# Úřední věstník L 173/2022

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 173 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6530. června 2022 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 173

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6530. června 2022

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1031 ze dne 23. června 2022 o přístupu hospodářských subjektů, zboží a služeb třetích zemí na trhy Unie s veřejnými zakázkami a koncesemi a o postupech na podporu jednání o přístupu hospodářských subjektů, zboží a služeb Unie na trhy třetích zemí s veřejnými zakázkami a koncesemi (nástroj pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1032 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení (EU) 2017/1938 a (ES) č. 715/2009, pokud jde o uskladňování zemního plynu (
  1
  ) | 17 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1033 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud jde o zvláštní opatření na poskytnutí výjimečné dočasné podpory v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) v reakci na dopad invaze Ruska na Ukrajinu | 34 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1034 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení (EU) 2021/953 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění volného pohybu během pandemie COVID-19 (
  1
  ) | 37 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1035 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení (EU) 2021/954 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) ve vztahu ke státním příslušníkům třetích zemí s oprávněným pobytem nebo bydlištěm na území členských států během pandemie COVID-19 | 46 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1031 ze dne 23. června 2022 o přístupu hospodářských subjektů, zboží a služeb třetích zemí na trhy Unie s veřejnými zakázkami a koncesemi a o postupech na podporu jednání o přístupu hospodářských subjektů, zboží a služeb Unie na trhy třetích zemí s veřejnými zakázkami a koncesemi (nástroj pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek) (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1032 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení (EU) 2017/1938 a (ES) č. 715/2009, pokud jde o uskladňování zemního plynu (
  1
  )

1

17

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1033 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud jde o zvláštní opatření na poskytnutí výjimečné dočasné podpory v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) v reakci na dopad invaze Ruska na Ukrajinu

34

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1034 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení (EU) 2021/953 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění volného pohybu během pandemie COVID-19 (
  1
  )

1

37

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1035 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení (EU) 2021/954 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) ve vztahu ke státním příslušníkům třetích zemí s oprávněným pobytem nebo bydlištěm na území členských států během pandemie COVID-19

46

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1036 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1429, pokud jde o prodloužení referenčního období (
  1
  ) | 50 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2022/1037 ze dne 29. června 2022, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 a příloha nařízení Komise (EU) č. 231/2012, pokud jde o použití glykolipidů jako konzervantů v nápojích (
  1
  ) | 52 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2022/1038 ze dne 29. června 2022, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o použití polyvinylpyrrolidonu (E1201) v potravinách pro zvláštní lékařské účely ve formě tablet a potahovaných tablet (
  1
  ) | 56 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1039 ze dne 29. června 2022, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012, pokud jde o pozastavení určitých celních preferencí, které byly poskytnuty některým zemím zvýhodněným v rámci systému GSP, na rok 2023 | 58 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1040 ze dne 29. června 2022, kterým se mění přílohy VI a XV prováděcího nařízení (EU) 2021/404, pokud jde o seznamy třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je povolen vstup některých ptáků chovaných v zajetí a jejich zárodečných produktů a masných výrobků z drůbeže do Unie (
  1
  ) | 61 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1041 ze dne 29. června 2022 o zavedení celní evidence dovozu určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky po opětovném zahájení šetření za účelem provedení rozsudku Tribunálu ze dne 2. dubna 2020 ve věci T-383/17, potvrzeného Soudním dvorem ve věci C-260/20 P, pokud jde o prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/763 | 64 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2022/1042 ze dne 21. června 2022 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, připojeného k Dohodě o EHP (Rozpočtová položka 07 20 03 01 – Sociální zabezpečení) (
  1
  ) | 68 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2022/1043 ze dne 28. června 2022 o jmenování jednoho člena a dvou náhradníků Výboru regionů, navržených Španělským královstvím | 71 |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2022/1044 ze dne 28. června 2022 o prodloužení mandátu vedoucí policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2022) | 73 |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2022/1045 ze dne 28. června 2022 o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2022) | 75 |
| | * | Rozhodnutí zástupců vlád členských států (EU) 2022/1046 ze dne 29. června 2022 o jmenování soudců Tribunálu | 77 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1036 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1429, pokud jde o prodloužení referenčního období (
  1
  )

1

50

*

Nařízení Komise (EU) 2022/1037 ze dne 29. června 2022, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 a příloha nařízení Komise (EU) č. 231/2012, pokud jde o použití glykolipidů jako konzervantů v nápojích (
  1
  )

1

52

*

Nařízení Komise (EU) 2022/1038 ze dne 29. června 2022, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o použití polyvinylpyrrolidonu (E1201) v potravinách pro zvláštní lékařské účely ve formě tablet a potahovaných tablet (
  1
  )

1

56

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1039 ze dne 29. června 2022, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012, pokud jde o pozastavení určitých celních preferencí, které byly poskytnuty některým zemím zvýhodněným v rámci systému GSP, na rok 2023

58

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1040 ze dne 29. června 2022, kterým se mění přílohy VI a XV prováděcího nařízení (EU) 2021/404, pokud jde o seznamy třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je povolen vstup některých ptáků chovaných v zajetí a jejich zárodečných produktů a masných výrobků z drůbeže do Unie (
  1
  )

1

61

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1041 ze dne 29. června 2022 o zavedení celní evidence dovozu určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky po opětovném zahájení šetření za účelem provedení rozsudku Tribunálu ze dne 2. dubna 2020 ve věci T-383/17, potvrzeného Soudním dvorem ve věci C-260/20 P, pokud jde o prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/763

64

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2022/1042 ze dne 21. června 2022 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, připojeného k Dohodě o EHP (Rozpočtová položka 07 20 03 01 – Sociální zabezpečení) (
  1
  )

1

68

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2022/1043 ze dne 28. června 2022 o jmenování jednoho člena a dvou náhradníků Výboru regionů, navržených Španělským královstvím

71

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2022/1044 ze dne 28. června 2022 o prodloužení mandátu vedoucí policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2022)

73

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2022/1045 ze dne 28. června 2022 o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2022)

75

*

Rozhodnutí zástupců vlád členských států (EU) 2022/1046 ze dne 29. června 2022 o jmenování soudců Tribunálu

77

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního Úřadu ESVO č. 269/21/KOL ze dne 1. prosince 2021, kterým se zavádějí revidované pokyny k regionální státní podpoře na období 2022–2027 [2022/1047] | 79 |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 293/21/KOL ze dne 16. prosince 2021, kterým se mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory zavedením revidovaných pokynů pro krátkodobé pojištění vývozních úvěrů [2022/1048] | 121 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního Úřadu ESVO č. 269/21/KOL ze dne 1. prosince 2021, kterým se zavádějí revidované pokyny k regionální státní podpoře na období 2022–2027 [2022/1047]

79

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 293/21/KOL ze dne 16. prosince 2021, kterým se mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory zavedením revidovaných pokynů pro krátkodobé pojištění vývozních úvěrů [2022/1048]

121

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Rady (EU) 2022/922 ze dne 9. června 2022 o vytvoření a fungování hodnotícího a monitorovacího mechanism k ověření uplatňování schengenského acquis a o zrušení nařízení (EU) č. 1053/2013 ( Úř. věst. L 160, 15.6.2022 ) | 133 |

Opravy

*

Oprava nařízení Rady (EU) 2022/922 ze dne 9. června 2022 o vytvoření a fungování hodnotícího a monitorovacího mechanism k ověření uplatňování schengenského acquis a o zrušení nařízení (EU) č. 1053/2013 ( Úř. věst. L 160, 15.6.2022 )

acquis

( Úř. věst. L 160, 15.6.2022 )

133

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/1031

ze dne 23. června 2022

o přístupu hospodářských subjektů, zboží a služeb třetích zemí na trhy Unie s veřejnými zakázkami a koncesemi a o postupech na podporu jednání o přístupu hospodářských subjektů, zboží a služeb Unie na trhy třetích zemí s veřejnými zakázkami a koncesemi (nástroj pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) má Unie vymezovat a provádět společné politiky a činnosti a zlepšovat spolupráci ve všech oblastech mezinárodních vztahů, mimo jiné ve snaze povzbuzovat zapojení všech zemí do světové ekonomiky, včetně postupného odstraňování překážek mezinárodnímu obchodu. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) má Unie vymezovat a provádět společné politiky a činnosti a zlepšovat spolupráci ve všech oblastech mezinárodních vztahů, mimo jiné ve snaze povzbuzovat zapojení všech zemí do světové ekonomiky, včetně postupného odstraňování překážek mezinárodnímu obchodu.

| (2) | V souladu s článkem 206 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má Unie vytvořením celní unie přispět ve společném zájmu k harmonickému rozvoji světového obchodu, k postupnému odstranění omezení mezinárodního obchodu a přímých zahraničních investic a ke snižování celních a jiných překážek. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 206 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má Unie vytvořením celní unie přispět ve společném zájmu k harmonickému rozvoji světového obchodu, k postupnému odstranění omezení mezinárodního obchodu a přímých zahraničních investic a ke snižování celních a jiných překážek.

| (3) | V souladu s článkem 26 Smlouvy o fungování EU má Unie přijímat opatření určená k vytvoření nebo zajištění fungování vnitřního trhu, který zahrnuje prostor bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu v souladu se Smlouvami. Přístup hospodářských subjektů, zboží a služeb třetích zemí na trhy Unie s veřejnými zakázkami nebo koncesemi spadá do oblasti působnosti společné obchodní politiky. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 26 Smlouvy o fungování EU má Unie přijímat opatření určená k vytvoření nebo zajištění fungování vnitřního trhu, který zahrnuje prostor bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu v souladu se Smlouvami. Přístup hospodářských subjektů, zboží a služeb třetích zemí na trhy Unie s veřejnými zakázkami nebo koncesemi spadá do oblasti působnosti společné obchodní politiky.

| (4) | Článek III:8 Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 a článek XIII Všeobecné dohody o obchodu službami vyjímají vládní zakázky z hlavních mnohostranných pravidel Světové obchodní organizace (WTO). |
| --- | --- |

(4)

Článek III:8 Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 a článek XIII Všeobecné dohody o obchodu službami vyjímají vládní zakázky z hlavních mnohostranných pravidel Světové obchodní organizace (WTO).

| (5) | V rámci WTO a prostřednictvím dvoustranných vztahů se Unie zasazuje za ambiciózní otevření mezinárodních trhů Unie a jejích obchodních partnerů s veřejnými zakázkami a koncesemi v duchu reciprocity a vzájemného prospěchu. |
| --- | --- |

(5)

V rámci WTO a prostřednictvím dvoustranných vztahů se Unie zasazuje za ambiciózní otevření mezinárodních trhů Unie a jejích obchodních partnerů s veřejnými zakázkami a koncesemi v duchu reciprocity a vzájemného prospěchu.

| (6) | Vícestranná dohoda WTO o vládních zakázkách a obchodní dohody Unie, které obsahují ustanovení o veřejných zakázkách, umožňují hospodářským subjektům Unie přístup pouze na trhy s veřejnými zakázkami nebo koncesemi třetích zemí, které jsou stranami těchto dohod. |
| --- | --- |

(6)

Vícestranná dohoda WTO o vládních zakázkách a obchodní dohody Unie, které obsahují ustanovení o veřejných zakázkách, umožňují hospodářským subjektům Unie přístup pouze na trhy s veřejnými zakázkami nebo koncesemi třetích zemí, které jsou stranami těchto dohod.

| (7) | Patří-li třetí země mezi strany Dohody WTO o vládních zakázkách nebo uzavřela-li obchodní dohodu s Unií obsahující ustanovení o veřejných zakázkách, měla by Komise postupovat v případě, že se restriktivní postupy týkají zadávání veřejných zakázek spadajících do závazků této třetí země vůči Unii v oblasti přístupu na trh, podle mechanismů konzultace nebo postupů pro urovnávání sporů stanovených v těchto dohodách. |
| --- | --- |

(7)

Patří-li třetí země mezi strany Dohody WTO o vládních zakázkách nebo uzavřela-li obchodní dohodu s Unií obsahující ustanovení o veřejných zakázkách, měla by Komise postupovat v případě, že se restriktivní postupy týkají zadávání veřejných zakázek spadajících do závazků této třetí země vůči Unii v oblasti přístupu na trh, podle mechanismů konzultace nebo postupů pro urovnávání sporů stanovených v těchto dohodách.

| (8) | Mnohé třetí země váhají s otevřením svých trhů s veřejnými zakázkami nebo koncesemi mezinárodní konkurenci či se zlepšením přístupu k těmto trhům. V důsledku toho v nich hospodářské subjekty Unie čelí restriktivním postupům při zadávání veřejných zakázek, což vede ke ztrátě významných obchodních příležitostí. |
| --- | --- |

(8)

Mnohé třetí země váhají s otevřením svých trhů s veřejnými zakázkami nebo koncesemi mezinárodní konkurenci či se zlepšením přístupu k těmto trhům. V důsledku toho v nich hospodářské subjekty Unie čelí restriktivním postupům při zadávání veřejných zakázek, což vede ke ztrátě významných obchodních příležitostí.

| (9) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 654/2014 (3) stanoví pravidla a postupy s cílem zajistit výkon práv Unie podle mezinárodních obchodních dohod uzavřených Unií. Pro zacházení s hospodářskými subjekty, zbožím a službami, na něž se nevztahují takové mezinárodní dohody, neexistují žádná taková pravidla a postupy. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 654/2014 (3) stanoví pravidla a postupy s cílem zajistit výkon práv Unie podle mezinárodních obchodních dohod uzavřených Unií. Pro zacházení s hospodářskými subjekty, zbožím a službami, na něž se nevztahují takové mezinárodní dohody, neexistují žádná taková pravidla a postupy.

| (10) | Závazky Unie vůči třetím zemím, pokud jde o přístup na mezinárodní trhy s veřejnými zakázkami a koncesemi, vyžadují mimo jiné rovné zacházení s hospodářskými subjekty z těchto třetích zemí. Opatření přijatá podle tohoto nařízení se tedy mohou vztahovat pouze na hospodářské subjekty, zboží nebo služby ze třetích zemí, které nejsou smluvními stranami vícestranné Dohody WTO o vládních zakázkách nebo dvoustranných či mnohostranných obchodních dohod uzavřených s Unií, jež zahrnují závazky týkající se přístupu na trhy s veřejnými zakázkami nebo koncesemi, nebo na hospodářské subjekty, zboží a služby ze zemí, které jsou stranami těchto dohod, avšak pouze pokud jde o zadávací řízení na zboží, služby nebo koncese, na něž se uvedené dohody nevztahují. V souladu se směrnicemi Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (4), 2014/24/EU (5) a 2014/25/EU (6), a jak je objasněno ve sdělení Komise ze dne 24. července 2019 nazvaném „Pokyny k účasti uchazečů a zboží ze třetích zemí na trhu EU s veřejnými zakázkami“, nemají hospodářské subjekty ze třetích zemí, které neuzavřely žádnou dohodu o otevření trhu EU s veřejnými zakázkami nebo na jejichž zboží, služby a stavební práce se taková dohoda nevztahuje, zajištěn přístup k zadávacím řízením v EU a mohou být vyloučeny. |
| --- | --- |

(10)

Závazky Unie vůči třetím zemím, pokud jde o přístup na mezinárodní trhy s veřejnými zakázkami a koncesemi, vyžadují mimo jiné rovné zacházení s hospodářskými subjekty z těchto třetích zemí. Opatření přijatá podle tohoto nařízení se tedy mohou vztahovat pouze na hospodářské subjekty, zboží nebo služby ze třetích zemí, které nejsou smluvními stranami vícestranné Dohody WTO o vládních zakázkách nebo dvoustranných či mnohostranných obchodních dohod uzavřených s Unií, jež zahrnují závazky týkající se přístupu na trhy s veřejnými zakázkami nebo koncesemi, nebo na hospodářské subjekty, zboží a služby ze zemí, které jsou stranami těchto dohod, avšak pouze pokud jde o zadávací řízení na zboží, služby nebo koncese, na něž se uvedené dohody nevztahují. V souladu se směrnicemi Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (4), 2014/24/EU (5) a 2014/25/EU (6), a jak je objasněno ve sdělení Komise ze dne 24. července 2019 nazvaném „Pokyny k účasti uchazečů a zboží ze třetích zemí na trhu EU s veřejnými zakázkami“, nemají hospodářské subjekty ze třetích zemí, které neuzavřely žádnou dohodu o otevření trhu EU s veřejnými zakázkami nebo na jejichž zboží, služby a stavební práce se taková dohoda nevztahuje, zajištěn přístup k zadávacím řízením v EU a mohou být vyloučeny.

| (11) | Účinné uplatňování veškerých opatření přijatých podle tohoto nařízení s cílem zlepšit přístup hospodářských subjektů Unie na trhy některých třetích zemí s veřejnými zakázkami nebo koncesemi vyžaduje jasný soubor pravidel původu pro hospodářské subjekty, zboží a služby. |
| --- | --- |

(11)

Účinné uplatňování veškerých opatření přijatých podle tohoto nařízení s cílem zlepšit přístup hospodářských subjektů Unie na trhy některých třetích zemí s veřejnými zakázkami nebo koncesemi vyžaduje jasný soubor pravidel původu pro hospodářské subjekty, zboží a služby.

| (12) | Původ zboží by se měl určovat v souladu s článkem 60 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (7). |
| --- | --- |

(12)

Původ zboží by se měl určovat v souladu s článkem 60 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (7).

| (13) | Původ služby by se měl určovat na základě původu fyzické či právnické osoby, která ji poskytuje. Za původ právnické osoby by se měla považovat země, podle jejíhož práva je právnická osoba zřízena nebo jiným způsobem organizována a na jejímž území vyvíjí významnou podnikatelskou činnost. Právnické osoby zřízené nebo jiným způsobem organizované podle práva členského státu by měly být považovány za osoby mající původ v Unii pouze tehdy, mají-li přímou a skutečnou vazbu na hospodářství některého členského státu. Aby se zabránilo možnému obcházení opatření v rámci nástroje pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek (dále jen „opatření v rámci nástroje“), může být rovněž nutné určit původ právnických osob ovládaných ze zahraničí nebo se zahraničním vlastníkem, které nevyvíjejí významnou podnikatelskou činnost na území třetí země nebo na území členského státu, podle jejichž práva jsou zřízeny nebo jiným způsobem organizovány, s přihlédnutím k jiným prvkům, jako je původ vlastníků nebo jiných osob, které v této právnické osobě vykonávají dominantní vliv. |
| --- | --- |

(13)

Původ služby by se měl určovat na základě původu fyzické či právnické osoby, která ji poskytuje. Za původ právnické osoby by se měla považovat země, podle jejíhož práva je právnická osoba zřízena nebo jiným způsobem organizována a na jejímž území vyvíjí významnou podnikatelskou činnost. Právnické osoby zřízené nebo jiným způsobem organizované podle práva členského státu by měly být považovány za osoby mající původ v Unii pouze tehdy, mají-li přímou a skutečnou vazbu na hospodářství některého členského státu. Aby se zabránilo možnému obcházení opatření v rámci nástroje pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek (dále jen „opatření v rámci nástroje“), může být rovněž nutné určit původ právnických osob ovládaných ze zahraničí nebo se zahraničním vlastníkem, které nevyvíjejí významnou podnikatelskou činnost na území třetí země nebo na území členského státu, podle jejichž práva jsou zřízeny nebo jiným způsobem organizovány, s přihlédnutím k jiným prvkům, jako je původ vlastníků nebo jiných osob, které v této právnické osobě vykonávají dominantní vliv.

| (14) | Při posuzování toho, zda ve třetí zemi existují konkrétní opatření nebo postupy, které by mohly vést ke zhoršení přístupu hospodářských subjektů, zboží nebo služeb Unie na trhy této třetí země s veřejnými zakázkami nebo koncesemi, by měla Komise prověřit, do jaké míry právní předpisy, pravidla či jiná opatření na trzích dotyčné třetí země s veřejnými zakázkami nebo koncesemi zajišťují transparentnost v souladu s mezinárodními normami a zda nemají za následek závažné a opakované omezení hospodářských subjektů, zboží nebo služeb z Unie. Dále by měla Komise prověřit, do jaké míry jednotliví veřejní zadavatelé nebo zadavatelé ze třetích zemí přijímají nebo nadále uplatňují restriktivní postupy vůči hospodářským subjektům, zboží nebo službám z Unie. |
| --- | --- |

(14)

Při posuzování toho, zda ve třetí zemi existují konkrétní opatření nebo postupy, které by mohly vést ke zhoršení přístupu hospodářských subjektů, zboží nebo služeb Unie na trhy této třetí země s veřejnými zakázkami nebo koncesemi, by měla Komise prověřit, do jaké míry právní předpisy, pravidla či jiná opatření na trzích dotyčné třetí země s veřejnými zakázkami nebo koncesemi zajišťují transparentnost v souladu s mezinárodními normami a zda nemají za následek závažné a opakované omezení hospodářských subjektů, zboží nebo služeb z Unie. Dále by měla Komise prověřit, do jaké míry jednotliví veřejní zadavatelé nebo zadavatelé ze třetích zemí přijímají nebo nadále uplatňují restriktivní postupy vůči hospodářským subjektům, zboží nebo službám z Unie.

| (15) | Komise by měla mít možnost kdykoliv zahájit transparentní šetření údajných restriktivních opatření nebo postupů přijatých nebo nadále uplatňovaných třetí zemí. |
| --- | --- |

(15)

Komise by měla mít možnost kdykoliv zahájit transparentní šetření údajných restriktivních opatření nebo postupů přijatých nebo nadále uplatňovaných třetí zemí.

| (16) | Vzhledem k celkovému politickému cíli Unie, kterým je podpora hospodářského růstu nejméně rozvinutých zemí a jejich začlenění do globálních hodnotových řetězců, by Komise neměla zahajovat šetření v souvislosti se zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu „Vše kromě zbraní“, které jsou uvedeny v příloze IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 (8). |
| --- | --- |

(16)

Vzhledem k celkovému politickému cíli Unie, kterým je podpora hospodářského růstu nejméně rozvinutých zemí a jejich začlenění do globálních hodnotových řetězců, by Komise neměla zahajovat šetření v souvislosti se zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu „Vše kromě zbraní“, které jsou uvedeny v příloze IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 (8).

| (17) | Při provádění šetření by Komise měla vyzvat dotyčnou třetí zemi k zahájení konzultací s cílem zrušit či napravit jakákoli restriktivní opatření nebo postupy, a tím zlepšit příležitosti hospodářských subjektů, zboží a služeb z Unie na trzích této třetí země s veřejnými zakázkami nebo koncesemi. |
| --- | --- |

(17)

Při provádění šetření by Komise měla vyzvat dotyčnou třetí zemi k zahájení konzultací s cílem zrušit či napravit jakákoli restriktivní opatření nebo postupy, a tím zlepšit příležitosti hospodářských subjektů, zboží a služeb z Unie na trzích této třetí země s veřejnými zakázkami nebo koncesemi.

| (18) | Je nanejvýš důležité, aby šetření bylo prováděno transparentním způsobem. Zpráva o hlavních zjištěních šetření by tudíž měla být veřejně přístupná. |
| --- | --- |

(18)

Je nanejvýš důležité, aby šetření bylo prováděno transparentním způsobem. Zpráva o hlavních zjištěních šetření by tudíž měla být veřejně přístupná.

| (19) | Pokud šetření potvrdí existenci restriktivních opatření nebo postupů a konzultace s danou třetí zemí nepovedou k přijetí uspokojivých nápravných opatření, která by v přiměřeném časovém rámci vedla k nápravě závažného a opakovaného zhoršení přístupu pro hospodářské subjekty, zboží a služby z Unie, nebo pokud daná třetí země odmítne vést konzultace, měla by Komise přijmout podle tohoto nařízení opatření v rámci nástroje ve formě úpravy bodového hodnocení nebo vyloučení nabídek, je-li podle jejího názoru přijetí takového opatření v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(19)

Pokud šetření potvrdí existenci restriktivních opatření nebo postupů a konzultace s danou třetí zemí nepovedou k přijetí uspokojivých nápravných opatření, která by v přiměřeném časovém rámci vedla k nápravě závažného a opakovaného zhoršení přístupu pro hospodářské subjekty, zboží a služby z Unie, nebo pokud daná třetí země odmítne vést konzultace, měla by Komise přijmout podle tohoto nařízení opatření v rámci nástroje ve formě úpravy bodového hodnocení nebo vyloučení nabídek, je-li podle jejího názoru přijetí takového opatření v zájmu Unie.

| (20) | Zjištění, zda je přijetí opatření v rámci nástroje v zájmu Unie, by se mělo opírat o zhodnocení všech různých zájmů jako celku, včetně zájmů hospodářských subjektů Unie. Komise by měla zvážit důsledky přijetí takového opatření a jeho dopad na širší zájmy Unie. Je důležité, aby byla zvláštní pozornost věnována obecnému cíli dosažení reciprocity otevřením trhů třetí země a zlepšením příležitostí hospodářských subjektů Unie v přístupu na trhy. Měl by být rovněž zohledněn cíl omezit nadbytečnou administrativní zátěž pro veřejné zadavatele a zadavatele, jakož i pro hospodářské subjekty. |
| --- | --- |

