Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 nojalla (EUVL L 87, 22.3.2014, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/562, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE) (EUVL L 109, 8.4.2022, s. 1).

4

---

LIITE I

”LIITE I

Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien malli

| CCI | <0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1) |
| --- | --- |
| Nimi | <0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME > |
| Versio | <0.3 type="N" input="G"“SME > |
| Ensimmäinen vuosi | <0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Viimeinen vuosi | <0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Tukikelpoisuus alkaa | <0.6 type="D" input="G"“SME > |
| Tukikelpoisuus päättyy | <0.7 type="D" input="G"“SME > |
| Komission päätöksen numero | <0.8 type="S" input="G"“SME > |
| Komission päätöksen päivämäärä | <0.9 type="D" input="G"“SME > |
| Jäsenvaltion muutospäätöksen numero | <0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME > |
| Jäsenvaltion muutospäätöksen päivämäärä | <0.11 type="D" input="M"“SME > |
| Jäsenvaltion muutospäätöksen voimaantulopäivä | <0.12 type="D" input="M"“SME > |
| Toimenpideohjelman kattamat NUTS-alueet | <0.12 type="S" input="S“SME > |

CCI

<0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1)

Nimi

<0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME >

Versio

<0.3 type="N" input="G"“SME >

Ensimmäinen vuosi

<0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Viimeinen vuosi

<0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Tukikelpoisuus alkaa

<0.6 type="D" input="G"“SME >

Tukikelpoisuus päättyy

<0.7 type="D" input="G"“SME >

Komission päätöksen numero

<0.8 type="S" input="G"“SME >

Komission päätöksen päivämäärä

<0.9 type="D" input="G"“SME >

Jäsenvaltion muutospäätöksen numero

<0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME >

Jäsenvaltion muutospäätöksen päivämäärä

<0.11 type="D" input="M"“SME >

Jäsenvaltion muutospäätöksen voimaantulopäivä

<0.12 type="D" input="M"“SME >

Toimenpideohjelman kattamat NUTS-alueet

<0.12 type="S" input="S“SME >

1 JAKSO

STRATEGIA TOIMENPIDEOHJELMAN VAIKUTUKSESTA UNIONIN ÄLYKKÄÄN, KESTÄVÄN JA OSALLISTAVAN KASVUN STRATEGIAN EDISTÄMISEEN SEKÄ TALOUDELLISEN, SOSIAALISEN JA ALUEELLISEN YHTEENKUULUVUUDEN SAAVUTTAMISEEN
   (2)

(Viite: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3) 27 artiklan 1 kohta ja 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohta ja temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen)” toimenpideohjelmien osalta 92 b artiklan 9 ja 10 kohdan toinen alakohta

1.1.   Strategia toimenpideohjelman vaikutuksesta unionin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategian edistämiseen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseen

| 1.1.1. | Kuvaus strategiasta, jonka avulla ohjelmalla pyritään edistämään unionin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategiaa ja saavuttamaan taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus (4)







  <1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.

<1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M">

Jotta nykyiseen toimenpideohjelmaan voidaan lisätä uusia toimintalinjoja, joilla lisämäärärahat voidaan kohdentaa temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, asiaa koskevassa tekstikentässä on esitettävä kuvaus odotetusta vaikutuksesta covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen jäljempänä esitetyn mukaisesti.

Uudesta temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” toimintalinjasta on esitettävä ainoastaan kuvaus ja täytettävä jäljempänä oleva tekstikenttä.

| 1.1.1.a | Kuvaus toimenpideohjelman odotetusta vaikutuksesta covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.a

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2. | Perustelut sille, miksi kumppanuussopimukseen sisältyvät temaattiset tavoitteet ja vastaavat investointiprioriteetit on valittu todettujen alueellisten ja, tapauksen mukaan, kansallisten tarpeiden pohjalta, joihin kuuluu myös tarve ratkaista SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdan mukaisesti annetuissa maakohtaisissa suosituksissa ja SEUT-sopimuksen 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti annetuissa neuvoston suosituksissa eritellyt haasteet, ottaen huomioon ennakkoarviointi (5)

  Uusien toimintalinjojen lisäämiseksi olemassa olevaan toimenpideohjelmaan, jotta lisämäärärahat voidaan osoittaa temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, on lisättävä kuvaus kohtaan 1.1.2.a.
  Uudesta temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” toimintalinjasta on esitettävä ainoastaan kuvaus kohdassa 1.1.2.a. |
| --- | --- |

1.1.2.

Uusien toimintalinjojen lisäämiseksi olemassa olevaan toimenpideohjelmaan, jotta lisämäärärahat voidaan osoittaa temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, on lisättävä kuvaus kohtaan 1.1.2.a.

Uudesta temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” toimintalinjasta on esitettävä ainoastaan kuvaus kohdassa 1.1.2.a.

| 1.1.2.a | Perustelut, joissa esitetään toimenpideohjelman odotettu vaikutus covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen


  Taulukko 1


  Perusteet temaattisten tavoitteiden ja investointiprioriteettien valinnoille








  Valittu temaattinen tavoite | Valittu investointiprioriteetti | Perustelut valinnalle tai vaikutukselle kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| | | |

1.1.2.a

Taulukko 1

Perusteet temaattisten tavoitteiden ja investointiprioriteettien valinnoille

Valittu temaattinen tavoite

Valittu investointiprioriteetti

Perustelut valinnalle tai vaikutukselle kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen

<1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

1.2.   Perusteet rahoituksen jakautumiselle

Perusteet sille, miten rahoitus (unionin tuki) on temaattisen keskittämisen vaatimusten mukaisesti jaettu kullekin temaattiselle tavoitteelle ja, tapauksen mukaan, investointiprioriteetille, ottaen huomioon ennakkoarviointi.

| <1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Uusien toimintalinjojen lisäämiseksi olemassa olevaan toimenpideohjelmaan, jotta lisämäärärahat voidaan kohdentaa temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, on lisättävä kuvaus kohtaan 1.2.a.

Uudesta temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” toimintalinjasta on esitettävä ainoastaan seuraava kuvaus:

1.2.a   Perusteet lisämäärärahojen kohdentamiselle EAKR:ssä ja ESR:ssä temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” ja perusteet sille, miten varat kohdennetaan niille maantieteellisille alueille, joilla niitä eniten tarvitaan, ottaen huomioon erilaiset alueelliset tarpeet ja kehitystasot, jotta voidaan varmistaa, että tuki tasapainotetaan sellaisten alueiden ja kaupunkien kesken, joihin covid-19-pandemia on vaikuttanut eniten, SEUT-sopimuksen 174 artiklassa vahvistettujen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevien tavoitteiden mukaisesti.

| <1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Taulukko 2

Toimenpideohjelman investointistrategiaa koskeva katsaus

| Toimintalinja | Rahasto (EAKR (6), koheesiorahasto, ESR (7), nuorisotyöllisyysaloite (8), EAKR/REACT-EU, ESR/REACT-EU tai nuoristyöllisyysaloite/REACT-EU) | Unionin tuki (9) (euroa) | Unionin tuen osuus toimenpideohjelmassa (10) | Temaattinen tavoite (11) | Investointiprioriteetit (12) | Investointiprioriteettia vastaavat erityistavoitteet | Yhteiset ja ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit, joille on asetettu tavoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <1.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.2 type="S" input="G"> | <1.2.3 type="N’ " input="G"> | <1.2.4 type="P’ input="G"> | <1.2.5 type="S" input="G"> | <1.2.6 type="S" input="G"> | <1.2.7 type="S" input="G"> | <1.2.8 type="S" input="G"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Toimintalinja

Rahasto (EAKR (6), koheesiorahasto, ESR (7), nuorisotyöllisyysaloite (8), EAKR/REACT-EU, ESR/REACT-EU tai nuoristyöllisyysaloite/REACT-EU)

Unionin tuki (9) (euroa)

Unionin tuen osuus toimenpideohjelmassa (10)

Temaattinen tavoite (11)

Investointiprioriteetit (12)

Investointiprioriteettia vastaavat erityistavoitteet

Yhteiset ja ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit, joille on asetettu tavoite

<1.2.1 type="S" input="G">

<1.2.2 type="S" input="G">

<1.2.3 type="N’ " input="G">

<1.2.4 type="P’ input="G">

<1.2.5 type="S" input="G">

<1.2.6 type="S" input="G">

<1.2.7 type="S" input="G">

<1.2.8 type="S" input="G">

2 JAKSO

TOIMINTALINJAT

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohta ja 98 artiklan 4 kohdan toinen alakohta)

Tiettyjä rahastoja koskevia taulukoita voidaan käyttää toisen rahaston osalta, kun toimintalinjat pannaan täytäntöön asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

2.A   Toimintalinjojen kuvaus (muut kuin tekninen tuki)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta)

2.A.1   Toimintalinja (jokainen toimintalinja erikseen)

| Toimintalinjan tunniste | <2A.1 type="N" input="G"“SME» > |
| --- | --- |
| Toimintalinjan nimi | <2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” > |

Toimintalinjan tunniste

<2A.1 type="N" input="G"“SME» >

Toimintalinjan nimi

<2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” >

| ☐ | Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan rahoitusvälineiden avulla |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan rahoitusvälineiden avulla

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan unionin tasolla perustettujen rahoitusvälineiden avulla |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan unionin tasolla perustettujen rahoitusvälineiden avulla

<2A.4 type="C" input="M"“SME” >

| ☐ | Koko toimintalinja toteutetaan yhteisölähtöisellä paikallisella kehittämisellä |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja toteutetaan yhteisölähtöisellä paikallisella kehittämisellä

<2A.5 type="C" input="M">

| ☐ | ESR:n osalta: Koko toimintalinja koskee sosiaalista innovointia tai valtioiden välistä yhteistyötä tai molempia |
| --- | --- |

☐

ESR:n osalta: Koko toimintalinja koskee sosiaalista innovointia tai valtioiden välistä yhteistyötä tai molempia

<2A.6 type="C" input="M">

| ☐ | Koko toimintalinja liittyy REACT-EU-välineeseen |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja liittyy REACT-EU-välineeseen

<2A.7 type="C" input="M">

| ☐ | Koko toimintalinja vastaa Venäjän sotilaallisen hyökkäyksen aiheuttamiin muuttoliikehaasteisiin muun muassa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja vastaa Venäjän sotilaallisen hyökkäyksen aiheuttamiin muuttoliikehaasteisiin muun muassa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdan mukaisesti

<2A.8 type="C" input="M">

| ☐ | Koko toimintalinja vastaa REACT-EU-määrärahoja käyttäen Venäjän sotilaallisen hyökkäyksen aiheuttamiin muuttoliikehaasteisiin asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja vastaa REACT-EU-määrärahoja käyttäen Venäjän sotilaallisen hyökkäyksen aiheuttamiin muuttoliikehaasteisiin asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdan mukaisesti

<2A.9 type="C" input="M">

2.A.2   Perusteet sille, että on perustettu toimintalinja, joka kattaa useamman alueluokan, temaattisen tavoitteen tai rahaston (tarvittaessa) (13)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 1 kohta ja 98 artiklan 4 kohdan toinen alakohta)

| <2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.3   Rahasto, alueluokka ja unionin tuen laskentaperuste

(Kaikki toimintalinjaan sisältyvät yhdistelmät erikseen)

| Rahasto | <2A.7 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |
| Alueluokka
   (14) | <2A.8 type="S" input="S"“SME “> |
| Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot) | <2A.9 type="S" input="S"“SME” > |
| Syrjäisimpien alueiden ja pohjoisen harvaan asuttujen alueiden alueluokka (tarvittaessa)
   (15) | <2A.9 type="S" input="S” > |

Rahasto

<2A.7 type="S" input="S"“SME” >

Alueluokka
   (14)

<2A.8 type="S" input="S"“SME “>

Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot)

<2A.9 type="S" input="S"“SME” >

Syrjäisimpien alueiden ja pohjoisen harvaan asuttujen alueiden alueluokka (tarvittaessa)
   (15)

<2A.9 type="S" input="S” >

2.A.4   Investointiprioriteetti

(Kaikki toimintalinjaan sisältyvät investointiprioriteetit erikseen)

| Investointiprioriteetti | <2A.10 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |

Investointiprioriteetti

<2A.10 type="S" input="S"“SME” >

2.A.5   Investointiprioriteettia vastaavat erityistavoitteet ja odotetut tulokset

(Kaikki investointiprioriteetin mukaiset erityistavoitteet erikseen)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan i ja ii alakohta)

| Tunniste | <2A.1.1 type="N" input="G"“SME > |
| --- | --- |
| Erityistavoite | <2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME > |
| Tulokset, joihin jäsenvaltiot pyrkivät unionin tuella | <2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME "> |

Tunniste

<2A.1.1 type="N" input="G"“SME >

Erityistavoite

<2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME >

Tulokset, joihin jäsenvaltiot pyrkivät unionin tuella

<2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME ">

Taulukko 3

Ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit, erityistavoitteittain

(EAKR, koheesiorahasto ja EAKR/REACT-EU)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan ii alakohta)

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Alueluokka (tarvittaessa) | Lähtöarvo | Perusvuosi | Tavoitearvo
   (16)
  (2023) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” > | <2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” > | <2A.1.6 type="S" input="M””SME"> | <2A.1.7 type="S" input="S"“SME” > | Quantitative <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >


  Qualitative <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” | <2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”> | Quantitative <2A.1.10 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > | <2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Alueluokka (tarvittaessa)

Lähtöarvo

Perusvuosi

Tavoitearvo
   (16)
  (2023)

Tietolähde

Raportointitiheys

<2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” >

<2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” >

<2A.1.6 type="S" input="M””SME">

<2A.1.7 type="S" input="S"“SME” >

Quantitative <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >

Qualitative <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME”

<2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”>

Quantitative <2A.1.10 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

<2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”>

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

Taulukko 4

Yhteiset tulosindikaattorit, joille on asetettu tavoitearvo, ja erityistavoitteen mukaiset ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit (investointiprioriteeteittain ja alueluokittain) (ESR ja ESR/REACT-EU)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan ii alakohta)

| Tunniste | Indikaattori | Alueluokka (tarvittaessa) | Indikaattorin mittayksikkö | Tavoiteasettelun lähtökohtana käytetty yhteinen tuotosindikaattori | Lähtöarvo | Lähtö- ja tavoitearvon mittayksikkö | Perusvuosi | Tavoitearvo (17) (2023) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| Programme-specific <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">


  Common <2A.1.13 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">


  Common <2A.1.14 type="S" input="S"> | <2A.1.15 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.16 type="S" input="M">


  Common <2A.1.16 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.17 type="S" input="M">


  Common <2A.1.17 type="S" input="S"> | Common Output Indicators <2A.1.18 type="S" input="S"> | Quantitative <2A.1.19 type="S" input="M">


  Common <2A.1.19 type="S" input="G"> | <2A.1.20 type="N’ input="M"> | Quantitative <2A.1.21 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Alueluokka (tarvittaessa)

Indikaattorin mittayksikkö

Tavoiteasettelun lähtökohtana käytetty yhteinen tuotosindikaattori

Lähtöarvo

Lähtö- ja tavoitearvon mittayksikkö

Perusvuosi

Tavoitearvo (17) (2023)

Tietolähde

Raportointitiheys

M

W

T

M

W

T

Programme-specific <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">

Common <2A.1.13 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">

Common <2A.1.14 type="S" input="S">

<2A.1.15 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.16 type="S" input="M">

Common <2A.1.16 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.17 type="S" input="M">

Common <2A.1.17 type="S" input="S">

Common Output Indicators <2A.1.18 type="S" input="S">

Quantitative <2A.1.19 type="S" input="M">

Common <2A.1.19 type="S" input="G">

<2A.1.20 type="N’ input="M">

Quantitative <2A.1.21 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M">

Taulukko 4 a

Nuorisotyöllisyysaloitteen ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n tulosindikaattorit ja erityistavoitteen mukaiset ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit

(toimintalinjan tai toimintalinjan osan mukaan)

(Viite: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (19) 19 artiklan 3 kohta)

| Tunniste | Indikaattori | Indikaattorin mittayksikkö | Tavoiteasettelun lähtökohtana käytetty yhteinen tuotosindikaattori | Lähtöarvo | Lähtö- ja tavoitearvon mittayksikkö | Perusvuosi | Tavoitearvo (18) (2023) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| Programme-specific <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">


  Common <2A.1.24 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">


  Common <2A.1.25 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.26 type="S" input="M">


  Common <2A.1.26 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.27 type="S" input="M">


  Common <2A.1.27 type="S" input="S"> | Common Output Indicators <2A.1.28 type="S" input="S"> | Quantitative <2A.1.29 type="S" input="M">


  Common <2A.1.29 type="S" input="G"> | <2A.1.30 type="N’ input="M"> | Quantitative <2A.1.31 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Indikaattorin mittayksikkö

Tavoiteasettelun lähtökohtana käytetty yhteinen tuotosindikaattori

Lähtöarvo

Lähtö- ja tavoitearvon mittayksikkö

Perusvuosi

Tavoitearvo (18) (2023)

Tietolähde

Raportointitiheys

M

W

T

M

W

T

Programme-specific <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">

Common <2A.1.24 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">

Common <2A.1.25 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.26 type="S" input="M">

Common <2A.1.26 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.27 type="S" input="M">

Common <2A.1.27 type="S" input="S">

Common Output Indicators <2A.1.28 type="S" input="S">

Quantitative <2A.1.29 type="S" input="M">

Common <2A.1.29 type="S" input="G">

<2A.1.30 type="N’ input="M">

Quantitative <2A.1.31 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6   Investointiprioriteetin mukaisesti tuettavat toimenpiteet

(investointiprioriteeteittain)

2.A.6.1   
  Kuvaus tuettavien toimenpiteiden tyypistä esimerkkeineen ja siitä, miten niiden odotetaan edistävän erityistavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien tarvittaessa tärkeimmät kohderyhmät, erityiset kohdealueet ja tuensaajien tyypit eriteltyinä

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M"> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.1.1 type="S" input="S">

<2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M">

2.A.6.2   
  Toimenpiteiden valintaa ohjaavat periaatteet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.2.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M"> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.2.1 type="S" input="S">

<2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M">

2.A.6.3   Rahoitusvälineiden suunniteltu käyttö
  (tapauksen mukaan)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Rahoitusvälineiden suunniteltu käyttö | <2A.2.3.2 type="C" input="M"> |
| <2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.3.1 type="S" input="S">

Rahoitusvälineiden suunniteltu käyttö

<2A.2.3.2 type="C" input="M">

<2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.6.4   Suurhankkeiden suunniteltu käyttö
  (tarvittaessa)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.4.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.4.1 type="S" input="S">

<2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.5   
  Tuotosindikaattorit investointiprioriteeteittain ja tarvittaessa alueluokittain

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan iv alakohta)

Taulukko 5

Yhteiset ja ohjelmakohtaiset tuotosindikaattorit

(investointiprioriteeteittain, jaoteltuna alueluokittain ESR:n osalta ja tarvittaessa EAKR:n osalta (21))

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Rahasto | Alueluokka (tarvittaessa) | Tavoitearvo (2023) (20) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | | |
| <2A.2.5.1 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.2 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.3 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.4 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.5 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME > | <2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME > | <2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME > |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Rahasto

Alueluokka (tarvittaessa)

Tavoitearvo (2023) (20)

Tietolähde

Raportointitiheys

M

W

T

<2A.2.5.1 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.2 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.3 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.4 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.5 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME >

<2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME >

<2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME >

2.A.7   Sosiaalinen innovointi, valtioiden välinen yhteistyö ja temaattisten tavoitteiden 1–7 ja 13 edistäminen

ESR:n ja ESR/REACT-EU:n (22) erityisnäkökohdat tapauksen mukaan (toimintalinjoittain ja tarvittaessa alueluokittain): sosiaalinen innovointi, valtioiden välinen yhteistyö ja temaattisten tavoitteiden 1–7 ja 13 edistäminen.

Kuvaus toimintalinjan suunniteltujen toimenpiteiden vaikutuksesta seuraaviin:

| — | sosiaalinen innovointi (ellei sisälly kohdennettuun toimintalinjaan); |
| --- | --- |

—

sosiaalinen innovointi (ellei sisälly kohdennettuun toimintalinjaan);

| — | valtioiden välinen yhteistyö (ellei sisälly kohdennettuun toimintalinjaan); |
| --- | --- |

—

valtioiden välinen yhteistyö (ellei sisälly kohdennettuun toimintalinjaan);

| — | asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1–7 alakohdassa ja 92 b artiklan 9 kohdassa tarkoitetut temaattiset tavoitteet.







  Toimintalinja | <2A.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- | --- |
| <2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

—

asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1–7 alakohdassa ja 92 b artiklan 9 kohdassa tarkoitetut temaattiset tavoitteet.