(20)

Zjištění, zda je přijetí opatření v rámci nástroje v zájmu Unie, by se mělo opírat o zhodnocení všech různých zájmů jako celku, včetně zájmů hospodářských subjektů Unie. Komise by měla zvážit důsledky přijetí takového opatření a jeho dopad na širší zájmy Unie. Je důležité, aby byla zvláštní pozornost věnována obecnému cíli dosažení reciprocity otevřením trhů třetí země a zlepšením příležitostí hospodářských subjektů Unie v přístupu na trhy. Měl by být rovněž zohledněn cíl omezit nadbytečnou administrativní zátěž pro veřejné zadavatele a zadavatele, jakož i pro hospodářské subjekty.

| (21) | Úprava bodového hodnocení by měla být uplatňována pouze pro účely hodnocení nabídek podaných hospodářskými subjekty, jež pocházejí z dané třetí země. Takové opatření by nemělo mít vliv na cenu, jež má být zaplacena podle smlouvy, která bude uzavřena s úspěšným uchazečem. Pokud se veřejní zadavatelé nebo zadavatelé rozhodnou založit své hodnocení nabídek na ceně nebo nákladech jako jediných kritériích pro zadání zakázky, měla by být úroveň úpravy bodového hodnocení stanovena výrazně vyšší, aby byla zajištěna srovnatelná účinnost opatření v rámci nástroje. |
| --- | --- |

(21)

Úprava bodového hodnocení by měla být uplatňována pouze pro účely hodnocení nabídek podaných hospodářskými subjekty, jež pocházejí z dané třetí země. Takové opatření by nemělo mít vliv na cenu, jež má být zaplacena podle smlouvy, která bude uzavřena s úspěšným uchazečem. Pokud se veřejní zadavatelé nebo zadavatelé rozhodnou založit své hodnocení nabídek na ceně nebo nákladech jako jediných kritériích pro zadání zakázky, měla by být úroveň úpravy bodového hodnocení stanovena výrazně vyšší, aby byla zajištěna srovnatelná účinnost opatření v rámci nástroje.

| (22) | Opatření v rámci nástroje by se měla vztahovat na zadávací řízení spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení, včetně rámcových dohod a dynamických nákupních systémů. Pokud je konkrétní zakázka zadána v rámci dynamického nákupního systému, na který se vztahuje opatření v rámci nástroje, měla by se opatření v rámci nástroje vztahovat i na tuto konkrétní zakázku. Opatření v rámci nástroje by se však neměla vztahovat na zakázky, které nedosahují určitého finančního limitu, aby se omezila celková administrativní zátěž pro veřejné zadavatele a zadavatele. Aby se zabránilo možnému zdvojení v uplatňování opatření v rámci nástroje, neměla by se tato opatření vztahovat na zakázky zadávané na základě rámcové dohody, pokud se tato opatření uplatňovala již při uzavírání dané rámcové dohody. |
| --- | --- |

(22)

Opatření v rámci nástroje by se měla vztahovat na zadávací řízení spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení, včetně rámcových dohod a dynamických nákupních systémů. Pokud je konkrétní zakázka zadána v rámci dynamického nákupního systému, na který se vztahuje opatření v rámci nástroje, měla by se opatření v rámci nástroje vztahovat i na tuto konkrétní zakázku. Opatření v rámci nástroje by se však neměla vztahovat na zakázky, které nedosahují určitého finančního limitu, aby se omezila celková administrativní zátěž pro veřejné zadavatele a zadavatele. Aby se zabránilo možnému zdvojení v uplatňování opatření v rámci nástroje, neměla by se tato opatření vztahovat na zakázky zadávané na základě rámcové dohody, pokud se tato opatření uplatňovala již při uzavírání dané rámcové dohody.

| (23) | Aby se zabránilo možnému obcházení opatření v rámci nástroje, měly by být úspěšným uchazečům uloženy odpovídající povinnosti. Tyto povinnosti by se měly uplatňovat pouze na zadávací řízení, na něž se vztahuje opatření v rámci nástroje, jakož i na zakázky zadávané na základě rámcové dohody, kdy je hodnota takových zakázek alespoň rovná určitému finančnímu limitu a na rámcovou dohodu se vztahuje opatření v rámci nástroje. |
| --- | --- |

(23)

Aby se zabránilo možnému obcházení opatření v rámci nástroje, měly by být úspěšným uchazečům uloženy odpovídající povinnosti. Tyto povinnosti by se měly uplatňovat pouze na zadávací řízení, na něž se vztahuje opatření v rámci nástroje, jakož i na zakázky zadávané na základě rámcové dohody, kdy je hodnota takových zakázek alespoň rovná určitému finančnímu limitu a na rámcovou dohodu se vztahuje opatření v rámci nástroje.

| (24) | Pokud se třetí země účastní věcných a pokročilých jednání s Unií o přístupu na trh v oblasti zadávání veřejných zakázek s cílem odstranit nebo napravit zhoršení přístupu hospodářských subjektů, zboží nebo služeb z Unie na její trhy s veřejnými zakázkami nebo koncesemi, měla by mít Komise možnost během jednání pozastavit opatření v rámci nástroje, která se dotčené země týkají. |
| --- | --- |

(24)

Pokud se třetí země účastní věcných a pokročilých jednání s Unií o přístupu na trh v oblasti zadávání veřejných zakázek s cílem odstranit nebo napravit zhoršení přístupu hospodářských subjektů, zboží nebo služeb z Unie na její trhy s veřejnými zakázkami nebo koncesemi, měla by mít Komise možnost během jednání pozastavit opatření v rámci nástroje, která se dotčené země týkají.

| (25) | Je důležité, aby opatření v rámci nástroje byla v Unii veřejnými zadavateli a zadavateli uplatňována jednotně. Aby se zohlednila různá administrativní kapacita veřejných zadavatelů a zadavatelů, měly by mít členské státy možnost při splnění určitých přísných požadavků požádat o výjimku z opatření v rámci nástroje pro omezený seznam místních veřejných zadavatelů. Při kontrole seznamů místních veřejných zadavatelů navržených členskými státy je důležité, aby Komise vzala v úvahu konkrétní situaci těchto veřejných zadavatelů, mimo jiné pokud jde o počet obyvatel a zeměpisnou polohu. Tato výjimka by mohla rovněž odkazovat na zadávací řízení, která by tito veřejní zadavatelé měli být schopni provádět podle rámcových dohod nebo dynamických nákupních systémů. |
| --- | --- |

(25)

Je důležité, aby opatření v rámci nástroje byla v Unii veřejnými zadavateli a zadavateli uplatňována jednotně. Aby se zohlednila různá administrativní kapacita veřejných zadavatelů a zadavatelů, měly by mít členské státy možnost při splnění určitých přísných požadavků požádat o výjimku z opatření v rámci nástroje pro omezený seznam místních veřejných zadavatelů. Při kontrole seznamů místních veřejných zadavatelů navržených členskými státy je důležité, aby Komise vzala v úvahu konkrétní situaci těchto veřejných zadavatelů, mimo jiné pokud jde o počet obyvatel a zeměpisnou polohu. Tato výjimka by mohla rovněž odkazovat na zadávací řízení, která by tito veřejní zadavatelé měli být schopni provádět podle rámcových dohod nebo dynamických nákupních systémů.

| (26) | Je nezbytné, aby veřejní zadavatelé a zadavatelé měli přístup k široké škále vysoce kvalitních produktů, jež vyhovují jejich požadavkům nákupu za konkurenceschopnou cenu. Veřejní zadavatelé a zadavatelé by proto měli mít možnost neuplatnit opatření v rámci nástroje, jež omezují přístup pro nezahrnuté zboží a služby, pokud nejsou k dispozici zboží nebo služby pocházející z Unie nebo zahrnuté zboží a služby, které vyhovují požadavkům veřejného zadavatele nebo zadavatele, nebo zajistit zásadní potřeby veřejné politiky, například pokud jde o naléhavé důvody vztahující se k veřejnému zdraví či k ochraně životního prostředí. Pokud veřejní zadavatelé nebo zadavatelé tyto výjimky uplatní, měla by být o tom Komise včas a plně informována, aby bylo možné náležitě sledovat provádění tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Je nezbytné, aby veřejní zadavatelé a zadavatelé měli přístup k široké škále vysoce kvalitních produktů, jež vyhovují jejich požadavkům nákupu za konkurenceschopnou cenu. Veřejní zadavatelé a zadavatelé by proto měli mít možnost neuplatnit opatření v rámci nástroje, jež omezují přístup pro nezahrnuté zboží a služby, pokud nejsou k dispozici zboží nebo služby pocházející z Unie nebo zahrnuté zboží a služby, které vyhovují požadavkům veřejného zadavatele nebo zadavatele, nebo zajistit zásadní potřeby veřejné politiky, například pokud jde o naléhavé důvody vztahující se k veřejnému zdraví či k ochraně životního prostředí. Pokud veřejní zadavatelé nebo zadavatelé tyto výjimky uplatní, měla by být o tom Komise včas a plně informována, aby bylo možné náležitě sledovat provádění tohoto nařízení.

| (27) | Pokud veřejní zadavatelé nebo zadavatelé nesprávně uplatňují opatření v rámci nástroje a má to negativní vliv na příležitosti hospodářských subjektů, které jsou oprávněny se účastnit zadávacího řízení, měly by se použít směrnice Rady 89/665/EHS (9) a 92/13/EHS (10). Dotčené hospodářské subjekty by proto měly mít možnost zahájit přezkumné řízení podle vnitrostátních právních předpisů provádějících tyto směrnice, například pokud se domnívají, že měl být vyloučen konkurenční hospodářský subjekt nebo že měla být nabídka v důsledku uplatnění opatření v rámci nástroje zařazena na nižší místo v pořadí. Komise by rovněž měla mít možnost použít systém nápravy podle článku 3 směrnice 89/665/EHS nebo podle článku 8 směrnice 92/13/EHS. |
| --- | --- |

(27)

Pokud veřejní zadavatelé nebo zadavatelé nesprávně uplatňují opatření v rámci nástroje a má to negativní vliv na příležitosti hospodářských subjektů, které jsou oprávněny se účastnit zadávacího řízení, měly by se použít směrnice Rady 89/665/EHS (9) a 92/13/EHS (10). Dotčené hospodářské subjekty by proto měly mít možnost zahájit přezkumné řízení podle vnitrostátních právních předpisů provádějících tyto směrnice, například pokud se domnívají, že měl být vyloučen konkurenční hospodářský subjekt nebo že měla být nabídka v důsledku uplatnění opatření v rámci nástroje zařazena na nižší místo v pořadí. Komise by rovněž měla mít možnost použít systém nápravy podle článku 3 směrnice 89/665/EHS nebo podle článku 8 směrnice 92/13/EHS.

| (28) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (11). |
| --- | --- |

(28)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (11).

| (29) | Pro přijímání prováděcích aktů týkajících se přijímání, zrušení, pozastavení, obnovení nebo prodloužení opatření v rámci nástroje by se měl použít přezkumný postup a Komisi by měl být nápomocen Výbor pro obchodní překážky zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1843 (12). Vzhledem k tomu, že opatření v rámci nástroje by mohla mít na trhy Unie s veřejnými zakázkami nebo koncesemi různé účinky, měl by být upraven postup projednávání ve výboru použitelný na návrhy prováděcích aktů, jimiž se stanoví vyloučení nabídek, a v takových případech by se měl použít čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(29)

Pro přijímání prováděcích aktů týkajících se přijímání, zrušení, pozastavení, obnovení nebo prodloužení opatření v rámci nástroje by se měl použít přezkumný postup a Komisi by měl být nápomocen Výbor pro obchodní překážky zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1843 (12). Vzhledem k tomu, že opatření v rámci nástroje by mohla mít na trhy Unie s veřejnými zakázkami nebo koncesemi různé účinky, měl by být upraven postup projednávání ve výboru použitelný na návrhy prováděcích aktů, jimiž se stanoví vyloučení nabídek, a v takových případech by se měl použít čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

| (30) | V případě potřeby a v záležitostech, které mají vliv na uplatňování právního rámce Unie pro zadávání veřejných zakázek, by měla mít Komise možnost si vyžádat poradenství Poradního výboru pro veřejné zakázky zřízeného rozhodnutím Rady 71/306/EHS (13). |
| --- | --- |

(30)

V případě potřeby a v záležitostech, které mají vliv na uplatňování právního rámce Unie pro zadávání veřejných zakázek, by měla mít Komise možnost si vyžádat poradenství Poradního výboru pro veřejné zakázky zřízeného rozhodnutím Rady 71/306/EHS (13).

| (31) | Informace obdržené podle tohoto nařízení by měly být použity pouze k účelu, pro který byly vyžádány, a s náležitým ohledem na platné požadavky Unie a členských států na ochranu a důvěrnost údajů. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14), jakož i článek 28 směrnice 2014/23/EU, článek 21 směrnice 2014/24/EU a článek 39 směrnice 2014/25/EU se použijí odpovídajícím způsobem. |
| --- | --- |

(31)

Informace obdržené podle tohoto nařízení by měly být použity pouze k účelu, pro který byly vyžádány, a s náležitým ohledem na platné požadavky Unie a členských států na ochranu a důvěrnost údajů. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14), jakož i článek 28 směrnice 2014/23/EU, článek 21 směrnice 2014/24/EU a článek 39 směrnice 2014/25/EU se použijí odpovídajícím způsobem.

| (32) | V souladu s interinstitucionální dohodou ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (15) a mimo jiné s cílem snížit administrativní zátěž, zejména pro členské státy, by Komise měla pravidelně přezkoumávat oblast působnosti, fungování a účinnost tohoto nařízení. Tento přezkum by se mimo jiné měl zabývat možností využití veškerých dostupných prostředků, aby se usnadnila výměna informací, včetně elektronických nástrojů pro zadávání veřejných zakázek, jako jsou standardní formuláře pro uveřejňování oznámení v oblasti zadávání veřejných zakázek podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1780 (16), a stejně tak by se měl zabývat zátěží, která vznikne veřejným zadavatelům a zadavatelům v důsledku uplatňování tohoto nařízení. O svém posouzení by měla Komise podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě a případně by měla předložit odpovídající legislativní návrhy. |
| --- | --- |

(32)

V souladu s interinstitucionální dohodou ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (15) a mimo jiné s cílem snížit administrativní zátěž, zejména pro členské státy, by Komise měla pravidelně přezkoumávat oblast působnosti, fungování a účinnost tohoto nařízení. Tento přezkum by se mimo jiné měl zabývat možností využití veškerých dostupných prostředků, aby se usnadnila výměna informací, včetně elektronických nástrojů pro zadávání veřejných zakázek, jako jsou standardní formuláře pro uveřejňování oznámení v oblasti zadávání veřejných zakázek podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1780 (16), a stejně tak by se měl zabývat zátěží, která vznikne veřejným zadavatelům a zadavatelům v důsledku uplatňování tohoto nařízení. O svém posouzení by měla Komise podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě a případně by měla předložit odpovídající legislativní návrhy.

| (33) | Pravidla a zásady zadávání veřejných zakázek, jež platí pro veřejné zakázky zadávané orgány Unie na vlastní účet, jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (17), a proto nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení. Podle nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 jsou tato pravidla založena na pravidlech stanovených ve směrnicích 2014/23/EU a 2014/24/EU. Je proto vhodné posoudit, zda by se v souvislosti s revizí nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 měla pravidla a zásady stanovené v tomto nařízení vztahovat rovněž na veřejné zakázky zadávané orgány Unie. |
| --- | --- |

(33)

Pravidla a zásady zadávání veřejných zakázek, jež platí pro veřejné zakázky zadávané orgány Unie na vlastní účet, jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (17), a proto nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení. Podle nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 jsou tato pravidla založena na pravidlech stanovených ve směrnicích 2014/23/EU a 2014/24/EU. Je proto vhodné posoudit, zda by se v souvislosti s revizí nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 měla pravidla a zásady stanovené v tomto nařízení vztahovat rovněž na veřejné zakázky zadávané orgány Unie.

| (34) | Aby se usnadnilo uplatňování tohoto nařízení veřejnými zadavateli, zadavateli a hospodářskými subjekty, měla by Komise vydat příslušné pokyny. Tyto pokyny by měly poskytovat informace zejména o pojmech jako je původ fyzických a právnických osob, původ zboží a služeb, dodatečné povinnosti a uplatňování uvedených ustanovení v rámci tohoto nařízení. S ohledem na celkový politický cíl Unie podporovat malé a střední podniky by tyto pokyny měly rovněž zohledňovat jejich zvláštní potřebu mít k dispozici informace nezbytné k uplatňování tohoto nařízení s cílem zabránit nadměrné zátěži těchto podniků. |
| --- | --- |

(34)

Aby se usnadnilo uplatňování tohoto nařízení veřejnými zadavateli, zadavateli a hospodářskými subjekty, měla by Komise vydat příslušné pokyny. Tyto pokyny by měly poskytovat informace zejména o pojmech jako je původ fyzických a právnických osob, původ zboží a služeb, dodatečné povinnosti a uplatňování uvedených ustanovení v rámci tohoto nařízení. S ohledem na celkový politický cíl Unie podporovat malé a střední podniky by tyto pokyny měly rovněž zohledňovat jejich zvláštní potřebu mít k dispozici informace nezbytné k uplatňování tohoto nařízení s cílem zabránit nadměrné zátěži těchto podniků.

| (35) | V souladu se zásadou proporcionality a v zájmu dosažení základního cíle zlepšit přístup hospodářských subjektů, zboží a služeb Unie na trhy s veřejnými zakázkami nebo koncesemi v třetích zemích stanovením opatření týkajících se nezahrnutých veřejných zakázek je nezbytné a účelné, aby byla stanovena pravidla, podle nichž má Komise postupovat při provádění šetření údajných opatření nebo postupů třetích zemí vůči hospodářským subjektům, zboží a službám z Unie a při zahajování konzultací s dotyčnými třetími zeměmi. V souladu s čl. 5 odst. 4 Smlouvy o EU nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaných cílů, |
| --- | --- |

(35)

V souladu se zásadou proporcionality a v zájmu dosažení základního cíle zlepšit přístup hospodářských subjektů, zboží a služeb Unie na trhy s veřejnými zakázkami nebo koncesemi v třetích zemích stanovením opatření týkajících se nezahrnutých veřejných zakázek je nezbytné a účelné, aby byla stanovena pravidla, podle nichž má Komise postupovat při provádění šetření údajných opatření nebo postupů třetích zemí vůči hospodářským subjektům, zboží a službám z Unie a při zahajování konzultací s dotyčnými třetími zeměmi. V souladu s čl. 5 odst. 4 Smlouvy o EU nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaných cílů,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

Obecná ustanovení

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Toto nařízení stanoví opatření týkající se nezahrnutých veřejných zakázek, která mají za cíl zlepšit přístup hospodářských subjektů, zboží a služeb Unie na trhy s veřejnými zakázkami a koncesemi v třetích zemích. Rovněž stanoví postupy, kterými Komise provádí šetření údajných opatření nebo postupů třetích zemí namířených proti hospodářským subjektům, zboží a službám z Unie a zahajuje konzultace s dotyčnými třetími zeměmi.

Toto nařízení umožňuje Komisi ukládat v souvislosti s takovými opatřeními nebo postupy třetích zemi opatření v rámci nástroje za účelem omezení přístupu hospodářských subjektů, zboží nebo služeb ze třetích zemí k zadávacím řízením v Unii.

2.   Toto nařízení se použije na zadávací řízení, na něž se vztahují tyto předpisy:

| a) | směrnice 2014/23/EU; |
| --- | --- |

a)

směrnice 2014/23/EU;

| b) | směrnice 2014/24/EU; |
| --- | --- |

b)

směrnice 2014/24/EU;

| c) | směrnice 2014/25/EU. |
| --- | --- |

c)

směrnice 2014/25/EU.

3.   Tímto nařízením nejsou dotčeny žádné mezinárodní závazky Unie ani opatření, která mohou členské státy nebo jejich veřejní zadavatelé nebo zadavatelé přijmout v souladu s akty uvedenými v odstavci 2.

4.   Toto nařízení se použije na zadávací řízení zahájená po jeho vstupu v platnost. Opatření v rámci nástroje se použije pouze na zadávací řízení, na něž se vztahuje opatření v rámci nástroje a která byla zahájena mezi vstupem tohoto opatření v rámci nástroje v platnost a jeho skončením, zrušením nebo pozastavením. Veřejní zadavatelé a zadavatelé uvedou v zadávací dokumentaci pro řízení, na něž se vztahuje opatření v rámci nástroje, odkaz na uplatňování tohoto nařízení a příslušného opatření.

5.   V souladu se směrnicemi 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU a s dalšími právními předpisy Unie se na hospodářské subjekty vztahují environmentální, sociální a pracovněprávní požadavky.

Článek 2

Definice

1.   Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| a) | „hospodářským subjektem“ hospodářský subjekt ve smyslu směrnic 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU; |
| --- | --- |

a)

„hospodářským subjektem“ hospodářský subjekt ve smyslu směrnic 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU;

| b) | „zbožím“ zboží uvedené v předmětu zadávacího řízení a ve specifikacích příslušné zakázky, nezahrnuje však žádné vstupy, materiál nebo složky obsažené v dodávaném zboží; |
| --- | --- |

b)

„zbožím“ zboží uvedené v předmětu zadávacího řízení a ve specifikacích příslušné zakázky, nezahrnuje však žádné vstupy, materiál nebo složky obsažené v dodávaném zboží;

| c) | „odhadovanou hodnotou“ odhadovaná hodnota zakázky vypočítaná v souladu se směrnicemi 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU; |
| --- | --- |

c)

„odhadovanou hodnotou“ odhadovaná hodnota zakázky vypočítaná v souladu se směrnicemi 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU;

| d) | „úpravou bodového hodnocení“ relativní snížení počtu bodů u nabídky o určitý procentní podíl vyplývající z jejího hodnocení veřejným zadavatelem nebo zadavatelem na základě kritérií pro zadání zakázky stanovených v příslušné zadávací dokumentaci. V případech, kdy jsou jedinými kritérii pro zadání zakázky cena nebo náklady, se úpravou bodového hodnocení rozumí relativní zvýšení ceny nabídnuté uchazečem o určitý procentní podíl, k němuž dochází pro účely hodnocení nabídek; |
| --- | --- |

d)

„úpravou bodového hodnocení“ relativní snížení počtu bodů u nabídky o určitý procentní podíl vyplývající z jejího hodnocení veřejným zadavatelem nebo zadavatelem na základě kritérií pro zadání zakázky stanovených v příslušné zadávací dokumentaci. V případech, kdy jsou jedinými kritérii pro zadání zakázky cena nebo náklady, se úpravou bodového hodnocení rozumí relativní zvýšení ceny nabídnuté uchazečem o určitý procentní podíl, k němuž dochází pro účely hodnocení nabídek;

| e) | „důkazem“ jakákoli informace, osvědčení, další podklad nebo prohlášení, které mají prokázat dodržování povinností stanovených v článku 8, jako jsou:






  i) | dokumenty prokazující, že zboží pochází z Unie nebo ze třetí země; |
| --- | --- | --- |

e)

„důkazem“ jakákoli informace, osvědčení, další podklad nebo prohlášení, které mají prokázat dodržování povinností stanovených v článku 8, jako jsou:

i)

dokumenty prokazující, že zboží pochází z Unie nebo ze třetí země;

| ii) | popis výrobních postupů dodávaného zboží, včetně vzorků, popisů nebo fotografií; |
| --- | --- |

ii)

popis výrobních postupů dodávaného zboží, včetně vzorků, popisů nebo fotografií;

| iii) | výpis z příslušných rejstříků nebo účetních závěrek pro účely určení původu služeb, včetně identifikačního čísla plátce daně z přidané hodnoty (DPH); |
| --- | --- |

iii)

výpis z příslušných rejstříků nebo účetních závěrek pro účely určení původu služeb, včetně identifikačního čísla plátce daně z přidané hodnoty (DPH);

| f) | „veřejným zadavatelem “ veřejný zadavatel ve smyslu směrnic 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU; |
| --- | --- |

f)

„veřejným zadavatelem “ veřejný zadavatel ve smyslu směrnic 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU;

| g) | „zadavatelem“ zadavatel ve smyslu směrnic 2014/23/EU a 2014/25/EU; |
| --- | --- |

g)

„zadavatelem“ zadavatel ve smyslu směrnic 2014/23/EU a 2014/25/EU;

| h) | „zúčastněnou stranou“ jakákoli osoba nebo subjekt, jejichž zájmy by mohly být dotčeny opatřením nebo postupem třetí země, jako jsou podniky, sdružení podniků nebo hlavní meziodvětvové organizace zastupující sociální partnery na úrovni Unie; |
| --- | --- |

h)

„zúčastněnou stranou“ jakákoli osoba nebo subjekt, jejichž zájmy by mohly být dotčeny opatřením nebo postupem třetí země, jako jsou podniky, sdružení podniků nebo hlavní meziodvětvové organizace zastupující sociální partnery na úrovni Unie;

| i) | „ opatřením nebo postupem třetí země“ jakékoli legislativní, regulační nebo správní opatření, postup nebo praxe či jejich kombinace, přijaté nebo nadále uplatňované orgány veřejné moci nebo jednotlivými veřejnými zadavateli nebo zadavateli ve třetí zemi na jakékoli úrovni, jež mají za následek vážné a opakující se zhoršení přístupu hospodářských subjektů, zboží nebo služeb z Unie na trhy této třetí země se zakázkami nebo koncesemi; |
| --- | --- |

i)

„ opatřením nebo postupem třetí země“ jakékoli legislativní, regulační nebo správní opatření, postup nebo praxe či jejich kombinace, přijaté nebo nadále uplatňované orgány veřejné moci nebo jednotlivými veřejnými zadavateli nebo zadavateli ve třetí zemi na jakékoli úrovni, jež mají za následek vážné a opakující se zhoršení přístupu hospodářských subjektů, zboží nebo služeb z Unie na trhy této třetí země se zakázkami nebo koncesemi;

| j) | „opatřením v rámci nástroje pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek“ nebo jen „opatřením v rámci nástroje“ opatření přijaté Komisí podle tohoto nařízení, které v oblasti nezahrnutých zakázek omezuje přístup hospodářských subjektů, zboží nebo služeb pocházejících ze třetích zemí na trhy Unie s veřejnými zakázkami nebo koncesemi; |
| --- | --- |

j)

„opatřením v rámci nástroje pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek“ nebo jen „opatřením v rámci nástroje“ opatření přijaté Komisí podle tohoto nařízení, které v oblasti nezahrnutých zakázek omezuje přístup hospodářských subjektů, zboží nebo služeb pocházejících ze třetích zemí na trhy Unie s veřejnými zakázkami nebo koncesemi;

| k) | „nezahrnutými veřejnými zakázkami“ zadávací řízení na zboží, služby nebo koncese, v souvislosti s nimiž Unie v rámci mezinárodní dohody v oblasti zadávání veřejných zakázek nebo udělování koncesí nepřijala žádné závazky týkající se přístupu na trh; |
| --- | --- |

k)

„nezahrnutými veřejnými zakázkami“ zadávací řízení na zboží, služby nebo koncese, v souvislosti s nimiž Unie v rámci mezinárodní dohody v oblasti zadávání veřejných zakázek nebo udělování koncesí nepřijala žádné závazky týkající se přístupu na trh;

| l) | „zakázkami“ veřejné zakázky ve smyslu směrnice 2014/24/EU, koncese ve smyslu směrnice 2014/23/EU a zakázky na dodávky, stavební práce a služby ve smyslu směrnice 2014/25/EU; |
| --- | --- |

l)

„zakázkami“ veřejné zakázky ve smyslu směrnice 2014/24/EU, koncese ve smyslu směrnice 2014/23/EU a zakázky na dodávky, stavební práce a služby ve smyslu směrnice 2014/25/EU;

| m) | „uchazečem“ uchazeč ve smyslu směrnic 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU; |
| --- | --- |

m)

„uchazečem“ uchazeč ve smyslu směrnic 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU;

| n) | „zemí“ jakýkoli stát nebo samostatné celní území, aniž by toto označení mělo důsledky ohledně svrchovanosti; |
| --- | --- |

n)

„zemí“ jakýkoli stát nebo samostatné celní území, aniž by toto označení mělo důsledky ohledně svrchovanosti;

| o) | „subdodávkou“ zajištění plnění části zakázky třetí stranou, které nezahrnuje pouhé dodání zboží nebo částí, jež jsou nezbytné k poskytnutí služby. |
| --- | --- |

o)

„subdodávkou“ zajištění plnění části zakázky třetí stranou, které nezahrnuje pouhé dodání zboží nebo částí, jež jsou nezbytné k poskytnutí služby.

2.   Pro účely tohoto nařízení, s výjimkou jeho čl. 6 odst. 3 a 7, se považuje provedení stavebních prací nebo stavby ve smyslu směrnic 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU za poskytnutí služby.

Článek 3

Určení původu

1.   Za původ hospodářského subjektu se považuje:

| a) | v případě fyzické osoby země, jejímž je tato osoba státním příslušníkem nebo v níž má právo na trvalý pobyt, |
| --- | --- |

a)

v případě fyzické osoby země, jejímž je tato osoba státním příslušníkem nebo v níž má právo na trvalý pobyt,

| b) | v případě právnické osoby:






  i) | země, podle jejíchž právních předpisů je právnická osoba zřízena nebo jiným způsobem organizována a na jejímž území právnická osoba vyvíjí významnou podnikatelskou činnost, |
| --- | --- | --- |

b)

v případě právnické osoby:

i)

země, podle jejíchž právních předpisů je právnická osoba zřízena nebo jiným způsobem organizována a na jejímž území právnická osoba vyvíjí významnou podnikatelskou činnost,

| ii) | pokud právnická osoba nevyvíjí významnou podnikatelskou činnost na území země, v níž je zřízena nebo jiným způsobem organizována, je původem právnické osoby původ osoby nebo osob, které mohou na tuto právnickou osobu přímo či nepřímo vykonávat dominantní vliv na základě toho, že tuto právnickou osobu vlastní nebo v ní mají finanční účast, či na základě pravidel, podle nichž se tato právnická osoba řídí. |
| --- | --- |

ii)

pokud právnická osoba nevyvíjí významnou podnikatelskou činnost na území země, v níž je zřízena nebo jiným způsobem organizována, je původem právnické osoby původ osoby nebo osob, které mohou na tuto právnickou osobu přímo či nepřímo vykonávat dominantní vliv na základě toho, že tuto právnickou osobu vlastní nebo v ní mají finanční účast, či na základě pravidel, podle nichž se tato právnická osoba řídí.

Pro účely prvního pododstavce písm. b) bodu ii) se má za to, že uvedená osoba nebo osoby mají na zmíněnou právnickou osobu dominantní vliv, pokud přímo či nepřímo:

| a) | drží většinu upsaného základního kapitálu této právnické osoby; |
| --- | --- |

a)

drží většinu upsaného základního kapitálu této právnické osoby;

| b) | kontrolují většinu hlasovacích práv spojených s akciemi vydanými touto právnickou osobou; nebo |
| --- | --- |

b)

kontrolují většinu hlasovacích práv spojených s akciemi vydanými touto právnickou osobou; nebo

| c) | mohou jmenovat více než polovinu členů správního, řídicího nebo dozorčího orgánu této právnické osoby. |
| --- | --- |

c)

mohou jmenovat více než polovinu členů správního, řídicího nebo dozorčího orgánu této právnické osoby.

2.   Je-li hospodářský subjekt skupinou fyzických nebo právnických osob, veřejných subjektů či jakoukoli jejich kombinací a alespoň jedna z těchto osob nebo subjektů pochází ze třetí země, na jejíž hospodářské subjekty, zboží nebo služby se vztahuje opatření v rámci nástroje, použije se toto opatření také na nabídky podané touto skupinou.

Avšak v případě, že účast těchto osob nebo subjektů ve skupině činí méně než 15 % hodnoty nabídky, kterou tato skupina podala, opatření v rámci nástroje se na danou nabídku neuplatní, ledaže jsou tyto osoby nebo subjekty nezbytné pro dosažení většiny v alespoň jednom z kritérií pro výběr v zadávacím řízení.

3.   Veřejní zadavatelé nebo zadavatelé mohou kdykoli během zadávacího řízení požádat hospodářský subjekt, aby v přiměřené lhůtě předložil, rozšířil, vyjasnil nebo doplnil informace či dokumenty týkající se ověření původu hospodářského subjektu, pokud je tato žádost podána v souladu se zásadami rovného zacházení a transparentnosti. Jestliže hospodářský subjekt nepředloží bez přiměřeného vysvětlení tyto informace nebo dokumenty a zabrání tak tomu, aby veřejný zadavatel nebo zadavatel ověřil jeho původ nebo toto ověření prakticky znemožní či jej velmi ztíží, bude z účasti v příslušném zadávacím řízení vyloučen.

4.   Původ zboží se určuje v souladu s článkem 60 nařízení (EU) č. 952/2013 a původ služby se určuje na základě původu hospodářského subjektu, který ji poskytuje.

Článek 4

Výjimky pro zboží a služby pocházející z nejméně rozvinutých zemí

Komise nezahájí šetření týkající se nejméně rozvinutých zemí uvedených v příloze IV nařízení (EU) č. 978/2012, ledaže existují důkazy o obcházení opatření v rámci nástroje, které lze přičítat třetí zemi uvedené v dané příloze nebo jejím hospodářským subjektům.

KAPITOLA II

Šetření, konzultace, opatření a povinnosti

Článek 5

Šetření a konzultace

1.   Komise může z vlastního podnětu nebo na základě odůvodněné stížnosti podané zúčastněnou stranou z Unie či členským státem zahájit šetření údajného opatření nebo postupu třetí země zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto oznámení o zahájení šetření obsahuje předběžné posouzení opatření nebo postupu třetí země ze strany Komise a vyzývá zúčastněné strany a členské státy, aby Komisi ve stanovené lhůtě poskytly příslušné informace.

Komise zpřístupní na svých internetových stránkách internetový nástroj. Členské státy a zúčastněné strany z Unie tento nástroj využijí k předkládání odůvodněných stížností.

2.   Po zveřejnění oznámení uvedeného v odstavci 1 vyzve Komise dotčenou třetí zemi, aby předložila své stanovisko, poskytla příslušné informace a zahájila konzultace s Komisí s cílem údajné opatření či postup této třetí země zrušit nebo napravit. Komise pravidelně informuje členské státy o pokroku v šetření a konzultacích ve Výboru pro obchodní překážky zřízeném článkem 7 nařízení (EU) 2015/1843.

3.   Šetření a konzultace se ukončí do devíti měsíců od jejich zahájení. V odůvodněných případech může Komise tuto lhůtu prodloužit o pět měsíců tím, že zveřejní oznámení v Úředním věstníku Evropské unie a informuje danou třetí zemi, zúčastněné strany a členské státy o tomto prodloužení.

4.   Po ukončení šetření a konzultací zveřejní Komise zprávu obsahující hlavní zjištění šetření a navrhovaný postup. Komise předloží tuto zprávu Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Pokud Komise na základě svého šetření zjistí, že údajné opatření nebo postup třetí země již nejsou uplatňovány nebo nemají za následek vážné a opakující se zhoršení přístupu hospodářských subjektů, zboží či služeb z Unie na trhy dotyčné třetí země s veřejnými zakázkami nebo koncesemi, šetření ukončí a zveřejní oznámení o jeho ukončení v Úředním věstníku Evropské unie.

6.   Komise může šetření a konzultace kdykoli přerušit, pokud dotčená třetí země:

| a) | učiní uspokojivé kroky k odstranění či nápravě vážného a opakujícího se zhoršení přístupu hospodářských subjektů, zboží či služeb z Unie na své trhy s veřejnými zakázkami nebo koncesemi a tím tento přístup zlepší; nebo |
| --- | --- |

a)

učiní uspokojivé kroky k odstranění či nápravě vážného a opakujícího se zhoršení přístupu hospodářských subjektů, zboží či služeb z Unie na své trhy s veřejnými zakázkami nebo koncesemi a tím tento přístup zlepší; nebo

| b) | přijme závazky vůči Unii, že svá opatření nebo postupy v přiměřené lhůtě, nejpozději však do šesti měsíců po přijetí takových závazků, ukončí nebo postupně zruší, mimo jiné rozšířením působnosti stávající dohody na zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

b)

přijme závazky vůči Unii, že svá opatření nebo postupy v přiměřené lhůtě, nejpozději však do šesti měsíců po přijetí takových závazků, ukončí nebo postupně zruší, mimo jiné rozšířením působnosti stávající dohody na zadávání veřejných zakázek.

7.   Dospěje-li Komise k závěru, že důvody pro přerušení šetření a konzultací pominuly, pokračuje v nich.

8.   V případě přerušení šetření a konzultací nebo pokračování v nich Komise zveřejní oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 6

Opatření v rámci nástroje

1.   Shledá-li Komise na základě šetření a konzultací podle článku 5, že existují opatření nebo postup třetí země, přijme, pokud je to podle jejího názoru v zájmu Unie, prostřednictvím prováděcího aktu opatření nástroje pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2.

2.   K určení toho, zda je v zájmu Unie přijmout opatření v rámci nástroje, musí být celkově posouzeny všechny různé zájmy, včetně zájmů hospodářských subjektů Unie. Dospěje-li Komise na základě všech dostupných informací k názoru, že přijetí opatření v rámci nástroje není v zájmu Unie, taková opatření se nepřijmou.

3.   Opatření v rámci nástroje se s ohledem na dostupné informace stanoví na základě těchto kritérií:

| a) | přiměřenost opatření v rámci nástroje s ohledem na opatření či postup třetí země; |
| --- | --- |

a)

přiměřenost opatření v rámci nástroje s ohledem na opatření či postup třetí země;

| b) | dostupnost alternativních zdrojů dodávek pro dotčené zboží a služby s cílem zabránit významnému negativnímu dopadu na veřejné zadavatele a zadavatele či jej minimalizovat. |
| --- | --- |

b)

dostupnost alternativních zdrojů dodávek pro dotčené zboží a služby s cílem zabránit významnému negativnímu dopadu na veřejné zadavatele a zadavatele či jej minimalizovat.

4.   Opatření v rámci nástroje se vztahuje pouze na zadávací řízení, jejichž odhadovaná hodnota překračuje finanční limit, který stanoví Komise s ohledem na výsledky šetření a konzultací a s přihlédnutím ke kritériím stanoveným v odstavci 3. Tato odhadovaná hodnota by měla činit nejméně 15 000 000 EUR bez DPH u stavebních prací a koncesí a nejméně 5 000 000 EUR bez DPH u zboží a služeb.

5.   Opatření v rámci nástroje se použije v případě konkrétních zakázek zadaných v rámci dynamického nákupního systému, pokud se toto opatření rovněž uplatňuje na dynamické nákupní systémy, s výjimkou konkrétních zakázek, jejichž odhadovaná hodnota je nižší než příslušné finanční limity stanovené v článku 8 směrnice 2014/23/EU, článku 4 směrnice 2014/24/EU nebo článku 15 směrnice 2014/25/EU. Opatření v rámci nástroje se neuplatní u zadávání zakázek na základě rámcových dohod ani u zakázek na jednotlivé části, které mají být zadány podle čl. 5 odst. 10 směrnice 2014/24/EU nebo čl. 16 odst. 10 směrnice 2014/25/EU.

6.   U opatření v rámci nástroje podle odstavce 1 může Komise v rozsahu stanoveném v odstavci 8 rozhodnout o omezení přístupu hospodářských subjektů, zboží nebo služeb ze třetí země k zadávacím řízením tím, že od veřejných zadavatelů nebo zadavatelů požaduje:

| a) | uložit úpravu bodového hodnocení u nabídek podaných hospodářskými subjekty pocházejícími z této třetí země; nebo |
| --- | --- |

a)

uložit úpravu bodového hodnocení u nabídek podaných hospodářskými subjekty pocházejícími z této třetí země; nebo

| b) | vyloučit nabídky podané hospodářskými subjekty pocházejícími z této třetí země. |
| --- | --- |

b)

vyloučit nabídky podané hospodářskými subjekty pocházejícími z této třetí země.

7.   Úprava bodového hodnocení uvedená v odst. 6 písm. a) se použije pouze pro účely hodnocení a stanovení pořadí nabídek. Nemá vliv na cenu, jež má být zaplacena v rámci smlouvy, která bude uzavřena s úspěšným uchazečem.

8.   V opatření v rámci nástroje podle odstavce 1 Komise stanoví oblast působnosti tohoto opatření včetně:

| a) | odvětví nebo kategorií zboží, služeb a koncesí na základě společného slovníku pro veřejné zakázky zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 (18), jakož i všech použitelných výjimek; |
| --- | --- |

a)

odvětví nebo kategorií zboží, služeb a koncesí na základě společného slovníku pro veřejné zakázky zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 (18), jakož i všech použitelných výjimek;

| b) | specifických kategorií veřejných zadavatelů nebo zadavatelů; |
| --- | --- |

b)

specifických kategorií veřejných zadavatelů nebo zadavatelů;

| c) | specifických kategorií hospodářských subjektů; |
| --- | --- |

c)

specifických kategorií hospodářských subjektů;

| d) | specifických finančních limitů, které jsou alespoň rovny finančním limitům stanoveným v odstavci 4; |
| --- | --- |

d)

specifických finančních limitů, které jsou alespoň rovny finančním limitům stanoveným v odstavci 4;

| e) | případných procentních hodnot úpravy bodového hodnocení podle odst. 6 písm. a). |
| --- | --- |

e)

případných procentních hodnot úpravy bodového hodnocení podle odst. 6 písm. a).

Procentní hodnota úpravy uvedená v prvním pododstavci písm. e) se stanoví až do výše 50 % bodového hodnocení nabídky v závislosti na třetí zemi a zamýšleném odvětví zboží, služeb, stavebních prací nebo koncesí. Pro účely zadávacích řízení, kde jsou jedinými kritérii pro zadání zakázky cena nebo náklady, je míra úpravy bodového hodnocení dvojnásobkem procentní hodnoty stanovené v první větě tohoto pododstavce. Příslušné procentní hodnoty se uvedou v opatření v rámci nástroje zvlášť.

9.   Při určování opatření v rámci nástroje na základě možností podle odst. 6 písm. a) nebo b) Komise zvolí druh opatření, který je přiměřený a co nejúčinněji může napravit úroveň zhoršení přístupu hospodářských subjektů, zboží nebo služeb Unie na trhy třetí země s veřejnými zakázkami nebo koncesemi.

10.   Domnívá-li se Komise, že třetí země učiní uspokojivé kroky k odstranění nebo nápravě zhoršení přístupu hospodářských subjektů, zboží nebo služeb z Unie na trhy této třetí země s veřejnými zakázkami nebo koncesemi, a tím tento přístup zlepší, nebo zaváže-li se třetí země dané opatření nebo postup ukončit, může Komise opatření v rámci nástroje zrušit nebo pozastavit jeho uplatňování.

Domnívá-li se Komise, že učiněné kroky nebo přijaté závazky byly zrušeny, pozastaveny nebo nesprávně provedeny, zveřejní svá zjištění a opatření v rámci nástroje kdykoli obnoví.

Komise může opatření v rámci nástroje prováděcím aktem zrušit, pozastavit nebo obnovit a v takovém případě o tom zveřejní oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2.

11.   Opatření v rámci nástroje pozbývá platnosti pět let od jeho vstupu v platnost. Platnost opatření v rámci nástroje lze prodloužit o pět let. Komise zahájí přezkum dotčeného opatření v rámci nástroje nejpozději devět měsíců přede dnem pozbytí platnosti tohoto opatření, a to zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Tento přezkum se dokončí do šesti měsíců od zveřejnění příslušného oznámení. Po provedení tohoto přezkumu může Komise prostřednictvím prováděcího aktu prodloužit trvání opatření v rámci nástroje, vhodně je upravit nebo nahradit jiným opatřením v rámci nástroje. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2.

Článek 7

Seznam veřejných zadavatelů vyňatých z uplatňování tohoto nařízení

1.   Na základě odůvodněné žádosti členského státu může Komise za účelem spravedlivého rozdělení zadávacích řízení, na něž se vztahují opatření v rámci nástroje, mezi členskými státy přijmout seznam místních veřejných zadavatelů v daném členském státě, a to v rámci správních jednotek s méně než 50 000 obyvateli, kteří jsou z uplatňování tohoto nařízení vyňati.

2.   Ve své žádosti členský stát poskytne podrobné informace odůvodňující žádost o výjimku a týkající se hodnoty zakázek přesahujících finanční limity stanovené v čl. 6 odst. 4 tohoto nařízení, zadaných všemi uvedenými veřejnými zadavateli nebo zadavateli za poslední tři roky od 31. prosince předcházejícího žádosti o výjimku. Výjimku lze udělit pouze tehdy, pokud celková hodnota zakázek přesahujících finanční limity stanovené v čl. 6 odst. 4 tohoto nařízení a zadaných veřejnými zadavateli nebo zadavateli, kteří vyňati nebyli, překračuje 80 % celkové hodnoty zakázek přesahujících finanční limity, které spadají do oblasti působnosti směrnic 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU a byly zadány v žádajícím členském státě ve stejném tříletém období.

3.   Výjimka je omezena na to, co je nezbytně nutné a přiměřené, s ohledem na správní kapacitu veřejných zadavatelů, kteří mají být vyňati.

4.   Komise před přijetím seznamu uvedeného v odstavci 1 informuje členské státy. Uvedený seznam se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie, je platný po dobu tří let a může být každé tři roky revidován nebo obnoven na základě odůvodněné žádosti dotčeného členského státu.

Článek 8

Povinnosti úspěšného uchazeče

1.   V případě zadávacích řízení, na něž se vztahuje opatření v rámci nástroje, jakož i v případě zakázek zadaných na základě rámcové dohody, kdy je odhadovaná hodnota těchto zakázek alespoň rovná příslušným finančním limitům stanoveným v článku 8 směrnice 2014/23/EU, článku 4 směrnice 2014/24/EU a článku 15 směrnice 2014/25/EU a tyto rámcové dohody podléhaly opatření v rámci nástroje, zahrnou veřejní zadavatelé a zadavatelé do zadávací dokumentace rovněž tyto povinnosti pro úspěšné uchazeče:

| a) | nezadávat více než 50 % celkové hodnoty zakázky subdodavatelům, kterými jsou hospodářské subjekty pocházejícím ze třetí země, na niž se vztahuje opatření v rámci nástroje; |
| --- | --- |

a)

nezadávat více než 50 % celkové hodnoty zakázky subdodavatelům, kterými jsou hospodářské subjekty pocházejícím ze třetí země, na niž se vztahuje opatření v rámci nástroje;

| b) | u zakázek, jejichž předmět se týká dodání zboží, zajistit, aby po dobu trvání dané zakázky představovalo zboží dodané nebo služby poskytnuté při plnění zakázky a pocházející ze třetí země, na niž se vztahuje opatření v rámci nástroje, nejvýše 50 % celkové hodnoty zakázky, bez ohledu na to, zda toto zboží dodává nebo služby poskytuje přímo uchazeč nebo subdodavatel; |
| --- | --- |

b)

u zakázek, jejichž předmět se týká dodání zboží, zajistit, aby po dobu trvání dané zakázky představovalo zboží dodané nebo služby poskytnuté při plnění zakázky a pocházející ze třetí země, na niž se vztahuje opatření v rámci nástroje, nejvýše 50 % celkové hodnoty zakázky, bez ohledu na to, zda toto zboží dodává nebo služby poskytuje přímo uchazeč nebo subdodavatel;

| c) | poskytnout veřejnému zadavateli nebo zadavateli na jejich žádost příslušné důkazy vztahující se k písmenu a) nebo b), a to nejpozději při dokončení plnění zakázky; |
| --- | --- |

c)

poskytnout veřejnému zadavateli nebo zadavateli na jejich žádost příslušné důkazy vztahující se k písmenu a) nebo b), a to nejpozději při dokončení plnění zakázky;

| d) | v případě nedodržení povinností uvedených v písmenu a) nebo b) uhradit přiměřené penále ve výši od 10 % do 30 % celkové hodnoty zakázky. |
| --- | --- |

d)

v případě nedodržení povinností uvedených v písmenu a) nebo b) uhradit přiměřené penále ve výši od 10 % do 30 % celkové hodnoty zakázky.

2.   Pro účely odst. 1 písm. c) je dostačující prokázat, že více než 50 % celkové hodnoty zakázky pochází z jiných zemí, než je třetí země, na niž se vztahuje opatření v rámci nástroje. Existují-li důvodné pochybnosti týkající se dodržení povinností podle odst. 1 písm. a) nebo b) nebo je-li zakázka zadána skupině hospodářských subjektů, jejíž součástí je právnická osoba pocházející ze třetí země, na niž se vztahuje opatření v rámci nástroje, veřejný zadavatel nebo zadavatel si vyžádá příslušné důkazy.

3.   Veřejní zadavatelé a zadavatelé uvedou odkaz na povinnosti stanovené v tomto článku v zadávací dokumentaci zakázky, na kterou se vztahuje opatření v rámci nástroje.

Článek 9

Výjimky

1.   Veřejní zadavatelé a zadavatelé se mohou výjimečně rozhodnout, že na zadávací řízení nebudou uplatňovat opatření v rámci nástroje, pokud:

| a) | požadavky zakázky splňují pouze nabídky od hospodářských subjektů pocházejících ze třetí země, na niž se vztahuje opatření v rámci nástroje; nebo |
| --- | --- |

a)

požadavky zakázky splňují pouze nabídky od hospodářských subjektů pocházejících ze třetí země, na niž se vztahuje opatření v rámci nástroje; nebo

| b) | rozhodnutí neuplatnit opatření v rámci nástroje je odůvodněno naléhavými důvody obecného zájmu, jako je veřejné zdraví nebo ochrana životního prostředí. |
| --- | --- |

b)

rozhodnutí neuplatnit opatření v rámci nástroje je odůvodněno naléhavými důvody obecného zájmu, jako je veřejné zdraví nebo ochrana životního prostředí.