Toimintalinja

<2A.3.1 type="S" input="S">

<2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.8   Tuloskehys (23)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan v alakohta ja liite II)

Taulukko 6

Toimintalinjan tuloskehys

(rahastoittain ja EAKR:n ja ESR:n osalta alueluokittain) (26)

| Toimintalinja | Indikaattorityyppi
  (Keskeinen täytäntöönpanovaihe, taloudellinen indikaattori, tuotosindikaattori tai, tapauksen mukaan, tulosindikaattori) | Tunniste | Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe | Mittayksikkö, tarvittaessa | Rahasto | Alueluokka | Välitavoite vuodeksi 2018 (24) | Lopullinen tavoite (2023) (25) | Tietolähde | Selvitys indikaattorin merkityksestä, tarvittaessa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| <2A.4.1 type="S" input="S"> | <2A.4.2 type="S" input="S"> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Output or result<2A.4.3 type="S" input="S"> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Output or Result <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.5 type="S" input="M">


  Output or Result <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”> | <2A.4.6 type="S" input="S"> | <2A.4.7 type="S" input="S"> | <2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M"> | Implementation Step or Financial <2A.4.9 type="S" input="M">


  Output or Result <2A.4.8 type="S" input="M"> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">


  Output or Result <2A.4.10 type="S" input=“M”> | <2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Toimintalinja

Indikaattorityyppi

(Keskeinen täytäntöönpanovaihe, taloudellinen indikaattori, tuotosindikaattori tai, tapauksen mukaan, tulosindikaattori)

Tunniste

Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe

Mittayksikkö, tarvittaessa

Rahasto

Alueluokka

Välitavoite vuodeksi 2018 (24)

Lopullinen tavoite (2023) (25)

Tietolähde

Selvitys indikaattorin merkityksestä, tarvittaessa

M

W

T

M

W

T

<2A.4.1 type="S" input="S">

<2A.4.2 type="S" input="S">

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Output or result<2A.4.3 type="S" input="S">

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Output or Result <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”>

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.5 type="S" input="M">

Output or Result <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”>

<2A.4.6 type="S" input="S">

<2A.4.7 type="S" input="S">

<2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M">

Implementation Step or Financial <2A.4.9 type="S" input="M">

Output or Result <2A.4.8 type="S" input="M">

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">

Output or Result <2A.4.10 type="S" input=“M”>

<2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M">

Laadullisia lisätietoja tuloskehyksen määrittelemisestä (vapaaehtoinen)

| <2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M"> |
| --- |

<2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.9   Tukitoimien luokat

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan b alakohdan vi alakohta)

Komission hyväksymään nimikkeistöön perustuvat toimintalinjan sisältöä vastaavat tukitoimien luokat ja unionin tuen ohjeellinen jakautuminen.

Taulukot 7–11

Tukitoimien luokat
   (28)

(Rahastoittain ja alueluokittain, jos toimintalinja kattaa niistä useampia)

| Taulukko 7: Näkökohta 1 – Tukitoimen toimintakenttä |
| --- |
| Rahasto | <2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Alueluokka (27) | <2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 7: Näkökohta 1 – Tukitoimen toimintakenttä

Rahasto

<2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

Alueluokka (27)

<2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N >

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Taulukko 8: Näkökohta 2 – Rahoitusmuoto |
| --- |
| Rahasto | <2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Alueluokka (29) | <2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 8: Näkökohta 2 – Rahoitusmuoto

Rahasto

<2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N >

Alueluokka (29)

<2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N >

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Taulukko 9: Näkökohta 3 – Aluetyyppi |
| --- |
| Rahasto | <2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Alueluokka (30) | <2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 9: Näkökohta 3 – Aluetyyppi

Rahasto

<2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N >

Alueluokka (30)

<2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N >

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Taulukko 10: Näkökohta 4 – Alueelliset toteutustavat |
| --- |
| Rahasto | <2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Alueluokka (31) | <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 10: Näkökohta 4 – Alueelliset toteutustavat

Rahasto

<2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N >

Alueluokka (31)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N >

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Taulukko 11: Näkökohta 6 – ESR:n ja ESR/REACT-EU:n toissijainen aihepiiri
   (32)
  (ainoastaan ESR) |
| --- |
| Rahasto | <2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Alueluokka (33) | <2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 11: Näkökohta 6 – ESR:n ja ESR/REACT-EU:n toissijainen aihepiiri
   (32)
  (ainoastaan ESR)

Rahasto

<2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N >

Alueluokka (33)

<2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N >

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N >

2.A.10   Yhteenveto teknisen tuen suunnitellusta käytöstä, tarpeen mukaan myös toimenpiteet, joilla parannetaan ohjelmien hallintoon ja valvontaan osallistuvien viranomaisten ja tuensaajien hallinnollisia valmiuksia (tapauksen mukaan) (34)

(Toimintalinjoittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan b alakohdan vii alakohta)

| Toimintalinja | <3A.6.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M"> |

Toimintalinja

<3A.6.1 type="S" input="S">

<2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M">

2.B   Kuvaus teknisen avun toimintalinjoista

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohta)

2.B.1   Toimintalinja (jokainen teknisen tuen toimintalinja erikseen)

| Toimintalinjan tunniste | <2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Toimintalinjan nimi | <2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M"> |

Toimintalinjan tunniste

<2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G">

Toimintalinjan nimi

<2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M">

| ☐ Koko toimintalinja liittyy asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 b artiklan 6 kohdassa tarkoitettuun tekniseen apuun | <2B.0.1 type="C" input="M"> |
| --- | --- |

☐ Koko toimintalinja liittyy asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 b artiklan 6 kohdassa tarkoitettuun tekniseen apuun

<2B.0.1 type="C" input="M">

2.B.2   Perusteet sille, että on perustettu toimintalinja, joka kattaa useamman kuin yhden alueluokan (tarvittaessa)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 1 kohta ja 98 artiklan 4 kohta)

| <2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.3   Rahasto ja alueluokka (kaikki toimintalinjaan sisältyvät yhdistelmät erikseen)

| Rahasto | <2B.0.4 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Alueluokka
   (35) | <2B.0.5 type="S" input="S"> |
| Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot) | <2B.0.6 type="S" input="S"> |

Rahasto

<2B.0.4 type="S" input="S">

Alueluokka
   (35)

<2B.0.5 type="S" input="S">

Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot)

<2B.0.6 type="S" input="S">

2.B.4   Erityistavoitteet ja odotetut tulokset

(kaikki toimintalinjan erityistavoitteet erikseen)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan i ja ii alakohta)

| Tunniste | <2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Erityistavoite | <2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Tulokset, joihin jäsenvaltio pyrkii unionin tuella
   (36) | <2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Tunniste

<2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Erityistavoite

<2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

Tulokset, joihin jäsenvaltio pyrkii unionin tuella
   (36)

<2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.5   Tulosindikaattorit (37)

Taulukko 12

Ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit (erityistavoitteittain)

(EAKR/ESR/koheesiorahasto/ EAKR/REACT-EU / ESR/REACT-EU)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ii alakohta)

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Lähtöarvo | Perusvuosi | Tavoitearvo
   (38)
  (2023) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| <2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Quantitative <2.B.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.2.5 type="N’ input="M"> | Quantitative <2.B.2.6 type="N" input="M">


  Qualitative <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Lähtöarvo

Perusvuosi

Tavoitearvo
   (38)
  (2023)

Tietolähde

Raportointitiheys

M

W

T

M

W

T

<2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Quantitative <2.B.2.4 type="N" input="M">

<2.B.2.5 type="N’ input="M">

Quantitative <2.B.2.6 type="N" input="M">

Qualitative <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6   Tuettavat toimenpiteet ja niiden odotettu vaikutus erityistavoitteisiin (toimintalinjoittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan i ja iii alakohta)

2.B.6.1   
  Kuvaus tuettavista toimenpiteistä ja niiden odotetusta vaikutuksesta erityistavoitteisiin

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan i ja iii alakohta)

| Toimintalinja | <2.B.3.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Toimintalinja

<2.B.3.1.1 type="S" input="S">

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.6.2   
  Tuotosindikaattorit, joiden odotetaan vaikuttavan tuloksiin (toimintalinjoittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan iv alakohta)

Taulukko 13

Tuotosindikaattorit (toimintalinjoittain)

(EAKR/ESR/koheesiorahasto/ EAKR/REACT-EU / ESR/REACT-EU)

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Tavoitearvo (2023) (39)

  (vapaaehtoinen) | Tietolähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T |
| <2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type="N’ input="M"> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M"> |
| | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Tavoitearvo (2023) (39)

(vapaaehtoinen)

Tietolähde

M

W

T

<2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type="N’ input="M">

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M">

2.B.7   Tukitoimien luokat (toimintalinjoittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan v alakohta)

Vastaa komission hyväksymään nimikkeistöön perustuvia tukitoimien luokkia. Lisäksi unionin tuen ohjeellinen jakautuminen.

Taulukot 14-16

Tukitoimien luokat
   (41)

| Taulukko 14: Näkökohta 1 – Tukitoimen toimintakenttä |
| --- |
| Alueluokka
   (40): <type="S" input="S"> |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Taulukko 14: Näkökohta 1 – Tukitoimen toimintakenttä

Alueluokka
   (40): <type="S" input="S">

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Taulukko 15: Näkökohta 2 – Rahoitusmuoto |
| --- |
| Alueluokka
   (42): <type="S" input="S"> |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Taulukko 15: Näkökohta 2 – Rahoitusmuoto

Alueluokka
   (42): <type="S" input="S">

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Taulukko 16: Näkökohta 3 – Aluetyyppi |
| --- |
| Alueluokka
   (43): <type="S" input="S"> |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Taulukko 16: Näkökohta 3 – Aluetyyppi

Alueluokka
   (43): <type="S" input="S">

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N>

3 JAKSO

RAHOITUSSUUNNITELMA

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohta ja 92 b artiklan 9 kohdan viides alakohta)

3.1   Kustakin rahastosta annettavaan tukeen varatut määrärahat ja suoritusvarauksen määrärahat

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan i alakohta)

Taulukko 17

| | Rahasto | Alueluokka | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Pääosuus (44) | Suoritusvaraus | Pääosuus | Suoritusvaraus | Pääosuus | Suoritusvaraus | Pääosuus | Suoritusvaraus | Pääosuus | Suoritusvaraus | Pääosuus | Suoritusvaraus | Pääosuus | Suoritusvaraus | Kokonaismäärärahat (unionin tuki) | Kokonaismäärärahat (unionin tuki) | Pääosuus | Suoritusvaraus |
| | <3.1.1 type="S" input="G"“SME”> | <3.1.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.1.3 type="N" input="M" SME” > | <3.1.4 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.5 type="N" input="M" SME” > | <3.1.6 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.7type="N" input="M" SME” > | <3.1.8 type="N" input="M "


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.9 type="N" input="M" SME” > | <3.1.10 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.11 type="N" input="M" SME” > | <3.1.12 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.13 type="N" input="M" SME” > | <3.1.14 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.15 type="N" input="M" SME” > | <3.1.16 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”


  REACT-EU - NA> | <3.1.17 type="N" input="M | <3.1.18 type="N" input="M | <3.1.19 type="N" input="G" SME” > | <3.1.20 type="N" input="G”


  TA - “NA” YEI –“NA”> |
| (1) | EAKR | Vähemmän kehittyneet alueet | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (2) | | Siirtymäalueet | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (3) | | Kehittyneemmät alueet | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (4) | | Yhteensä ilman REACT-EU:ta | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (5) | ESR
   (45) | Vähemmän kehittyneet alueet | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (6) | | Siirtymäalueet | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (7) | | Kehittyneemmät alueet | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (8) | | Yhteensä ilman REACT-EU:ta | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (9) | Nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahat | Ei sovelleta | | Ei sovelleta | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| (10) | Koheesiorahasto | Ei sovelleta | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (11) | EAKR | Erityismääräraha syrjäisimmille alueille tai pohjoisen harvaan asutuille alueille | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (12) | EAKR/REACT-EU | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | | | Ei sovelleta |
| (13) | ESR/REACT-EU
   (45) | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | | | Ei sovelleta |
| (14) | Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n erityismääräraha | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | | | Ei sovelleta |
| (15) | REACT-EU | Yhteensä | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | | | Ei sovelleta |
| (16) | Kaikki yhteensä | Yhteensä | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Rahasto

Alueluokka

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Yhteensä

Pääosuus (44)

Suoritusvaraus

Pääosuus

Suoritusvaraus

Pääosuus

Suoritusvaraus

Pääosuus

Suoritusvaraus

Pääosuus

Suoritusvaraus

Pääosuus

Suoritusvaraus

Pääosuus

Suoritusvaraus

Kokonaismäärärahat (unionin tuki)

Kokonaismäärärahat (unionin tuki)

Pääosuus

Suoritusvaraus

<3.1.1 type="S" input="G"“SME”>

<3.1.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.1.3 type="N" input="M" SME” >

<3.1.4 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.5 type="N" input="M" SME” >

<3.1.6 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.7type="N" input="M" SME” >

<3.1.8 type="N" input="M "

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.9 type="N" input="M" SME” >

<3.1.10 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.11 type="N" input="M" SME” >

<3.1.12 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.13 type="N" input="M" SME” >

<3.1.14 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.15 type="N" input="M" SME” >

<3.1.16 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”

REACT-EU - NA>

<3.1.17 type="N" input="M

<3.1.18 type="N" input="M

<3.1.19 type="N" input="G" SME” >

<3.1.20 type="N" input="G”

TA - “NA” YEI –“NA”>

(1)

EAKR

Vähemmän kehittyneet alueet

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(2)

Siirtymäalueet

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(3)

Kehittyneemmät alueet

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(4)

Yhteensä ilman REACT-EU:ta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(5)

ESR
   (45)

Vähemmän kehittyneet alueet

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(6)

Siirtymäalueet

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(7)

Kehittyneemmät alueet

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(8)

Yhteensä ilman REACT-EU:ta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(9)

Nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahat

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(10)

Koheesiorahasto

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(11)

EAKR

Erityismääräraha syrjäisimmille alueille tai pohjoisen harvaan asutuille alueille

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(12)

EAKR/REACT-EU

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(13)

ESR/REACT-EU
   (45)

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(14)

Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n erityismääräraha

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(15)

REACT-EU

Yhteensä

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(16)

Kaikki yhteensä

Yhteensä

3.2   Tuen kokonaismääräraha rahastoittain ja kansallinen osarahoitus (euroina)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan ii alakohta)

| 1. | Taulukossa esitetään rahoitussuunnitelma toimintalinjoittain. |
| --- | --- |

1.

Taulukossa esitetään rahoitussuunnitelma toimintalinjoittain.

| 2. | Jos toimintalinja kattaa useamman rahaston, unionin tuki ja kansallinen vastinrahoitus eritellään rahastoittain ja ilmoitetaan kunkin rahaston erillinen osarahoitusosuus toimintalinjassa. |
| --- | --- |

2.

Jos toimintalinja kattaa useamman rahaston, unionin tuki ja kansallinen vastinrahoitus eritellään rahastoittain ja ilmoitetaan kunkin rahaston erillinen osarahoitusosuus toimintalinjassa.

| 3. | Jos toimintalinja kattaa useamman alueluokan, unionin tuki ja kansallinen vastinrahoitus eritellään alueluokittain ja ilmoitetaan kunkin alueluokan erillinen osarahoitusosuus toimintalinjassa. |
| --- | --- |

3.

Jos toimintalinja kattaa useamman alueluokan, unionin tuki ja kansallinen vastinrahoitus eritellään alueluokittain ja ilmoitetaan kunkin alueluokan erillinen osarahoitusosuus toimintalinjassa.

| 4. | EIP:n rahoitusosuus esitetään toimintalinjan tasolla. |
| --- | --- |

4.

EIP:n rahoitusosuus esitetään toimintalinjan tasolla.

Taulukko 18 a

Rahoitussuunnitelma

| Toimintalinja | Rahasto | Alueluokka | Unionin tuen laskentaperuste
  (Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset) | Unionin tuki | Kansallinen vastinrahoitus | Kansallisen vastinrahoituksen ohjeellinen jako | Kokonaisrahoitus | Osarahoitusosuus (46) | 100 %:n osarahoitusosuus tilivuonna 2020–2021 ((*)) | 100 %:n osarahoitusosuus tilivuonna 2021–2022 ((**)) | Tiedoksi
  EIP:n rahoitusosuudet | Pääosuus (kokonaisrahoitus ilman suoritusvarausta) | Suoritusvaraus | Suoritusvarauksen määrä osuutena unionin kokonaistuesta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kansallinen julkinen rahoitus | Kansallinen yksityinen rahoitus (1) | | Unionin tuki | Kansallinen vastinrahoitus | Unionin tuki | Kansallinen vastinrahoitus (47) | |
| | | | | (a) | (b) = (c) + (d)) | (c) | (d) | (e) = (a) + (b) | (f) = (a)/(e) (2) | | | (g) | (h)=(a)-(j) | (i) = (b) – (k) | (j) | (k)= (b) * ((j)/(a)) | (l) =(j)/(a) *100 |
| <3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.6 type="N“SME”" input="G"> | <3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.9 type="N" input="G“SME”"> | <3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” > | Lisätietoja, katso alaviite ((*)) (esimerkkejä jäljempänä) | Lisätietoja, katso alaviite ((**)) (esimerkkejä jäljempänä) | <3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>> | <3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”> | <3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>> | <3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”> |
| Toimintalinja 1 | EAKR | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Toimintalinja 2 | ESR | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Toimintalinja 3 | Nuorisotyöllisyysaloite (48) | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Toimintalinja 4 | ESR | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite (49) | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Toimintalinja 5 | Koheesiorahasto | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Toimintalinja 6 | EAKR/REACT-EU | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | ☐ | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Toimintalinja 7 | ESR/REACT-EU | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | ☐ | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Toimintalinja 8 | Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU (50) | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | ☐ | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Toimintalinja 9 | ESR/REACT-EU | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | ☐ | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU (51) | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | ☐ | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Yhteensä | EAKR | Vähemmän kehittyneet alueet | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (1) taulukossa 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | EAKR | Siirtymäalueet | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (2) taulukossa 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | EAKR | Kehittyneemmät alueet | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (3) taulukossa 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | EAKR | Erityismääräraha syrjäisimmille alueille tai pohjoisen harvaan asutuille alueille | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (11) taulukossa 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | EAKR/REACT-EU | Ei sovelleta | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (12) taulukossa 17 | | | | | | | | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Yhteensä | ESR (52) | Vähemmän kehittyneet alueet | | Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (5), johon sisältyy vastaava nuorisotyöllisyysaloitteen ESR- tuki (53) | | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | ESR (54) | Siirtymäalueet | | Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (6), johon sisältyy vastaava nuorisotyöllisyysaloitteen ESR-tuki | | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | ESR (55) | Kehittyneemmät alueet | | Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (7), johon sisältyy vastaava nuorisotyöllisyysaloitteen ESR-tuki | | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | ESR/REACT-EU | Ei sovelleta | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (13) taulukossa 17 | | | | | | | | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Yhteensä | Nuorisotyöllisyysaloite (56) | Ei sovelleta | | Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (9), johon sisältyy nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha | | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU
   (57) | Ei sovelleta | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (14) taulukossa 17 | | | | | | | | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Yhteensä | Koheesiorahasto | Ei sovelleta | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (10) taulukossa 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | REACT-EU | Ei sovelleta | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (15) taulukossa 17 | | | | | | | | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Kaikki yhteensä | | | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (16) taulukossa 17 | | | | | | | | | | | | | |

Toimintalinja

Rahasto

Alueluokka

Unionin tuen laskentaperuste

(Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset)

Unionin tuki

Kansallinen vastinrahoitus

Kansallisen vastinrahoituksen ohjeellinen jako

Kokonaisrahoitus

Osarahoitusosuus (46)

100 %:n osarahoitusosuus tilivuonna 2020–2021 ((*))

100 %:n osarahoitusosuus tilivuonna 2021–2022 ((**))

Tiedoksi

EIP:n rahoitusosuudet

Pääosuus (kokonaisrahoitus ilman suoritusvarausta)

Suoritusvaraus

Suoritusvarauksen määrä osuutena unionin kokonaistuesta

Kansallinen julkinen rahoitus

Kansallinen yksityinen rahoitus (1)

Unionin tuki

Kansallinen vastinrahoitus

Unionin tuki

Kansallinen vastinrahoitus (47)

(a)

(b) = (c) + (d))

(c)

(d)

(e) = (a) + (b)

(f) = (a)/(e) (2)

(g)

(h)=(a)-(j)

(i) = (b) – (k)

(j)

(k)= (b) * ((j)/(a))

(l) =(j)/(a) *100

<3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.6 type="N“SME”" input="G">

<3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.9 type="N" input="G“SME”">

<3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” >

Lisätietoja, katso alaviite ((*)) (esimerkkejä jäljempänä)

Lisätietoja, katso alaviite ((**)) (esimerkkejä jäljempänä)

<3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>>

<3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>

<3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>>

<3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”>

Toimintalinja 1

EAKR

☐

☐

Toimintalinja 2

ESR

☐

☐

Toimintalinja 3

Nuorisotyöllisyysaloite (48)

Ei sovelleta

☐

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Toimintalinja 4

ESR

☐

☐

Nuorisotyöllisyysaloite (49)

Ei sovelleta

☐

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Toimintalinja 5

Koheesiorahasto

Ei sovelleta

☐

☐

Toimintalinja 6

EAKR/REACT-EU

Ei sovelleta

☐

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Toimintalinja 7

ESR/REACT-EU

Ei sovelleta

☐

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Toimintalinja 8

Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU (50)

Ei sovelleta

☐

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Toimintalinja 9

ESR/REACT-EU

Ei sovelleta

☐

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU (51)

Ei sovelleta

☐

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Yhteensä

EAKR

Vähemmän kehittyneet alueet

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (1) taulukossa 17

Yhteensä

EAKR

Siirtymäalueet

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (2) taulukossa 17

Yhteensä

EAKR

Kehittyneemmät alueet

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (3) taulukossa 17

Yhteensä

EAKR

Erityismääräraha syrjäisimmille alueille tai pohjoisen harvaan asutuille alueille

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (11) taulukossa 17

Yhteensä

EAKR/REACT-EU

Ei sovelleta

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (12) taulukossa 17

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Yhteensä

ESR (52)

Vähemmän kehittyneet alueet

Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (5), johon sisältyy vastaava nuorisotyöllisyysaloitteen ESR- tuki (53)

Yhteensä

ESR (54)

Siirtymäalueet

Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (6), johon sisältyy vastaava nuorisotyöllisyysaloitteen ESR-tuki

Yhteensä

ESR (55)

Kehittyneemmät alueet

Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (7), johon sisältyy vastaava nuorisotyöllisyysaloitteen ESR-tuki

Yhteensä

ESR/REACT-EU

Ei sovelleta

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (13) taulukossa 17

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Yhteensä

Nuorisotyöllisyysaloite (56)

Ei sovelleta

Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (9), johon sisältyy nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha

Yhteensä

Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU
   (57)

Ei sovelleta

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (14) taulukossa 17

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Yhteensä

Koheesiorahasto

Ei sovelleta

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (10) taulukossa 17

Yhteensä

REACT-EU

Ei sovelleta

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (15) taulukossa 17

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Kaikki yhteensä

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (16) taulukossa 17

| (1) | Täytetään vain, jos toimintalinjoista ilmoitetaan kokonaiskustannukset. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Luku voidaan taulukossa pyöristää lähimpään kokonaislukuun. Maksujen korvaamisessa käytettävä tarkka osuus on suhde (f).

  Taulukko 18 b


  Nuorisotyöllisyysaloite – ESR:n, ESR/REACT-EU:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha
   (59)
  (tarvittaessa) | Rahasto (58) | Alueluokka | Unionin tuen laskentaperuste
  (Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset) | Unionin tuki (a) | Kansallinen vastinrahoitus
  (b) = (c) + (d) | Kansallisen vastinrahoituksen ohjeellinen jako | Kokonaisrahoitus
  (e) = (a) + (b) | Osarahoitusosuus
  (f) = (a)/(e) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kansallinen julkinen rahoitus
  (c) | Kansallinen yksityinen rahoitus
  (d) (1) |
| | <3.2.B.1 type="S" input="G"> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type="S" input="G"> | <3.2.B.1 type="N" input="M"> | <3.2.B.4 type="N" input="G"> | <3.2.B.5 type="N" input="M"> | <3.2.B.6 type="N" input="M"> | <3.2.B.7 type="N" input="G"> | <3.2.B.8 type="P" input="G"> |
| 1. | Nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha | Ei sovelleta | | | 0 | | | | 100  % |
| 2. | ESR:n vastaava tuki | Vähemmän kehittyneet alueet | | | | | | | |
| 3. | ESR:n vastaava tuki | Siirtymäalueet | | | | | | | |
| 4. | ESR:n vastaava tuki | Kehittyneemmät alueet | | | | | | | |
| 5. | Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n erityismääräraha | Ei sovelleta | | | | | | | 100  % |
| 6. | ESR/REACT-EU:n vastaava tuki | Ei sovelleta | | | | | | | |
| 7. | YHTEENSÄ: Nuorisotyöllisyysaloite toimintalinjassa [osana] | [Oltava yhtä kuin [osa] toimintalinjassa 3] | | Summa (1:4) | Summa (1:4) | | | | |
| 8. | YHTEENSÄ: Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU [osa]
  Toimintalinja | [Oltava yhtä kuin [osa] toimintalinjassa | | | | | | | |
| 9. | | | ESR:n tuen suhdeluku vähemmän kehittyneillä alueilla
  2/summa(2:4) | <3.2.c.11 type="P" input="G"> | | | | | |
| 10. | | | ESR:n tuen suhdeluku siirtymäalueilla
  3/summa(2:4) | <3.2.c.13 type="P" input="G"> | | | | | |
| 11. | | | ESR:n tuen suhdeluku kehittyneemmillä alueilla
  4/summa(2:4) | <3.2.c.14 type="P" input="G"> | | | | | |

(2)

Taulukko 18 b

Nuorisotyöllisyysaloite – ESR:n, ESR/REACT-EU:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha
   (59)
  (tarvittaessa)

Rahasto (58)

Alueluokka

Unionin tuen laskentaperuste

(Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset)

Unionin tuki (a)

Kansallinen vastinrahoitus

(b) = (c) + (d)

Kansallisen vastinrahoituksen ohjeellinen jako

Kokonaisrahoitus

(e) = (a) + (b)

Osarahoitusosuus

(f) = (a)/(e) (2)

Kansallinen julkinen rahoitus

(c)

Kansallinen yksityinen rahoitus

(d) (1)

<3.2.B.1 type="S" input="G">

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type="S" input="G">

<3.2.B.1 type="N" input="M">

<3.2.B.4 type="N" input="G">

<3.2.B.5 type="N" input="M">

<3.2.B.6 type="N" input="M">

<3.2.B.7 type="N" input="G">

<3.2.B.8 type="P" input="G">

1.

Nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha

Ei sovelleta

0

100  %

2.

ESR:n vastaava tuki

Vähemmän kehittyneet alueet

3.

ESR:n vastaava tuki

Siirtymäalueet

4.

ESR:n vastaava tuki

Kehittyneemmät alueet

5.

Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n erityismääräraha

Ei sovelleta

100  %

6.

ESR/REACT-EU:n vastaava tuki

Ei sovelleta

7.

YHTEENSÄ: Nuorisotyöllisyysaloite toimintalinjassa [osana]

[Oltava yhtä kuin [osa] toimintalinjassa 3]

Summa (1:4)

Summa (1:4)

8.

YHTEENSÄ: Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU [osa]

Toimintalinja

[Oltava yhtä kuin [osa] toimintalinjassa

9.

ESR:n tuen suhdeluku vähemmän kehittyneillä alueilla

2/summa(2:4)

<3.2.c.11 type="P" input="G">

10.

ESR:n tuen suhdeluku siirtymäalueilla

3/summa(2:4)

<3.2.c.13 type="P" input="G">

11.

ESR:n tuen suhdeluku kehittyneemmillä alueilla

4/summa(2:4)

<3.2.c.14 type="P" input="G">

| (1) | Täytetään vain, jos toimintalinjoista ilmoitetaan kokonaiskustannukset. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Luku voidaan taulukossa pyöristää lähimpään kokonaislukuun. Maksujen korvaamisessa käytettävä tarkka osuus on suhde (f). |
| --- | --- |

(2)

Taulukko 18 c

Rahoitussuunnitelman erittely toimintalinjan, rahaston, alueluokan ja temaattisen tavoitteen mukaan

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan ii alakohta)

| Toimintalinja | Rahasto (60) | Alueluokka (tarvittaessa) | Temaattinen tavoite | Unionin tuki | Kansallinen vastinrahoitus | Kokonaisrahoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.C.1 type="S" input="G"> | <3.2.C.2 type="S" input="G"> | <3.2.C.3 type="S" input="G"> | <3.2.C.4 type="S" input="G"> | <3.2.C.5 type="N" input="M"> | <3.2.C.6 type="N" input="M"> | <3.2.C.7 type="N" input="M"> |
| | | | | | | |
| | | | | |
| Yhteensä | | | | | | |

Toimintalinja

Rahasto (60)

Alueluokka (tarvittaessa)

Temaattinen tavoite

Unionin tuki

Kansallinen vastinrahoitus

Kokonaisrahoitus

<3.2.C.1 type="S" input="G">

<3.2.C.2 type="S" input="G">

<3.2.C.3 type="S" input="G">

<3.2.C.4 type="S" input="G">

<3.2.C.5 type="N" input="M">

<3.2.C.6 type="N" input="M">

<3.2.C.7 type="N" input="M">

Yhteensä

Taulukko 19

Ilmastonmuutostavoitteisiin käytettävän tuen ohjeellinen määrä

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 27 artiklan 6 kohta) (61)

| Toimintalinja | Ilmastonmuutostavoitteisiin käytettävän tuen ohjeellinen määrä (euroina) | Osuus toimenpideohjelman kokonaismäärärahasta (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.C.8 type="S" input="G"> | <3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N> | <3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N> |
| | | |
| REACT-EU yhteensä | | |
| Yhteensä | | |

Toimintalinja

Ilmastonmuutostavoitteisiin käytettävän tuen ohjeellinen määrä (euroina)

Osuus toimenpideohjelman kokonaismäärärahasta (%)

<3.2.C.8 type="S" input="G">

<3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N>

<3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N>

REACT-EU yhteensä

Yhteensä

4 JAKSO

ALUEELLISEN KEHITYKSEN YHDENNETTY LÄHESTYMISTAPA
   (62)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 3 kohta)

Kuvaus toimenpideohjelman sisällön ja tavoitteet huomioon ottavasta aluekehitystä koskevasta yhdennetystä lähestymistavasta ottaen huomioon kumppanuussopimus ja selvitys siitä, miten lähestymistapa edistää toimenpideohjelman tavoitteiden ja odotettujen tulosten saavuttamista.

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

4.1   Yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen (tarvittaessa)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 3 kohdan a alakohta)

Lähestymistapa, jota sovelletaan yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen välineiden käytössä, ja periaatteet, joilla niiden käyttöalueet on määritetty.

| <4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y>

4.2   Kestävän kaupunkikehityksen yhdennetyt toimenpiteet (tarvittaessa)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 3 kohdan b alakohta) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (63) 7 artiklan 2 ja 3 kohta)

Tarvittaessa ohjeellinen EAKR:n tuen määrä yhdennetyille kestävän kaupunkikehityksen toimenpiteille, jotka toteutetaan asetuksen (EU) N:o 1301/2013 7 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti, ja ohjeellinen ESR:n yhdennettyjen toimenpiteiden tuen määrä

| <4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”> |
| --- |

<4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”>

Taulukko 20

Kestävän kaupunkikehityksen yhdennetyt toimenpiteet – EAKR:n ja ESR:n tuen ohjeelliset määrät

| Rahasto | EAKR:n ja ESR:n tuki (ohjeellinen)
  (euroa) | Osuus rahaston kokonaisosuudesta ohjelmassa |
| --- | --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> | <4.2.3 type="P" input="G"> |
| EAKR ilman EAKR/REACT-EU:ta yhteensä | | |
| ESR ilman ESR/REACT-EU:ta yhteensä | | |
| EAKR + ESR ilman REACT-EU:ta yhteensä | | |

Rahasto

EAKR:n ja ESR:n tuki (ohjeellinen)

(euroa)

Osuus rahaston kokonaisosuudesta ohjelmassa

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

<4.2.3 type="P" input="G">

EAKR ilman EAKR/REACT-EU:ta yhteensä

ESR ilman ESR/REACT-EU:ta yhteensä

EAKR + ESR ilman REACT-EU:ta yhteensä

4.3   Yhdennetyt alueelliset investoinnit (tarvittaessa)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 3 kohdan c alakohta)

Lähestymistapa yhdennettyjen alueellisten investointien (sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 36 artiklassa) käyttöön muissa kuin 4.2. kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, ja määrärahojen ohjeellinen jakautuminen kussakin toimintalinjassa

| <4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y"> |
| --- |

<4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y">

Taulukko 21

Muiden kuin 4.2 kohdassa tarkoitettujen yhdennettyjen alueellisten investointien rahoituksen ohjeellinen jakautuminen

(yhteismäärä)

| Toimintalinja | Rahasto | Ohjeelliset määrärahat (unionin tuki) (euroa) |
| --- | --- | --- |
| <4.3.2 type="S" input="G" PA=Y> | <4.3.3 type="S" input="G" PA=Y > | <4.3.4 type="N" input="M" PA=Y > |
| | | |
| EAKR yhteensä [ilman REACT-EU:ta] | | |
| ESR yhteensä [ilman REACT-EU:ta] | | |
| EAKR + ESR yhteensä [ilman REACT-EU:ta] | | |
| EAKR/REACT-EU yhteensä | | |
| ESR/REACT-EU yhteensä | | |
| EAKR/REACT-EU + ESR/REACT-EU yhteensä | | |
| Kaikki yhteensä | | |

Toimintalinja

Rahasto

Ohjeelliset määrärahat (unionin tuki) (euroa)

<4.3.2 type="S" input="G" PA=Y>

<4.3.3 type="S" input="G" PA=Y >

<4.3.4 type="N" input="M" PA=Y >

EAKR yhteensä [ilman REACT-EU:ta]

ESR yhteensä [ilman REACT-EU:ta]

EAKR + ESR yhteensä [ilman REACT-EU:ta]

EAKR/REACT-EU yhteensä

ESR/REACT-EU yhteensä

EAKR/REACT-EU + ESR/REACT-EU yhteensä

Kaikki yhteensä

4.4   Sellaisia toimenpideohjelmiin sisältyviä alueiden välisiä ja valtioiden välisiä toimia koskevat järjestelyt, joissa tuensaajia sijaitsee vähintään yhdessä muussa jäsenvaltiossa (tarvittaessa)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 3 kohdan d alakohta)

| <4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y>

4.5   Ohjelmassa suunniteltujen toimien vaikutus makroalue- ja merialuestrategioihin asianomaisen jäsenvaltion osoittaman ohjelma-alueen tarpeista riippuen (tarvittaessa)

(Kun jäsenvaltio ja alueet osallistuvat makroalue- ja merialuestrategioihin)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 3 kohdan e alakohta)

| <4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" > |
| --- |

<4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" >

5 JAKSO

KÖYHYYDESTÄ ENITEN KÄRSIVIEN MAANTIETEELLISTEN ALUEIDEN TAI SUURIMMASSA SYRJINNÄN TAI SOSIAALISEN SYRJÄYTYMISEN VAARASSA OLEVIEN KOHDERYHMIEN ERITYISTARPEET (tapauksen mukaan) (64)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 4 kohdan a alakohta)

5.1   Köyhyydestä eniten kärsivät maantieteelliset alueet / suurimmassa syrjinnän tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevat kohderyhmät

| <5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

5.2   Strategia köyhyydestä eniten kärsivien maantieteellisten alueiden / suurimmassa syrjinnän tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien kohderyhmien erityistarpeiden käsittelyyn ja tarvittaessa vaikutus kumppanuussopimuksessa vahvistettuun yhdennettyyn lähestymistapaan

| <5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

Taulukko 22

Toimet köyhyydestä eniten kärsivien maantieteellisten alueiden / suurimmassa syrjinnän tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien kohderyhmien erityistarpeiden käsittelemiseksi
   (65)

| Kohderyhmä/maantieteellinen alue | Yhdennetyn lähestymistavan osana suunniteltujen toimien päätyypit | Toimintalinja | Rahasto | Alueluokka (tarvittaessa) | Investointiprioriteetti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y > | <5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y > | <5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.5 type="S" input="S" PA=Y > |
| | | | | | |
| | | | | | |

Kohderyhmä/maantieteellinen alue

Yhdennetyn lähestymistavan osana suunniteltujen toimien päätyypit

Toimintalinja

Rahasto

Alueluokka (tarvittaessa)

Investointiprioriteetti

<5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y >

<5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y >

<5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.5 type="S" input="S" PA=Y >

6 JAKSO

VAKAVISTA JA PYSYVISTÄ LUONTOON TAI VÄESTÖÖN LIITTYVISTÄ HAITOISTA KÄRSIVIEN MAANTIETEELLISTEN ALUEIDEN ERITYISTARPEET (tarvittaessa) (66)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 4 kohdan b alakohta)

| <6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y>

7 JAKSO

HALLINNOINNISTA, TODENTAMISESTA JA TARKASTUKSISTA VASTAAVAT VIRANOMAISET JA ELIMET SEKÄ ASIANOMAISTEN KUMPPANIEN ROOLI

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 b artiklan 10 kohdan kolmas alakohta ja 96 artiklan 5 kohta)

7.1   Asianomaiset viranomaiset ja elimet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 5 kohdan a ja b alakohta)

Taulukko 23:

Asianomaiset viranomaiset ja elimet

| Viranomainen/elin | Viranomaisen/elimen nimi ja osasto tai yksikkö | Viraston/elimen päällikkö (asema tai tehtävä) |
| --- | --- | --- |
| <7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” > | <7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > | <7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > |
| Hallintoviranomainen | | |
| Todentamisviranomainen, tarvittaessa | | |
| Tarkastusviranomainen | | |
| Elin, jolle komissio suorittaa maksut | | |

Viranomainen/elin

Viranomaisen/elimen nimi ja osasto tai yksikkö

Viraston/elimen päällikkö (asema tai tehtävä)

<7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” >

<7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

<7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

Hallintoviranomainen

Todentamisviranomainen, tarvittaessa

Tarkastusviranomainen

Elin, jolle komissio suorittaa maksut

7.2   Asianomaisten kumppanien osallistuminen

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 5 kohdan c alakohta)

7.2.1   
  Toimenpiteet, jotka on toteutettu sen varmistamiseksi, että asianomaiset kumppanit osallistuvat toimenpideohjelman valmisteluun, sekä näiden kumppanien rooli toimenpideohjelman täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa

| <7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”> |
| --- |

<7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”>

7.2.2   Yleiskattavat avustukset (ESR ja ESR/REACT-EU, tapauksen mukaan)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1304/2013 6 artiklan 1 kohta)

| <7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N>

7.2.3   Varojen kohdentaminen valmiuksien kehittämiseen (ESR ja ESR/REACT-EU, tapauksen mukaan)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1304/2013 6 artiklan 2 ja 3 kohta)

| <7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N>

8 JAKSO

RAHASTOJEN, MAASEUTURAHASTON, EUROOPAN MERI- JA KALATALOUSRAHASTON SEKÄ MUIDEN UNIONIN JA KANSALLISTEN RAHOITUSVÄLINEIDEN KESKINÄINEN KOORDINOINTI SEKÄ KOORDINOINTI EIP:N KANSSA

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 6 kohdan a alakohta)

Mekanismit, joilla varmistetaan rahastojen, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston), Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) sekä muiden unionin ja kansallisten rahoitusvälineiden keskinäinen koordinointi sekä koordinointi Euroopan investointipankin (EIP) kanssa, ottaen huomioon yhteisessä strategiakehyksessä vahvistetut asiaankuuluvat säännökset.

| <8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y>

9 JAKSO

ENNAKKOEHDOT
   (67)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 6 kohdan b alakohta)

9.1   Ennakkoehdot

Tiedot ennakkoehtojen sovellettavuuden ja täyttymisen arvioinnista (vapaaehtoinen)

| <9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y>

Taulukko 24

Sovellettavat ennakkoehdot ja niiden täyttymisen arviointi

| Ennakkoehto | Toimintalinjat, joihin ennakkoehtoa sovelletaan | Ennakkoehto täyttynyt (kyllä/ei/osittain) | Kriteerit | Kriteerit täyttyneet (kyllä/ei) | Viite
  (viittaukset strategioihin, oikeudellisiin säädöksiin tai muihin asiaan liittyviin asiakirjoihin – myös asianomaiset jaksot, artiklat tai kohdat – sekä internetlinkit tai pääsy koko tekstiin) | Selitykset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” > | <9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” > | <9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > | <9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | | | |

Ennakkoehto

Toimintalinjat, joihin ennakkoehtoa sovelletaan

Ennakkoehto täyttynyt (kyllä/ei/osittain)

Kriteerit

Kriteerit täyttyneet (kyllä/ei)

Viite

(viittaukset strategioihin, oikeudellisiin säädöksiin tai muihin asiaan liittyviin asiakirjoihin – myös asianomaiset jaksot, artiklat tai kohdat – sekä internetlinkit tai pääsy koko tekstiin)

Selitykset

<9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” >

<9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” >

<9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

<9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

9.2   Kuvaus ennakkoehtojen täyttämiseksi toteutetuista toimista, vastuuelimet ja aikataulu (68)

Taulukko 25

Toimet sovellettavien yleisten ennakkoehtojen täyttämiseksi

| Yleinen ennakkoehto | Täyttymättömät kriteerit | Toteutettavat toimet | Määräaika (päivämäärä) | Vastuuelimet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | |
| | | | |

Yleinen ennakkoehto

Täyttymättömät kriteerit

Toteutettavat toimet

Määräaika (päivämäärä)

Vastuuelimet

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

Taulukko 26

Toimet sovellettavien teemakohtaisten ennakkoehtojen täyttämiseksi

| Temaattinen ennakkoehto | Täyttymättömät kriteerit | Toteutettavat toimet | Määräaika (päivämäärä) | Vastuuelimet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”> | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA“> |
| 1. X | | Toimi 1 | Toimen 1 määräaika | |
| | Toimi 2 | Toimen 2 määräaika | |

Temaattinen ennakkoehto

Täyttymättömät kriteerit

Toteutettavat toimet

Määräaika (päivämäärä)

Vastuuelimet

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”>

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA“>

1. X

Toimi 1

Toimen 1 määräaika

Toimi 2

Toimen 2 määräaika

10 JAKSO

TUENSAAJIEN HALLINNOLLISEN TAAKAN VÄHENTÄMINEN
   (69)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 6 kohdan c alakohta)

Yhteenveto tuensaajien hallinnollisen taakan arvioinnista ja tarvittaessa suunnitellut hallinnollisen taakan vähentämiseen tähtäävät toimet ja niiden ohjeellinen aikataulu.

| <10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y> |
| --- |

<10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y>

11 JAKSO

HORISONTAALISET PERIAATTEET
   (70)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 7 kohta)

11.1   Kestävä kehitys

Kuvaus erityisistä toimenpiteistä, joiden avulla toimien valinnassa otetaan huomioon ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset, resurssitehokkuus, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen, selviytymis- ja palautumiskyky katastrofitilanteissa sekä riskien ehkäisy ja hallinta.