2.   Pokud se veřejný zadavatel nebo zadavatel rozhodne neuplatňovat opatření v rámci nástroje, poskytne Komisi způsobem, o němž rozhodne příslušný členský stát, a ve lhůtě třiceti dnů po zadání zakázky tyto informace:

| a) | název a kontaktní údaje veřejného zadavatele nebo zadavatele; |
| --- | --- |

a)

název a kontaktní údaje veřejného zadavatele nebo zadavatele;

| b) | popis předmětu zakázky; |
| --- | --- |

b)

popis předmětu zakázky;

| c) | informace o původu hospodářských subjektů; |
| --- | --- |

c)

informace o původu hospodářských subjektů;

| d) | důvody, na nichž se zakládá rozhodnutí o neuplatnění opatření v rámci nástroje a podrobné odůvodnění uplatnění výjimky; |
| --- | --- |

d)

důvody, na nichž se zakládá rozhodnutí o neuplatnění opatření v rámci nástroje a podrobné odůvodnění uplatnění výjimky;

| e) | případně jakékoli další informace, jež veřejný zadavatel nebo zadavatel považuje za užitečné. |
| --- | --- |

e)

případně jakékoli další informace, jež veřejný zadavatel nebo zadavatel považuje za užitečné.

Komise si může od příslušných členských států vyžádat doplňující informace.

Článek 10

Prostředky nápravy

K zajištění právní ochrany hospodářských subjektů, které mají nebo měly zájem na získání určité zakázky spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení, se odpovídajícím způsobem použijí směrnice 89/665/EHS a 92/13/EHS.

KAPITOLA III

Prováděcí pravomoci, podávání zpráv a závěrečná ustanovení

Článek 11

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor zřízený článkem 7 nařízení (EU) 2015/1843. Tento výbor je výborem ve smyslu článku 3 nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

3.   Pokud výbor nevydá k přijetí návrhu opatření v rámci nástroje v podobě vyloučení nabídek podle čl. 6 odst. 6 písm. b) tohoto nařízení žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 12

Pokyny

S cílem usnadnit uplatňování tohoto nařízení veřejnými zadavateli, zadavateli a hospodářskými subjekty Komise do šesti měsíců od 29. srpna 2022 vydá pokyny.

Článek 13

Podávání zpráv

1.   Do 30. srpna 2025 a poté alespoň každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení a o pokroku mezinárodních jednání týkajících se přístupu hospodářských subjektů Unie na trhy třetích zemí s veřejnými zakázkami nebo koncesemi, vedených na základě tohoto nařízení. Tato zpráva se zveřejní. Členské státy předloží Komisi na její žádost informace o uplatňování opatření podle tohoto nařízení, včetně informací o počtu zadávacích řízení na centrální a nižší úrovni, v nichž bylo uplatněno příslušné opatření v rámci nástroje, o počtu nabídek obdržených ze třetích zemí, na něž se vztahuje příslušné opatření v rámci nástroje, jakož i o případech, kdy byla uplatněna zvláštní výjimka z opatření v rámci nástroje.

2.   Veřejní zadavatelé a zadavatelé podávají Komisi prostřednictvím systému Tenders electronic daily (TED) zprávu o uplatňování opatření v rámci nástroje jako součást informací o zadávání zakázek. Tato zpráva obsahuje pro každé příslušné řízení informace o uplatňování opatření v rámci nástroje, počet nabídek obdržených ze třetích zemí, na něž se vztahuje příslušné opatření v rámci nástroje, počet nabídek, na něž byly uplatněny vyloučení nabídky nebo úprava bodového hodnocení, a informace o uplatnění zvláštních výjimek z opatření v rámci nástroje. Komise tyto údaje použije ve svých pravidelných zprávách požadovaných podle tohoto článku. Členské státy poskytnou Komisi na její žádost doplňující informace o uplatňování opatření podle tohoto nařízení.

Článek 14

Přezkum

Do čtyř let po přijetí prováděcího aktu nebo do 30. srpna 2027, podle toho, co nastane dříve, a poté každých pět let přezkoumá Komise oblast působnosti, fungování a účinnost tohoto nařízení a o svých zjištěních podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě.

Článek 15

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost šedesátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. června 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

F. RIESTER

---

(1)  
  Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 110.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 9. června 2022 [(Úř. věst. ...)/(dosud nezveřejněný v Úředním věstníku)] a rozhodnutí Rady ze dne 17. června 2022.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 654/2014 ze dne 15. května 2014 o výkonu práv Unie za účelem uplatňování a prosazování pravidel mezinárodního obchodu a o změně nařízení Rady (ES) č. 3286/94, kterým se stanoví postupy Společenství v oblasti společné obchodní politiky k zajištění výkonu práv Společenství podle mezinárodních obchodních pravidel, zejména pravidel sjednaných v rámci Světové obchodní organizace (Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 50).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013
  , kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).

7

č.

,

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (Úř. věst. L 303, 31.10.2012, s. 1).

8

(9)  Směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce (Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 33).

9

(10)  Směrnice Rady 92/13/EHS ze dne 25. února 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se uplatňování pravidel Společenství pro postupy při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací (Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 14).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1843 ze dne 6. října 2015, kterým se stanoví postupy Unie v oblasti společné obchodní politiky k zajištění výkonu práv Unie podle mezinárodních obchodních pravidel, zejména pravidel sjednaných v rámci Světové obchodní organizace (Úř. věst. L 272, 16.10.2015, s. 1).

12

(13)  Rozhodnutí Rady 71/306/EHS ze dne 26. července 1971 o zřízení Poradního výboru pro veřejné zakázky na stavební práce (Úř. věst. L 185, 16.8.1971, s. 15).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).

14

(15)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

15

(16)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1780 ze dne 23. září 2019, kterým se stanoví standardní formuláře pro uveřejňování oznámení v oblasti zadávání veřejných zakázek a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2015/1986 („elektronické formuláře“) (Úř. věst. L 272, 25.10.2019, s. 7).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

17

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 ze dne 5. listopadu 2002 o společném slovníku pro veřejné zakázky (CPV) (Úř. věst. L 340, 16.12.2002, s. 1).

18

---

Společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady s ohledem na nařízení (EU) ) 2022/1031

Evropský parlament a Rada uznávají, že pravidla pro postup projednávání ve výborech dohodnutá v tomto nástroji nepředjímají výsledek jiných probíhajících nebo budoucích legislativních jednání a nelze je považovat za precedens pro jiné legislativní návrhy.

---

Prohlášení Komise o přezkumu nařízení o nástroji pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek (nařízení (EU) ) 2022/1031)

Při provádění přezkumu oblasti působnosti, fungování a účinnosti nařízení (EU) ) 2022/1031 v souladu s článkem 14 uvedeného nařízení Komise rovněž posoudí, zda je třeba vyjmout z jeho uplatňování některou z rozvojových zemí, které jsou zvýhodněné v rámci obecného režimu uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 978/2012, a zejména které jsou zvýhodněné v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 978/2012. Při přezkumu bude Komise věnovat zvláštní pozornost odvětvím, která jsou s ohledem na zadávání veřejných zakázek v EU považována za strategická.

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/17

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/1032

ze dne 29. června 2022,

kterým se mění nařízení (EU) 2017/1938 a (ES) č. 715/2009, pokud jde o uskladňování zemního plynu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 194 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Třebaže ke krátkodobým narušením dodávek zemního plynu došlo již v minulosti, existuje několik faktorů, kterými se situace v roce 2022 od předchozích krizí v oblasti bezpečnosti dodávek plynu liší. Eskalace ruské vojenské agrese vůči Ukrajině od února 2022 vedla k bezprecedentnímu nárůstu cen. Takové zvyšování cen pravděpodobně zásadně změní motivaci naplňovat podzemní zásobníky plynu v Unii. V současné geopolitické situaci, nelze vyloučit další narušení dodávek plynu. Tato narušení by mohla vážně poškodit občany a hospodářství Unie, neboť Unie stále do značné míry závisí na vnějších dodávkách plynu, jež mohou být konfliktem ovlivněny. |
| --- | --- |

(1)

Třebaže ke krátkodobým narušením dodávek zemního plynu došlo již v minulosti, existuje několik faktorů, kterými se situace v roce 2022 od předchozích krizí v oblasti bezpečnosti dodávek plynu liší. Eskalace ruské vojenské agrese vůči Ukrajině od února 2022 vedla k bezprecedentnímu nárůstu cen. Takové zvyšování cen pravděpodobně zásadně změní motivaci naplňovat podzemní zásobníky plynu v Unii. V současné geopolitické situaci, nelze vyloučit další narušení dodávek plynu. Tato narušení by mohla vážně poškodit občany a hospodářství Unie, neboť Unie stále do značné míry závisí na vnějších dodávkách plynu, jež mohou být konfliktem ovlivněny.

| (2) | Povaha a důsledky nedávných událostí jsou rozsáhlé a mají dopad na celou Unii, a proto je nezbytná komplexní reakce Unie. Tato reakce by se měla přednostně zaměřit na opatření, jež mohou posílit bezpečnost dodávek plynu na úrovni Unie, zejména pokud jde o dodávky plynu chráněným zákazníkům. K tomuto cíli zásadně přispívají úspory energie a energetická účinnost. Je proto zásadní, aby Unie jednala koordinovaně s cílem zabránit potenciálním rizikům vyplývajícím z možného narušení dodávek plynu, aniž by bylo dotčeno právo volby členských států mezi různými energetickými zdroji a základní skladby jejich zásobování energií v souladu s článkem 194 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). |
| --- | --- |

(2)

Povaha a důsledky nedávných událostí jsou rozsáhlé a mají dopad na celou Unii, a proto je nezbytná komplexní reakce Unie. Tato reakce by se měla přednostně zaměřit na opatření, jež mohou posílit bezpečnost dodávek plynu na úrovni Unie, zejména pokud jde o dodávky plynu chráněným zákazníkům. K tomuto cíli zásadně přispívají úspory energie a energetická účinnost. Je proto zásadní, aby Unie jednala koordinovaně s cílem zabránit potenciálním rizikům vyplývajícím z možného narušení dodávek plynu, aniž by bylo dotčeno právo volby členských států mezi různými energetickými zdroji a základní skladby jejich zásobování energií v souladu s článkem 194 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).

| (3) | Podzemní zásobníky plynu přispívají k zabezpečení dodávek plynu zajištěním dodatečných zásob plynu v případě velké poptávky nebo narušení dodávek, a dobře naplněné podzemní zásobníky plynu tak vedou k bezpečným dodávkám plynu. Jelikož k narušení dodávek plynu přiváděného plynovody může dojít kdykoli, měla by být zavedena opatření týkající se úrovně naplnění podzemních zásobníků Unie, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek plynu v zimě 2022 – 2023. |
| --- | --- |

(3)

Podzemní zásobníky plynu přispívají k zabezpečení dodávek plynu zajištěním dodatečných zásob plynu v případě velké poptávky nebo narušení dodávek, a dobře naplněné podzemní zásobníky plynu tak vedou k bezpečným dodávkám plynu. Jelikož k narušení dodávek plynu přiváděného plynovody může dojít kdykoli, měla by být zavedena opatření týkající se úrovně naplnění podzemních zásobníků Unie, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek plynu v zimě 2022 – 2023.

| (4) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1938 (3) zavedlo mechanismus solidarity jako nástroj pro zmírnění dopadů závažných případů nouze v Unii, kdy jsou v členském státě ohroženy dodávky plynu zákazníkům chráněným v rámci solidarity coby základní potřeba a nezbytná priorita v oblasti bezpečnosti. V případě stavu nouze na úrovni Unie okamžitá reakce zajistí, aby byly členské státy schopny poskytnout zákazníkům zvýšenou ochranu. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1938 (3) zavedlo mechanismus solidarity jako nástroj pro zmírnění dopadů závažných případů nouze v Unii, kdy jsou v členském státě ohroženy dodávky plynu zákazníkům chráněným v rámci solidarity coby základní potřeba a nezbytná priorita v oblasti bezpečnosti. V případě stavu nouze na úrovni Unie okamžitá reakce zajistí, aby byly členské státy schopny poskytnout zákazníkům zvýšenou ochranu.

| (5) | Dopad ruské vojenské agrese vůči Ukrajině ukázal, že stávající pravidla pro bezpečnost dodávek nejsou přizpůsobena náhlým významným změnám geopolitické situace, kdy výpadky dodávek a prudké nárůsty cen nemusí být jen důsledkem selhání infrastruktury či extrémních povětrnostních podmínek, ale také záměrných větších událostí a dlouhodobějších či nečekaných narušení dodávek. Je proto nezbytné řešit náhlá výrazně zvýšená rizika vyplývající ze současných změn v geopolitické situaci, a to i diverzifikací dodávek energie do Unie. |
| --- | --- |

(5)

Dopad ruské vojenské agrese vůči Ukrajině ukázal, že stávající pravidla pro bezpečnost dodávek nejsou přizpůsobena náhlým významným změnám geopolitické situace, kdy výpadky dodávek a prudké nárůsty cen nemusí být jen důsledkem selhání infrastruktury či extrémních povětrnostních podmínek, ale také záměrných větších událostí a dlouhodobějších či nečekaných narušení dodávek. Je proto nezbytné řešit náhlá výrazně zvýšená rizika vyplývající ze současných změn v geopolitické situaci, a to i diverzifikací dodávek energie do Unie.

| (6) | Na základě analýzy Komise týkající se mimo jiné vhodnosti opatření k zabezpečení dodávek plynu a analýzy posílené rizikové připravenosti v celé Unii, kterou v únoru 2022 provedly Komise a Koordinační skupina pro otázky plynu (dále jen „skupina GCG“), zřízená nařízením (EU) 2017/1938, by každý členský stát měl principiálně zajistit, aby kapacita podzemních zásobníků plynu nacházejících se na jeho území a přímo propojených s oblastí trhu daného členského státu byla k 1. listopadu každého roku naplněna nejméně z 90 % jejich kapacity na úrovni členského státu (cíl naplnění), s řadou průběžných cílů pro každý členský stát v květnu, červenci, září a únoru (trajektorie naplňování) dalšího roku. Některé členské státy, jež mají významnou podzemní skladovací kapacitu, by byly povinností splnit cíl naplnění podzemních zásobníků plynu na jejich území nepřiměřeně dotčeny. Aby se zohlednila tato situace, měla by být jejich povinnost naplnit podzemní zásobníky plynu omezena na 35 % jejich průměrné roční spotřeby plynu v předcházejících pěti letech. Tím by neměla být dotčena povinnost ostatních členských států přispívat k naplňování dotyčných podzemních zásobníků plynu. Za určitých podmínek by členské státy měly mít možnost rozhodnout, že cíl naplnění částečně splní započtením zásob zkapalněného zemního plynu (LNG) uskladněného v zařízeních LNG. Cíle naplnění jsou nezbytné k zajištění toho, aby byli odběratelé v Unii náležitě chráněni před výpadky dodávek plynu. V roce 2022 by měl platit nižší cíl naplnění (80 %) a omezený počet průběžných cílů, a to s ohledem na skutečnost, že toto nařízení má vstoupit v platnost až po začátku vtláčecího období, takže členské státy budou mít k jeho provedení omezenou dobu. |
| --- | --- |

(6)

Na základě analýzy Komise týkající se mimo jiné vhodnosti opatření k zabezpečení dodávek plynu a analýzy posílené rizikové připravenosti v celé Unii, kterou v únoru 2022 provedly Komise a Koordinační skupina pro otázky plynu (dále jen „skupina GCG“), zřízená nařízením (EU) 2017/1938, by každý členský stát měl principiálně zajistit, aby kapacita podzemních zásobníků plynu nacházejících se na jeho území a přímo propojených s oblastí trhu daného členského státu byla k 1. listopadu každého roku naplněna nejméně z 90 % jejich kapacity na úrovni členského státu (cíl naplnění), s řadou průběžných cílů pro každý členský stát v květnu, červenci, září a únoru (trajektorie naplňování) dalšího roku. Některé členské státy, jež mají významnou podzemní skladovací kapacitu, by byly povinností splnit cíl naplnění podzemních zásobníků plynu na jejich území nepřiměřeně dotčeny. Aby se zohlednila tato situace, měla by být jejich povinnost naplnit podzemní zásobníky plynu omezena na 35 % jejich průměrné roční spotřeby plynu v předcházejících pěti letech. Tím by neměla být dotčena povinnost ostatních členských států přispívat k naplňování dotyčných podzemních zásobníků plynu. Za určitých podmínek by členské státy měly mít možnost rozhodnout, že cíl naplnění částečně splní započtením zásob zkapalněného zemního plynu (LNG) uskladněného v zařízeních LNG. Cíle naplnění jsou nezbytné k zajištění toho, aby byli odběratelé v Unii náležitě chráněni před výpadky dodávek plynu. V roce 2022 by měl platit nižší cíl naplnění (80 %) a omezený počet průběžných cílů, a to s ohledem na skutečnost, že toto nařízení má vstoupit v platnost až po začátku vtláčecího období, takže členské státy budou mít k jeho provedení omezenou dobu.

| (7) | Při naplňování svých skladovacích zařízení by členské státy měly usilovat o diverzifikaci svých dodavatelů plynu s cílem snížit svou závislost tam, kde by to mohlo ohrozit bezpečnost zásobování energií nebo zásadní bezpečnostní zájmy Unie nebo členských států. |
| --- | --- |

(7)

Při naplňování svých skladovacích zařízení by členské státy měly usilovat o diverzifikaci svých dodavatelů plynu s cílem snížit svou závislost tam, kde by to mohlo ohrozit bezpečnost zásobování energií nebo zásadní bezpečnostní zájmy Unie nebo členských států.

| (8) | Od roku 2023 by se uskladňování plynu mělo v každém roce monitorovat zejména od února, aby se zabránilo nenadálé těžbě plynu z podzemních zásobníků uprostřed zimy, což by před koncem zimy mohlo vést k problémům v oblasti bezpečnosti dodávek. Trajektorie naplňování by měly umožnit průběžné monitorování po celé vtláčecí období. |
| --- | --- |

(8)

Od roku 2023 by se uskladňování plynu mělo v každém roce monitorovat zejména od února, aby se zabránilo nenadálé těžbě plynu z podzemních zásobníků uprostřed zimy, což by před koncem zimy mohlo vést k problémům v oblasti bezpečnosti dodávek. Trajektorie naplňování by měly umožnit průběžné monitorování po celé vtláčecí období.

| (9) | Od roku 2023 by měl každý členský stát disponující podzemními zásobníky plynu předkládat Komisi v každém roce návrh trajektorie naplňování pro tyto zásobníky na jeho území a přímo propojené s jeho oblastí trhu v souhrnné podobě. Komise by měla s přihlédnutím k posouzení skupinou GCG přijmout rozhodnutí, jímž pro každý členský stát stanoví trajektorii naplňování způsobem, který nepřiměřeně nenaruší konkurenceschopnost podzemních zásobníků plynu v tomto členském státu ve srovnání s takovými zásobníky nacházejícími se v sousedních členských státech. |
| --- | --- |

(9)

Od roku 2023 by měl každý členský stát disponující podzemními zásobníky plynu předkládat Komisi v každém roce návrh trajektorie naplňování pro tyto zásobníky na jeho území a přímo propojené s jeho oblastí trhu v souhrnné podobě. Komise by měla s přihlédnutím k posouzení skupinou GCG přijmout rozhodnutí, jímž pro každý členský stát stanoví trajektorii naplňování způsobem, který nepřiměřeně nenaruší konkurenceschopnost podzemních zásobníků plynu v tomto členském státu ve srovnání s takovými zásobníky nacházejícími se v sousedních členských státech.

| (10) | Za účelem stanovení trajektorie naplňování pro každý členský stát s podzemními zásobníky plynu počínaje rokem 2023 na základě návrhu trajektorie naplňování předloženého každým takovým členským státem by měly být na Komisi přeneseny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(10)

Za účelem stanovení trajektorie naplňování pro každý členský stát s podzemními zásobníky plynu počínaje rokem 2023 na základě návrhu trajektorie naplňování předloženého každým takovým členským státem by měly být na Komisi přeneseny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4).

| (11) | Trajektorie naplňování pro jednotlivé členské státy s podzemními zásobníky plynu by měly zahrnovat řady průběžných cílů a měly by vycházet z průměrné míry naplňování v daném členském státě během předchozích pěti let. U členských států, jejichž cíl naplnění je omezen na 35 % jejich průměrné roční spotřeby plynu, by průběžné cíle trajektorie naplňování měly být sníženy odpovídajícím způsobem. |
| --- | --- |

(11)

Trajektorie naplňování pro jednotlivé členské státy s podzemními zásobníky plynu by měly zahrnovat řady průběžných cílů a měly by vycházet z průměrné míry naplňování v daném členském státě během předchozích pěti let. U členských států, jejichž cíl naplnění je omezen na 35 % jejich průměrné roční spotřeby plynu, by průběžné cíle trajektorie naplňování měly být sníženy odpovídajícím způsobem.

| (12) | Pokud členský stát nemůže splnit cíl naplnění včas z důvodu technických problémů, jako jsou problémy týkající se plynovodů zásobujících podzemní zásobníky plynu nebo problémy se vtláčecími zařízeními, měl by mít možnost splnit cíl naplnění později. Každý cíl naplnění by však měl být splněn, jakmile je to technicky možné, a v každém případě nejpozději 1. prosince daného roku, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek plynu během zimního období. |
| --- | --- |

(12)

Pokud členský stát nemůže splnit cíl naplnění včas z důvodu technických problémů, jako jsou problémy týkající se plynovodů zásobujících podzemní zásobníky plynu nebo problémy se vtláčecími zařízeními, měl by mít možnost splnit cíl naplnění později. Každý cíl naplnění by však měl být splněn, jakmile je to technicky možné, a v každém případě nejpozději 1. prosince daného roku, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek plynu během zimního období.

| (13) | Členský stát nemusí být schopen splnit cíl naplnění nebo průběžné cíle z důvodu stavu nouze na regionální úrovni či na úrovni Unie, například v případě nedostatečných dodávek plynu, jak uvádí čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2017/1938, který vyhlásila Komise na žádost jednoho nebo případně více členských států, které vyhlásily vnitrostátní stav nouze ve smyslu uvedeného nařízení. Cíle naplnění, včetně cíle sdílení břemene, by proto neměly platit v případech a po dobu, kdy Komise vyhlásí stav nouze na regionální úrovni či na úrovni Unie v souladu s článkem 12 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(13)

Členský stát nemusí být schopen splnit cíl naplnění nebo průběžné cíle z důvodu stavu nouze na regionální úrovni či na úrovni Unie, například v případě nedostatečných dodávek plynu, jak uvádí čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2017/1938, který vyhlásila Komise na žádost jednoho nebo případně více členských států, které vyhlásily vnitrostátní stav nouze ve smyslu uvedeného nařízení. Cíle naplnění, včetně cíle sdílení břemene, by proto neměly platit v případech a po dobu, kdy Komise vyhlásí stav nouze na regionální úrovni či na úrovni Unie v souladu s článkem 12 uvedeného nařízení.

| (14) | K zajištění toho, aby nedocházelo k odchylkám od trajektorií naplňování, by příslušné orgány měly soustavně monitorovat úrovně naplnění podzemních zásobníků plynu. Na trajektorie naplňování by se mělo vztahovat rozpětí pěti procentních bodů. Je-li úroveň naplnění v členském státě o více než pět procentních bodů pod úrovní jeho trajektorie naplňování, měl by příslušný orgán okamžitě přijmout účinná opatření ke zvýšení úrovně naplnění. Členské státy by o těchto opatřeních měly informovat Komisi a skupinu GCG. |
| --- | --- |

(14)

K zajištění toho, aby nedocházelo k odchylkám od trajektorií naplňování, by příslušné orgány měly soustavně monitorovat úrovně naplnění podzemních zásobníků plynu. Na trajektorie naplňování by se mělo vztahovat rozpětí pěti procentních bodů. Je-li úroveň naplnění v členském státě o více než pět procentních bodů pod úrovní jeho trajektorie naplňování, měl by příslušný orgán okamžitě přijmout účinná opatření ke zvýšení úrovně naplnění. Členské státy by o těchto opatřeních měly informovat Komisi a skupinu GCG.