| <13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.2   Yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys

Kuvaus erityisistä toimenpiteistä, joilla edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia ja ehkäistään sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää toimenpideohjelman valmistelussa, suunnittelussa ja toteuttamisessa sekä erityisesti rahoituksen saannissa ottaen huomioon tällaisten syrjinnän vaarassa olevien kohderyhmien tarpeet ja etenkin vaatimukset, joilla varmistetaan vammaisten osallistumismahdollisuudet.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.3   Miesten ja naisten tasa-arvo

Kuvaus toimenpideohjelman miesten ja naisten tasa-arvoa edistävistä vaikutuksista ja tapauksen mukaan järjestelyistä, joilla varmistetaan sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen toimenpideohjelma- ja toimitasolla.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

12 JAKSO

ERILLISET OSAT

12.1   Ohjelmakaudella täytäntöön pantavat suurhankkeet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan e alakohta)

Taulukko 27

Suurhankeluettelo

| Hanke | Suunniteltu ilmoituksen tekopäivä/tietojen toimituspäivä
  (vuosi, vuosineljännes) | Täytäntöönpanon suunniteltu aloitus
  (vuosi, vuosineljännes) | Suunniteltu päättymispäivä
  (vuosi, vuosineljännes) | Toimintalinjat/Investointiprioriteetit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N> | <12.1.2 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.3 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.4 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.5 type="S" " input="S" decision=N > |
| | | | | |

Hanke

Suunniteltu ilmoituksen tekopäivä/tietojen toimituspäivä

(vuosi, vuosineljännes)

Täytäntöönpanon suunniteltu aloitus

(vuosi, vuosineljännes)

Suunniteltu päättymispäivä

(vuosi, vuosineljännes)

Toimintalinjat/Investointiprioriteetit

<12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N>

<12.1.2 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.3 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.4 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.5 type="S" " input="S" decision=N >

12.2   Toimenpideohjelman tuloskehys (71)

Taulukko 28

Tuloskehys rahastoittain ja alueluokittain (yhteenvetotaulukko)

| Toimintalinja | Rahasto | Alueluokka | Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe | Mittayksikkö, tarvittaessa | Välitavoite vuodeksi 2018 | Lopullinen tavoite (2023) (72) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T |
| <12.2.1 type="S" input="G"> | <12.2.2 type="S" input="G"> | <12.2.3 type="S" input="G"> | <12.2.4 type="S" input="G"> | <12.2.5 type="S" input="G"> | <12.2.6 type="S" input="G"> | <12.2.7 type="S"


  input="G"> |
| | | | | | | | | |

Toimintalinja

Rahasto

Alueluokka

Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe

Mittayksikkö, tarvittaessa

Välitavoite vuodeksi 2018

Lopullinen tavoite (2023) (72)

M

W

T

<12.2.1 type="S" input="G">

<12.2.2 type="S" input="G">

<12.2.3 type="S" input="G">

<12.2.4 type="S" input="G">

<12.2.5 type="S" input="G">

<12.2.6 type="S" input="G">

<12.2.7 type="S"

input="G">

12.3   Ohjelman valmisteluun osallistuvat kumppanit

| <12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N> |
| --- |

<12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N>

LIITTEET (syötetään sähköiseen tietojenvaihtojärjestelmään erillisinä tiedostoina):

| — | Luonnos ennakkoarviointikertomuksesta ja sen tiivistelmä (pakollinen)
  (Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 55 artiklan 2 kohta ja 92 b artiklan 10 kohta) (73) |
| --- | --- |

—

Luonnos ennakkoarviointikertomuksesta ja sen tiivistelmä (pakollinen)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 55 artiklan 2 kohta ja 92 b artiklan 10 kohta) (73)

| — | Ennakkoehtojen sovellettavuuden ja täyttymisen arviointiin liittyvät asiakirjat (soveltuvin osin) (74) |
| --- | --- |

—

Ennakkoehtojen sovellettavuuden ja täyttymisen arviointiin liittyvät asiakirjat (soveltuvin osin) (74)

| — | Kansallisen tasa-arvoelimen lausunto 11.2 ja 11.3 jaksosta (soveltuvin osin) (Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 7 kohta) (75) |
| --- | --- |

—

Kansallisen tasa-arvoelimen lausunto 11.2 ja 11.3 jaksosta (soveltuvin osin) (Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 7 kohta) (75)

| — | Yleistajuinen tiivistelmä toimenpideohjelmasta (soveltuvin osin) |
| --- | --- |

—

Yleistajuinen tiivistelmä toimenpideohjelmasta (soveltuvin osin)

---

(1)  Kenttien sisältöjen selitykset:

1

| | Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastitettava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boole-päätös |
| --- | --- |

Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastitettava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boole-päätös

Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastitettava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boole-päätös

| | Päätös: N = ei sisälly komission päätökseen toimenpideohjelman hyväksymisestä |
| --- | --- |

Päätös: N = ei sisälly komission päätökseen toimenpideohjelman hyväksymisestä

Päätös: N = ei sisälly komission päätökseen toimenpideohjelman hyväksymisestä

| | Syöttötapa: M = manuaalisesti, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa. |
| --- | --- |

Syöttötapa: M = manuaalisesti, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa.

Syöttötapa: M = manuaalisesti, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa.

| | ”maxlength” = merkkien enimmäismäärä välit mukaan luettuina |
| --- | --- |

”maxlength” = merkkien enimmäismäärä välit mukaan luettuina

”maxlength” = merkkien enimmäismäärä välit mukaan luettuina

| | PA – Y = osatekijä voidaan esittää ainoastaan kumppanuussopimuksessa |
| --- | --- |

PA – Y = osatekijä voidaan esittää ainoastaan kumppanuussopimuksessa

PA – Y = osatekijä voidaan esittää ainoastaan kumppanuussopimuksessa

| | TA – NA = ei sovelleta, kun on kyse ainoastaan teknistä tukea koskevasta toimenpideohjelmasta |
| --- | --- |

TA – NA = ei sovelleta, kun on kyse ainoastaan teknistä tukea koskevasta toimenpideohjelmasta

TA – NA = ei sovelleta, kun on kyse ainoastaan teknistä tukea koskevasta toimenpideohjelmasta

| | YEI – NA = ei sovelleta, kun on kyse ainoastaan nuorisotyöllisyysaloitetta koskevasta toimenpideohjelmasta |
| --- | --- |

YEI – NA = ei sovelleta, kun on kyse ainoastaan nuorisotyöllisyysaloitetta koskevasta toimenpideohjelmasta

YEI – NA = ei sovelleta, kun on kyse ainoastaan nuorisotyöllisyysaloitetta koskevasta toimenpideohjelmasta

| | SME = sovelletaan myös, kun on kyse EIP:n toteuttamia pk-yrityksille tarkoitettuja rajaamattomia vakuuksia ja arvopaperistamiseen perustuvia yhteisiä rahoitusvälineitä koskevista ohjelmista |
| --- | --- |

SME = sovelletaan myös, kun on kyse EIP:n toteuttamia pk-yrityksille tarkoitettuja rajaamattomia vakuuksia ja arvopaperistamiseen perustuvia yhteisiä rahoitusvälineitä koskevista ohjelmista

SME = sovelletaan myös, kun on kyse EIP:n toteuttamia pk-yrityksille tarkoitettuja rajaamattomia vakuuksia ja arvopaperistamiseen perustuvia yhteisiä rahoitusvälineitä koskevista ohjelmista

(2)  Tämän liitteen taulukoissa esitetään tarvittaessa REACT-EU-välineen määrärahojen jakautuminen (asetuksen (EU) N:o1303/2013 92 a artikla) eli EAKR:n, ESR:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen REACT-EU-määrärahat.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N: o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

4

(5)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

5

(6)  Euroopan aluekehitysrahasto.

6

(7)  Euroopan sosiaalirahasto.

7

(8)  Nuorisotyöllisyysaloite.

8

(9)  Unionin tuki yhteensä (pääosuus ja suoritusvaraus mukaan luettuina).

9

(10)  Tiedot rahastoittain ja toimintalinjoittain.

10

(11)  Temaattisen tavoitteen nimi (ei koske teknistä tukea).

11

(12)  Investointiprioriteetin nimi (ei koske teknistä tukea).

12

(13)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

13

(14)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

14

(15)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

15

(16)  EAKR:n, koheesiorahaston ja EAKR/REACT-EU:n osalta tavoitearvot voivat olla laadullisia tai määrällisiä.

16

(17)  Luetteloon sisältyvät yhteiset tulosindikaattorit, joille on asetettu tavoitearvo, ja kaikki ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit. Yhteisten tulosindikaattorien tavoitearvojen on oltava määrällisiä; ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien tavoitearvot voivat olla määrällisiä tai laadullisia. Tavoitearvot voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä, ja lähtöarvoja voidaan mukauttaa vastaavasti. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

17

(18)  Luetteloon sisältyvät yhteiset tulosindikaattorit, joille on asetettu tavoitearvo, ja kaikki ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit. Yhteisten tulosindikaattorien tavoitearvojen on oltava määrällisiä; ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien tavoitearvot voivat olla määrällisiä tai laadullisia. Kaikkiin asetuksen (EU) N:o 1304/2013 liitteessä II oleviin tulosindikaattoreihin, joita käytetään nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanon seurannassa, on liitettävä määrällinen tavoitearvo. Tavoitearvot voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä, ja lähtöarvoja voidaan mukauttaa vastaavasti. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1304/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470).

19

(20)  Luetteloon sisältyvät ESR:n osalta yhteiset tuotosindikaattorit, joille on asetettu tavoitearvo. Tavoitearvot voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä. EAKR/REACT-EU:n kohdalla sukupuolittain tehtävä erittely ei yleensä ole tarpeen. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

20

(21)  Erittelyä alueluokittain ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

21

(22)  Luetteloon sisältyvät ESR:n ja ESR/REACT-EU:n osalta yhteiset tuotosindikaattorit, joille on asetettu tavoitearvo, ja kaikki ohjelmakohtaiset tuotosindikaattorit.

22

(23)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

23

(24)  Tavoitearvot voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

24

(25)  Välitavoitteet voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

25

(26)  Jos nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön toimintalinjan osana, aloitteen välitavoitteet ja tavoitteet on eriytettävä toimintalinjan muista välitavoitteista ja tavoitteista asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 7 kohdan viidennessä alakohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten mukaisesti, koska nuorisotyöllisyysaloitteen varat (erityismäärärahat ja vastaava ESR:n tuki) eivät kuulu suoritusvaraukseen.

26

(27)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

27

(28)  Määrät sisältävät unionin kokonaistuen (pääosuus ja suoritusvarauksen määrärahat).

28

(29)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

29

(30)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

30

(31)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

31

(32)  Tarvittaessa myös määrälliset tiedot ESR:n osuudesta asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1–7 alakohdassa ja 92 b artiklan 9 kohdassa tarkoitettuihin temaattisiin tavoitteisiin.

32

(33)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

33

(34)  Tätä jaksoa ei vaadita, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

34

(35)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

35

(36)  Vaaditaan silloin, kun unionin antaman teknisen tuen määrä ohjelmassa on yli 15 miljoonaa euroa.

36

(37)  Vaaditaan silloin, kun se on toimen sisällön vuoksi objektiivisesti perusteltua ja kun unionin antaman teknisen tuen määrä ohjelmassa on yli 15 miljoonaa euroa.

37

(38)  Tavoitearvot voivat olla laadullisia tai määrällisiä. Tavoitearvot voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä, ja lähtöarvoja voidaan mukauttaa vastaavasti. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

38

(39)  Teknisen tuen tuotosindikaattorien tavoitearvot eivät ole pakollisia. Tavoitearvot voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

39

(40)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

40

(41)  Määrät sisältävät unionin kokonaistuen (pääosuus ja suoritusvarauksen määrärahat).

41

(42)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

42

(43)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

43

(44)  Kokonaismäärärahat (unionin tuki) ilman suoritusvarauksen osuutta.

44

(45)  ESR:n kokonaismäärärahat, nuorisotyöllisyysaloitteen vastaava ESR:n osuus mukaan luettuna. Suoritusvarausta koskevissa sarakkeissa ei oteta huomioon nuorisotyöllisyysaloitteen vastaavaa ESR:n osuutta, koska se ei kuulu suoritusvaraukseen.

45

(46)  Poikkeusta yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 120 artiklan 3 kohdan ensimmäisestä ja toisesta alakohdasta (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 92 b artiklan 11 kohta) ei sovelleta tekniseen apuun kohdennettuihin REACT-EU-lisämäärärahoihin. Jos teknisen avun toimintalinjasta myönnetään tukea useammalle kuin yhdelle alueluokalle, tällaisen toimintalinjan osarahoitusosuus määritetään ottamalla suhteellisesti huomioon, yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 120 artiklan 3 kohdassa säädettyjen enimmäismäärien rajoissa, REACT-EU-määrärahojen jakautuminen kyseisen toimintalinjan alueluokissa.

46

(47)  Kansallinen rahoitus jaotellaan suhteessa pääosuuteen ja suoritusvaraukseen.

47

(48)  Tämä toimintalinja sisältää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

48

(49)  Toimintalinjan tämä osa sisältää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

49

(50)  Tämä toimintalinja sisältää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

50

(51)  Toimintalinjan tämä osa sisältää nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR/REACT-EU:n tuen.

51

(52)  ESR:n määrärahat ilman vastaavaa nuorisotyöllisyysaloitteen tukea.

52

(53)  ESR:n kokonaistuki vähemmän kehittyneillä alueilla, siirtymäalueilla ja kehittyneemmillä alueilla sekä nuorisotyöllisyysaloitteeseen taulukossa 18 a kohdennettu määräraha ovat yhteenlaskettuina yhtä kuin ESR:n kokonaistuki näillä alueilla ja taulukossa 17 oleva nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha.

53

(54)  ESR:n määrärahat ilman vastaavaa nuorisotyöllisyysaloitteen tukea.

54

(55)  ESR:n määrärahat ilman vastaavaa nuorisotyöllisyysaloitteen tukea.

55

(56)  Sisältää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahat ja vastaavan ESR:n tuen.

56

((*))  Rastittamalla ruudun jäsenvaltio pyytää, että maksatushakemuksissa toimenpideohjelman [kaikkien toimintalinjojen] [joidenkin toimintalinjojen] osalta ilmoitettuihin menoihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 25 a artiklan 1 kohdan nojalla 100 prosentin osarahoitusosuutta tilivuonna, joka alkaa 1 päivänä heinäkuuta 2020 ja päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2021.

(*)

((**))  Rastittamalla ruudun jäsenvaltio pyytää, että maksatushakemuksissa toimenpideohjelman [kaikkien toimintalinjojen] [joidenkin toimintalinjojen] osalta ilmoitettuihin menoihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 25 a artiklan 1 a kohdan nojalla 100 prosentin osarahoitusosuutta tilivuonna, joka alkaa 1 päivänä heinäkuuta 2021 ja päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2022.

(**)

(57)  Sisältää nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n erityismäärärahat ja vastaavan ESR/REACT-EU:n tuen.

57

(58)  Nuorisotyöllisyysaloite (erityismääräraha ja vastaava ESR:n tuki) katsotaan rahastoksi, ja sitä koskevat tiedot annetaan erillisellä rivillä, vaikka se muodostaisikin toimintalinjan osan.

58

(59)  Täytetään jokaisesta toimintalinjasta (tai toimintalinjan osasta), jossa pannaan täytäntöön nuorisotyöllisyysaloitetta.

59

(60)  Tässä taulukossa nuorisotyöllisyysaloite (YEI) (erityismäärärahat ja vastaava ESR:n tuki) katsotaan rahastoksi.

60

(61)  Järjestelmä tuottaa taulukon automaattisesti kunkin toimintalinjan mukaisten tukitoimien luokkia koskevien taulukoiden perusteella.

61

(62)  Jos toimenpideohjelmaa tai ohjelmaa tarkistetaan yhden tai useamman erillisen toimintalinjan perustamiseksi temaattiselle tavoitteelle ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, tämä osa vaaditaan vain, jos myönnetään vastaavaa tukea.

62

(63)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1301/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289).

63

(64)  Tätä jaksoa ei vaadita, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

64

(65)  Jos ohjelma kattaa useamman alueluokan, toimet on ehkä tarpeen eritellä alueluokittain.

65

(66)  Tätä jaksoa ei vaadita, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

66

(67)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

67

(68)  Taulukoissa 25 ja 26 esitetään ainoastaan sovellettavat yleiset ja teemakohtaiset ennakkoehdot, jotka eivät täyttyneet lainkaan tai olivat täyttyneet vain osittain (ks. taulukko 24) ohjelman esittämishetkellä.

68

(69)  Tätä jaksoa ei vaadita, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

69

(70)  Tätä jaksoa ei vaadita, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

70

(71)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

71

(72)  Tavoitearvo voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltynä.

72

(73)  Tätä liitettä ei sovelleta, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

73

(74)  Tätä liitettä ei sovelleta, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

74

(75)  Tätä liitettä ei vaadita, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

75

---

LIITE II

”LIITE II

Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien malli

| CCI | <0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1) |
| --- | --- |
| Nimi | <0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |
| Versio | <0.3 type=‘N’ input=‘G’> |
| Ensimmäinen vuosi | <0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’> |
| Viimeinen vuosi | <0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>> |
| Tukikelpoisuus alkaa | <0.6 type=‘D’ input=‘G’> |
| Tukikelpoisuus päättyy | <0.7 type=‘D’ input=‘G’>> |
| Komission päätöksen numero | <0.8 type=‘S’ input=‘G’>> |
| Komission päätöksen päivämäärä | <0.9 type=‘D’ input=‘G’>> |
| Jäsenvaltion muutospäätöksen numero | <0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>> |
| Jäsenvaltion muutospäätöksen päivämäärä | <0.11 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Jäsenvaltion muutospäätöksen voimaantulopäivä | <0.12 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Yhteistyöohjelman kattamat NUTS-alueet | <0.13 type=‘S’ input=‘S’>> |

CCI

<0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1)

Nimi

<0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Versio

<0.3 type=‘N’ input=‘G’>

Ensimmäinen vuosi

<0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>

Viimeinen vuosi

<0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>>

Tukikelpoisuus alkaa

<0.6 type=‘D’ input=‘G’>

Tukikelpoisuus päättyy

<0.7 type=‘D’ input=‘G’>>

Komission päätöksen numero

<0.8 type=‘S’ input=‘G’>>

Komission päätöksen päivämäärä

<0.9 type=‘D’ input=‘G’>>

Jäsenvaltion muutospäätöksen numero

<0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>>

Jäsenvaltion muutospäätöksen päivämäärä

<0.11 type=‘D’ input=‘M’>>

Jäsenvaltion muutospäätöksen voimaantulopäivä

<0.12 type=‘D’ input=‘M’>>

Yhteistyöohjelman kattamat NUTS-alueet

<0.13 type=‘S’ input=‘S’>>

1 JAKSO

STRATEGIA YHTEISTYÖOHJELMAN VAIKUTUKSESTA UNIONIN ÄLYKKÄÄN, KESTÄVÄN JA OSALLISTAVAN KASVUN STRATEGIAN EDISTÄMISEEN SEKÄ TALOUDELLISEN, SOSIAALISEN JA ALUEELLISEN YHTEENKUULUVUUDEN SAAVUTTAMISEEN
   (2)

(Viite: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3) 27 artiklan 1 kohta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (4) 8 artiklan 2 kohdan a alakohta)

1.1   Strategia yhteistyöohjelman vaikutuksesta unionin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategian edistämiseen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseen

| 1.1.1 | Kuvaus strategiasta, jonka avulla yhteistyöohjelmalla pyritään edistämään unionin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategiaa ja saavuttamaan taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus







  <1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’> |
| --- | --- |

1.1.1

<1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’>

Jos nykyistä yhteistyöohjelmaa tarkistetaan REACT-EU-lisämäärärahojen kohdentamiseksi, kuvaus odotetusta vaikutuksesta covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen on esitettävä asiaa koskevassa tekstikentässä jäljempänä esitetyn mukaisesti.

| 1.1.1a | Kuvaus yhteistyöohjelman odotetusta vaikutuksesta covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1a

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2 | Perustelut sille, miksi temaattiset tavoitteet ja vastaavat investointiprioriteetit on valittu koko ohjelma-alueen tarpeista tehdyn analyysin perusteella ja yhteinen strategiakehys huomioon ottaen, ja näihin tarpeisiin vastaamiseen valittu strategia, jossa tarpeen mukaan pyritään tarttumaan rajat ylittävän infrastruktuurin puuttuviin yhteyksiin, ottaen huomioon ennakkoarvioinnin tulokset

  Jos nykyistä yhteistyöohjelmaa tarkistetaan REACT-EU-lisämäärärahojen käyttämiseksi, on lisättävä seuraava kuvaus. |
| --- | --- |

1.1.2

Jos nykyistä yhteistyöohjelmaa tarkistetaan REACT-EU-lisämäärärahojen käyttämiseksi, on lisättävä seuraava kuvaus.

| 1.1.2a | Perustelut, joissa esitetään yhteistyöohjelman odotettu vaikutus covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen

  (Viite: Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 b artiklan 9 kohta)

  Taulukko 1


  Perusteet temaattisten tavoitteiden ja investointiprioriteettien valinnoille








  Valittu temaattinen tavoite | Valittu investointiprioriteetti | Perustelut valinnalle tai vaikutukselle kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ > | <1.1.3 type=‘S’ input=‘S’> | <1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’> |
| | | |

1.1.2a

(Viite: Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 b artiklan 9 kohta)

Taulukko 1

Perusteet temaattisten tavoitteiden ja investointiprioriteettien valinnoille

Valittu temaattinen tavoite

Valittu investointiprioriteetti

Perustelut valinnalle tai vaikutukselle kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen

<1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ >

<1.1.3 type=‘S’ input=‘S’>

<1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’>

1.2   Perusteet rahoituksen jakautumiselle

Perusteet sille, miten rahoitus (eli unionin tuki) on temaattisen keskittämisen vaatimusten mukaisesti jaettu kullekin temaattiselle tavoitteelle ja, tarvittaessa, investointiprioriteetille, ottaen huomioon ennakkoarviointi.

| <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

Jos nykyistä yhteistyöohjelmaa tarkistetaan REACT-EU-lisämäärärahojen osoittamiseksi, on lisättävä seuraava kuvaus:

| 1.2a | Perusteet REACT-EU-lisämäärärahojen osoittamiselle ohjelmaan ja sille, miten nämä varat kohdennetaan niille maantieteellisille alueille, joilla niitä eniten tarvitaan ottaen huomioon erilaiset alueelliset tarpeet ja kehitystasot, jotta voidaan varmistaa, että ne keskitetään jatkossakin vähemmän kehittyneille alueille SEUT-sopimuksen 174 artiklassa vahvistettujen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevien tavoitteiden mukaisesti







  <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ > |
| --- | --- |

1.2a

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ >

Taulukko 2

Yhteistyöohjelman investointistrategiaa koskeva katsaus

| Toimintalinja | EAKR:n tuki (euroina) | Unionin kokonaistuen osuus (%) yhteistyöohjelmassa (rahastoittain) (5) | Temaattinen tavoite (6) | Investointiprioriteetit (7) | Investointiprioriteetteja vastaavat erityistavoitteet | Erityistavoitetta vastaavat tulosindikaattorit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EAKR (8) | ENI (9) (tarvittaessa) | IPA (10) (tarvittaessa) |
| <1.2.1 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’> | <1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.6 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.7 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.8 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.9 type=‘S’ input=‘G’> |
| REACT-EU | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Toimintalinja

EAKR:n tuki (euroina)

Unionin kokonaistuen osuus (%) yhteistyöohjelmassa (rahastoittain) (5)

Temaattinen tavoite (6)

Investointiprioriteetit (7)

Investointiprioriteetteja vastaavat erityistavoitteet

Erityistavoitetta vastaavat tulosindikaattorit

EAKR (8)

ENI (9) (tarvittaessa)

IPA (10) (tarvittaessa)

<1.2.1 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’>

<1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.7 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.8 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.9 type=‘S’ input=‘G’>

REACT-EU

2 JAKSO

TOIMINTALINJAT

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b ja c alakohta)

2.A JAKSO

MUIDEN KUIN TEKNISEN AVUN TOIMINTALINJOJEN KUVAUS

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohta)

2.A.1   Toimintalinja (jokainen toimintalinja erikseen)

| Toimintalinjan tunniste | <2A.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Toimintalinjan nimi | <2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |

Toimintalinjan tunniste

<2A.1 type=‘N’ input=‘G’>

Toimintalinjan nimi

<2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

| ☐ | Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan rahoitusvälineiden avulla |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan rahoitusvälineiden avulla

<2A.3 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan unionin tasolla perustettujen rahoitusvälineiden avulla |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan unionin tasolla perustettujen rahoitusvälineiden avulla

<2A.4 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Koko toimintalinja toteutetaan yhteisölähtöisellä paikallisella kehittämisellä |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja toteutetaan yhteisölähtöisellä paikallisella kehittämisellä

<2A.5 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Koko toimintalinja liittyy REACT-EU-välineeseen |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja liittyy REACT-EU-välineeseen

<2A.6 type="C" input="M">

2.A.2   Perusteet sille, että on perustettu toimintalinja, joka kattaa useamman temaattisen tavoitteen (tarvittaessa) (11)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 1 kohta)

| <2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’> |
| --- |

<2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’>

2.A.3   Rahasto ja unionin tuen laskentaperusta

(kaikki toimintalinjaan liittyvät rahastot erikseen)

| Rahasto | <2A.6 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot) | <2A.8 type=‘S’ input=‘S’> |

Rahasto

<2A.6 type=‘S’ input=‘S’>

Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot)

<2A.8 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.4   Investointiprioriteetti (jokainen toimintalinjan investointiprioriteetti erikseen)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.7 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |

Investointiprioriteetti

<2A.7 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.5   Investointiprioriteettia vastaavat erityistavoitteet ja odotetut tulokset

(kaikki investointiprioriteetin mukaiset erityistavoitteet erikseen)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohta)

| Tunniste | <2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Erityistavoite | <2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Tulokset, joihin jäsenvaltiot pyrkivät EU:n tuella | <2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Tunniste

<2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’>

Erityistavoite

<2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Tulokset, joihin jäsenvaltiot pyrkivät EU:n tuella

<2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Taulukko 3

Ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit (erityistavoitteittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohta)

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Lähtöarvo | Perusvuosi | Tavoitearvo (2023) (12) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’> | Quantitative <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>


  Qualitative <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’ | <2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Quantitative <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>


  Qualitative <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Lähtöarvo

Perusvuosi

Tavoitearvo (2023) (12)

Tietolähde

Raportointitiheys

<2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’>

Quantitative <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

Qualitative <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’

<2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Quantitative <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

Qualitative <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.6   Investointiprioriteetin mukaisesti tuettavat toimenpiteet (investointiprioriteeteittain)

2.A.6.1   
  Kuvaus tuettavien toimenpiteiden tyypistä esimerkkeineen ja siitä, miten niiden odotetaan edistävän erityistavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien tarvittaessa tärkeimpien kohderyhmien, erityisten kohdealueiden ja tuensaajien tyyppien yksilöiminen

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’>

2.A.6.2   
  Toimenpiteiden valintaa ohjaavat periaatteet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.3   Rahoitusvälineiden suunniteltu käyttö (tapauksen mukaan)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Rahoitusvälineiden suunniteltu käyttö | <2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’> |
| <2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

Rahoitusvälineiden suunniteltu käyttö

<2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’>

<2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.6.4   Suurhankkeiden suunniteltu käyttö (tapauksen mukaan)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.5   Tuotosindikaattorit (investointiprioriteeteittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan iv alakohta)

Taulukko 4

Yhteiset ja ohjelmakohtaiset tuotosindikaattorit

| Tunniste | Indikaattori (indikaattorin nimi) | Mittayksikkö | Tavoitearvo (2023) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’> | <2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | |
| | | | | | |

Tunniste

Indikaattori (indikaattorin nimi)

Mittayksikkö

Tavoitearvo (2023)

Tietolähde

Raportointitiheys

<2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’>

<2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.7   Tuloskehys (13)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan v alakohta ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 liite II)

Taulukko 5

Toimintalinjan tuloskehys

| Toimintalinja | Indikaattorityyppi
  (Keskeinen täytäntöönpanovaihe, taloudellinen indikaattori, tuotosindikaattori tai, tapauksen mukaan, tulosindikaattori) | Tunniste | Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe | Mittayksikkö, tarvittaessa | Välitavoite vuodeksi 2018 | Lopullinen tavoite (2023) | Tietolähde | Selvitys indikaattorin merkityksestä, tarvittaessa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’> | Implementation Step or Financial <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>


  Output or result<2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’> | Implementation Step or Financial <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>


  Output or Result <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | Implementation Step or Financial <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>


  Output or Result <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | <2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>


  Output or Result <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>


  Output or Result <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Toimintalinja

Indikaattorityyppi

(Keskeinen täytäntöönpanovaihe, taloudellinen indikaattori, tuotosindikaattori tai, tapauksen mukaan, tulosindikaattori)

Tunniste

Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe

Mittayksikkö, tarvittaessa

Välitavoite vuodeksi 2018

Lopullinen tavoite (2023)

Tietolähde

Selvitys indikaattorin merkityksestä, tarvittaessa

<2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’>

Implementation Step or Financial <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

Output or result<2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’>

Implementation Step or Financial <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Output or Result <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

Implementation Step or Financial <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>

Output or Result <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

<2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

Output or Result <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

Output or Result <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Laadullisia lisätietoja tuloskehyksen määrittelemisestä (vapaaehtoinen)

| <2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |
| --- |

<2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.8   Tukitoimien luokat

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan vii alakohta)

Komission hyväksymään nimikkeistöön perustuvat toimintalinjan sisältöä vastaavat tukitoimien luokat ja unionin tuen ohjeellinen jakautuminen

Taulukot 6-9

Tukitoimien luokat

| Taulukko 6: Näkökohta 1 Tukitoimen toimintakenttä |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 6: Näkökohta 1 Tukitoimen toimintakenttä

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Taulukko 7: Näkökohta 2 Rahoitusmuoto |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 7: Näkökohta 2 Rahoitusmuoto

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Taulukko 8: Näkökohta 3 Aluetyyppi |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 8: Näkökohta 3 Aluetyyppi

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Taulukko 9: Näkökohta 6 Alueelliset toteutustavat |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 9: Näkökohta 6 Alueelliset toteutustavat

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

2.A.9   Yhteenveto teknisen avun käyttöä koskevasta suunnitelmasta, mukaan lukien tarvittaessa toimet ohjelmien hallintoon ja valvontaan osallistuvien viranomaisten ja tuensaajien hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi ja tarvittaessa toimet asiaankuuluvien kumppanien hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi, jotta ne voivat osallistua ohjelmien täytäntöönpanoon (tapauksen mukaan) (14)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan vi alakohta)

| Toimintalinja | <3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’> |

Toimintalinja

<3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’>

2.B JAKSO

KUVAUS TEKNISEN AVUN TOIMINTALINJOISTA

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohta)

2.B.1   Toimintalinja

| Tunniste | <2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Nimi | <2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |

Tunniste

<2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Nimi

<2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

| ☐ | Koko toimintalinja liittyy REACT-EU-välineeseen |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja liittyy REACT-EU-välineeseen

<2B.1 type="C" input="M">

2.B.2   Rahasto ja unionin tuen laskentaperuste (kaikki toimintalinjaan liittyvät rahastot erikseen)

| Rahasto | <2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot) | <2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’> |

Rahasto

<2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’>

Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot)

<2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’>

2.B.3   Erityistavoitteet ja odotetut tulokset

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan i ja ii alakohta)

Erityistavoite (kaikki erityistavoitteet erikseen)

| Tunniste | <2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Erityistavoite | <2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Tulokset, joihin jäsenvaltiot pyrkivät EU:n tuella
   (15) | <2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Tunniste

<2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Erityistavoite

<2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Tulokset, joihin jäsenvaltiot pyrkivät EU:n tuella
   (15)

<2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.B.4   Tulosindikaattorit (16)

Taulukko 10

Ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit (erityistavoitteittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan ii alakohta)

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Lähtöarvo | Perusvuosi | Tavoitearvo (17) (2023) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | Quantitative <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’> | Quantitative <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>


  Qualitative <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Lähtöarvo

Perusvuosi

Tavoitearvo (17) (2023)

Tietolähde

Raportointitiheys

<2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

Quantitative <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’>

Quantitative <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>

Qualitative <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.5   Tuettavat toimenpiteet ja niiden odotettu vaikutus erityistavoitteisiin (toimintalinjoittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan iii alakohta)

2.B.5.1   
  Kuvaus tuettavista toimista ja niiden odotetusta vaikutuksesta erityistavoitteisiin

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan iii alakohta)

| Toimintalinja | <2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Toimintalinja

<2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.B.5.2   Tuotosindikaattorit, joiden odotetaan myötävaikuttavan tuloksiin (toimintalinjoittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan iv alakohta)

Taulukko 11

Tuotosindikaattorit

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Tavoitearvo (2023)
  (vapaaehtoinen) | Tietolähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | <2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Tavoitearvo (2023)

(vapaaehtoinen)

Tietolähde

<2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

<2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.6   Tukitoimien luokat

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan v alakohta)

Vastaa komission hyväksymään nimikkeistöön perustuvia tukitoimien luokkia. Lisäksi unionin tuen ohjeellinen jakautuminen.

Taulukot 12-14

Tukitoimien luokat

| Taulukko 12: Näkökohta 1 Tukitoimen toimintakenttä |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘> |
| | | |
| | | |

Taulukko 12: Näkökohta 1 Tukitoimen toimintakenttä

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘>

| Taulukko 13: Näkökohta 2 Rahoitusmuoto |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 13: Näkökohta 2 Rahoitusmuoto

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Taulukko 14: Näkökohta 3 Aluetyyppi |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’> | <2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘> |
| | | |
| | | |

Taulukko 14: Näkökohta 3 Aluetyyppi

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’>

<2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘>

3 JAKSO

RAHOITUSSUUNNITELMA

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan d alakohta)

3.1   EAKR:n määrärahat (euroina)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan d alakohdan i alakohta)

Taulukko 15

| Rahasto

  <3.1.1 type=‘S’ input=‘G’> | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERDF ilman REACT-EU:ta | <3.1.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.5 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.8 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Ei sovelleta | Ei sovelleta | <3.1.10 type=‘N’ input=‘G’> |
| EAKR/REACT-EU | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | <3.1.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.11 type=‘N’ input=‘M’> | |
| IPA:n tuen määrät (tapauksen mukaan) | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | |
| ENI:n tuen määrät (tapauksen mukaan) | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | |
| Kaikki yhteensä | | | | | | | | | | |

Rahasto

<3.1.1 type=‘S’ input=‘G’>

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Yhteensä

ERDF ilman REACT-EU:ta

<3.1.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.5 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Ei sovelleta

Ei sovelleta

<3.1.10 type=‘N’ input=‘G’>

EAKR/REACT-EU

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

<3.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.11 type=‘N’ input=‘M’>

IPA:n tuen määrät (tapauksen mukaan)

Ei sovelleta

Ei sovelleta

ENI:n tuen määrät (tapauksen mukaan)

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Kaikki yhteensä

3.2.A   EAKR:n kokonaismäärärahat ja kansallinen osarahoitus (euroina)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan d alakohdan ii alakohta)

| 1. | Rahoitustaulukossa esitetään yhteistyöohjelman rahoitussuunnitelma toimintalinjoittain. Jos syrjäisimpien alueiden ohjelmissa on yhdistetty rajat ylittävien toimien ja valtioiden välisten toimien määrärahat, molemmille perustetaan erilliset toimintalinjat. |
| --- | --- |

1.

Rahoitustaulukossa esitetään yhteistyöohjelman rahoitussuunnitelma toimintalinjoittain. Jos syrjäisimpien alueiden ohjelmissa on yhdistetty rajat ylittävien toimien ja valtioiden välisten toimien määrärahat, molemmille perustetaan erilliset toimintalinjat.

| 2. | Rahoitustaulukossa annetaan tiedoksi yhteistyöohjelmaan osallistuvien kolmansien maiden mahdolliset rahoitusosuudet (muut kuin IPA:n ja ENI:n osuudet). |
| --- | --- |

2.

Rahoitustaulukossa annetaan tiedoksi yhteistyöohjelmaan osallistuvien kolmansien maiden mahdolliset rahoitusosuudet (muut kuin IPA:n ja ENI:n osuudet).

| 3. | EIP:n
   (18)
  rahoitusosuus esitetään toimintalinjatasolla. |
| --- | --- |

3.

EIP:n
   (18)
  rahoitusosuus esitetään toimintalinjatasolla.

Taulukko 16

Rahoitussuunnitelma

| Toimintalinja | Rahasto | Unionin tuen laskentaperuste
  (Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset) | Unionin tuki (a) | Kansallinen vastinrahoitus
  (b) = (c) + (d)) | Kansallisen vastinrahoituksen ohjeellinen jakautuminen | Kokonaisrahoitus
  (e) = (a) + (b) | Osarahoitusosuus (19)

  (f) = (a)/(e) (2) | 100 %:n osarahoitusosuus tilivuonna 2020–2021 ((*)) | 100 %:n osarahoitusosuus tilivuonna 2021–2022 ((*)) | Tiedoksi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Kansallinen julkinen rahoitus (c) | Kansallinen yksityinen rahoitus (d) (1) | | | | | Rahoitusosuudet kolmansilta mailta | EIP:n rahoitusosuudet |
| <3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’> | Lisätietoja, katso alaviite
   ((*))
  (esimerkkejä jäljempänä) | Lisätietoja, katso alaviite
   ((**))
  (esimerkkejä jäljempänä) | <3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’> |
| Toimintalinja 1 | EAKR (mahdollisesti myös IPA:n ja ENI:n siirretyt määrät) (20) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| Toimintalinja N | EAKR (mahdollisesti myös IPA:n ja ENI:n siirretyt määrät) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| Toimintalinja N | EAKR/REACT-EU | | | | | | | | ☐ | ☐ | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Yhteensä | EAKR | | | | | | | | | | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| EAKR/REACT-EU | | | | | | | | | |
| Yhteensä | Kaikki rahastot yhteensä | | | | | | | | | | | |

Toimintalinja

Rahasto

Unionin tuen laskentaperuste

(Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset)

Unionin tuki (a)

Kansallinen vastinrahoitus

(b) = (c) + (d))

Kansallisen vastinrahoituksen ohjeellinen jakautuminen

Kokonaisrahoitus

(e) = (a) + (b)

Osarahoitusosuus (19)

(f) = (a)/(e) (2)

100 %:n osarahoitusosuus tilivuonna 2020–2021 ((*))

100 %:n osarahoitusosuus tilivuonna 2021–2022 ((*))

Tiedoksi

Kansallinen julkinen rahoitus (c)

Kansallinen yksityinen rahoitus (d) (1)

Rahoitusosuudet kolmansilta mailta

EIP:n rahoitusosuudet

<3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’>

Lisätietoja, katso alaviite
   ((*))
  (esimerkkejä jäljempänä)

Lisätietoja, katso alaviite
   ((**))
  (esimerkkejä jäljempänä)

<3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’>

Toimintalinja 1

EAKR (mahdollisesti myös IPA:n ja ENI:n siirretyt määrät) (20)

☐

☐

IPA

ENI

Toimintalinja N

EAKR (mahdollisesti myös IPA:n ja ENI:n siirretyt määrät)

☐

☐

IPA

ENI

Toimintalinja N

EAKR/REACT-EU

☐

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Yhteensä

EAKR

IPA

ENI

EAKR/REACT-EU

Yhteensä

Kaikki rahastot yhteensä

| (1) | Täytetään vain, jos toimintalinjoista ilmoitetaan kokonaiskustannukset. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Luku voidaan taulukossa pyöristää lähimpään kokonaislukuun. Maksujen korvaamisessa käytettävä tarkka osuus on suhde (f). |
| --- | --- |

(2)

3.2.B   Jako toimintalinjojen ja temaattisen tavoitteen mukaan

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan d alakohdan ii alakohta)

Taulukko 17

| Toimintalinja | Temaattinen tavoite | Unionin tuki | Kansallinen vastinrahoitus | Kokonaisrahoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’> |
| | | | | |
| | | | |
| EAKR ilman EAKR/REACT-EU:ta yhteensä | | | | |
| EAKR/REACT-EU yhteensä | | | | |
| Kaikki yhteensä | | | | |

Toimintalinja

Temaattinen tavoite

Unionin tuki

Kansallinen vastinrahoitus

Kokonaisrahoitus

<3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’>

EAKR ilman EAKR/REACT-EU:ta yhteensä

EAKR/REACT-EU yhteensä

Kaikki yhteensä

Taulukko 18

Ilmastonmuutostavoitteisiin käytettävän tuen ohjeellinen määrä

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 27 artiklan 6 kohta) (21)

| Toimintalinja | Ilmastonmuutostavoitteisiin käytettävän tuen ohjeellinen määrä (euroina) | Osuus toimenpideohjelman kokonaismäärärahasta (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N > | <3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N > |
| | | |
| EAKR/REACT-EU yhteensä | | |
| Yhteensä | | |

Toimintalinja

Ilmastonmuutostavoitteisiin käytettävän tuen ohjeellinen määrä (euroina)

Osuus toimenpideohjelman kokonaismäärärahasta (%)

<3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N >

<3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N >

EAKR/REACT-EU yhteensä

Yhteensä

4 JAKSO

ALUEELLISEN KEHITYKSEN YHDENNETTY LÄHESTYMISTAPA
   (22)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 3 kohta)

Kuvaus yhteistyöohjelman sisällön ja tavoitteet huomioon ottavasta aluekehitystä koskevasta yhdennetystä lähestymistavasta, myös suhteessa SEUT-sopimuksen 174 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin alueisiin ja aloihin, ottaen huomioon osallistuvien jäsenvaltioiden kumppanuussopimukset, ja selvitys siitä, miten lähestymistapa edistää ohjelman tavoitteiden ja odotettujen tulosten saavuttamista.

| <4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

4.1   Yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen (tarvittaessa)

Lähestymistapa, jota sovelletaan yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen välineiden käytössä, ja periaatteet, joilla niiden käyttöalueet on määritetty

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 3 kohdan a alakohta)

| <4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

4.2   Kestävän kaupunkikehityksen yhdennetyt toimenpiteet (tapauksen mukaan)

Periaatteet, joiden mukaan määritellään kaupunkialueet, joilla toteutetaan kestävän kaupunkikehityksen yhdennettyjä toimenpiteitä, ja näihin toimiin tarkoitetun EAKR:n tuen ohjeellinen jakautuminen

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 3 kohdan b alakohta)

| <4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Taulukko 19

Kestävän kaupunkikehityksen yhdennetyt toimenpiteet – EAKR:n tuen ohjeelliset määrät

| Rahasto | EAKR:n tuen ohjeellinen määrä
  (euroa) |
| --- | --- |
| <4.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <4.2.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| ERDF ilman REACT-EU:ta | |

Rahasto

EAKR:n tuen ohjeellinen määrä

(euroa)

<4.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<4.2.3 type=‘N’ input=‘M’>

ERDF ilman REACT-EU:ta

4.3   Yhdennetyt alueelliset investoinnit (tarvittaessa)

Lähestymistapa yhdennettyjen alueellisten investointien (sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 36 artiklassa) käyttöön muissa kuin 4.2. kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, ja niiden määrärahojen ohjeellinen jakautuminen kussakin toimintalinjassa

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 3 kohdan c alakohta)

| <4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ‘> |
| --- |

<4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ‘>

Taulukko 20.