| (15) | Podstatné a trvalé odchýlení od trajektorie naplňování ze strany členského státu může ohrozit přiměřené naplňování a cíl naplnění, nezbytné k zajištění bezpečnosti dodávek plynu v Unii v duchu solidarity. V případě takového podstatného a trvalého odchýlení od trajektorie naplňování nebo v případě odchýlení od cíle naplnění by Komise měla být zmocněna k přijetí účinných opatření, aby se zabránilo problémům se zabezpečením dodávek plynu vyplývajícím z nenaplněných zásobníků. Při rozhodování o takových účinných opatřeních by Komise měla zohlednit konkrétní situaci dotčeného členského státu, jako je kapacita podzemních zásobníků plynu ve vztahu k vnitrostátní spotřebě plynu, význam daných podzemních zásobníků plynu pro bezpečnost dodávek plynu v regionu a případná existující skladovací zařízení na LNG. Jelikož má toto nařízení vstoupit v platnost až po začátku vtláčecího období v roce 2022, měla by veškerá opatření přijatá Komisí k řešení odchylek od trajektorie naplňování pro rok 2022 zohlednit skutečnost, že na provedení tohoto nařízení na vnitrostátní úrovni je k dispozici omezený čas. Komise by měla zajistit, aby opatření nepřekračovala rámec toho, co je nezbytné pro zajištění bezpečnosti dodávek plynu, a nepředstavovala nepřiměřenou zátěž pro členské státy, účastníky trhu s plynem, provozovatele skladovacích zařízení či odběratele. |
| --- | --- |

(15)

Podstatné a trvalé odchýlení od trajektorie naplňování ze strany členského státu může ohrozit přiměřené naplňování a cíl naplnění, nezbytné k zajištění bezpečnosti dodávek plynu v Unii v duchu solidarity. V případě takového podstatného a trvalého odchýlení od trajektorie naplňování nebo v případě odchýlení od cíle naplnění by Komise měla být zmocněna k přijetí účinných opatření, aby se zabránilo problémům se zabezpečením dodávek plynu vyplývajícím z nenaplněných zásobníků. Při rozhodování o takových účinných opatřeních by Komise měla zohlednit konkrétní situaci dotčeného členského státu, jako je kapacita podzemních zásobníků plynu ve vztahu k vnitrostátní spotřebě plynu, význam daných podzemních zásobníků plynu pro bezpečnost dodávek plynu v regionu a případná existující skladovací zařízení na LNG. Jelikož má toto nařízení vstoupit v platnost až po začátku vtláčecího období v roce 2022, měla by veškerá opatření přijatá Komisí k řešení odchylek od trajektorie naplňování pro rok 2022 zohlednit skutečnost, že na provedení tohoto nařízení na vnitrostátní úrovni je k dispozici omezený čas. Komise by měla zajistit, aby opatření nepřekračovala rámec toho, co je nezbytné pro zajištění bezpečnosti dodávek plynu, a nepředstavovala nepřiměřenou zátěž pro členské státy, účastníky trhu s plynem, provozovatele skladovacích zařízení či odběratele.

| (16) | Členské státy by měly přijmout veškerá nezbytná opatření ke splnění cílů naplnění. Zároveň by měly usilovat o to, aby na prvním místě byla pokud možno využívána tržní opatření, aby se zabránilo zbytečným narušením trhu. Členské státy by měly mít možnost stanovit vyšší cíl naplnění, aby Unie mohla usilovat o společné naplnění ve výši 85 % kapacity podzemních zásobníků plynu v Unii pro rok 2022. Vzhledem k různým regulačním režimům, které jsou již v mnoha členských státech na podporu naplňování skladovacích zařízení zavedeny, by neměl být stanoven žádný konkrétní nástroj pro splnění trajektorie naplňování či cíle naplnění. Členské státy by měly mít při splnění určitých podmínek možnost rozhodnout o tom, který nástroj je pro jejich vnitrostátní systém nejvhodnější. Členské státy nebo příslušné regulační orgány by proto měly mít možnost určit, kteří účastníci trhu mají mít povinnost zajistit naplnění podzemních zásobníků plynu. Měly by mít rovněž možnost rozhodnout o tom, zda ke splnění cílů naplnění postačují regulační opatření, například opatření ukládající držitelům kapacity povinnost uvolnit nevyužité kapacity, což je podle stávajících tržních pravidel Unie možné, nebo zda jsou nezbytné finanční pobídky nebo snížení sazeb za skladování. Pokud členský stát uloží dodavatelům plynu, kteří na jeho území dodávají plyn chráněným zákazníkům, povinnost uskladňovat plyn v podzemních zásobnících plynu, měl by být uskladněný objem plynu stanoven na základě objemu zemního plynu dodávaného těmto chráněným zákazníkům. Členské státy by se měly navzájem koordinovat a používat nástroje, jako jsou Platformy pro nákup LNG, aby se maximalizovalo využití LNG k naplňování skladovacích zařízení. Mimoto by členské státy měly omezit infrastrukturní a regulační překážky společného využívání LNG k naplňování skladovacích zařízení. |
| --- | --- |

(16)

Členské státy by měly přijmout veškerá nezbytná opatření ke splnění cílů naplnění. Zároveň by měly usilovat o to, aby na prvním místě byla pokud možno využívána tržní opatření, aby se zabránilo zbytečným narušením trhu. Členské státy by měly mít možnost stanovit vyšší cíl naplnění, aby Unie mohla usilovat o společné naplnění ve výši 85 % kapacity podzemních zásobníků plynu v Unii pro rok 2022. Vzhledem k různým regulačním režimům, které jsou již v mnoha členských státech na podporu naplňování skladovacích zařízení zavedeny, by neměl být stanoven žádný konkrétní nástroj pro splnění trajektorie naplňování či cíle naplnění. Členské státy by měly mít při splnění určitých podmínek možnost rozhodnout o tom, který nástroj je pro jejich vnitrostátní systém nejvhodnější. Členské státy nebo příslušné regulační orgány by proto měly mít možnost určit, kteří účastníci trhu mají mít povinnost zajistit naplnění podzemních zásobníků plynu. Měly by mít rovněž možnost rozhodnout o tom, zda ke splnění cílů naplnění postačují regulační opatření, například opatření ukládající držitelům kapacity povinnost uvolnit nevyužité kapacity, což je podle stávajících tržních pravidel Unie možné, nebo zda jsou nezbytné finanční pobídky nebo snížení sazeb za skladování. Pokud členský stát uloží dodavatelům plynu, kteří na jeho území dodávají plyn chráněným zákazníkům, povinnost uskladňovat plyn v podzemních zásobnících plynu, měl by být uskladněný objem plynu stanoven na základě objemu zemního plynu dodávaného těmto chráněným zákazníkům. Členské státy by se měly navzájem koordinovat a používat nástroje, jako jsou Platformy pro nákup LNG, aby se maximalizovalo využití LNG k naplňování skladovacích zařízení. Mimoto by členské státy měly omezit infrastrukturní a regulační překážky společného využívání LNG k naplňování skladovacích zařízení.

| (17) | Sdělení Komise ze dne 8. března 2022 nazvané „REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii“ objasnilo, že právo Unie umožňuje členským státům za účelem zajištění naplňování zásobníků poskytovat dodavatelům plynu podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU, například ve formě záruk (dvousměrná rozdílová smlouva). |
| --- | --- |

(17)

Sdělení Komise ze dne 8. března 2022 nazvané „REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii“ objasnilo, že právo Unie umožňuje členským státům za účelem zajištění naplňování zásobníků poskytovat dodavatelům plynu podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU, například ve formě záruk (dvousměrná rozdílová smlouva).

| (18) | Veškerá opatření přijatá členskými státy k zajištění naplňování podzemních zásobníků plynu, včetně podmínek plnění na základě sdílení břemene a podmínek pro těžbu plynu z podzemních zásobníků plynu, by měla být nezbytná, jasně vymezená, transparentní, přiměřená, nediskriminační a ověřitelná a neměla by nepřiměřeně narušovat hospodářskou soutěž nebo řádné fungování vnitřního trhu s plynem ani ohrozit bezpečnost dodávek plynu do jiných členských států nebo Unie. Tato opatření by zejména neměla vést k posílení dominantního postavení nebo neočekávaným ziskům podniků, jež kontrolují podzemní zásobníky plynu nebo si rezervovaly, ale nevyužily skladovací kapacitu. |
| --- | --- |

(18)

Veškerá opatření přijatá členskými státy k zajištění naplňování podzemních zásobníků plynu, včetně podmínek plnění na základě sdílení břemene a podmínek pro těžbu plynu z podzemních zásobníků plynu, by měla být nezbytná, jasně vymezená, transparentní, přiměřená, nediskriminační a ověřitelná a neměla by nepřiměřeně narušovat hospodářskou soutěž nebo řádné fungování vnitřního trhu s plynem ani ohrozit bezpečnost dodávek plynu do jiných členských států nebo Unie. Tato opatření by zejména neměla vést k posílení dominantního postavení nebo neočekávaným ziskům podniků, jež kontrolují podzemní zásobníky plynu nebo si rezervovaly, ale nevyužily skladovací kapacitu.

| (19) | Účinné využívání stávající infrastruktury včetně přeshraničních přepravních kapacit, podzemních zásobníků plynu a zařízení LNG je důležité pro zajištění bezpečnosti dodávek plynu v duchu solidarity. Otevřené hranice trhu s energií jsou klíčové pro bezpečnost dodávek plynu, a to i v dobách narušení dodávek plynu na vnitrostátní, regionální nebo unijní úrovni. Opatření přijatá za účelem zajištění naplnění podzemních zásobníků plynu by proto neměla blokovat ani omezovat přeshraniční kapacity přidělené v souladu s nařízením Komise (EU) 2017/459 (5). Kromě toho by členské státy měly zajistit, aby zásoby zůstávaly k dispozici, a to i pro sousední členské státy a v případech vyhlášení stavu nouze podle čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

(19)

Účinné využívání stávající infrastruktury včetně přeshraničních přepravních kapacit, podzemních zásobníků plynu a zařízení LNG je důležité pro zajištění bezpečnosti dodávek plynu v duchu solidarity. Otevřené hranice trhu s energií jsou klíčové pro bezpečnost dodávek plynu, a to i v dobách narušení dodávek plynu na vnitrostátní, regionální nebo unijní úrovni. Opatření přijatá za účelem zajištění naplnění podzemních zásobníků plynu by proto neměla blokovat ani omezovat přeshraniční kapacity přidělené v souladu s nařízením Komise (EU) 2017/459 (5). Kromě toho by členské státy měly zajistit, aby zásoby zůstávaly k dispozici, a to i pro sousední členské státy a v případech vyhlášení stavu nouze podle čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2017/1938.

| (20) | Povinnost uskladňování bude mít pravděpodobně za následek finanční zátěž pro příslušné účastníky trhu v těch členských státech, jež mají na svém území příslušné podzemní zásobníky plynu, zatímco zvýšení úrovně bezpečnosti dodávek plynu má být přínosem pro všechny členské státy, včetně těch, jež podzemní zásobníky plynu nemají. Aby bylo možné v duchu solidarity sdílet břemeno spočívající v zajišťování dostatečného naplnění podzemních zásobníků plynu v Unii v zájmu zabezpečení dodávek plynu, měly by členské státy bez podzemních zásobníků plynu využívat podzemní zásobníky plynu v jiných členských státech. V případě, že soustava členského státu není propojena s jinými členskými státy, nebo pokud omezená přeshraniční přepravní kapacita členského státu či další technické důvody znemožňují využívání podzemních zásobníků plynu v jiných členských státech, měla by být uvedená povinnost odpovídajícím způsobem omezena. |
| --- | --- |

(20)

Povinnost uskladňování bude mít pravděpodobně za následek finanční zátěž pro příslušné účastníky trhu v těch členských státech, jež mají na svém území příslušné podzemní zásobníky plynu, zatímco zvýšení úrovně bezpečnosti dodávek plynu má být přínosem pro všechny členské státy, včetně těch, jež podzemní zásobníky plynu nemají. Aby bylo možné v duchu solidarity sdílet břemeno spočívající v zajišťování dostatečného naplnění podzemních zásobníků plynu v Unii v zájmu zabezpečení dodávek plynu, měly by členské státy bez podzemních zásobníků plynu využívat podzemní zásobníky plynu v jiných členských státech. V případě, že soustava členského státu není propojena s jinými členskými státy, nebo pokud omezená přeshraniční přepravní kapacita členského státu či další technické důvody znemožňují využívání podzemních zásobníků plynu v jiných členských státech, měla by být uvedená povinnost odpovídajícím způsobem omezena.

| (21) | Členské státy bez podzemních zásobníků plynu by měly zajistit, aby účastníci trhu v těchto členských státech měli zavedena ujednání v členských státech, které tyto zásobníky mají, jež do 1. listopadu umožňují využití objemů zásob odpovídajících alespoň 15 % jejich průměrné roční spotřeby plynu v předcházejících pěti letech. Členské státy bez podzemních zásobníků plynu by však rovněž měly mít možnost vytvořit alternativní mechanismus pro sdílení břemene s jedním nebo více členskými státy, které mají podzemní zásobníky plynu. Za určitých podmínek by při zvažování mechanismu pro sdílení břemene měla být zohledněna i jiná stávající rovnocenná opatření v oblasti zajištění bezpečnosti dodávek plynu, například rovnocenná povinnost ohledně jiných paliv než zemního plynu, včetně ropy. Členské státy by měly tyto alternativní mechanismy pro sdílení břemene oznámit Komisi a prokázat technická omezení a rovnocennost přijatých opatření. |
| --- | --- |

(21)

Členské státy bez podzemních zásobníků plynu by měly zajistit, aby účastníci trhu v těchto členských státech měli zavedena ujednání v členských státech, které tyto zásobníky mají, jež do 1. listopadu umožňují využití objemů zásob odpovídajících alespoň 15 % jejich průměrné roční spotřeby plynu v předcházejících pěti letech. Členské státy bez podzemních zásobníků plynu by však rovněž měly mít možnost vytvořit alternativní mechanismus pro sdílení břemene s jedním nebo více členskými státy, které mají podzemní zásobníky plynu. Za určitých podmínek by při zvažování mechanismu pro sdílení břemene měla být zohledněna i jiná stávající rovnocenná opatření v oblasti zajištění bezpečnosti dodávek plynu, například rovnocenná povinnost ohledně jiných paliv než zemního plynu, včetně ropy. Členské státy by měly tyto alternativní mechanismy pro sdílení břemene oznámit Komisi a prokázat technická omezení a rovnocennost přijatých opatření.

| (22) | Je možné, že opatření, jejichž prostřednictvím členské státy bez podzemních zásobníků plynu sdílejí břemeno povinnosti uskladňování s členskými státy, které podzemní zásobníky plynu mají, mohou mít následně finanční dopad na příslušné účastníky trhu. Členským státům bez podzemních zásobníků plynu by proto mělo být umožněno poskytovat účastníkům trhu finanční pobídky nebo kompenzace za výpadek příjmů nebo za náklady vzniklé v důsledku povinností, které jim byly uloženy a které nemohou být pokryty příjmy. Jsou-li tato opatření financována z poplatku, neměl by se tento poplatek použít na přeshraniční propojovací body. |
| --- | --- |

(22)

Je možné, že opatření, jejichž prostřednictvím členské státy bez podzemních zásobníků plynu sdílejí břemeno povinnosti uskladňování s členskými státy, které podzemní zásobníky plynu mají, mohou mít následně finanční dopad na příslušné účastníky trhu. Členským státům bez podzemních zásobníků plynu by proto mělo být umožněno poskytovat účastníkům trhu finanční pobídky nebo kompenzace za výpadek příjmů nebo za náklady vzniklé v důsledku povinností, které jim byly uloženy a které nemohou být pokryty příjmy. Jsou-li tato opatření financována z poplatku, neměl by se tento poplatek použít na přeshraniční propojovací body.

| (23) | Účinné monitorování a podávání zpráv má zásadní význam pro posouzení povahy a rozsahu rizik souvisejících s bezpečností dodávek plynu, jakož i pro volbu vhodných opatření k řešení těchto rizik. Provozovatelé podzemních zásobníků plynu by měli podávat příslušným orgánům zprávy o úrovních naplnění každý měsíc během vtláčecího období. Vlastníci a provozovatelé podzemních zásobníků plynu se vybízejí, aby pravidelně zadávali údaje o kapacitě a úrovni naplnění každého podzemního zásobníku plynu na centrální platformu pro podávání zpráv. |
| --- | --- |

(23)

Účinné monitorování a podávání zpráv má zásadní význam pro posouzení povahy a rozsahu rizik souvisejících s bezpečností dodávek plynu, jakož i pro volbu vhodných opatření k řešení těchto rizik. Provozovatelé podzemních zásobníků plynu by měli podávat příslušným orgánům zprávy o úrovních naplnění každý měsíc během vtláčecího období. Vlastníci a provozovatelé podzemních zásobníků plynu se vybízejí, aby pravidelně zadávali údaje o kapacitě a úrovni naplnění každého podzemního zásobníku plynu na centrální platformu pro podávání zpráv.

| (24) | Příslušné orgány hrají důležitou úlohu při monitorování bezpečnosti dodávek plynu a zajišťují rovnováhu mezi bezpečností dodávek plynu a náklady odběratelů vyplývajícími z opatření. Příslušný orgán každého členského státu nebo jiný subjekt určený daným členským státem by měly monitorovat úrovně naplnění podzemních zásobníků plynu na jeho území a výsledky oznamovat Komisi. Komise by rovněž ve vhodných případech měla mít možnost přizvat Agenturu Evropské unie pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER), aby byla při monitorování nápomocna. |
| --- | --- |

(24)

Příslušné orgány hrají důležitou úlohu při monitorování bezpečnosti dodávek plynu a zajišťují rovnováhu mezi bezpečností dodávek plynu a náklady odběratelů vyplývajícími z opatření. Příslušný orgán každého členského státu nebo jiný subjekt určený daným členským státem by měly monitorovat úrovně naplnění podzemních zásobníků plynu na jeho území a výsledky oznamovat Komisi. Komise by rovněž ve vhodných případech měla mít možnost přizvat Agenturu Evropské unie pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER), aby byla při monitorování nápomocna.

| (25) | Je nezbytné, aby posouzení rizik prováděná podle článku 7 nařízení (EU) 2017/1938 zohledňovala veškerá rizika, která by mohla vážně ovlivnit bezpečnost dodávek plynu. Za tímto účelem by přístup k posuzování bezpečnosti dodávek plynu založený na posouzení rizik a stanovení preventivních a zmírňujících opatření měl rovněž zohledňovat scénáře úplného přerušení jediného zdroje dodávek. K zajištění maximální připravenosti a s cílem zabránit narušení dodávek plynu a zmírnit dopady tohoto narušení by se společné posouzení rizik a vnitrostátní posouzení rizik měla provádět s přihlédnutím k takovýmto scénářům. To by umožnilo koordinovat opatření ke zmírnění dopadu stavu nouze a optimalizovat zdroje pro zaručení nepřetržitého zásobování v případě úplného přerušení dodávek. |
| --- | --- |

(25)

Je nezbytné, aby posouzení rizik prováděná podle článku 7 nařízení (EU) 2017/1938 zohledňovala veškerá rizika, která by mohla vážně ovlivnit bezpečnost dodávek plynu. Za tímto účelem by přístup k posuzování bezpečnosti dodávek plynu založený na posouzení rizik a stanovení preventivních a zmírňujících opatření měl rovněž zohledňovat scénáře úplného přerušení jediného zdroje dodávek. K zajištění maximální připravenosti a s cílem zabránit narušení dodávek plynu a zmírnit dopady tohoto narušení by se společné posouzení rizik a vnitrostátní posouzení rizik měla provádět s přihlédnutím k takovýmto scénářům. To by umožnilo koordinovat opatření ke zmírnění dopadu stavu nouze a optimalizovat zdroje pro zaručení nepřetržitého zásobování v případě úplného přerušení dodávek.

| (26) | Měla by být posílena úloha skupiny GCG, jež by měla mít výslovný mandát monitorovat výkonnost členských států v oblasti bezpečnosti dodávek plynu a v této oblasti vypracovávat osvědčené postupy. Komise by proto měla pravidelně podávat zprávy skupině GCG, která by měla být Komisi nápomocna při monitorování cílů naplnění a při zajišťování toho, aby byly tyto cíle splněny. |
| --- | --- |

(26)

Měla by být posílena úloha skupiny GCG, jež by měla mít výslovný mandát monitorovat výkonnost členských států v oblasti bezpečnosti dodávek plynu a v této oblasti vypracovávat osvědčené postupy. Komise by proto měla pravidelně podávat zprávy skupině GCG, která by měla být Komisi nápomocna při monitorování cílů naplnění a při zajišťování toho, aby byly tyto cíle splněny.

| (27) | Skupina GCG působí jako klíčový poradce Komise usnadňující koordinaci opatření v oblasti bezpečnosti dodávek a je Komisi kdykoli, a konkrétně v případě krize, nápomocna. V zájmu zajištění maximální připravenosti a usnadnění rychlé výměny informací svolá Komise podle potřeby v očekávání možné krize neprodleně skupinu GCG ve složení pro řešení krizí. Skupina GCG ve složení pro řešení krizí by měla být Komisi k dispozici, aby jí poskytovala pomoc po celou dobu, kdy je to nezbytné. Za tímto účelem by měla skupina GCG udržovat komunikační kanály s členskými státy a všemi příslušnými účastníky trhu v oblasti bezpečnosti dodávek plynu a shromažďovat informace důležité pro bezpečnost dodávek plynu na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni. |
| --- | --- |

(27)

Skupina GCG působí jako klíčový poradce Komise usnadňující koordinaci opatření v oblasti bezpečnosti dodávek a je Komisi kdykoli, a konkrétně v případě krize, nápomocna. V zájmu zajištění maximální připravenosti a usnadnění rychlé výměny informací svolá Komise podle potřeby v očekávání možné krize neprodleně skupinu GCG ve složení pro řešení krizí. Skupina GCG ve složení pro řešení krizí by měla být Komisi k dispozici, aby jí poskytovala pomoc po celou dobu, kdy je to nezbytné. Za tímto účelem by měla skupina GCG udržovat komunikační kanály s členskými státy a všemi příslušnými účastníky trhu v oblasti bezpečnosti dodávek plynu a shromažďovat informace důležité pro bezpečnost dodávek plynu na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni.

| (28) | Odvětví skladovacích zařízení má pro Unii, bezpečnost jejího zásobování energií a další zásadní bezpečnostní zájmy Unie velký význam. Podzemní zásobníky plynu se proto považují za kritickou infrastrukturu ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES (6). Členské státy se vybízejí, aby ve svých vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a ve zprávách o pokroku přijatých podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (7) zohlednily opatření zavedená tímto nařízením. |
| --- | --- |

(28)

Odvětví skladovacích zařízení má pro Unii, bezpečnost jejího zásobování energií a další zásadní bezpečnostní zájmy Unie velký význam. Podzemní zásobníky plynu se proto považují za kritickou infrastrukturu ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES (6). Členské státy se vybízejí, aby ve svých vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a ve zprávách o pokroku přijatých podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (7) zohlednily opatření zavedená tímto nařízením.

| (29) | V soustavě zásobníků jsou nezbytné další záruky, aby se zabránilo ohrožení veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti v Unii nebo blahobytu občanů Unie. Členské státy by měly zajistit, aby každý provozovatel skladovacího zařízení, včetně provozovatelů, kteří jsou kontrolováni provozovateli přepravní soustavy, byl certifikován národním regulačním orgánem nebo jiným příslušným orgánem určeným členským státem, aby bylo zajištěno, že vliv na provozovatele skladovacího zařízení neohrožuje bezpečnost zásobování energií ani jiné zásadní bezpečnostní zájmy v Unii nebo v jednotlivých členských státech. Pro analýzu možných rizik v oblasti bezpečnosti zásobování energií je důležitá koordinace mezi členskými státy provádějícími posuzování bezpečnosti dodávek. Při tomto posuzování by se nemělo rozlišovat mezi účastníky trhu, avšak posuzování by mělo být plně v souladu se zásadami dobře fungujícího vnitřního trhu. V zájmu rychlého zmírnění rizika vyplývajícího z nízkých úrovní naplnění by uvedená certifikace měla být upřednostňována a prováděna rychleji u větších podzemních zásobníků plynu, u nichž byla úroveň naplnění v poslední době trvale nízká, čímž by se zajistilo vyloučení, nebo pokud možno napravení možných problémů s bezpečností dodávek plynu vyplývajících z kontroly nad těmito velkými zásobníky. Vzhledem k tomu, že průměrná úroveň naplnění všech podzemních zásobníků plynu v Unii ke dni 31. března v posledních šesti letech činila 35 % jejich maximální kapacity, měla by být prahová hodnota k určení neobvykle nízké úrovně naplnění v březnu 2021 a březnu 2022 stanovena na 30 %. |
| --- | --- |

(29)