Muiden kuin 4.2 kohdassa tarkoitettujen yhdennettyjen alueellisten investointien määrärahojen ohjeellinen jakautuminen (yhteismäärä)

| Toimintalinja | Ohjeelliset määrärahat (unionin tuki) (euroa) |
| --- | --- |
| <4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ > | <4.3.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| EAKR ilman EAKR/REACT-EU:ta yhteensä | |
| EAKR/REACT-EU yhteensä | |
| YHTEENSÄ | |

Toimintalinja

Ohjeelliset määrärahat (unionin tuki) (euroa)

<4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ >

<4.3.3 type=‘N’ input=‘M’>

EAKR ilman EAKR/REACT-EU:ta yhteensä

EAKR/REACT-EU yhteensä

YHTEENSÄ

4.4   Suunniteltujen tukitoimien vaikutus makroalue- ja merialuestrategioihin, asianomaisen jäsenvaltion osoittaman ohjelma-alueen tarpeista riippuen ja ottaen tarvittaessa huomioon näissä strategioissa määritetyt strategisesti tärkeät hankkeet (tapauksen mukaan)

(Kun jäsenvaltiot ja alueet osallistuvat makroalue- ja merialuestrategioihin)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 3 kohdan d alakohta)

| <4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

5 JAKSO

YHTEISTYÖOHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖKSET

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohta)

5.1   Asianomaiset viranomaiset ja elimet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohta)

Taulukko 21:

OHJELMAVIRANOMAISET

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan a alakohdan i alakohta)

| Viranomainen/elin | Viranomaisen/elimen nimi ja osasto tai yksikkö | Viraston/elimen päällikkö (asema tai tehtävä) |
| --- | --- | --- |
| Hallintoviranomainen | <5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Todentamisviranomainen, tarvittaessa | <5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Tarkastusviranomainen | <5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |

Viranomainen/elin

Viranomaisen/elimen nimi ja osasto tai yksikkö

Viraston/elimen päällikkö (asema tai tehtävä)

Hallintoviranomainen

<5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Todentamisviranomainen, tarvittaessa

<5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Tarkastusviranomainen

<5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Elin, jolle komissio suorittaa maksut:

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan b alakohta)

| ☐ Todentamisviranomainen | <5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’> |
| --- | --- |

☐ Todentamisviranomainen

<5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’>

Taulukko 22:

Valvonta- ja tarkastustehtävät suorittava elin tai suorittavat elimet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan a alakohdan ii ja iii alakohta)

| Viranomainen/elin | Viranomaisen/elimen nimi ja osasto tai yksikkö | Viraston/elimen päällikkö (asema tai tehtävä) |
| --- | --- | --- |
| Elin tai elimet, jotka on nimetty suorittamaan valvontatehtäviä | <5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |
| Elin tai elimet, jotka on nimetty suorittamaan tarkastustehtäviä | <5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |

Viranomainen/elin

Viranomaisen/elimen nimi ja osasto tai yksikkö

Viraston/elimen päällikkö (asema tai tehtävä)

Elin tai elimet, jotka on nimetty suorittamaan valvontatehtäviä

<5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

Elin tai elimet, jotka on nimetty suorittamaan tarkastustehtäviä

<5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

5.2   Yhteisen sihteeristön perustamismenettely

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan a alakohdan iv alakohta)

| <5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ >

5.3   Yhteenvetokuvaus hallinto- ja valvontajärjestelmistä

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan a alakohdan v alakohta)

| <5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ >

5.4   Jaottelu rahoitusvastuista osallistuvien jäsenvaltioiden välillä mahdollisten hallintoviranomaisen tai komission tekemien rahoitusoikaisujen varalta

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan a alakohdan vi alakohta)

| <5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ >

5.5   Euron käyttö (tapauksen mukaan)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 28 artikla)

Valittu menettely muussa valuutassa kuin euroina aiheutuneen menon muuntamiseksi

| <5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ >

5.6   Kumppanien osallistuminen

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan c alakohta)

Toimenpiteet, jotka on toteutettu sen varmistamiseksi, että asetuksen (EU) N:o 1303/2013 5 artiklassa tarkoitetut kumppanit osallistuvat yhteistyöohjelman valmisteluun, sekä näiden kumppanien asema yhteistyöohjelman valmistelussa ja täytäntöönpanossa, mukaan lukien niiden osallistuminen seurantakomiteaan

| <5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N> |
| --- |

<5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N>

6 JAKSO

KOORDINOINTI

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 5 kohdan a alakohta)

Mekanismit, joilla varmistetaan toimiva koordinointi EAKR:n, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston, maaseuturahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston sekä muiden unionin ja kansallisten rahoitusvälineiden kanssa, mukaan lukien koordinointi ja mahdollinen yhdistäminen Verkkojen Eurooppa -välineen kanssa, samoin kuin ENI:n, Euroopan kehitysrahaston (EKR) ja IPA:n sekä EIP:n kanssa, ottaen huomioon yhteistä strategiakehystä koskevat säännökset asetuksen (EU) N:o 1303/2013 liitteessä I. Jos jäsenvaltiot ja kolmannet maat osallistuvat yhteistyöohjelmiin, joissa käytetään syrjäisimmille alueille varattuja EAKR:n määrärahoja ja EKR:n varoja, koordinointimekanismit asianmukaisella tasolla näiden resurssien käytön tosiasiallisen koordinoinnin helpottamiseksi

| <6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N > |
| --- |

<6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N >

7 JAKSO

TUENSAAJIEN HALLINNOLLISEN TAAKAN VÄHENTÄMINEN

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 5 kohdan b alakohta (23))

Yhteenveto tuensaajien hallinnollisen rasitteen arvioinnista ja, tarvittaessa, suunnitellut hallinnollisen taakan vähentämiseen tähtäävät toimet ja niiden suuntaa-antava aikataulu.

| <7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N > |
| --- |

<7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N >

8 JAKSO

HORISONTAALISET PERIAATTEET

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 7 kohta)

8.1   Kestävä kehitys (24)

Kuvaus erityisistä toimenpiteistä, joiden avulla toimien valinnassa otetaan huomioon ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset, resurssitehokkuus, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen, selviytymis- ja palautumiskyky katastrofitilanteissa sekä riskien ehkäisy ja hallinta.

| <7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.2   Yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys (25)

Kuvaus erityisistä toimenpiteistä, joilla edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia ja ehkäistään sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää yhteistyöohjelman valmistelussa, suunnittelussa ja toteuttamisessa sekä erityisesti rahoituksen saannissa ottaen huomioon tällaisten syrjinnän vaarassa olevien kohderyhmien tarpeet ja etenkin vaatimukset, joilla varmistetaan vammaisten osallistumismahdollisuudet

| <7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.3   Miesten ja naisten tasa-arvo

Kuvaus miesten ja naisten tasa-arvoa edistävistä yhteistyöohjelman vaikutuksista ja tarvittaessa järjestelyistä, joilla varmistetaan sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen yhteistyöohjelma- ja toimitasolla

| <7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

9 JAKSO

ERILLISET OSAT

9.1   Ohjelmakaudella täytäntöön pantavat suurhankkeet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan e alakohta)

Taulukko 23:

Suurhankeluettelo
   (26)

| Hanke | Suunniteltu ilmoituksen tekopäivä / tietojen toimituspäivä
  (vuosi, vuosineljännes) | Täytäntöönpanon suunniteltu aloitus
  (vuosi, vuosineljännes) | Suunniteltu päättymispäivä
  (vuosineljännes) | Toimintalinjat/Investointiprioriteetit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N> | <9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘> |
| | | | | |

Hanke

Suunniteltu ilmoituksen tekopäivä / tietojen toimituspäivä

(vuosi, vuosineljännes)

Täytäntöönpanon suunniteltu aloitus

(vuosi, vuosineljännes)

Suunniteltu päättymispäivä

(vuosineljännes)

Toimintalinjat/Investointiprioriteetit

<9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N>

<9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘>

9.2   Yhteistyöohjelman tuloskehys (27)

Taulukko 24:

Tuloskehys (yhteenveto)

| Toimintalinja | Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe | Mittayksikkö, tarvittaessa | Välitavoite vuodeksi 2018 | Lopullinen tavoite (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type=‘S’ ‘ input=‘G’> | <9.2.3 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.4 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.5 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.6 type=‘S’ input=‘G’> |
| | | | | |

Toimintalinja

Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe

Mittayksikkö, tarvittaessa

Välitavoite vuodeksi 2018

Lopullinen tavoite (2023)

<9.2.1 type=‘S’ ‘ input=‘G’>

<9.2.3 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.4 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.5 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

9.3   Yhteistyöohjelman valmisteluun osallistuvat kumppanit

| <9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N>

9.4   Sovellettavat ohjelman rahoitushallinnon sekä ohjelmatyön, seurannan, arvioinnin ja valvonnan täytäntöönpanon edellytykset, jotka koskevat kolmansien maiden osallistumista ENI:n ja IPA:n rahoitusosuuden avulla valtioiden välisiin ja alueiden välisiin yhteistyöohjelmiin

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 26 artikla)

| <9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’> |
| --- |

<9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’>

LIITTEET (syötetään sähköisiin tietojenvaihtojärjestelmiin erillisinä tiedostoina):

| — | Luonnos ennakkoarviointikertomuksesta ja sen tiivistelmä (pakollinen)
  (Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 55 artiklan 2 kohta ja 92 b artiklan 10 kohta) |
| --- | --- |

—

Luonnos ennakkoarviointikertomuksesta ja sen tiivistelmä (pakollinen)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 55 artiklan 2 kohta ja 92 b artiklan 10 kohta)

| — | Kirjallinen vahvistus yhteistyöohjelman sisällön hyväksymisestä (pakollinen)
  (Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 9 kohta) |
| --- | --- |

—

Kirjallinen vahvistus yhteistyöohjelman sisällön hyväksymisestä (pakollinen)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 9 kohta)

| — | Kartta yhteistyöohjelma-alueesta (tarvittaessa) |
| --- | --- |

—

Kartta yhteistyöohjelma-alueesta (tarvittaessa)

| — | Yleistajuinen tiivistelmä yhteistyöohjelmasta (tarvittaessa) |
| --- | --- |

—

Yleistajuinen tiivistelmä yhteistyöohjelmasta (tarvittaessa)

---

(1)  Selitykset:

1

| | Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastittava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boole-päätös |
| --- | --- |

Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastittava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boole-päätös

Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastittava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boole-päätös

| | Päätös: N =ei sisälly komission päätökseen yhteistyöohjelman hyväksymisestä |
| --- | --- |

Päätös: N =ei sisälly komission päätökseen yhteistyöohjelman hyväksymisestä

Päätös: N =ei sisälly komission päätökseen yhteistyöohjelman hyväksymisestä

| | Syöttötapa: M = manuaalinen, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa. |
| --- | --- |

Syöttötapa: M = manuaalinen, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa.

Syöttötapa: M = manuaalinen, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa.

| | ”maxlength” = merkkien enimmäismäärä välit mukaan luettuina. |
| --- | --- |

”maxlength” = merkkien enimmäismäärä välit mukaan luettuina.

”maxlength” = merkkien enimmäismäärä välit mukaan luettuina.

(2)  REACT-EU-määrärahoilla viitataan lisämäärärahoihin, jotka asetetaan saataville EAKR:n ohjelmasuunnittelua varten, jotta voidaan antaa apua temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” puitteissa sekä teknistä apua (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 a ja 92 b artikla). Tämän liitteen taulukoissa esitetään tarvittaessa REACT-EU-lisämäärärahojen jakautuminen.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N: o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1299/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259).

4

(5)  ENI:n ja IPA:n tuen määriä vastaavien osuuksien esitystapa riippuu valitusta hallinnointitavasta.

5

(6)  Temaattisen tavoitteen nimi (ei koske teknistä tukea).

6

(7)  Investointiprioriteetin nimi (ei koske teknistä tukea).

7

(8)  Euroopan aluekehitysrahasto.

8

(9)  Euroopan naapuruusväline.

9

(10)  Liittymistä valmisteleva tukiväline.

10

(11)  Tätä kenttää ei sovelleta, jos toimintalinjat liittyvät temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

11

(12)  Tavoitearvot voivat olla laadullisia tai määrällisiä.

12

(13)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimintalinjat liittyvät temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

13

(14)  Tätä kenttää ei vaadita, jos toimintalinjat liittyvät temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

14

(15)  Vaaditaan silloin, kun unionin antaman teknisen tuen määrä yhteistyöohjelmassa on yli 15 miljoonaa euroa.

15

(16)  Vaaditaan silloin, kun se on toimenpiteiden sisällön vuoksi objektiivisesti perusteltua ja kun unionin antaman teknisen tuen määrä yhteistyöohjelmassa on yli 15 miljoonaa euroa.

16

(17)  Tavoitearvot voivat olla laadullisia tai määrällisiä.

17

(18)  Euroopan investointipankki.

18

(19)  Poikkeusta asetuksen (EU) N:o 1303/2013 120 artiklan 3 kohdan ensimmäisestä ja toisesta alakohdasta (josta säädetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 b artiklan 11 kohdassa) ei sovelleta tekniseen apuun kohdennettuihin REACT-EU-lisämäärärahoihin. Tällaisen teknisen avun toimintalinjan osarahoitusosuuden olisi oltava sama kuin tekniseen apuun kohdennetun muun kuin REACT-EU-toimintalinjan osarahoitusosuuden.

19

(20)  ENI:n ja IPA:n tuen siirrettyjen määrien esitystapa riippuu valitusta hallinnointitavasta.

20

((*))  Rastittamalla ruudun jäsenvaltio pyytää, että maksatushakemuksissa toimenpideohjelman [kaikkien toimintalinjojen] [joidenkin toimintalinjojen] osalta ilmoitettuihin menoihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 25 a artiklan 1 kohdan nojalla 100 prosentin osarahoitusosuutta tilivuonna, joka alkaa 1. heinäkuuta 2020 ja päättyy 30. kesäkuuta 2021.

(*)

((**))  Rastittamalla ruudun jäsenvaltio pyytää, että maksatushakemuksissa toimenpideohjelman [kaikkien toimintalinjojen] [joidenkin toimintalinjojen] osalta ilmoitettuihin menoihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 25 a artiklan 1 a kohdan nojalla 100 prosentin osarahoitusosuutta tilivuonna, joka alkaa torstai 1. heinäkuuta 2021 ja päättyy torstai 30. kesäkuuta 2022.

(**)

(21)  Järjestelmä tuottaa taulukon automaattisesti kunkin toimintalinjan mukaisten tukitoimien luokkia koskevien taulukoiden perusteella.

21

(22)  Jos ohjelmaa tarkistetaan yhden tai useamman temaattista tavoitetta ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” koskevan erillisen toimintalinjan perustamiseksi, tämä osa vaaditaan vain, jos vastaavaa tukea myönnetään.

22

(23)  Ei vaadita INTERACT- ja ESPON-ohjelmassa.

23

(24)  Ei koske URBACT-, INTERACT- ja ESPON-ohjelmaa.

24

(25)  Ei koske URBACT-, INTERACT- ja ESPON-ohjelmaa.

25

(26)  Ei koske INTERACT- ja ESPON-ohjelmaa.

26

(27)  Ei sovelleta temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

27

---

| 3.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/184 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/184

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/873,

annettu 2 päivänä kesäkuuta 2022,

tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 331. kerran

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 7 a artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 27 päivänä toukokuuta 2022 muuttaa kuutta kohtaa luettelossa henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joiden varat ja muut taloudelliset resurssit olisi jäädytettävä. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 27 päivänä toukokuuta 2022 muuttaa kuutta kohtaa luettelossa henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joiden varat ja muut taloudelliset resurssit olisi jäädytettävä.

| (3) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitettä I olisi muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitettä I olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Pääjohtaja

Rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosasto

---

(1)  
  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I olevassa luonnollisten henkilöiden luettelossa olevien seuraavien kohtien tunnistetietoja seuraavasti:

| 1) | ”HAJJI ’ABD AL-NASIR (alias Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Syntynyt vuosien 1965 ja 1969 välillä. Osoite: Syyrian arabitasavalta. Syntymäpaikka: Tall ’Afar, Irak. Irakin kansalainen. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 19.11.2018.”


  korvataan seuraavasti:

  ”Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (alkuperäinen kirjoitusasu: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (hyvälaatuinen alias a) Hajji Abdelnasser, b) Hajji Abd al-Nasr, c) Hajji ’Abd Al-Nasir (aiemmin luettelossa tällä nimellä); huonolaatuinen alias a) Taha al-Khuwayt, b) Mullah Taha, c) Mullah Khuwayt). Syntynyt vuosien 1965 ja 1969 välillä. Syntymäpaikka: Tall ’Afar, Irak. Irakin kansalainen. Osoite: Vankila Irakissa. Lisätietoja: entinen ISILin kuvernööri al-Jaziran maakunnassa, Syyrian arabitasavallan sotilasjohtaja sekä ISILin valtuutetun komitean jäsen ja puheenjohtaja. Pidätettynä Irakissa vuodesta 2019 lähtien. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 19.11.2018.” |
| --- | --- |

1)

”HAJJI ’ABD AL-NASIR (alias Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Syntynyt vuosien 1965 ja 1969 välillä. Osoite: Syyrian arabitasavalta. Syntymäpaikka: Tall ’Afar, Irak. Irakin kansalainen. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 19.11.2018.”

korvataan seuraavasti:

”Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (alkuperäinen kirjoitusasu: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (hyvälaatuinen alias a) Hajji Abdelnasser, b) Hajji Abd al-Nasr, c) Hajji ’Abd Al-Nasir (aiemmin luettelossa tällä nimellä); huonolaatuinen alias a) Taha al-Khuwayt, b) Mullah Taha, c) Mullah Khuwayt). Syntynyt vuosien 1965 ja 1969 välillä. Syntymäpaikka: Tall ’Afar, Irak. Irakin kansalainen. Osoite: Vankila Irakissa. Lisätietoja: entinen ISILin kuvernööri al-Jaziran maakunnassa, Syyrian arabitasavallan sotilasjohtaja sekä ISILin valtuutetun komitean jäsen ja puheenjohtaja. Pidätettynä Irakissa vuodesta 2019 lähtien. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 19.11.2018.”

alias

alias

| 2) | ”Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (alkuperäinen kirjoitustapa: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (hyvälaatuinen alias a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ’Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ’Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) ’Abdul Amir Muhammad Sa’id Salbi, i) Muhammad Sa’id ’Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ’Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; huonolaatuinen alias a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Syntymäaika: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976. Syntymäpaikka: a) Tall’Afar, Irak, b) Mosul, Irak. Irakin kansalainen. Lisätietoja: Järjestön Islamic State in Iraq and the Levant (luettelossa nimellä Al-Qaida in Iraq) johtaja. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 21.5.2020.”


  korvataan seuraavasti:

  ”Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (alkuperäinen kirjoitustapa: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (hyvälaatuinen alias a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ’Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ’Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) ’Abdul Amir Muhammad Sa’id Salbi, i) Muhammad Sa’id ’Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ’Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, k) Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (aiemmin luettelossa tällä nimellä); huonolaatuinen alias a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Syntymäaika: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976, c) 6.1.1976. Syntymäpaikka: a) Tall’Afar, Irak, b) Mosul, Irak. Irakin kansalainen. Kansallinen henkilötunnus: 00278640 (myönnetty 2.5.2012). Osoite: a) House 110, Street 704, District 704, Tall’Afar, Iraq (aiempi osoite), b) lähellä Shahid Mazenin Moskeijaa ja al-Khansan sairaalaa, Mosul, Irak (aiempi osoite), c) Idlib, Syyrian arabitasavalta. Lisätietoja: Järjestön Islamic State in Iraq and the Levant (luettelossa nimellä Al-Qaida in Iraq) johtaja. Äidin nimi: Samira Shareef (سميرة شريف) tai Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Pituus 170 cm, oikea jalka amputoitu. Irakin vuonna 2018 antama pidätysmääräys. Ilmoitettu kuolleen 3.2.2022. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 21.5.2020.” |
| --- | --- |

2)

”Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (alkuperäinen kirjoitustapa: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (hyvälaatuinen alias a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ’Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ’Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) ’Abdul Amir Muhammad Sa’id Salbi, i) Muhammad Sa’id ’Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ’Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; huonolaatuinen alias a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Syntymäaika: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976. Syntymäpaikka: a) Tall’Afar, Irak, b) Mosul, Irak. Irakin kansalainen. Lisätietoja: Järjestön Islamic State in Iraq and the Levant (luettelossa nimellä Al-Qaida in Iraq) johtaja. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 21.5.2020.”

korvataan seuraavasti:

”Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (alkuperäinen kirjoitustapa: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (hyvälaatuinen alias a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ’Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ’Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) ’Abdul Amir Muhammad Sa’id Salbi, i) Muhammad Sa’id ’Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ’Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, k) Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (aiemmin luettelossa tällä nimellä); huonolaatuinen alias a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Syntymäaika: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976, c) 6.1.1976. Syntymäpaikka: a) Tall’Afar, Irak, b) Mosul, Irak. Irakin kansalainen. Kansallinen henkilötunnus: 00278640 (myönnetty 2.5.2012). Osoite: a) House 110, Street 704, District 704, Tall’Afar, Iraq (aiempi osoite), b) lähellä Shahid Mazenin Moskeijaa ja al-Khansan sairaalaa, Mosul, Irak (aiempi osoite), c) Idlib, Syyrian arabitasavalta. Lisätietoja: Järjestön Islamic State in Iraq and the Levant (luettelossa nimellä Al-Qaida in Iraq) johtaja. Äidin nimi: Samira Shareef (سميرة شريف) tai Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Pituus 170 cm, oikea jalka amputoitu. Irakin vuonna 2018 antama pidätysmääräys. Ilmoitettu kuolleen 3.2.2022. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 21.5.2020.”

alias

alias

| 3) | ”Aris Sumarsono (hyvälaatuinen alias a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; huonolaatuinen alias Murshid). Syntynyt vuonna 1963. Syntymäpaikka: Gebang village, Masaran, Sragen, Keski-Jaava, Indonesia. Indonesian kansalainen. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 16.5.2005.”


  korvataan seuraavasti:

  ”Aris Sumarsono (hyvälaatuinen alias a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; heikkolaatuinen alias a) Murshid, b) Daud, c) Pak Ud, d) Mbah Zul, e) Zainal Arifin, f) Zul, g) Abdullah Abdurrahman, h) Abdul, i) Abdurrahman). Syntynyt 19.4.1963. Syntymäpaikka: Gebang village, Masaran, Sragen, Keski-Jaava, Indonesia. Indonesian kansalainen. Osoite: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonesia, b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonesia. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 16.5.2005.” |
| --- | --- |

3)

”Aris Sumarsono (hyvälaatuinen alias a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; huonolaatuinen alias Murshid). Syntynyt vuonna 1963. Syntymäpaikka: Gebang village, Masaran, Sragen, Keski-Jaava, Indonesia. Indonesian kansalainen. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 16.5.2005.”

korvataan seuraavasti:

”Aris Sumarsono (hyvälaatuinen alias a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; heikkolaatuinen alias a) Murshid, b) Daud, c) Pak Ud, d) Mbah Zul, e) Zainal Arifin, f) Zul, g) Abdullah Abdurrahman, h) Abdul, i) Abdurrahman). Syntynyt 19.4.1963. Syntymäpaikka: Gebang village, Masaran, Sragen, Keski-Jaava, Indonesia. Indonesian kansalainen. Osoite: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonesia, b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonesia. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 16.5.2005.”

alias

| 4) | ”Mochammad Achwan (alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Osoite: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonesia. Syntymäaika: a) 4.5.1948, b) 4.5.1946. Syntymäpaikka: Tulungagung, Indonesia. Indonesian kansalainen. Henkilötunnus: 3573010405480001 (Indonesian henkilökortti myönnetty nimellä Mochammad Achwan. 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 12.3.2012.”


  korvataan seuraavasti:

  ”Mochammad Achwan (hyvälaatuinen alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Syntymäaika: a) 4.5.1948, b) 4.5.1946. Syntymäpaikka: Tulungagung, Indonesia. Indonesian kansalainen. Kansallinen henkilötunnus: a) 3573010405480001 (Indonesian kansallinen henkilökortti), b) 353010405480001 (Indonesian kansallinen henkilökortti). Osoite: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonesia. Lisätietoja: Jemmah Anshorut Tauhidin (JAT) emiiri. Yhteyksiä Abu Bakar Ba’asyiriin, Abdul Rahim Ba’aysiriin ja Jemaah Islamiyahiin. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 12.3.2012.” |
| --- | --- |

4)

”Mochammad Achwan (alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Osoite: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonesia. Syntymäaika: a) 4.5.1948, b) 4.5.1946. Syntymäpaikka: Tulungagung, Indonesia. Indonesian kansalainen. Henkilötunnus: 3573010405480001 (Indonesian henkilökortti myönnetty nimellä Mochammad Achwan. 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 12.3.2012.”

korvataan seuraavasti:

”Mochammad Achwan (hyvälaatuinen alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Syntymäaika: a) 4.5.1948, b) 4.5.1946. Syntymäpaikka: Tulungagung, Indonesia. Indonesian kansalainen. Kansallinen henkilötunnus: a) 3573010405480001 (Indonesian kansallinen henkilökortti), b) 353010405480001 (Indonesian kansallinen henkilökortti). Osoite: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonesia. Lisätietoja: Jemmah Anshorut Tauhidin (JAT) emiiri. Yhteyksiä Abu Bakar Ba’asyiriin, Abdul Rahim Ba’aysiriin ja Jemaah Islamiyahiin. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 12.3.2012.”

alias

| 5) | ”Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Syntynyt 10.5.1983 Ben Guerdanessa, Tunisiassa. Tunisian kansalainen. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 29.2.2016.”


  korvataan seuraavasti:

  ”Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (huonolaatuinen alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi). Syntynyt 10.5.1983. Syntymäpaikka: Ben Guerdane, Tunisia. Tunisian kansalainen. Kansallinen henkilötunnus: 08619445. Osoite: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunisia. Lisätietoja: Terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden maahantulon järjestäjä, jolla on kokemusta matkustusreittien järjestämisestä ja turvaamisesta. Vahvasti osallisena materiaalituen antamiseen Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb –järjestölle Pohjois-Afrikassa. Avustanut terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden matkustamisessa eri puolilla Pohjois-Afrikkaa ja Syyrian arabitasavaltaan Islamic State in Iraq and the Levant -järjestöön liittymistä varten. Järjestö on luetteloitu nimellä Al-Qaida in Iraq. Ammatti: maataloustyöntekijä. Äidin nimi: Mbarka Helali. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

5)

”Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Syntynyt 10.5.1983 Ben Guerdanessa, Tunisiassa. Tunisian kansalainen. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 29.2.2016.”

korvataan seuraavasti:

”Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (huonolaatuinen alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi). Syntynyt 10.5.1983. Syntymäpaikka: Ben Guerdane, Tunisia. Tunisian kansalainen. Kansallinen henkilötunnus: 08619445. Osoite: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunisia. Lisätietoja: Terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden maahantulon järjestäjä, jolla on kokemusta matkustusreittien järjestämisestä ja turvaamisesta. Vahvasti osallisena materiaalituen antamiseen Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb –järjestölle Pohjois-Afrikassa. Avustanut terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden matkustamisessa eri puolilla Pohjois-Afrikkaa ja Syyrian arabitasavaltaan Islamic State in Iraq and the Levant -järjestöön liittymistä varten. Järjestö on luetteloitu nimellä Al-Qaida in Iraq. Ammatti: maataloustyöntekijä. Äidin nimi: Mbarka Helali. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 29.2.2016.”

alias

Terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden maahantulon järjestäjä, jolla on kokemusta matkustusreittien järjestämisestä ja turvaamisesta. Vahvasti osallisena materiaalituen antamiseen Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb –järjestölle Pohjois-Afrikassa. Avustanut terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden matkustamisessa eri puolilla Pohjois-Afrikkaa ja Syyrian arabitasavaltaan Islamic State in Iraq and the Levant -järjestöön liittymistä varten. Järjestö on luetteloitu nimellä Al-Qaida in Iraq.

| 6) | ”Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim c) Muhammad Soleh Ibrahim d) Sholeh Ibrahim e) Muh Sholeh Ibrahim). Syntynyt syyskuussa 1958 Demakissa Indonesiassa. Indonesian kansalainen. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.”


  korvataan seuraavasti:

  ”Muhammad Sholeh Ibrahim (hyvälaatuinen alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Arvonimi: Ustad. Syntynyt syyskuussa 1958. Syntymäpaikka: Demak, Indonesia. Indonesian kansalainen. Kansallinen henkilötunnus: a) 3311092409580002 (Indonesian kansallinen henkilökortti), b) 3311092409580003 (Indonesian kansallinen henkilökortti). Osoite: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonesia, b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonesia. Lisätietoja: Toiminut Jemmah Anshorut Tauhidin (JAT) emiirinä vuodesta 2014 ja tukenut Islamic State in Iraq and the Levant -järjestöä. Järjestö on luetteloitu nimellä Al-Qaida in Iraq. Ammatti: luennoitsija/yksityisopettaja. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.” |
| --- | --- |

6)

”Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim c) Muhammad Soleh Ibrahim d) Sholeh Ibrahim e) Muh Sholeh Ibrahim). Syntynyt syyskuussa 1958 Demakissa Indonesiassa. Indonesian kansalainen. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.”

korvataan seuraavasti:

”Muhammad Sholeh Ibrahim (hyvälaatuinen alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Arvonimi: Ustad. Syntynyt syyskuussa 1958. Syntymäpaikka: Demak, Indonesia. Indonesian kansalainen. Kansallinen henkilötunnus: a) 3311092409580002 (Indonesian kansallinen henkilökortti), b) 3311092409580003 (Indonesian kansallinen henkilökortti). Osoite: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonesia, b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonesia. Lisätietoja: Toiminut Jemmah Anshorut Tauhidin (JAT) emiirinä vuodesta 2014 ja tukenut Islamic State in Iraq and the Levant -järjestöä. Järjestö on luetteloitu nimellä Al-Qaida in Iraq. Ammatti: luennoitsija/yksityisopettaja. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.”

alias

Toiminut Jemmah Anshorut Tauhidin (JAT) emiirinä vuodesta 2014 ja tukenut Islamic State in Iraq and the Levant -järjestöä. Järjestö on luetteloitu nimellä Al-Qaida in Iraq.

---

PÄÄTÖKSET

| 3.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/187 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/187

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/874,

annettu 1 päivänä kesäkuuta 2022,

N-(trikloorimetyylitio)ftaali-imidia (folpetti) sisältävän biosidivalmisteen lupaa koskevista ehdoista ja edellytyksistä, jotka Alankomaat on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan mukaisesti siirtänyt komission käsiteltäviksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 3465)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yritys TROY CHEMICAL BV, jäljempänä ’hakija’, toimitti 29 päivänä syyskuuta 2016 useiden jäsenvaltioiden, myös Saksan, toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen kuitumaisten tai polymeeristen materiaalien säilyvyyden takaamiseen tarkoitetun biosidivalmisteen (asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteen V mukainen valmisteryhmä 9), joka sisältää tehoaineena N-(trikloorimetyylitio)ftaali-imidia (folpetti), jäljempänä ’biosidivalmiste’, vastavuoroista rinnakkaista tunnustamista varten. Asetuksen (EU) N:o 528/2012 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemuksen arvioinnista vastaava viitejäsenvaltio on Alankomaat. |
| --- | --- |

(1)

Yritys TROY CHEMICAL BV, jäljempänä ’hakija’, toimitti 29 päivänä syyskuuta 2016 useiden jäsenvaltioiden, myös Saksan, toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen kuitumaisten tai polymeeristen materiaalien säilyvyyden takaamiseen tarkoitetun biosidivalmisteen (asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteen V mukainen valmisteryhmä 9), joka sisältää tehoaineena N-(trikloorimetyylitio)ftaali-imidia (folpetti), jäljempänä ’biosidivalmiste’, vastavuoroista rinnakkaista tunnustamista varten. Asetuksen (EU) N:o 528/2012 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemuksen arvioinnista vastaava viitejäsenvaltio on Alankomaat.

| (2) | Saksa toimitti 1 päivänä lokakuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 35 artiklan 2 kohdan nojalla vastalauseita koordinointiryhmän käsiteltäviksi ja ilmoitti, että biosidivalmiste ei täytä kyseisen asetuksen 19 artiklan 1 kohdan d alakohdan edellytyksiä. |
| --- | --- |

(2)

Saksa toimitti 1 päivänä lokakuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 35 artiklan 2 kohdan nojalla vastalauseita koordinointiryhmän käsiteltäviksi ja ilmoitti, että biosidivalmiste ei täytä kyseisen asetuksen 19 artiklan 1 kohdan d alakohdan edellytyksiä.

| (3) | Saksa katsoo, että biosidivalmiste ei täytä asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädettyjä edellytyksiä, koska ei ole olemassa päätelmiä biosidivalmisteen luokituksesta tiettyjen fysikaalisten vaarojen ja turvallisuusominaisuuksien osalta, eli siitä, pidetäänkö sitä syttyvänä kiinteänä aineena, itsereaktiivisena aineena tai seoksena, itsestään kuumenevana aineena tai seoksena tai aineena tai seoksena, joka veden kanssa kosketuksiin joutuessaan kehittää syttyviä kaasuja, eikä kiinteiden aineiden suhteellisen itsesyttymislämpötilan osalta. Nämä kuuluvat asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä III olevan 1 osaston 4 kohdan mukaisiin perustietoihin, joten kyseisistä tietovaatimuksista ei voida poiketa, ellei niiden mukauttaminen ole mahdollista kyseisen asetuksen liitteen IV mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Saksa katsoo, että biosidivalmiste ei täytä asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädettyjä edellytyksiä, koska ei ole olemassa päätelmiä biosidivalmisteen luokituksesta tiettyjen fysikaalisten vaarojen ja turvallisuusominaisuuksien osalta, eli siitä, pidetäänkö sitä syttyvänä kiinteänä aineena, itsereaktiivisena aineena tai seoksena, itsestään kuumenevana aineena tai seoksena tai aineena tai seoksena, joka veden kanssa kosketuksiin joutuessaan kehittää syttyviä kaasuja, eikä kiinteiden aineiden suhteellisen itsesyttymislämpötilan osalta. Nämä kuuluvat asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä III olevan 1 osaston 4 kohdan mukaisiin perustietoihin, joten kyseisistä tietovaatimuksista ei voida poiketa, ellei niiden mukauttaminen ole mahdollista kyseisen asetuksen liitteen IV mukaisesti.

| (4) | Alankomaat ilmoitti, että biosidivalmiste on samanlainen kuin tehoaine N-(trikloorimetyylitio)ftaali-imidi (folpetti). Folpetilla ei tällä hetkellä ole aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (2) liitteessä VI vahvistettua yhdenmukaistettua luokitusta fysikaalisten vaarojen osalta. |
| --- | --- |

(4)

Alankomaat ilmoitti, että biosidivalmiste on samanlainen kuin tehoaine N-(trikloorimetyylitio)ftaali-imidi (folpetti). Folpetilla ei tällä hetkellä ole aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (2) liitteessä VI vahvistettua yhdenmukaistettua luokitusta fysikaalisten vaarojen osalta.

| (5) | Koska koordinointiryhmässä ei päästy yhteisymmärrykseen, Alankomaat siirsi 5 päivänä tammikuuta 2021 ratkaisematta jääneen vastalauseen asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan nojalla komission käsiteltäväksi. Se toimitti komissiolle yksityiskohtaisen selvityksen kysymyksestä, josta jäsenvaltiot eivät olleet päässeet yhteisymmärrykseen, ja niiden erimielisyyden syistä. Jäljennös kyseisestä selvityksestä toimitettiin asianomaisille jäsenvaltioille ja hakijalle. |
| --- | --- |

(5)

Koska koordinointiryhmässä ei päästy yhteisymmärrykseen, Alankomaat siirsi 5 päivänä tammikuuta 2021 ratkaisematta jääneen vastalauseen asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan nojalla komission käsiteltäväksi. Se toimitti komissiolle yksityiskohtaisen selvityksen kysymyksestä, josta jäsenvaltiot eivät olleet päässeet yhteisymmärrykseen, ja niiden erimielisyyden syistä. Jäljennös kyseisestä selvityksestä toimitettiin asianomaisille jäsenvaltioille ja hakijalle.

| (6) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistetaan yksi luvan myöntämisen edellytyksistä eli se, että biosidivalmisteen fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet on määritetty ja niiden on katsottu sopivan valmisteen asianmukaiseen käyttöön ja kuljetukseen. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistetaan yksi luvan myöntämisen edellytyksistä eli se, että biosidivalmisteen fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet on määritetty ja niiden on katsottu sopivan valmisteen asianmukaiseen käyttöön ja kuljetukseen.

| (7) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 20 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa säädetään, että biosidivalmistetta koskevan luvan hakijan on toimitettava biosidivalmistetta koskeva asiakirja-aineisto tai tietojen käyttölupa, joka täyttää kyseisen asetuksen liitteessä III säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 20 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa säädetään, että biosidivalmistetta koskevan luvan hakijan on toimitettava biosidivalmistetta koskeva asiakirja-aineisto tai tietojen käyttölupa, joka täyttää kyseisen asetuksen liitteessä III säädetyt vaatimukset.

| (8) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 21 artiklassa säädetään, että hakijan ei tarvitse toimittaa kyseisen asetuksen 20 artiklassa vaadittavia tietoja, jos tiedot eivät ole tarpeen ehdotetuista käyttötarkoituksista aiheutuvan altistumisen vuoksi, tiedot eivät ole tarpeen tieteellisin perustein tai tietojen tuottaminen ei ole teknisesti mahdollista, ja että hakija voi ehdottaa tietovaatimusten mukauttamista asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteen IV mukaisesti ja että perusteet tietovaatimusten ehdotetuille mukautuksille on esitettävä hakemuksessa selvästi viitaten kyseisen asetuksen liitteeseen IV sisältyviin erityisiin sääntöihin. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 21 artiklassa säädetään, että hakijan ei tarvitse toimittaa kyseisen asetuksen 20 artiklassa vaadittavia tietoja, jos tiedot eivät ole tarpeen ehdotetuista käyttötarkoituksista aiheutuvan altistumisen vuoksi, tiedot eivät ole tarpeen tieteellisin perustein tai tietojen tuottaminen ei ole teknisesti mahdollista, ja että hakija voi ehdottaa tietovaatimusten mukauttamista asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteen IV mukaisesti ja että perusteet tietovaatimusten ehdotetuille mukautuksille on esitettävä hakemuksessa selvästi viitaten kyseisen asetuksen liitteeseen IV sisältyviin erityisiin sääntöihin.

| (9) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä III olevan 1 osaston 4 kohdan mukaisesti tiedot sen määrittämiseksi, onko biosidivalmistetta pidettävä räjähteenä, syttyvänä kiinteänä aineena, itsereaktiivisena aineena tai seoksena, pyroforisena kiinteänä aineena, itsestään kuumenevana aineena tai seoksena, aineena tai seoksena, joka veden kanssa kosketuksiin joutuessaan kehittää syttyviä kaasuja, hapettavana kiinteänä aineena, orgaanisena peroksidina tai metalleja syövyttävänä aineena tai seoksena, ja kiinteiden aineiden suhteellinen itsesyttymislämpötila kuuluvat perustietoihin, jotka on toimitettava biosidivalmisteiden lupahakemuksen tueksi. Kyseisen asetuksen liitteessä VI olevan 18 kohdan a alakohdan mukaan riskinarvioinnissa on määritettävä fysikaalis-kemiallisista ominaisuuksista johtuvat vaarat. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä III olevan 1 osaston 4 kohdan mukaisesti tiedot sen määrittämiseksi, onko biosidivalmistetta pidettävä räjähteenä, syttyvänä kiinteänä aineena, itsereaktiivisena aineena tai seoksena, pyroforisena kiinteänä aineena, itsestään kuumenevana aineena tai seoksena, aineena tai seoksena, joka veden kanssa kosketuksiin joutuessaan kehittää syttyviä kaasuja, hapettavana kiinteänä aineena, orgaanisena peroksidina tai metalleja syövyttävänä aineena tai seoksena, ja kiinteiden aineiden suhteellinen itsesyttymislämpötila kuuluvat perustietoihin, jotka on toimitettava biosidivalmisteiden lupahakemuksen tueksi. Kyseisen asetuksen liitteessä VI olevan 18 kohdan a alakohdan mukaan riskinarvioinnissa on määritettävä fysikaalis-kemiallisista ominaisuuksista johtuvat vaarat.

| (10) | Lisäksi asetuksen (EY) N:o 1272/2008 4 artiklan 1 kohdan mukaan valmistajien, maahantuojien ja jatkokäyttäjien on luokiteltava aineet tai seokset kyseisen asetuksen II osaston mukaisesti ennen niiden saattamista markkinoille. Kyseisen asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että sen määrittämiseksi, aiheuttaako aine tai seos kyseisen asetuksen liitteessä I olevassa 2 osassa tarkoitettuja fysikaalisia vaaroja, valmistajan, maahantuojan tai jatkokäyttäjän on tehtävä kyseisessä osassa vaaditut testit, paitsi jos käytettävissä jo on riittävät ja luotettavat tiedot. |
| --- | --- |

(10)

Lisäksi asetuksen (EY) N:o 1272/2008 4 artiklan 1 kohdan mukaan valmistajien, maahantuojien ja jatkokäyttäjien on luokiteltava aineet tai seokset kyseisen asetuksen II osaston mukaisesti ennen niiden saattamista markkinoille. Kyseisen asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että sen määrittämiseksi, aiheuttaako aine tai seos kyseisen asetuksen liitteessä I olevassa 2 osassa tarkoitettuja fysikaalisia vaaroja, valmistajan, maahantuojan tai jatkokäyttäjän on tehtävä kyseisessä osassa vaaditut testit, paitsi jos käytettävissä jo on riittävät ja luotettavat tiedot.