V soustavě zásobníků jsou nezbytné další záruky, aby se zabránilo ohrožení veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti v Unii nebo blahobytu občanů Unie. Členské státy by měly zajistit, aby každý provozovatel skladovacího zařízení, včetně provozovatelů, kteří jsou kontrolováni provozovateli přepravní soustavy, byl certifikován národním regulačním orgánem nebo jiným příslušným orgánem určeným členským státem, aby bylo zajištěno, že vliv na provozovatele skladovacího zařízení neohrožuje bezpečnost zásobování energií ani jiné zásadní bezpečnostní zájmy v Unii nebo v jednotlivých členských státech. Pro analýzu možných rizik v oblasti bezpečnosti zásobování energií je důležitá koordinace mezi členskými státy provádějícími posuzování bezpečnosti dodávek. Při tomto posuzování by se nemělo rozlišovat mezi účastníky trhu, avšak posuzování by mělo být plně v souladu se zásadami dobře fungujícího vnitřního trhu. V zájmu rychlého zmírnění rizika vyplývajícího z nízkých úrovní naplnění by uvedená certifikace měla být upřednostňována a prováděna rychleji u větších podzemních zásobníků plynu, u nichž byla úroveň naplnění v poslední době trvale nízká, čímž by se zajistilo vyloučení, nebo pokud možno napravení možných problémů s bezpečností dodávek plynu vyplývajících z kontroly nad těmito velkými zásobníky. Vzhledem k tomu, že průměrná úroveň naplnění všech podzemních zásobníků plynu v Unii ke dni 31. března v posledních šesti letech činila 35 % jejich maximální kapacity, měla by být prahová hodnota k určení neobvykle nízké úrovně naplnění v březnu 2021 a březnu 2022 stanovena na 30 %.

| (30) | Národní regulační orgány nebo jiný příslušný orgán určený dotčeným členským státem (dále jen v obou případech „certifikační orgán“) by měly certifikaci zamítnout, pokud dospějí k závěru, že by osoba, která přímo či nepřímo kontroluje provozovatele skladovacího zařízení nebo vykonává ve vztahu k tomuto provozovateli jakékoli právo, mohla ohrozit bezpečnost zásobování energií nebo jiný zásadní bezpečnostní zájem na celostátní, regionální nebo unijní úrovni. Při provádění tohoto posouzení by certifikační orgán měl vzít v úvahu jak obchodní vztahy, které by mohly negativně ovlivnit motivaci a schopnost provozovatele skladovacího zařízení, pokud jde o naplňování podzemního zásobníku plynu, tak i mezinárodní závazky Unie a jakékoli jiné konkrétní skutečnosti a okolnosti případu. Aby se zajistilo jednotné uplatňování pravidel certifikace v celé Unii, dodržování mezinárodních závazků Unie a solidarita a energetická bezpečnost v rámci Unie, měl by certifikační orgán při přijímání rozhodnutí o certifikaci v nejvyšší možné míře zohlednit stanovisko Komise, včetně toho, že v příslušném případě upraví návrh svého rozhodnutí. Pokud certifikační orgán certifikaci zamítne, měl by mít pravomoc požadovat po jakékoli osobě, aby se vzdala podílu nebo práv, které má ve vztahu k vlastníkovi či provozovateli skladovacího zařízení, a stanovit pro to lhůtu, nařídit jakákoli jiná vhodná opatření k zajištění toho, aby uvedená osoba nemohla daného vlastníka nebo provozovatele skladovacího zařízení kontrolovat ani ve vztahu k němu vykonávat práva, a rozhodnout o vhodných kompenzačních opatřeních. Opatření přijatá v rozhodnutí o certifikaci k řešení rizik v oblasti bezpečnosti dodávek plynu nebo jiných zásadních bezpečnostních zájmů by měla být nezbytná, jasně vymezená, transparentní, přiměřená a nediskriminační. |
| --- | --- |

(30)

Národní regulační orgány nebo jiný příslušný orgán určený dotčeným členským státem (dále jen v obou případech „certifikační orgán“) by měly certifikaci zamítnout, pokud dospějí k závěru, že by osoba, která přímo či nepřímo kontroluje provozovatele skladovacího zařízení nebo vykonává ve vztahu k tomuto provozovateli jakékoli právo, mohla ohrozit bezpečnost zásobování energií nebo jiný zásadní bezpečnostní zájem na celostátní, regionální nebo unijní úrovni. Při provádění tohoto posouzení by certifikační orgán měl vzít v úvahu jak obchodní vztahy, které by mohly negativně ovlivnit motivaci a schopnost provozovatele skladovacího zařízení, pokud jde o naplňování podzemního zásobníku plynu, tak i mezinárodní závazky Unie a jakékoli jiné konkrétní skutečnosti a okolnosti případu. Aby se zajistilo jednotné uplatňování pravidel certifikace v celé Unii, dodržování mezinárodních závazků Unie a solidarita a energetická bezpečnost v rámci Unie, měl by certifikační orgán při přijímání rozhodnutí o certifikaci v nejvyšší možné míře zohlednit stanovisko Komise, včetně toho, že v příslušném případě upraví návrh svého rozhodnutí. Pokud certifikační orgán certifikaci zamítne, měl by mít pravomoc požadovat po jakékoli osobě, aby se vzdala podílu nebo práv, které má ve vztahu k vlastníkovi či provozovateli skladovacího zařízení, a stanovit pro to lhůtu, nařídit jakákoli jiná vhodná opatření k zajištění toho, aby uvedená osoba nemohla daného vlastníka nebo provozovatele skladovacího zařízení kontrolovat ani ve vztahu k němu vykonávat práva, a rozhodnout o vhodných kompenzačních opatřeních. Opatření přijatá v rozhodnutí o certifikaci k řešení rizik v oblasti bezpečnosti dodávek plynu nebo jiných zásadních bezpečnostních zájmů by měla být nezbytná, jasně vymezená, transparentní, přiměřená a nediskriminační.

| (31) | Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznané zejména v Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Zejména dodržuje právo nebýt zbaven svého majetku, s výjimkou veřejného zájmu, v případech a za podmínek, které stanoví zákon, a při poskytnutí spravedlivé náhrady v přiměřené lhůtě, jak je stanoví článek 17 Listiny, a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces, jak je stanoví článek 47 Listiny. |
| --- | --- |

(31)

Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznané zejména v Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Zejména dodržuje právo nebýt zbaven svého majetku, s výjimkou veřejného zájmu, v případech a za podmínek, které stanoví zákon, a při poskytnutí spravedlivé náhrady v přiměřené lhůtě, jak je stanoví článek 17 Listiny, a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces, jak je stanoví článek 47 Listiny.

| (32) | Pokud by měly podniky nakupovat více plynu, když je plyn drahý, mohlo by to dále zvyšovat ceny. Regulační orgány by proto měly mít možnost uplatnit slevu až do výše 100 % na vstupní a výstupní sazby za přepravní a distribuční kapacitu do skladovacích zařízení a z nich, a to na podzemní zásobníky plynu i na zařízení LNG, čímž by zvýšily atraktivitu uskladňování pro účastníky trhu. Národní regulační orgány a orgány pro hospodářskou soutěž se rovněž vybízejí, aby využily svých pravomocí k účinnému vyloučení nepřiměřeného zvyšování sazeb za skladování. |
| --- | --- |

(32)

Pokud by měly podniky nakupovat více plynu, když je plyn drahý, mohlo by to dále zvyšovat ceny. Regulační orgány by proto měly mít možnost uplatnit slevu až do výše 100 % na vstupní a výstupní sazby za přepravní a distribuční kapacitu do skladovacích zařízení a z nich, a to na podzemní zásobníky plynu i na zařízení LNG, čímž by zvýšily atraktivitu uskladňování pro účastníky trhu. Národní regulační orgány a orgány pro hospodářskou soutěž se rovněž vybízejí, aby využily svých pravomocí k účinnému vyloučení nepřiměřeného zvyšování sazeb za skladování.

| (33) | Vzhledem ke stávajícím výjimečným okolnostem a nejistotám souvisejícím s budoucími změnami geopolitické situace se členské státy vybízejí, aby dosáhly cílů naplnění co nejdříve. |
| --- | --- |

(33)

Vzhledem ke stávajícím výjimečným okolnostem a nejistotám souvisejícím s budoucími změnami geopolitické situace se členské státy vybízejí, aby dosáhly cílů naplnění co nejdříve.

| (34) | Vzhledem k bezprostřednímu nebezpečí pro bezpečnost dodávek plynu způsobenému ruskou vojenskou agresí vůči Ukrajině by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po jeho vyhlášení. Vzhledem k výjimečné povaze stávajících okolností by se některá ustanovení zavedená tímto nařízením měla použít pouze do 31. prosince 2025. |
| --- | --- |

(34)

Vzhledem k bezprostřednímu nebezpečí pro bezpečnost dodávek plynu způsobenému ruskou vojenskou agresí vůči Ukrajině by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po jeho vyhlášení. Vzhledem k výjimečné povaze stávajících okolností by se některá ustanovení zavedená tímto nařízením měla použít pouze do 31. prosince 2025.

| (35) | Toto nařízení by se mělo neprodleně stát součástí acquis Energetického společenství v souladu se Smlouvou o Energetickém společenství, která byla podepsána v Aténách dne 25. října 2005 a vstoupila v platnost dnem 1. července 2006. |
| --- | --- |

(35)

Toto nařízení by se mělo neprodleně stát součástí acquis Energetického společenství v souladu se Smlouvou o Energetickém společenství, která byla podepsána v Aténách dne 25. října 2005 a vstoupila v platnost dnem 1. července 2006.

| (36) | Nařízení (EU) 2017/1938 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (8) by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(36)

Nařízení (EU) 2017/1938 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (8) by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (EU) 2017/1938

Nařízení (EU) 2017/1938 se mění takto:

| 1) | v článku 2 se doplňují nové body, které znějí:

  „27)   „trajektorií naplňování“ řada průběžných cílů pro podzemní zásobníky plynu každého členského státu, jak jsou pro rok 2022 uvedeny v příloze Ia a pro následující roky stanoveny v souladu s článkem 6a;


  28)   „cílem naplnění“ závazný cíl pro úroveň naplnění souhrnné kapacity podzemních zásobníků plynu;


  29)   
  „strategickou zásobou“ zásoba nebo část zásoby nezkapalněného zemního plynu nakoupeného, spravovaného a skladovaného provozovatelem přepravní soustavy, subjektem určeným členským státem nebo podnikem, která je uskladněna v podzemí zásobníku a kterou lze uvolnit pouze na základě předchozího oznámení nebo povolení orgánu veřejné moci k poskytnutí této zásoby, přičemž obecně se uvolňuje v případě:






  a) | závažného nedostatku dodávek, |
| --- | --- | --- |

1)

v článku 2 se doplňují nové body, které znějí:

„27)   „trajektorií naplňování“ řada průběžných cílů pro podzemní zásobníky plynu každého členského státu, jak jsou pro rok 2022 uvedeny v příloze Ia a pro následující roky stanoveny v souladu s článkem 6a;

28)   „cílem naplnění“ závazný cíl pro úroveň naplnění souhrnné kapacity podzemních zásobníků plynu;

29)   
  „strategickou zásobou“ zásoba nebo část zásoby nezkapalněného zemního plynu nakoupeného, spravovaného a skladovaného provozovatelem přepravní soustavy, subjektem určeným členským státem nebo podnikem, která je uskladněna v podzemí zásobníku a kterou lze uvolnit pouze na základě předchozího oznámení nebo povolení orgánu veřejné moci k poskytnutí této zásoby, přičemž obecně se uvolňuje v případě:

a)

závažného nedostatku dodávek,

| b) | narušení dodávek nebo |
| --- | --- |

b)

narušení dodávek nebo

| c) | vyhlášení stavu nouze podle čl. 11 odst. 1 písm. c); |
| --- | --- |

c)

vyhlášení stavu nouze podle čl. 11 odst. 1 písm. c);

30)   
  ‘vyrovnávací zásobou’ nezkapalněný zemní plyn:

| a) | nakoupený, spravovaný a skladovaný v podzemí provozovatelem přepravní soustavy nebo subjektem určeným členským státem výlučně pro výkon funkcí provozovatele přepravní soustavy a zajištění bezpečnosti dodávek plynu, a |
| --- | --- |

a)

nakoupený, spravovaný a skladovaný v podzemí provozovatelem přepravní soustavy nebo subjektem určeným členským státem výlučně pro výkon funkcí provozovatele přepravní soustavy a zajištění bezpečnosti dodávek plynu, a

| b) | k jehož odběru dochází pouze, je-li to nezbytné k udržení soustavy v provozu za bezpečných a spolehlivých podmínek v souladu s článkem 13 směrnice 2009/73/ES a články 8 a 9 nařízení (EU) č. 312/2014; |
| --- | --- |

b)

k jehož odběru dochází pouze, je-li to nezbytné k udržení soustavy v provozu za bezpečných a spolehlivých podmínek v souladu s článkem 13 směrnice 2009/73/ES a články 8 a 9 nařízení (EU) č. 312/2014;

31)   „podzemním zásobníkem plynu“ skladovací zařízení ve smyslu čl. 2 bodu 9 směrnice 2009/73/ES, které se používá pro uskladňování zemního plynu, včetně vyrovnávací zásoby, a je připojeno k přepravní nebo distribuční soustavě, s výjimkou nadzemních kulových nebo potrubních zásobníků.“;

| 2) | vkládají se nové články, které znějí:

  „Článek 6a
  Cíle naplnění a trajektorie naplňování

  1.   S výhradou odstavců 2 až 5 členské státy každoročně do 1. listopadu splní tyto cíle naplnění pro souhrnnou kapacitu všech podzemních zásobníků plynu, které se nacházejí na jejich území a jsou přímo propojeny s oblastí trhu na jejich území, a pro skladovací zařízení uvedená v příloze Ib:






  a) | pro rok 2022: 80 % |
| --- | --- | --- |

2)

vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 6a

Cíle naplnění a trajektorie naplňování

1.   S výhradou odstavců 2 až 5 členské státy každoročně do 1. listopadu splní tyto cíle naplnění pro souhrnnou kapacitu všech podzemních zásobníků plynu, které se nacházejí na jejich území a jsou přímo propojeny s oblastí trhu na jejich území, a pro skladovací zařízení uvedená v příloze Ib:

a)

pro rok 2022: 80 %

| b) | od roku 2023: 90 % |
| --- | --- |

b)

od roku 2023: 90 %

Za účelem dodržení tohoto odstavce členské státy zohlední cíl zajištění bezpečnosti dodávek plynu v Unii v souladu s článkem 1.

2.   Bez ohledu na odstavec 1 a aniž jsou dotčeny povinnosti jiných členských států týkající se naplňování dotyčných podzemních zásobníků plynu, je cíl naplnění pro každý členský stát, ve kterém se podzemní zásobníky plynu nacházejí, omezen na objem odpovídající 35 % jeho průměrné roční spotřeby plynu v předcházejících pěti letech.

3.   Bez ohledu na odstavec 1 a aniž jsou dotčeny povinnosti jiných členských států týkající se naplňování dotyčných podzemních zásobníků plynu, sníží se cíl naplnění pro každý členský stát, ve kterém se podzemní zásobníky plynu nacházejí, o objem, který byl během referenčního období 2016–2021 dodán do třetích zemí, činil-li průměrný objem dodávek během těžebního období (říjen – duben) více než 15 TWh ročně.

4.   Na podzemní zásobníky plynu uvedené v příloze Ib se vztahují cíle naplnění podle odstavce 1 a trajektorie naplňování podle odstavce 7. Podrobnosti týkající se povinností každého členského státu se stanoví dvoustrannou dohodou v souladu s přílohou Ib.

5.   Členský stát může částečně splnit cíl naplnění započtením fyzicky uskladněného LNG, dostupného v jeho zařízeních LNG, jsou-li splněny obě tyto podmínky:

| a) | plynárenská soustava disponuje významnou kapacitou uskladňování LNG, která ročně představuje více než 4 % průměrné vnitrostátní spotřeby v předcházejících pěti letech; |
| --- | --- |

a)

plynárenská soustava disponuje významnou kapacitou uskladňování LNG, která ročně představuje více než 4 % průměrné vnitrostátní spotřeby v předcházejících pěti letech;

| b) | členský stát uložil dodavatelům plynu povinnost uskladňovat minimální objemy plynu v podzemních zásobnících plynu nebo zařízeních LNG v souladu s čl. 6b odst. 1 písm. a). |
| --- | --- |

b)

členský stát uložil dodavatelům plynu povinnost uskladňovat minimální objemy plynu v podzemních zásobnících plynu nebo zařízeních LNG v souladu s čl. 6b odst. 1 písm. a).

6.   Členské státy přijmou nezbytná opatření ke splnění průběžných cílů nebo zajištění jejich splnění:

| a) | pro rok 2022: podle přílohy Ia; a |
| --- | --- |

a)

pro rok 2022: podle přílohy Ia; a

| b) | od roku 2023: v souladu s odstavcem 7. |
| --- | --- |

b)

od roku 2023: v souladu s odstavcem 7.

7.   Pokud jde o rok 2023 a následující roky, každý členský stát s podzemními zásobníky plynu předloží do 15. září předchozího roku Komisi návrh trajektorie naplňování s průběžnými cíli pro únor, květen, červenec a září, včetně technických informací, týkající se podzemních zásobníků plynu na jeho území a přímo propojených s jeho oblastí trhu v souhrnné podobě. Trajektorie naplňování a příslušné průběžné cíle vychází z průměrné míry naplňování během předcházejících pěti let.

U členských států, pro které je cíl naplnění omezen podle odstavce 2 na 35 % jejich průměrné roční spotřeby plynu, se průběžné cíle trajektorie naplňování odpovídajícím způsobem sníží.

Na základě technických informací poskytnutých každým členským státem a s přihlédnutím k posouzení skupinou GCG přijme Komise prováděcí akty, kterými stanoví trajektorii naplňování pro každý členský stát. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 18a odst. 2. Přijmou se do 15. listopadu předchozího roku, je-li to nezbytné, a to i v případě, kdy členský stát předložil aktualizovaný návrh trajektorie naplňování. Vycházejí z posouzení obecné situace bezpečnosti dodávek plynu a vývoje nabídky zemního plynu a poptávky po něm v Unii i jednotlivých členských státech a jsou stanoveny tak, aby zajišťovaly bezpečnost dodávek plynu, přičemž se vyvarují zbytečné zátěži pro členské státy, účastníky trhu s plynem, provozovatele skladovacích zařízení či zákazníky a nenaruší nepřiměřeně hospodářskou soutěž mezi skladovacími zařízeními nacházejícími se v sousedících členských státech.

8.   Pokud členský stát nemůže v daném roce splnit svůj cíl naplnění z důvodu specifických technických vlastností jednoho nebo více podzemních zásobníků plynu na svém území, jako například výjimečně nízké míry vtláčení, do 1. listopadu, může tento cíl splnit až do 1. prosince. Členský stát informuje Komisi do 1. listopadu a uvede důvody zpoždění.

9.   Cíl naplnění se nepoužije, pokud Komise vyhlásí stav nouze na regionální nebo unijní úrovni podle článku 12 na žádost jednoho nebo případně více členských států, které vyhlásily stav nouze na vnitrostátní úrovni.

10.   Příslušný orgán každého členského státu průběžně monitoruje, dodržování trajektorie naplňování, a pravidelně podává zprávy skupině GCG. Je-li úroveň naplňování v daném členském státě o více než pět procentních bodů pod úrovní trajektorie naplňování, příslušný orgán neprodleně přijme účinná opatření ke zvýšení úrovně naplnění. Členské státy o přijatých opatřeních uvědomí Komisi a skupinu GCG.

11.   V případě podstatného a trvalého odchýlení od trajektorie naplňování členským státem, které ohrožuje splnění cíle naplnění, nebo v případě odchýlení od cíle naplnění vydá Komise po konzultaci se skupinou GCG a dotčenými členskými státy doporučení tomuto členskému státu nebo ostatním dotčeným členským státům, týkající se opatření, která mají být neprodleně přijata.

Pokud se odchylka do jednoho měsíce od přijetí doporučení Komise výrazně nesníží, Komise po konzultaci se skupinou GCG a dotčeným členským státem přijme jako krajní opatření rozhodnutí, jímž uloží dotčenému členskému státu povinnost učinit opatření, která odchylku účinně napraví, a to ve vhodných případech včetně jednoho či více opatření stanovených v čl. 6b odst. 1, nebo jakékoli jiné opatření, jímž se zajistí splnění cíle naplnění podle tohoto článku;

Při rozhodování o tom, jaká opatření mají být podle druhého pododstavce přijata, Komise zohlední konkrétní situaci dotčených členských států, například kapacitu podzemních zásobníků plynu ve vztahu k vnitrostátní spotřebě plynu, význam daných podzemních zásobníků plynu pro bezpečnost dodávek plynu v regionu a případná existující zařízení LNG, která se užívají k uskladnění.

Veškerá opatření přijatá Komisí k řešení odchylek od trajektorie naplňování nebo cíle naplnění pro rok 2022 zohlední krátký časový rámec pro provedení tohoto článku na vnitrostátní úrovni, který mohl k odchylce od trajektorie naplňování nebo cíle naplnění pro rok 2022 přispět.

Komise zajistí, aby opatření přijatá podle tohoto odstavce:

| a) | nepřekračovala rámec toho, co je nezbytné pro zajištění bezpečnosti dodávek plynu, |
| --- | --- |

a)

nepřekračovala rámec toho, co je nezbytné pro zajištění bezpečnosti dodávek plynu,

| b) | nekladla nepřiměřenou zátěž na členské státy, účastníky trhu s plynem, provozovatele skladovacích zařízení či zákazníky. |
| --- | --- |

b)

nekladla nepřiměřenou zátěž na členské státy, účastníky trhu s plynem, provozovatele skladovacích zařízení či zákazníky.

Článek 6b

Provádění cílů naplnění

1.   Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, včetně poskytnutí finančních pobídek nebo kompenzací pro účastníky trhu, aby splnily cíle naplnění stanovené podle článku 6a. Při zajišťování plnění cílů naplnění členské státy pokud možno upřednostňují tržní opatření.

Pokud opatření uvedená v tomto článku spadají mezi povinnosti a pravomoci národního regulačního orgánu podle článku 41 směrnice 2009/73/ES, jsou za přijetí těchto opatření odpovědné národní regulační orgány.

Opatřeními přijatými podle tohoto odstavce mohou být zejména:

| a) | požadavek, aby dodavatelé plynu uskladňovali minimální objemy plynu ve skladovacích zařízeních, včetně podzemních zásobníků plynu nebo skladovacích zařízení LNG, přičemž dané objemy budou určeny na základě objemu plynu dodaného dodavateli chráněným zákazníkům; |
| --- | --- |

a)

požadavek, aby dodavatelé plynu uskladňovali minimální objemy plynu ve skladovacích zařízeních, včetně podzemních zásobníků plynu nebo skladovacích zařízení LNG, přičemž dané objemy budou určeny na základě objemu plynu dodaného dodavateli chráněným zákazníkům;

| b) | požadavek, aby provozovatelé skladovacích zařízení nabízeli své kapacity účastníkům trhu; |
| --- | --- |

b)

požadavek, aby provozovatelé skladovacích zařízení nabízeli své kapacity účastníkům trhu;

| c) | požadavek, aby provozovatelé přepravní soustavy nebo subjekty určené členským státem nakoupili a spravovali vyrovnávací zásobu výhradně ve své funkci provozovatelů přepravní soustavy, a v nezbytných případech uložení povinnosti jiným určeným subjektům v zájmu zajištění bezpečnosti dodávek plynu ve stavu nouze, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 1 písm. c); |
| --- | --- |

c)

požadavek, aby provozovatelé přepravní soustavy nebo subjekty určené členským státem nakoupili a spravovali vyrovnávací zásobu výhradně ve své funkci provozovatelů přepravní soustavy, a v nezbytných případech uložení povinnosti jiným určeným subjektům v zájmu zajištění bezpečnosti dodávek plynu ve stavu nouze, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 1 písm. c);

| d) | používání koordinovaných nástrojů, jako jsou platformy pro nákup LNG, s jinými členskými státy, aby se maximalizovalo využívání LNG a omezily se infrastrukturní a regulační překážky společného využívání LNG pro naplňování podzemních zásobníků plynu; |
| --- | --- |

d)

používání koordinovaných nástrojů, jako jsou platformy pro nákup LNG, s jinými členskými státy, aby se maximalizovalo využívání LNG a omezily se infrastrukturní a regulační překážky společného využívání LNG pro naplňování podzemních zásobníků plynu;

| e) | použití dobrovolného mechanismu pro společný nákup zemního plynu, k jehož používání může Komise v případě potřeby do 1. srpna 2022 vydat pokyny; |
| --- | --- |

e)

použití dobrovolného mechanismu pro společný nákup zemního plynu, k jehož používání může Komise v případě potřeby do 1. srpna 2022 vydat pokyny;

| f) | poskytnutí finančních pobídek, například rozdílových smluv, účastníkům trhu včetně provozovatelů skladovacích zařízení, nebo poskytnutí náhrady účastníkům trhu za výpadek příjmů nebo za náklady, které jim vznikly v důsledku povinností uložených účastníkům trhu včetně provozovatelů skladovacích zařízení a které nemohou být pokryty příjmy; |
| --- | --- |

f)

poskytnutí finančních pobídek, například rozdílových smluv, účastníkům trhu včetně provozovatelů skladovacích zařízení, nebo poskytnutí náhrady účastníkům trhu za výpadek příjmů nebo za náklady, které jim vznikly v důsledku povinností uložených účastníkům trhu včetně provozovatelů skladovacích zařízení a které nemohou být pokryty příjmy;

| g) | požadavek, aby držitelé skladovací kapacity využili nebo uvolnili nevyužité rezervované kapacity, přičemž držitel skladovací kapacity, který skladovací kapacitu nevyužívá, je nadále povinen platit dohodnutou cenu po celou dobu trvání smlouvy o skladování; |
| --- | --- |

g)

požadavek, aby držitelé skladovací kapacity využili nebo uvolnili nevyužité rezervované kapacity, přičemž držitel skladovací kapacity, který skladovací kapacitu nevyužívá, je nadále povinen platit dohodnutou cenu po celou dobu trvání smlouvy o skladování;

| h) | přijetí účinných nástrojů pro nákup a řízení strategické zásoby veřejnými či soukromými subjekty, přičemž tyto nástroje nesmí narušovat hospodářskou soutěž ani řádné fungování vnitřního trhu; |
| --- | --- |

h)

přijetí účinných nástrojů pro nákup a řízení strategické zásoby veřejnými či soukromými subjekty, přičemž tyto nástroje nesmí narušovat hospodářskou soutěž ani řádné fungování vnitřního trhu;

| i) | jmenování specializovaného subjektu pověřeného splněním cíle naplnění v případě, že by nebyl splněn jinak; |
| --- | --- |

i)

jmenování specializovaného subjektu pověřeného splněním cíle naplnění v případě, že by nebyl splněn jinak;

| j) | snížení sazeb za skladování; |
| --- | --- |

j)

snížení sazeb za skladování;

| k) | výběr příjmů potřebných ke krytí kapitálových a provozních výdajů souvisejících s regulovanými skladovacími zařízeními ve formě sazeb za skladování a zvláštních poplatků začleněných do sazeb za přepravu, které jsou vybírány pouze na výstupních bodech ke konečným odběratelům, kteří se nacházejí ve stejných členských státech, přičemž vybrané příjmy ze sazeb nesmí být vyšší než povolené příjmy. |
| --- | --- |

k)

výběr příjmů potřebných ke krytí kapitálových a provozních výdajů souvisejících s regulovanými skladovacími zařízeními ve formě sazeb za skladování a zvláštních poplatků začleněných do sazeb za přepravu, které jsou vybírány pouze na výstupních bodech ke konečným odběratelům, kteří se nacházejí ve stejných členských státech, přičemž vybrané příjmy ze sazeb nesmí být vyšší než povolené příjmy.

2.   Opatření přijatá členskými státy podle odstavce 1 se omezí na to, co je nezbytné pro dodržení trajektorií naplňování a splnění cílů naplnění. Opatření musejí být jasně vymezená, transparentní, přiměřená, nediskriminační a prokazatelná. Nesmějí nepřiměřeně narušovat hospodářskou soutěž nebo řádné fungování vnitřního trhu se zemním plynem ani ohrožovat bezpečnost dodávek plynu v jiných členských státech nebo v Unii.

3.   Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily využívání stávající infrastruktury na vnitrostátní a regionální úrovni ve prospěch bezpečnosti dodávek plynu účinným způsobem. Taková opatření nesmějí za žádných okolností blokovat ani omezovat přeshraniční využívání skladovacích zařízení nebo zařízení LNG a nesmějí omezovat přeshraniční přepravní kapacity přidělené v souladu s nařízením Komise (EU) 2017/459 (*1).

4.   Při přijímání opatření podle tohoto článku členské státy uplatňují zásadu „energetická účinnost v první řadě“, přičemž stále dosahují cílů svých příslušných opatření v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (*2).

Článek 6c

Ujednání o uskladňování a mechanismus pro sdílení břemene

1.   Členský stát bez podzemních zásobníků plynu zajistí, aby účastníci trhu v tomto členském státě měli zavedena ujednání s provozovateli podzemních zásobníků plynu nebo jinými účastníky trhu v členských státech, které podzemní zásobníky plynu mají. Tato ujednání stanoví, že do 1. listopadu se využijí objemy zásob odpovídající alespoň 15 % průměrné roční spotřeby plynu v členském státě bez podzemních zásobníků plynu v předcházejících pěti letech. Pokud však přeshraniční přepravní kapacita nebo jiná technická omezení neumožňují členskému státu bez podzemních zásobníků plynu plně využít uvedených 15 % objemů zásob, uloží tento členský stát pouze technicky možné objemy.

V případě, že uvedená technická omezení neumožňují členskému státu splnit povinnost stanovenou v prvním pododstavci a tento členský stát má povinnost uskladňovat jiná paliva nahrazující plyn, může být povinnost stanovená v prvním pododstavci výjimečně splněna dodržením rovnocenné povinnosti uskladňovat jiná paliva než plyn. Technická omezení a rovnocennost opatření prokáže dotyčný členský stát.

2.   Odchylně od odstavce 1 může členský stát bez podzemních zásobníků plynu vytvořit mechanismus pro sdílení břemene s jedním nebo více členskými státy, které tyto zásobníky plynu mají („mechanismus pro sdílení břemene“).

Mechanismus pro sdílení břemene vychází z příslušných údajů z posledního posouzení rizik podle článku 7 a zohledňuje všechny tyto parametry:

| a) | náklady na finanční podporu pro splnění cílů naplnění, vyjma nákladů na dodržení povinností týkajících se strategické zásoby; |
| --- | --- |

a)

náklady na finanční podporu pro splnění cílů naplnění, vyjma nákladů na dodržení povinností týkajících se strategické zásoby;

| b) | objemy plynu potřebné k uspokojení poptávky chráněných zákazníků v souladu s čl. 6 odst. 1; |
| --- | --- |

b)

objemy plynu potřebné k uspokojení poptávky chráněných zákazníků v souladu s čl. 6 odst. 1;

| c) | technická omezení, jako jsou dostupná podzemní skladovací kapacita, technická přeshraniční přepravní kapacita a rychlost těžby. |
| --- | --- |

c)

technická omezení, jako jsou dostupná podzemní skladovací kapacita, technická přeshraniční přepravní kapacita a rychlost těžby.

Členské státy oznámí mechanismus pro sdílení břemene Komisi do 2 září 2022. Pokud do uvedeného dne členské státy bez podzemních zásobníků plynu dohodu o mechanismu pro sdílení břemene nemají, prokáží, že splňují odstavec 1, a uvědomí o tom Komisi.

3.   Členské státy bez podzemních zásobníků plynu, které však mají podzemní zásobníky plynu zařazené v nejnovějším seznamu projektů společného zájmu uvedeném v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 (*3), mohou jako přechodné opatření částečně splnit odstavec 1 započtením zásob LNG ve stávajících plovoucích zásobovacích plošinách, dokud nezprovozní své podzemní zásobníky plynu.

4.   Členské státy bez podzemních zásobníků plynu mohou účastníkům trhu nebo případně provozovatelům přepravní soustavy poskytnout pobídky nebo finanční kompenzaci za výpadek příjmů nebo za náklady, které jim vznikly v důsledku dodržení povinností uskladňování podle tohoto článku, pokud takový výpadek nebo náklady nemohou být pokryty příjmy, aby bylo zajištěno plnění jejich povinnosti uskladňovat plyn v jiných členských státech podle odstavce 1 nebo provádění mechanismu pro sdílení břemene. Jsou-li pobídky nebo finanční kompenzace financovány z poplatku, tento poplatek se nepoužije na přeshraniční propojovací body.

5.   Bez ohledu na odstavec 1, pokud má členský stát na svém území podzemní zásobníky plynu a souhrnná kapacita těchto zásobníků přesahuje roční spotřebu plynu tohoto členského státu, členské státy bez podzemních zásobníků plynu, které mají k uvedeným zásobníkům přístup:

| a) | zajistí, aby objemy zásob do 1. listopadu odpovídaly alespoň průměrnému využití skladovací kapacity v předcházejících pěti letech, určenému mimo jiné s přihlédnutím k tokům během těžebního období v předcházejících pěti letech z členských států, v nichž se zásobníky nacházejí, nebo |
| --- | --- |

a)

zajistí, aby objemy zásob do 1. listopadu odpovídaly alespoň průměrnému využití skladovací kapacity v předcházejících pěti letech, určenému mimo jiné s přihlédnutím k tokům během těžebního období v předcházejících pěti letech z členských států, v nichž se zásobníky nacházejí, nebo

| b) | prokáží, že byla rezervována skladovací kapacita odpovídající objemu vyplývajícímu z povinnosti podle písmene a). |
| --- | --- |

b)

prokáží, že byla rezervována skladovací kapacita odpovídající objemu vyplývajícímu z povinnosti podle písmene a).

Pokud členský stát bez podzemních zásobníků plynu může prokázat, že byla rezervována skladovací kapacita odpovídající objemu vyplývajícímu z povinnosti podle prvního pododstavce písm. a), použije se odstavec 1.

Povinnost podle tohoto odstavce je omezena na 15 % průměrné roční spotřeby plynu v předcházejících pěti letech v dotyčném členském státě.

6.   Není-li v příloze Ib stanoveno jinak, v případě podzemních zásobníků plynu nacházejících se v jednom členském státě, na které se nevztahuje odstavec 5, avšak jsou přímo propojeny s oblastí trhu jiného členského státu, tento jiný členský stát zajistí, aby objemy zásob do 1. listopadu odpovídaly alespoň průměru skladovací kapacity rezervované v příslušném přeshraničním bodě v předcházejících pěti letech.

Článek 6d

Monitorování a vymáhání

1.   Provozovatelé skladovacích zařízení podávají příslušnému orgánu v každém členském státě, v němž se nacházejí dotčené podzemní zásobníky plynu, a případně subjektu určenému tímto členským státem (dále jen „určený subjekt“) zprávu o úrovni naplňování takto:

| a) | v roce 2022: ke každému z průběžných cílů stanovených v příloze Ia a |
| --- | --- |

a)

v roce 2022: ke každému z průběžných cílů stanovených v příloze Ia a

| b) | od roku 2023: jak je stanoveno podle čl. 6a odst. 4. |
| --- | --- |

b)

od roku 2023: jak je stanoveno podle čl. 6a odst. 4.

2.   Příslušný orgán a případně určený subjekt každého členského státu na konci každého měsíce monitorují úrovně naplňování podzemních zásobníků plynu na svém území a bez zbytečného odkladu podávají Komisi zprávu o výsledcích.

Komise může ve vhodných případech přizvat Agenturu Evropské unie pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER), aby byla při tomto monitorování nápomocna.

3.   Na základě informací poskytnutých příslušným orgánem a případně určeným subjektem každého členského státu podává Komise pravidelně zprávu skupině GCG.

4.   Skupina GCG je nápomocna Komisi při monitorování trajektorií naplňování a cílů naplnění a vypracovává pro Komisi pokyny ohledně vhodných opatření k zajištění souladu v případě, že se členské státy odchylují od trajektorií naplňování nebo nesplňují cíle naplnění.

5.   Členské státy přijmou nezbytná opatření k dodržení trajektorií naplňování a plnění cílů naplnění a k prosazování povinností uskladňování vůči účastníkům trhu, kteří mají tyto trajektorie a cíle dodržovat, mimo jiné i uložením dostatečně odrazujících sankcí a pokut těmto účastníkům trhu.

Členské státy neprodleně informují Komisi o donucovacích opatřeních přijatých podle tohoto odstavce.

6.   Má-li dojít k výměně obchodně citlivých informací, může Komise svolat zasedání skupiny GCG, jejíž složení je omezeno na Komisi a členské státy.

7.   Vyměňované informace se omezí na to, co je nezbytné pro účely monitorování souladu s tímto nařízením.

Komise, národní regulační orgány a členské státy zachovávají důvěrnost obchodně citlivých informací, které získaly při výkonu svých povinností.

(*1)  Nařízení Komise (EU) 2017/459 ze dne 16. března 2017, kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 984/2013 (Úř. věst. L 72, 17.3.2017, s. 1)."

*1

(*2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1)."

*2

(*3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 ze dne 30. května 2022, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě, mění nařízení (ES) č. 715/2009, (EU) 2019/942 a (EU) 2019/943 a směrnice 2009/73/ES a (EU) 2019/944 a zrušuje nařízení (EU) č. 347/2013 (Úř. věst. L 152, 3.6.2022, s. 45).“;"

*3

| 3) | článek 7 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:

  „1.   Do 1. září 2022 provede síť ENTSOG simulaci scénářů narušení dodávek plynu a infrastruktury pro celou Unii, zahrnující scénáře dlouhotrvajícího narušení jediného zdroje dodávek. Tato simulace zahrnuje určení a posouzení koridorů pro nouzové dodávky plynu a rovněž určí, které členské státy mohou řešit zjištěná rizika, a to i v souvislosti s LNG. Síť ENTSOG vymezí scénáře narušení dodávek plynu a infrastruktury a metodiku pro simulaci ve spolupráci se skupinou GCG. Síť ENTSOG zajistí náležitou míru transparentnosti a přístup ke svým předpokladům modelování použitým v jejích scénářích. Simulace scénářů narušení dodávek plynu a infrastruktury pro celou Unii se opakují každé čtyři roky, pokud není vzhledem k okolnostem nutné provádět častější aktualizace.“, |
| --- | --- | --- |

3)

článek 7 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Do 1. září 2022 provede síť ENTSOG simulaci scénářů narušení dodávek plynu a infrastruktury pro celou Unii, zahrnující scénáře dlouhotrvajícího narušení jediného zdroje dodávek. Tato simulace zahrnuje určení a posouzení koridorů pro nouzové dodávky plynu a rovněž určí, které členské státy mohou řešit zjištěná rizika, a to i v souvislosti s LNG. Síť ENTSOG vymezí scénáře narušení dodávek plynu a infrastruktury a metodiku pro simulaci ve spolupráci se skupinou GCG. Síť ENTSOG zajistí náležitou míru transparentnosti a přístup ke svým předpokladům modelování použitým v jejích scénářích. Simulace scénářů narušení dodávek plynu a infrastruktury pro celou Unii se opakují každé čtyři roky, pokud není vzhledem k okolnostem nutné provádět častější aktualizace.“,

| b) | v odstavci 4 se doplňuje nové písmeno, které zní:






  „g) | zohledněním scénářů dlouhotrvajícího narušení jediného zdroje dodávek.“; |
| --- | --- | --- |

b)

v odstavci 4 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„g)

zohledněním scénářů dlouhotrvajícího narušení jediného zdroje dodávek.“;

| 4) | v článku 16 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „3.   Členské státy zajišťují dodržení povinností uskladňování podle tohoto nařízení využitím skladovacích zařízení v Unii. Spolupráce členských států a smluvních stran Energetického společenství však může zahrnovat dobrovolná ujednání o využívání skladovací kapacity poskytnuté smluvními stranami Energetického společenství k uskladňování dalších objemů plynu pro členské státy.“; |
| --- | --- |

4)

v článku 16 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   Členské státy zajišťují dodržení povinností uskladňování podle tohoto nařízení využitím skladovacích zařízení v Unii. Spolupráce členských států a smluvních stran Energetického společenství však může zahrnovat dobrovolná ujednání o využívání skladovací kapacity poskytnuté smluvními stranami Energetického společenství k uskladňování dalších objemů plynu pro členské státy.“;

| 5) | vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 17a
  Podávání zpráv Komisí

  1.   Do 28. února 2023 a poté každoročně předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu obsahující:






  a) | přehled opatření přijatých členskými státy ke splnění povinností uskladňování, |
| --- | --- | --- |

5)

vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 17a

Podávání zpráv Komisí

1.   Do 28. února 2023 a poté každoročně předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu obsahující:

a)

přehled opatření přijatých členskými státy ke splnění povinností uskladňování,

| b) | přehled času potřebného pro certifikaci podle článku 3a nařízení (ES) č. 715/2009, |
| --- | --- |

b)

přehled času potřebného pro certifikaci podle článku 3a nařízení (ES) č. 715/2009,

| c) | přehled opatření požadovaných Komisí k zajištění souladu s trajektoriemi naplňování a s cíli naplnění, |
| --- | --- |

c)

přehled opatření požadovaných Komisí k zajištění souladu s trajektoriemi naplňování a s cíli naplnění,

| d) | analýzu možných dopadů tohoto nařízení na ceny plynu a potenciální úspory plynu ve vztahu k čl. 6b odst. 4.“; |
| --- | --- |

d)

analýzu možných dopadů tohoto nařízení na ceny plynu a potenciální úspory plynu ve vztahu k čl. 6b odst. 4.“;

| 6) | vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 18a
  Postup projednávání ve výboru

  1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (*4).


  2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.



  (*4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).“;" |
| --- | --- |

6)

vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 18a

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (*4).

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

(*4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).“;"

*4

| 7) | v článku 20 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „4.   Články 6a až 6d se nepoužijí na Irsko, Kypr ani Maltu po dobu, po kterou nejsou přímo propojeny s propojenou plynárenskou soustavou žádného jiného členského státu.“; |
| --- | --- |

7)

v článku 20 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„4.   Články 6a až 6d se nepoužijí na Irsko, Kypr ani Maltu po dobu, po kterou nejsou přímo propojeny s propojenou plynárenskou soustavou žádného jiného členského státu.“;

| 8) | v článku 22 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Ustanovení čl. 2 bodů 27 až 31, články 6a až 6d, čl. 16 odst. 3, článek 17a, článek 18a, čl. 20 odst. 4 a přílohy Ia a Ib se použijí do 31. prosince 2025.“; |
| --- | --- |

8)

v článku 22 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Ustanovení čl. 2 bodů 27 až 31, články 6a až 6d, čl. 16 odst. 3, článek 17a, článek 18a, čl. 20 odst. 4 a přílohy Ia a Ib se použijí do 31. prosince 2025.“;

| 9) | vkládají se přílohy Ia a Ib ve znění uvedeném v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

9)

vkládají se přílohy Ia a Ib ve znění uvedeném v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Změny nařízení (ES) č. 715/2009

Nařízení (ES) č. 715/2009 se mění takto:

| 1) | vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 3a
  Certifikace provozovatelů skladovacích zařízení

  1.   Členské státy zajistí, aby každý provozovatel skladovacího zařízení, včetně těch, kteří jsou kontrolováni provozovatelem přepravní soustavy, byl v souladu s postupem stanoveným v tomto článku certifikován národním regulačním orgánem nebo jiným příslušným orgánem určeným dotčeným členským státem podle čl. 3 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1938 (*5) (dále jen v obou případech „certifikační orgán“).
  Tento článek se vztahuje rovněž na provozovatele skladovacích zařízení kontrolované provozovateli přepravní soustavy, kteří již získali certifikaci na základě pravidel pro oddělení přepravních soustav a jejich provozovatelů podle článků 9, 10 a 11 směrnice 2009/73/ES.


  2.   Certifikační orgán vydá do 1. února 2023 nebo do 150 pracovních dnů od obdržení oznámení podle odstavce 9 návrh rozhodnutí o certifikaci pro provozovatele skladovacích zařízení, kteří provozují podzemní zásobníky plynu s kapacitou vyšší než 3,5 TWh, pokud byla celková kapacita těchto zásobníku bez ohledu na počet provozovatelů k 31. březnu 2021 a k 31. březnu 2022 naplněna na úrovni, která byla v průměru nižší než 30 % jejich maximální kapacity.
  Pokud jde o provozovatele skladovacích zařízení uvedené v prvním pododstavci, certifikační orgán vynaloží veškeré úsilí, aby návrh rozhodnutí o jejich certifikaci vydal do 1. listopadu 2022.
  Pokud jde o všechny ostatní provozovatele skladovacích zařízení, certifikační orgán vydá návrh rozhodnutí o jejich certifikaci do 2. ledna 2024 nebo do 18 měsíců od obdržení oznámení podle odstavce 8 nebo 9.


  3.   Při zvažování rizika pro bezpečnost zásobování energií v Unii zohlední certifikační orgán rizika pro bezpečnost dodávek plynu na celostátní, regionální nebo unijní úrovni, jakož i zmírňování těchto rizik, vyplývající mimo jiné z:






  a) | vlastnictví, dodávek nebo jiných obchodních vztahů, které by mohly negativně ovlivnit motivaci a schopnost provozovatele skladovacího zařízení podzemní zásobník plynu naplnit; |
| --- | --- | --- |

1)

vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 3a

Certifikace provozovatelů skladovacích zařízení

1.   Členské státy zajistí, aby každý provozovatel skladovacího zařízení, včetně těch, kteří jsou kontrolováni provozovatelem přepravní soustavy, byl v souladu s postupem stanoveným v tomto článku certifikován národním regulačním orgánem nebo jiným příslušným orgánem určeným dotčeným členským státem podle čl. 3 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1938 (*5) (dále jen v obou případech „certifikační orgán“).

Tento článek se vztahuje rovněž na provozovatele skladovacích zařízení kontrolované provozovateli přepravní soustavy, kteří již získali certifikaci na základě pravidel pro oddělení přepravních soustav a jejich provozovatelů podle článků 9, 10 a 11 směrnice 2009/73/ES.

2.   Certifikační orgán vydá do 1. února 2023 nebo do 150 pracovních dnů od obdržení oznámení podle odstavce 9 návrh rozhodnutí o certifikaci pro provozovatele skladovacích zařízení, kteří provozují podzemní zásobníky plynu s kapacitou vyšší než 3,5 TWh, pokud byla celková kapacita těchto zásobníku bez ohledu na počet provozovatelů k 31. březnu 2021 a k 31. březnu 2022 naplněna na úrovni, která byla v průměru nižší než 30 % jejich maximální kapacity.

Pokud jde o provozovatele skladovacích zařízení uvedené v prvním pododstavci, certifikační orgán vynaloží veškeré úsilí, aby návrh rozhodnutí o jejich certifikaci vydal do 1. listopadu 2022.

Pokud jde o všechny ostatní provozovatele skladovacích zařízení, certifikační orgán vydá návrh rozhodnutí o jejich certifikaci do 2. ledna 2024 nebo do 18 měsíců od obdržení oznámení podle odstavce 8 nebo 9.

3.   Při zvažování rizika pro bezpečnost zásobování energií v Unii zohlední certifikační orgán rizika pro bezpečnost dodávek plynu na celostátní, regionální nebo unijní úrovni, jakož i zmírňování těchto rizik, vyplývající mimo jiné z:

a)

vlastnictví, dodávek nebo jiných obchodních vztahů, které by mohly negativně ovlivnit motivaci a schopnost provozovatele skladovacího zařízení podzemní zásobník plynu naplnit;

| b) | práv a povinností Unie ve vztahu k třetí zemi, které vyplývají z mezinárodního práva, včetně jakékoli dohody uzavřené s jednou nebo několika třetími zeměmi, jíž je Unie smluvní stranou a jež se zabývá otázkami bezpečnosti zásobování energií; |
| --- | --- |

b)

práv a povinností Unie ve vztahu k třetí zemi, které vyplývají z mezinárodního práva, včetně jakékoli dohody uzavřené s jednou nebo několika třetími zeměmi, jíž je Unie smluvní stranou a jež se zabývá otázkami bezpečnosti zásobování energií;

| c) | práv a povinností dotčených členských států vůči třetí zemi, které vyplývají z dohod, které dotyčný členský stát uzavřel s jednou nebo několika třetími zeměmi, jsou-li tyto dohody v souladu s právem Unie; nebo |
| --- | --- |

c)

práv a povinností dotčených členských států vůči třetí zemi, které vyplývají z dohod, které dotyčný členský stát uzavřel s jednou nebo několika třetími zeměmi, jsou-li tyto dohody v souladu s právem Unie; nebo

| d) | jakýchkoli jiných konkrétních skutečností a okolností případu. |
| --- | --- |

d)

jakýchkoli jiných konkrétních skutečností a okolností případu.

4.   Pokud certifikační orgán dospěje k závěru, že osoba přímo či nepřímo vykonávající kontrolu nad provozovatelem skladovacího zařízení nebo uplatňující ve vztahu k němu jakékoli právo ve smyslu článku 9 směrnice 2009/73/ES může ohrozit bezpečnost zásobování energií nebo zásadní bezpečnostní zájmy Unie nebo kteréhokoli členského státu, certifikaci zamítne. Certifikační orgán se může místo toho rozhodnout, že vydá rozhodnutí o certifikaci za podmínek, které zajistí dostatečné zmírnění rizik, jež by mohla negativně ovlivnit naplnění podzemních zásobníků plynu, pokud lze uskutečnitelnost těchto podmínek plně zajistit účinným prováděním a monitorováním. Tyto podmínky mohou zahrnovat zejména požadavek, aby vlastník nebo provozovatel skladovacího zařízení převedl správu skladovacího zařízení.