| (11) | Sen vuoksi itse tehtävään luokitukseen on sisällyttävä uusi testaus niiden fysikaalisten vaarojen varalta, joista ei asetuksen (EY) N:o 1272/2008 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti ole saatavilla riittäviä ja luotettavia tietoja. Euroopan kemikaaliviraston ylläpitämässä luokitusten ja merkintöjen luettelossa (3) esitettyjen itse tehtävien luokitusten mukaan yksikään niistä 2 572 tahosta, joka on tehnyt ilmoituksen folpetista, ei ole tällä hetkellä luokitellut ainetta fysikaalisten vaarojen osalta, ja ilmoittajat ovat esittäneet syiksi, että joidenkin fysikaalisten vaarojen osalta on saatavilla riittävästi tietoja, joiden perusteella voidaan päätellä, että luokituskriteerit eivät täyty, kun taas muista fysikaalisista vaaroista ei ole saatavilla tietoja. |
| --- | --- |

(11)

Sen vuoksi itse tehtävään luokitukseen on sisällyttävä uusi testaus niiden fysikaalisten vaarojen varalta, joista ei asetuksen (EY) N:o 1272/2008 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti ole saatavilla riittäviä ja luotettavia tietoja. Euroopan kemikaaliviraston ylläpitämässä luokitusten ja merkintöjen luettelossa (3) esitettyjen itse tehtävien luokitusten mukaan yksikään niistä 2 572 tahosta, joka on tehnyt ilmoituksen folpetista, ei ole tällä hetkellä luokitellut ainetta fysikaalisten vaarojen osalta, ja ilmoittajat ovat esittäneet syiksi, että joidenkin fysikaalisten vaarojen osalta on saatavilla riittävästi tietoja, joiden perusteella voidaan päätellä, että luokituskriteerit eivät täyty, kun taas muista fysikaalisista vaaroista ei ole saatavilla tietoja.

| (12) | Huolimatta asetuksen (EU) N:o 528/2012 20 artiklan 1 kohdan a alakohdan, luettuna yhdessä kyseisen asetuksen liitteessä III olevan 1 osaston 4 kohdan kanssa, mukaisesta velvoitteesta ja asetuksen (EY) N:o 1272/2008 8 artiklan 2 kohdan mukaisesta velvoitteesta biosidivalmisteen luokituksesta fysikaalisten vaarojen ja turvallisuusominaisuuksien osalta ei toimitettu tietoja. |
| --- | --- |

(12)

Huolimatta asetuksen (EU) N:o 528/2012 20 artiklan 1 kohdan a alakohdan, luettuna yhdessä kyseisen asetuksen liitteessä III olevan 1 osaston 4 kohdan kanssa, mukaisesta velvoitteesta ja asetuksen (EY) N:o 1272/2008 8 artiklan 2 kohdan mukaisesta velvoitteesta biosidivalmisteen luokituksesta fysikaalisten vaarojen ja turvallisuusominaisuuksien osalta ei toimitettu tietoja.

| (13) | Komissio antoi 19 päivänä toukokuuta 2021 hakijalle asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisuuden esittää kirjallisia huomautuksia. Hakija toimitti huomautuksia 18 päivänä kesäkuuta 2021. |
| --- | --- |

(13)

Komissio antoi 19 päivänä toukokuuta 2021 hakijalle asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisuuden esittää kirjallisia huomautuksia. Hakija toimitti huomautuksia 18 päivänä kesäkuuta 2021.

| (14) | Huomautuksissaan hakija esitti perustelut sille, miksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä III olevan 1 osaston 4 kohdassa vahvistetuista tietovaatimuksista luovuttiin joidenkin fysikaalisten vaarojen osalta (itsereaktiiviset aineet ja seokset, pyroforiset kiinteät aineet, itsestään kuumenevat aineet ja seokset, hapettavat kiinteät aineet, orgaaniset peroksidit, metalleja syövyttävät aineet ja seokset) viittaamalla tiedossa oleviin kokemuksiin, kun taas toisten osalta (räjähteet, syttyvät kiinteät aineet, aineet ja seokset, jotka veden kanssa kosketuksiin joutuessaan kehittävät syttyviä kaasuja, ja kiinteiden aineiden suhteellinen itsesyttymislämpötila) hakija viittasi tehoaineen arviointiraporttiin. |
| --- | --- |

(14)

Huomautuksissaan hakija esitti perustelut sille, miksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä III olevan 1 osaston 4 kohdassa vahvistetuista tietovaatimuksista luovuttiin joidenkin fysikaalisten vaarojen osalta (itsereaktiiviset aineet ja seokset, pyroforiset kiinteät aineet, itsestään kuumenevat aineet ja seokset, hapettavat kiinteät aineet, orgaaniset peroksidit, metalleja syövyttävät aineet ja seokset) viittaamalla tiedossa oleviin kokemuksiin, kun taas toisten osalta (räjähteet, syttyvät kiinteät aineet, aineet ja seokset, jotka veden kanssa kosketuksiin joutuessaan kehittävät syttyviä kaasuja, ja kiinteiden aineiden suhteellinen itsesyttymislämpötila) hakija viittasi tehoaineen arviointiraporttiin.

| (15) | Tutkittuaan huolellisesti hakijan esittämät huomautukset ja kuultuaan Euroopan kemikaalivirastoa komissio katsoo, että lukuun ottamatta metalleja syövyttäviä aineita ja seoksia, joiden osalta hakijan toimittamat perustelut tietovaatimuksista luopumiselle voidaan hyväksyä, kaikkien muiden hakijan toimittamien tietojen perusteella ei voida tehdä päätelmiä valmisteen luokituksesta asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä III olevan 1 osaston 4 kohdassa tarkoitettuihin perustietoihin kuuluvien fysikaalisten vaarojen ja turvallisuusominaisuuksien osalta eikä riittäviä perusteluja tietovaatimusten mukauttamiselle asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteen IV mukaisesti ole toimitettu. Sen vuoksi komissio katsoo, että ei ole mahdollista määrittää, täyttääkö biosidivalmiste asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(15)

Tutkittuaan huolellisesti hakijan esittämät huomautukset ja kuultuaan Euroopan kemikaalivirastoa komissio katsoo, että lukuun ottamatta metalleja syövyttäviä aineita ja seoksia, joiden osalta hakijan toimittamat perustelut tietovaatimuksista luopumiselle voidaan hyväksyä, kaikkien muiden hakijan toimittamien tietojen perusteella ei voida tehdä päätelmiä valmisteen luokituksesta asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä III olevan 1 osaston 4 kohdassa tarkoitettuihin perustietoihin kuuluvien fysikaalisten vaarojen ja turvallisuusominaisuuksien osalta eikä riittäviä perusteluja tietovaatimusten mukauttamiselle asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteen IV mukaisesti ole toimitettu. Sen vuoksi komissio katsoo, että ei ole mahdollista määrittää, täyttääkö biosidivalmiste asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetyt edellytykset.

| (16) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(16)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan biosidivalmisterekisterissä tapausnumerolla BC-FS027255-29 yksilöityyn biosidivalmisteeseen.

2 artikla

Ilman asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä III olevan 1 osaston 4 kohdassa tarkoitettujen asiaankuuluvien tietojen toimittamista, ja kun otetaan huomioon kyseisen asetuksen liitteessä IV vahvistetut yleiset mahdollisuudet mukauttaa tietovaatimuksia, ei ole osoitettu, että biosidivalmiste täyttää asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetyt edellytykset.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Ilmoituksen tiedot – C&L Inventory (europa.eu).

3

---

| 3.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/190 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/190

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/875,

annettu 1 päivänä kesäkuuta 2022,

afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvistä tietyistä väliaikaisista kiireellisistä toimenpiteistä Italiassa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 3727)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1) ja erityisesti sen 259 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Afrikkalainen sikarutto on kotieläiminä pidettävien ja luonnonvaraisten sikaeläinten tarttuva virustauti, joka voi merkittävästi vaikuttaa tällaisiin eläinkantoihin ja sikatilojen kannattavuuteen häiritsemällä kyseisten eläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja unionissa ja niiden vientiä kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(1)

Afrikkalainen sikarutto on kotieläiminä pidettävien ja luonnonvaraisten sikaeläinten tarttuva virustauti, joka voi merkittävästi vaikuttaa tällaisiin eläinkantoihin ja sikatilojen kannattavuuteen häiritsemällä kyseisten eläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja unionissa ja niiden vientiä kolmansiin maihin.

| (2) | Kun afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus ilmenee luonnonvaraisissa sikaeläimissä, on olemassa vakava riski taudin leviämisestä muihin luonnonvaraisiin sikaeläimiin ja pidettävien sikaeläinten pitopaikkoihin. |
| --- | --- |

(2)

Kun afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus ilmenee luonnonvaraisissa sikaeläimissä, on olemassa vakava riski taudin leviämisestä muihin luonnonvaraisiin sikaeläimiin ja pidettävien sikaeläinten pitopaikkoihin.

| (3) | Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/687 (2) täydennetään sääntöjä, jotka koskevat sellaisten luetteloitujen tautien torjuntaa, joita tarkoitetaan asetuksen (EU) 2016/429 9 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa ja jotka määritellään luokkien A, B ja C taudeiksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/1882 (3). Delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63–66 artiklassa säädetään tietyistä toimenpiteistä, jotka on toteutettava, kun luokan A taudin puhkeaminen vahvistetaan virallisesti luonnonvaraisissa eläimissä, mukaan lukien afrikkalaisen sikaruton puhkeaminen luonnonvaraisissa sikaeläimissä. Kyseisissä säännöksissä säädetään erityisesti tartuntavyöhykkeen perustamisesta ja luetteloituihin lajeihin kuuluvien luonnonvaraisten eläinten ja niistä saatavien eläinperäisten tuotteiden siirtokielloista. |
| --- | --- |

(3)

Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/687 (2) täydennetään sääntöjä, jotka koskevat sellaisten luetteloitujen tautien torjuntaa, joita tarkoitetaan asetuksen (EU) 2016/429 9 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa ja jotka määritellään luokkien A, B ja C taudeiksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/1882 (3). Delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63–66 artiklassa säädetään tietyistä toimenpiteistä, jotka on toteutettava, kun luokan A taudin puhkeaminen vahvistetaan virallisesti luonnonvaraisissa eläimissä, mukaan lukien afrikkalaisen sikaruton puhkeaminen luonnonvaraisissa sikaeläimissä. Kyseisissä säännöksissä säädetään erityisesti tartuntavyöhykkeen perustamisesta ja luetteloituihin lajeihin kuuluvien luonnonvaraisten eläinten ja niistä saatavien eläinperäisten tuotteiden siirtokielloista.

| (4) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/605 (4) säädetään afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä taudintorjuntatoimenpiteistä. Erityisesti silloin kun kyseisen taudin taudinpurkaus ilmenee luonnonvaraisissa sikaeläimissä jonkin jäsenvaltion alueella, kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 3 artiklan b alakohdassa säädetään tartuntavyöhykkeen perustamisesta delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63 artiklan mukaisesti. Lisäksi kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 6 artiklassa säädetään, että kyseinen alue on lueteltava rajoitusvyöhykkeenä II kyseisen täytäntöönpanoasetuksen liitteessä I olevassa II osassa ja että delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63 artiklan mukaisesti perustettua tartuntavyöhykettä on viipymättä mukautettava siten, että se sisältää vähintään rajoitusvyöhykkeen II. Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/605 säädettyihin afrikkalaista sikaruttoa koskeviin erityisiin torjuntatoimenpiteisiin sisältyy muun muassa kielto, joka koskee rajoitusvyöhykkeillä II pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(4)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/605 (4) säädetään afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä taudintorjuntatoimenpiteistä. Erityisesti silloin kun kyseisen taudin taudinpurkaus ilmenee luonnonvaraisissa sikaeläimissä jonkin jäsenvaltion alueella, kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 3 artiklan b alakohdassa säädetään tartuntavyöhykkeen perustamisesta delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63 artiklan mukaisesti. Lisäksi kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 6 artiklassa säädetään, että kyseinen alue on lueteltava rajoitusvyöhykkeenä II kyseisen täytäntöönpanoasetuksen liitteessä I olevassa II osassa ja että delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63 artiklan mukaisesti perustettua tartuntavyöhykettä on viipymättä mukautettava siten, että se sisältää vähintään rajoitusvyöhykkeen II. Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/605 säädettyihin afrikkalaista sikaruttoa koskeviin erityisiin torjuntatoimenpiteisiin sisältyy muun muassa kielto, joka koskee rajoitusvyöhykkeillä II pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle.

| (5) | Italia on tiedottanut komissiolle afrikkalaisen sikaruton tämänhetkisestä tilanteesta alueellaan sen jälkeen, kun 27 päivänä toukokuuta 2022 vahvistettiin kyseisen taudin taudinpurkaus luonnonvaraisessa sikaeläimessä Lazion alueella sijaitsevassa Rietin maakunnassa. Sen vuoksi kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on perustettava tartuntavyöhyke delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Italia on tiedottanut komissiolle afrikkalaisen sikaruton tämänhetkisestä tilanteesta alueellaan sen jälkeen, kun 27 päivänä toukokuuta 2022 vahvistettiin kyseisen taudin taudinpurkaus luonnonvaraisessa sikaeläimessä Lazion alueella sijaitsevassa Rietin maakunnassa. Sen vuoksi kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on perustettava tartuntavyöhyke delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 mukaisesti.

| (6) | Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen määrittää unionin tasolla afrikkalaisen sikaruton tartuntavyöhyke Italiassa yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen määrittää unionin tasolla afrikkalaisen sikaruton tartuntavyöhyke Italiassa yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa.

| (7) | Jotta estetään afrikkalaisen sikaruton leviäminen edelleen, siihen asti, kun Italian alue, jolla tämä äskettäinen taudinpurkaus ilmeni, otetaan rajoitusvyöhykkeenä II täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteessä I olevan II osan luetteloon, niitä kyseisessä täytäntöönpanoasetuksessa säädettyjä afrikkalaista sikaruttoa koskevia erityisiä torjuntatoimenpiteitä, joita sovelletaan rajoitusvyöhykkeillä II pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoihin kyseisten vyöhykkeiden ulkopuolelle, olisi sovellettava myös kyseisten lähetysten siirtoihin Italian äskettäisen taudinpurkauksen seurauksena perustamalta tartuntavyöhykkeeltä, delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63–66 artiklassa vahvistettujen toimenpiteiden lisäksi. |
| --- | --- |

(7)

Jotta estetään afrikkalaisen sikaruton leviäminen edelleen, siihen asti, kun Italian alue, jolla tämä äskettäinen taudinpurkaus ilmeni, otetaan rajoitusvyöhykkeenä II täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteessä I olevan II osan luetteloon, niitä kyseisessä täytäntöönpanoasetuksessa säädettyjä afrikkalaista sikaruttoa koskevia erityisiä torjuntatoimenpiteitä, joita sovelletaan rajoitusvyöhykkeillä II pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoihin kyseisten vyöhykkeiden ulkopuolelle, olisi sovellettava myös kyseisten lähetysten siirtoihin Italian äskettäisen taudinpurkauksen seurauksena perustamalta tartuntavyöhykkeeltä, delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63–66 artiklassa vahvistettujen toimenpiteiden lisäksi.

| (8) | Kyseinen tartuntavyöhyke Italiassa olisi sen vuoksi esitettävä tämän päätöksen liitteessä, ja siihen olisi sovellettava täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/605 vahvistettuja afrikkalaista sikaruttoa koskevia erityisiä torjuntatoimenpiteitä, joita sovelletaan rajoitusvyöhykkeisiin II. Kun otetaan huomioon afrikkalaisen sikaruton muuttuneen epidemiologisen tilanteen vakavuus unionissa ja kasvanut välitön riski taudin edelleen leviämisestä, pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin ei kuitenkaan pitäisi sallia tartuntavyöhykkeeltä kyseisen täytäntöönpanoasetuksen mukaisesti. Tässä päätöksessä olisi säädettävä myös vyöhykejaon kestosta. |
| --- | --- |

(8)

Kyseinen tartuntavyöhyke Italiassa olisi sen vuoksi esitettävä tämän päätöksen liitteessä, ja siihen olisi sovellettava täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/605 vahvistettuja afrikkalaista sikaruttoa koskevia erityisiä torjuntatoimenpiteitä, joita sovelletaan rajoitusvyöhykkeisiin II. Kun otetaan huomioon afrikkalaisen sikaruton muuttuneen epidemiologisen tilanteen vakavuus unionissa ja kasvanut välitön riski taudin edelleen leviämisestä, pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin ei kuitenkaan pitäisi sallia tartuntavyöhykkeeltä kyseisen täytäntöönpanoasetuksen mukaisesti. Tässä päätöksessä olisi säädettävä myös vyöhykejaon kestosta.

| (9) | Jotta näin ollen voitaisiin lieventää riskejä, joita aiheutuu afrikkalaisen sikaruton äskettäisestä taudinpurkauksesta luonnonvaraisissa sikaeläimissä Italiassa, tässä päätöksessä olisi säädettävä, että Italia ei saisi sallia tartuntavyöhykkeellä pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin ennen tämän päätöksen voimassaolon päättymispäivää. |
| --- | --- |

(9)

Jotta näin ollen voitaisiin lieventää riskejä, joita aiheutuu afrikkalaisen sikaruton äskettäisestä taudinpurkauksesta luonnonvaraisissa sikaeläimissä Italiassa, tässä päätöksessä olisi säädettävä, että Italia ei saisi sallia tartuntavyöhykkeellä pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin ennen tämän päätöksen voimassaolon päättymispäivää.

| (10) | Ottaen huomioon afrikkalaisen sikaruton leviämistä koskevan epidemiologisen tilanteen kiireellisyys unionissa, on tärkeää, että tässä päätöksessä vahvistettuja toimenpiteitä sovelletaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(10)

Ottaen huomioon afrikkalaisen sikaruton leviämistä koskevan epidemiologisen tilanteen kiireellisyys unionissa, on tärkeää, että tässä päätöksessä vahvistettuja toimenpiteitä sovelletaan mahdollisimman pian.

| (11) | Näin ollen odotettaessa pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausuntoa olisi välittömästi perustettava Italiassa tartuntavyöhyke ja esitettävä se tämän päätöksen liitteessä ja vahvistettava kyseisen vyöhykejaon kesto. |
| --- | --- |

(11)

Näin ollen odotettaessa pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausuntoa olisi välittömästi perustettava Italiassa tartuntavyöhyke ja esitettävä se tämän päätöksen liitteessä ja vahvistettava kyseisen vyöhykejaon kesto.

| (12) | Tätä päätöstä tarkastellaan uudelleen pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean seuraavassa kokouksessa, |
| --- | --- |

(12)

Tätä päätöstä tarkastellaan uudelleen pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean seuraavassa kokouksessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Italian on varmistettava, että sen toimivaltainen viranomainen perustaa välittömästi afrikkalaisen sikaruton tartuntavyöhykkeen delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63 artiklan ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 3 artiklan b alakohdan mukaisesti ja että kyseinen vyöhyke käsittää vähintään tämän päätöksen liitteessä luetellut alueet.

2 artikla

Italian on varmistettava, että täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/605 säädettyjä rajoitusvyöhykkeisiin II sovellettavia afrikkalaisen sikaruton erityisiä torjuntatoimenpiteitä sovelletaan tartuntavyöhykkeenä tämän päätöksen liitteessä luetelluilla alueilla delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63–66 artiklassa vahvistettujen toimenpiteiden lisäksi.

3 artikla

Italian on varmistettava, että liitteessä tartuntavyöhykkeenä luetelluilla alueilla pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin ei sallita.

4 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään elokuuta 2022.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/687, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen luetteloitujen tautien ehkäisemistä ja torjuntaa koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1882, annettu 3 päivänä joulukuuta 2018, tiettyjen taudinehkäisy- ja taudintorjuntasääntöjen soveltamisesta luetteloitujen tautien eri luokkiin ja sellaisten lajien tai lajien ryhmien luettelon laatimisesta, jotka aiheuttavat merkittävän riskin kyseisten luetteloitujen tautien leviämiselle (EUVL L 308, 4.12.2018, s. 21).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/605, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2021, afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä torjuntatoimenpiteistä (EUVL L 129, 15.4.2021, s. 1).

4

---

LIITE

| 1 artiklassa tarkoitetut tartuntavyöhykkeeksi määritetyt alueet Italiassa | Päivämäärä, johon asti voimassa |
| --- | --- |
| Seuraavat kunnat Rietin maakunnassa:






  — | Borgo Velino; |

1 artiklassa tarkoitetut tartuntavyöhykkeeksi määritetyt alueet Italiassa

Päivämäärä, johon asti voimassa

Seuraavat kunnat Rietin maakunnassa:

—

Borgo Velino;

| — | Micigliano; |
| --- | --- |

—

Micigliano;

| — | Posta; |
| --- | --- |

—

Posta;

| — | Borbona; |
| --- | --- |

—

Borbona;

| — | Cittaducale; |
| --- | --- |

—

Cittaducale;

| — | Castel Sant’Angelo; |
| --- | --- |

—

Castel Sant’Angelo;

| — | Antrodoco; |
| --- | --- |

—

Antrodoco;

| — | Petrella Salto; |
| --- | --- |

—

Petrella Salto;

| — | Fiamignano; |
| --- | --- |

—

Fiamignano;

Seuraavat kunnat L’Aquilan maakunnassa:

| — | Cagnano Amiterno. |
| --- | --- |

—

Cagnano Amiterno.

31. elokuuta 2022

---