5.   Pokud certifikační orgán dospěje k závěru, že rizika pro dodávky plynu nelze prostřednictvím podmínek podle odstavce 4 zmírnit, a to ani požadavkem, aby vlastník nebo provozovatel skladovacího zařízení převedl správu skladovacího zařízení, a certifikaci proto zamítne,

| a) | uloží vlastníkovi nebo provozovateli skladovacího zařízení nebo jakékoli osobě, o níž se domnívá, že by mohla ohrozit bezpečnost zásobování energií nebo zásadní bezpečnostní zájmy Unie nebo kteréhokoli členského státu, aby převedli svůj podíl nebo vlastnická práva, která mají ve vztahu k vlastníkovi nebo provozovateli skladovacího zařízení, a stanovili lhůtu pro tento převod; |
| --- | --- |

a)

uloží vlastníkovi nebo provozovateli skladovacího zařízení nebo jakékoli osobě, o níž se domnívá, že by mohla ohrozit bezpečnost zásobování energií nebo zásadní bezpečnostní zájmy Unie nebo kteréhokoli členského státu, aby převedli svůj podíl nebo vlastnická práva, která mají ve vztahu k vlastníkovi nebo provozovateli skladovacího zařízení, a stanovili lhůtu pro tento převod;

| b) | ve vhodných případech nařídí předběžná opatření s cílem zajistit, aby taková osoba nemohla, dokud nedojde k převodu podílu nebo práv, nad vlastníkem nebo provozovatelem skladovacího zařízení vykonávat kontrolu nebo uplatňovat ve vztahu k němu žádná práva; a |
| --- | --- |

b)

ve vhodných případech nařídí předběžná opatření s cílem zajistit, aby taková osoba nemohla, dokud nedojde k převodu podílu nebo práv, nad vlastníkem nebo provozovatelem skladovacího zařízení vykonávat kontrolu nebo uplatňovat ve vztahu k němu žádná práva; a

| c) | rozhodnout o vhodných kompenzačních opatřeních v souladu s vnitrostátním právem. |
| --- | --- |

c)

rozhodnout o vhodných kompenzačních opatřeních v souladu s vnitrostátním právem.

6.   Certifikační orgán svůj návrh rozhodnutí o certifikaci neprodleně oznámí Komisi spolu se všemi relevantními informacemi.

Komise předloží k návrhu rozhodnutí o certifikaci stanovisko certifikačnímu orgánu do 25 pracovních dnů od uvedeného oznámení. Certifikační orgán stanovisko Komise zohlední v nejvyšší míře.

7.   Certifikační orgán vydá rozhodnutí o certifikaci do 25 pracovních dnů od obdržení stanoviska Komise.

8.   Před uvedením nově vybudovaného podzemního zásobníku plynu do provozu musí provozovatel skladovacího zařízení získat certifikaci v souladu s odstavci 1 až 6. Svůj záměr uvést zásobník plynu do provozu oznámí provozovatel skladovacího zařízení certifikačnímu orgánu.

9.   Provozovatelé skladovacích zařízení oznámí příslušnému certifikačnímu orgánu každou plánovanou transakci, která by vyžadovala nové posouzení jejich souladu s požadavky na certifikaci stanovenými v odstavcích 1 až 4.

10.   Certifikační orgány průběžně monitorují dodržování požadavků na certifikaci stanovených v odstavcích 1 až 4 ze strany provozovatelů skladovacích zařízení. Certifikační orgány zahájí certifikační řízení, aby nově posoudily soulad s požadavky, v těchto případech:

| a) | po obdržení oznámení provozovatele skladovacího zařízení podle odstavce 8 nebo 9; |
| --- | --- |

a)

po obdržení oznámení provozovatele skladovacího zařízení podle odstavce 8 nebo 9;

| b) | z vlastního podnětu, pokud se dozvěděly, že by plánovaná změna práv nebo vlivu na provozovatele skladovacího zařízení mohla vést k nedodržení požadavků uvedených v odstavcích 1, 2 a 3; |
| --- | --- |

b)

z vlastního podnětu, pokud se dozvěděly, že by plánovaná změna práv nebo vlivu na provozovatele skladovacího zařízení mohla vést k nedodržení požadavků uvedených v odstavcích 1, 2 a 3;

| c) | na odůvodněnou žádost Komise. |
| --- | --- |

c)

na odůvodněnou žádost Komise.

11.   Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily nepřetržitý provoz podzemních zásobníků plynu na svých územích. Tyto podzemní zásobníky plynu mohou ukončit provoz, pouze pokud nevyhovují technickým a bezpečnostním požadavkům nebo pokud certifikační orgán na základě svého posouzení a s přihlédnutím ke stanovisku sítě ENTSO pro zemní plyn dospěje k závěru, že toto ukončení provozu neoslabí bezpečnost dodávek plynu na unijní nebo vnitrostátní úrovni.

Není-li ukončení provozu povoleno, přijmou se ve vhodném případě náležitá kompenzační opatření.

12.   Komise může vydat pokyny k uplatňování tohoto článku.

13.   Tento článek se nevztahuje na části zařízení LNG. které se využívají k uskladňování.

(*5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1938 ze dne 25. října 2017 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu a o zrušení nařízení (EU) č. 994/2010 (Úř. věst. L 280, 28.10.2017, s. 1).“;"

*5

| 2) | v článku 13 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „3.   U přepravních a distribučních sazeb založených na kapacitě ve vstupních bodech do podzemních zásobníků plynu a zařízení LNG a ve výstupních bodech z nich může národní regulační orgán uplatnit slevu ve výši až 100 %, ledaže takový zásobník nebo takové zařízení, které jsou propojené s jednou nebo více přepravními nebo distribučními soustavami, konkurují propojovacímu bodu, a to pouze v příslušném rozsahu.
  Tento odstavec se použije do 31. prosince 2025.“ |
| --- | --- |

2)

v článku 13 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   U přepravních a distribučních sazeb založených na kapacitě ve vstupních bodech do podzemních zásobníků plynu a zařízení LNG a ve výstupních bodech z nich může národní regulační orgán uplatnit slevu ve výši až 100 %, ledaže takový zásobník nebo takové zařízení, které jsou propojené s jednou nebo více přepravními nebo distribučními soustavami, konkurují propojovacímu bodu, a to pouze v příslušném rozsahu.

Tento odstavec se použije do 31. prosince 2025.“

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. června 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

F. RIESTER

---

(1)  Stanovisko ze dne 18. května 2022 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 23. června 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 28. června 2022.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1938 ze dne 25. října 2017 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu a o zrušení nařízení (EU) č. 994/2010 (Úř. věst. L 280, 28.10.2017, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

4

(5)  Nařízení Komise (EU) 2017/459 ze dne 16. března 2017, kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 984/2013 (Úř. věst. L 72, 17.3.2017, s. 1).

5

(6)  Směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 36).

8

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA Ia (1)

Trajektorie naplňování s průběžnými cíli a cíli naplnění pro rok 2022 pro členské státy s podzemními zásobníky plynu

| Členský stát | Průběžný cíl pro 1. srpen | Průběžný cíl pro 1. září | Průběžný cíl pro 1. říjen | Cíl naplnění k 1. listopadu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | 49  % | 60  % | 70  % | 80  % |
| BE | 49  % | 62  % | 75  % | 80  % |
| BG | 49  % | 61  % | 75  % | 80  % |
| CZ | 60  % | 67  % | 74  % | 80  % |
| DE | 45  % | 53  % | 80  % | 80  % |
| DK | 61  % | 68  % | 74  % | 80  % |
| ES | 71  % | 74  % | 77  % | 80  % |
| FR | 52  % | 65  % | 72  % | 80  % |
| HR | 49  % | 60  % | 70  % | 80  % |
| HU | 51  % | 60  % | 70  % | 80  % |
| IT | 58  % | 66  % | 73  % | 80  % |
| LV | 57  % | 65  % | 72  % | 80  % |
| NL | 54  % | 62  % | 71  % | 80  % |
| PL | 80  % | 80  % | 80  % | 80  % |
| PT | 72  % | 75  % | 77  % | 80  % |
| RO | 46  % | 57  % | 66  % | 80  % |
| SE | 40  % | 53  % | 67  % | 80  % |
| SK | 49  % | 60  % | 70  % | 80  % |

Členský stát

Průběžný cíl pro 1. srpen

Průběžný cíl pro 1. září

Průběžný cíl pro 1. říjen

Cíl naplnění k 1. listopadu

AT

49  %

60  %

70  %

80  %

BE

49  %

62  %

75  %

80  %

BG

49  %

61  %

75  %

80  %

CZ

60  %

67  %

74  %

80  %

DE

45  %

53  %

80  %

80  %

DK

61  %

68  %

74  %

80  %

ES

71  %

74  %

77  %

80  %

FR

52  %

65  %

72  %

80  %

HR

49  %

60  %

70  %

80  %

HU

51  %

60  %

70  %

80  %

IT

58  %

66  %

73  %

80  %

LV

57  %

65  %

72  %

80  %

NL

54  %

62  %

71  %

80  %

PL

80  %

80  %

80  %

80  %

PT

72  %

75  %

77  %

80  %

RO

46  %

57  %

66  %

80  %

SE

40  %

53  %

67  %

80  %

SK

49  %

60  %

70  %

80  %

PŘÍLOHA Ib

Sdílená odpovědnost za cíl naplnění a trajektorii naplňování

Pokud jde o povinný cíl naplnění a trajektorii naplňování podle článku 6a, Spolková republika Německo a Rakouská republika sdílejí odpovědnost za skladovací zařízení Haidach a 7Fields. Přesný poměr a rozsah této odpovědnosti Spolkové republiky Německo a Rakouské republiky určí dvoustranná dohoda těchto členských států.

---

(1)  Na tuto přílohu se vztahují poměrné povinnosti každého členského státu podle tohoto nařízení, zejména článků 6a, 6b a 6c.

1

V případě členských států, na něž se vztahuje čl. 6a odst. 2, se poměrný průběžný cíl vypočítá vynásobením hodnoty uvedené v tabulce mezní hodnotou 35 % a vydělením výsledku 80 %.

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/34

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/1033

ze dne 29. června 2022,

kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud jde o zvláštní opatření na poskytnutí výjimečné dočasné podpory v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) v reakci na dopad invaze Ruska na Ukrajinu

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Zemědělci a venkovské podniky v Unii byli ruskou invazí na Ukrajinu postiženi způsobem, jenž nemá obdoby. Rostoucí ceny vstupů, zejména energií, hnojiv a krmiv, vedly k hospodářskému narušení zemědělského odvětví a venkovských společenství v Unii a způsobily zemědělcům a malým venkovským podnikům působícím v oblasti zpracování, uvádění na trh nebo vývoje zemědělských produktů problémy v oblasti likvidity. Vznikla tím mimořádná situace, kterou je třeba řešit novým výjimečným opatřením. |
| --- | --- |

(1)

Zemědělci a venkovské podniky v Unii byli ruskou invazí na Ukrajinu postiženi způsobem, jenž nemá obdoby. Rostoucí ceny vstupů, zejména energií, hnojiv a krmiv, vedly k hospodářskému narušení zemědělského odvětví a venkovských společenství v Unii a způsobily zemědělcům a malým venkovským podnikům působícím v oblasti zpracování, uvádění na trh nebo vývoje zemědělských produktů problémy v oblasti likvidity. Vznikla tím mimořádná situace, kterou je třeba řešit novým výjimečným opatřením.

| (2) | S cílem reagovat na dopad na zemědělské a potravinářské odvětví Unie, který má invaze Ruska na Ukrajinu, by mělo být v tomto nařízení stanoveno nové výjimečné a dočasné opatření, které řeší problémy s likviditou, jež ohrožují kontinuitu zemědělských činností a malých podniků působících v oblasti zpracování, uvádění na trh nebo vývoje zemědělských produktů. |
| --- | --- |

(2)

S cílem reagovat na dopad na zemědělské a potravinářské odvětví Unie, který má invaze Ruska na Ukrajinu, by mělo být v tomto nařízení stanoveno nové výjimečné a dočasné opatření, které řeší problémy s likviditou, jež ohrožují kontinuitu zemědělských činností a malých podniků působících v oblasti zpracování, uvádění na trh nebo vývoje zemědělských produktů.

| (3) | Podpora podle opatření stanoveného tímto nařízením, jejímž cílem je zajistit konkurenceschopnost zemědělsko-potravinářských podniků a životaschopnost zemědělských podniků v Unii, by měla směrovat dostupné zdroje na příjemce, kteří jsou nejvíce postižení důsledky invaze Ruska na Ukrajinu, a měla by být poskytována na základě objektivních a nediskriminačních kritérií. V případě zemědělců by mělo být umožněno, aby tato kritéria zahrnovala výrobní odvětví, druhy zemědělské činnosti nebo zemědělských struktur a v případě malých a středních podniků odvětví, druhy činností, typy regionů nebo další specifická omezení. |
| --- | --- |

(3)

Podpora podle opatření stanoveného tímto nařízením, jejímž cílem je zajistit konkurenceschopnost zemědělsko-potravinářských podniků a životaschopnost zemědělských podniků v Unii, by měla směrovat dostupné zdroje na příjemce, kteří jsou nejvíce postižení důsledky invaze Ruska na Ukrajinu, a měla by být poskytována na základě objektivních a nediskriminačních kritérií. V případě zemědělců by mělo být umožněno, aby tato kritéria zahrnovala výrobní odvětví, druhy zemědělské činnosti nebo zemědělských struktur a v případě malých a středních podniků odvětví, druhy činností, typy regionů nebo další specifická omezení.

| (4) | Současná vážná krize v odvětví zemědělství Unie potvrzuje potřebu urychlení přechodu k udržitelnosti, aby bylo možné se lépe připravit na budoucí krize. Podpora podle opatření stanoveného v tomto nařízení by proto neměla vést ke snížení celkového podílu příspěvku z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) vyhrazeného pro opatření uvedená v čl. 59 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (3). |
| --- | --- |

(4)

Současná vážná krize v odvětví zemědělství Unie potvrzuje potřebu urychlení přechodu k udržitelnosti, aby bylo možné se lépe připravit na budoucí krize. Podpora podle opatření stanoveného v tomto nařízení by proto neměla vést ke snížení celkového podílu příspěvku z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) vyhrazeného pro opatření uvedená v čl. 59 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (3).

| (5) | Vzhledem k naléhavosti a dočasnému a výjimečnému charakteru uvedeného opatření stanoveného v tomto nařízení by měla být stanovena jednorázová platba a konečné datum pro uplatňování tohoto opatření. Rovněž by měla být dodržena zásada, že platby ze strany Komise mají být prováděny v souladu s rozpočtovými prostředky a v závislosti na dostupných finančních prostředcích. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k naléhavosti a dočasnému a výjimečnému charakteru uvedeného opatření stanoveného v tomto nařízení by měla být stanovena jednorázová platba a konečné datum pro uplatňování tohoto opatření. Rovněž by měla být dodržena zásada, že platby ze strany Komise mají být prováděny v souladu s rozpočtovými prostředky a v závislosti na dostupných finančních prostředcích.

| (6) | Za účelem poskytnutí vyšší podpory nejvíce postiženým zemědělcům nebo malým a středním podnikům je vhodné umožnit členským státům, aby na základě objektivních a nediskriminačních kritérií upravily úroveň paušálních částek pro některé kategorie způsobilých příjemců, například stanovením konkrétních rozpětí nebo širokých kategorií. |
| --- | --- |

(6)

Za účelem poskytnutí vyšší podpory nejvíce postiženým zemědělcům nebo malým a středním podnikům je vhodné umožnit členským státům, aby na základě objektivních a nediskriminačních kritérií upravily úroveň paušálních částek pro některé kategorie způsobilých příjemců, například stanovením konkrétních rozpětí nebo širokých kategorií.

| (7) | Za účelem zajištění přiměřeného financování opatření stanoveného v tomto nařízení, aniž by byly ohroženy další cíle programů rozvoje venkova, by měl být stanoven maximální podíl příspěvku Unie na toto opatření. |
| --- | --- |

(7)

Za účelem zajištění přiměřeného financování opatření stanoveného v tomto nařízení, aniž by byly ohroženy další cíle programů rozvoje venkova, by měl být stanoven maximální podíl příspěvku Unie na toto opatření.

| (8) | Nařízení (EU) č. 1305/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení (EU) č. 1305/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (9) | Vzhledem k invazi Ruska na Ukrajinu a naléhavé potřebě řešit dopad této invaze na zemědělské a potravinářské odvětví Unie je vhodné uplatnit výjimku ze lhůty osmi týdnů stanovenou v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k invazi Ruska na Ukrajinu a naléhavé potřebě řešit dopad této invaze na zemědělské a potravinářské odvětví Unie je vhodné uplatnit výjimku ze lhůty osmi týdnů stanovenou v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii.

| (10) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž řešit mimořádnou situaci, která vznikla v zemědělském a potravinářském odvětví Unie kvůli invazi Ruska na Ukrajinu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(10)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž řešit mimořádnou situaci, která vznikla v zemědělském a potravinářském odvětví Unie kvůli invazi Ruska na Ukrajinu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (11) | Vzhledem k naléhavosti situace související s dopadem, který má invaze Ruska na Ukrajinu na zemědělské a potravinářské odvětví Unie, by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(11)

Vzhledem k naléhavosti situace související s dopadem, který má invaze Ruska na Ukrajinu na zemědělské a potravinářské odvětví Unie, by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EU) č. 1305/2013 se mění takto:

| 1) | vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 39c
  Výjimečná dočasná podpora pro zemědělce a malé a střední podniky, kteří jsou obzvláště postiženi dopadem invaze Ruska na Ukrajinu

  1.   Podpora v rámci tohoto opatření poskytuje mimořádnou pomoc zemědělcům a malým a středním podnikům, kteří jsou obzvláště postiženi invazí Ruska na Ukrajinu, s cílem zajistit kontinuitu jejich podnikatelské činnosti za podmínek stanovených v tomto článku.


  2.   Podpora se poskytuje zemědělcům či malým a středním podnikům působícím v oblasti zpracování, uvádění na trh nebo vývoje zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU nebo bavlny, s výjimkou produktů rybolovu. Výstupem procesu produkce může být produkt, na nějž se uvedená příloha nevztahuje.


  3.   Členské státy zaměří podporu na příjemce, kteří jsou nejvíce postižení dopadem invaze Ruska na Ukrajinu, a to tak, že na základě dostupných důkazů vymezí podmínky způsobilosti, a pokud to dotčený členský stát považuje za vhodné, kritéria výběru, která musí být objektivní a nediskriminační. Podpora poskytovaná členskými státy musí přispívat k potravinovému zabezpečení nebo řešit nerovnováhu na trhu a podporovat zemědělce nebo malé a střední podniky vykonávající jednu či více z následujících činností, které sledují tyto cíle:






  a) | oběhové hospodářství; |
| --- | --- | --- |

1)

vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 39c

Výjimečná dočasná podpora pro zemědělce a malé a střední podniky, kteří jsou obzvláště postiženi dopadem invaze Ruska na Ukrajinu

1.   Podpora v rámci tohoto opatření poskytuje mimořádnou pomoc zemědělcům a malým a středním podnikům, kteří jsou obzvláště postiženi invazí Ruska na Ukrajinu, s cílem zajistit kontinuitu jejich podnikatelské činnosti za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Podpora se poskytuje zemědělcům či malým a středním podnikům působícím v oblasti zpracování, uvádění na trh nebo vývoje zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU nebo bavlny, s výjimkou produktů rybolovu. Výstupem procesu produkce může být produkt, na nějž se uvedená příloha nevztahuje.

3.   Členské státy zaměří podporu na příjemce, kteří jsou nejvíce postižení dopadem invaze Ruska na Ukrajinu, a to tak, že na základě dostupných důkazů vymezí podmínky způsobilosti, a pokud to dotčený členský stát považuje za vhodné, kritéria výběru, která musí být objektivní a nediskriminační. Podpora poskytovaná členskými státy musí přispívat k potravinovému zabezpečení nebo řešit nerovnováhu na trhu a podporovat zemědělce nebo malé a střední podniky vykonávající jednu či více z následujících činností, které sledují tyto cíle:

a)

oběhové hospodářství;

| b) | hospodaření s živinami; |
| --- | --- |

b)

hospodaření s živinami;

| c) | účinné využívání zdrojů; |
| --- | --- |

c)

účinné využívání zdrojů;

| d) | metody produkce šetrné k životnímu prostředí a klimatu. |
| --- | --- |

d)

metody produkce šetrné k životnímu prostředí a klimatu.

4.   Podpora má formu paušální částky, která má být vyplacena do 15. října 2023 na základě žádostí o podporu schválených příslušným orgánem do 31. března 2023. Následnou úhradu provádí Komise v souladu s rozpočtovými položkami a v závislosti na dostupných finančních prostředcích. Úroveň plateb lze v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii rozlišit podle kategorií příjemců.

5.   Maximální výše podpory nepřesáhne 15 000 EUR na zemědělce a 100 000 EUR na malý nebo střední podnik.

6.   Při poskytování podpory podle tohoto článku členské státy zohlední podporu poskytnutou v rámci jiných nástrojů podpory na úrovni členských států nebo Unie nebo soukromých režimů v reakci na dopad invaze Ruska na Ukrajinu.“;

| 2) | v článku 49 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Orgán členského státu, který odpovídá za výběr operací, zajistí, aby operace, s výjimkou těch, které jsou uvedeny v čl. 18 odst. 1 písm. b), čl. 24 odst. 1 písm. d) a článcích 28 až 31, 33, 34 a 36 až 39c, byly vybírány v souladu s kritérii výběru uvedenými v odstavci 1 tohoto článku a transparentním a náležitě zdokumentovaným postupem.“; |
| --- | --- |

2)

v článku 49 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Orgán členského státu, který odpovídá za výběr operací, zajistí, aby operace, s výjimkou těch, které jsou uvedeny v čl. 18 odst. 1 písm. b), čl. 24 odst. 1 písm. d) a článcích 28 až 31, 33, 34 a 36 až 39c, byly vybírány v souladu s kritérii výběru uvedenými v odstavci 1 tohoto článku a transparentním a náležitě zdokumentovaným postupem.“;

| 3) | v článku 59 se vkládá nový odstavec, který zní:

  „6b.   Podpora z EZFRV poskytovaná podle článku 39c nepřesáhne 5 % celkového příspěvku z EZFRV na program rozvoje venkova na roky 2021–2022, jak je uvedeno v příloze I části druhé.“. |
| --- | --- |

3)

v článku 59 se vkládá nový odstavec, který zní:

„6b.   Podpora z EZFRV poskytovaná podle článku 39c nepřesáhne 5 % celkového příspěvku z EZFRV na program rozvoje venkova na roky 2021–2022, jak je uvedeno v příloze I části druhé.“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. června 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

F. RIESTER

---

(1)  Stanovisko ze dne 16. června 2022 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 23. června 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 28. června 2022.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).

3

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/37

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/1034

ze dne 29. června 2022,

kterým se mění nařízení (EU) 2021/953 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění volného pohybu během pandemie COVID-19

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 21 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (2) stanoví rámec pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, testu a zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění výkonu práva jejich držitelů na volný pohyb během pandemie COVID-19. Má přispět rovněž k usnadnění postupného zrušení omezení volného pohybu, jež byla zavedena členskými státy v souladu s právem Unie za účelem koordinovaného omezení šíření viru SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (2) stanoví rámec pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, testu a zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění výkonu práva jejich držitelů na volný pohyb během pandemie COVID-19. Má přispět rovněž k usnadnění postupného zrušení omezení volného pohybu, jež byla zavedena členskými státy v souladu s právem Unie za účelem koordinovaného omezení šíření viru SARS-CoV-2.

| (2) | Podle nařízení (EU) 2021/953 mají být certifikáty o testu vydávány na základě dvou typů testů na infekci SARS-CoV-2, a sice testů založených na amplifikaci nukleových kyselin (testy NAAT), včetně testů používajících polymerázovou řetězovou reakci s reverzní transkripcí (RT-PCR), a rychlých testů na antigen, které jsou založeny na detekci virových proteinů (antigenů) pomocí imunotestu na bázi laterálního proudu, jejichž výsledky jsou k dispozici do 30 minut, za předpokladu, že jsou prováděny zdravotnickými pracovníky nebo pracovníky kvalifikovanými k provádění testů. |
| --- | --- |

(2)

Podle nařízení (EU) 2021/953 mají být certifikáty o testu vydávány na základě dvou typů testů na infekci SARS-CoV-2, a sice testů založených na amplifikaci nukleových kyselin (testy NAAT), včetně testů používajících polymerázovou řetězovou reakci s reverzní transkripcí (RT-PCR), a rychlých testů na antigen, které jsou založeny na detekci virových proteinů (antigenů) pomocí imunotestu na bázi laterálního proudu, jejichž výsledky jsou k dispozici do 30 minut, za předpokladu, že jsou prováděny zdravotnickými pracovníky nebo pracovníky kvalifikovanými k provádění testů.

| (3) | Nařízení (EU) 2021/953 se nevztahuje na laboratorní testy na antigen, jako jsou enzymové imunoanalýzy s enzymem vázaným na imunosorbent nebo automatizované imunotesty. Technická pracovní skupina pro diagnostické testy na COVID-19, jež je odpovědná za přípravu aktualizací společného seznamu EU rychlých testů na antigen na COVID-19, který schválil Výbor pro zdravotní bezpečnost zřízený podle článku 17 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU (3), od července 2021 přezkoumává návrhy předložené členskými státy a výrobci, které se týkají laboratorních testů na antigen na COVID-19. Uvedené návrhy byly posuzovány podle stejných kritérií jako u rychlých testů na antigen a Výbor pro zdravotní bezpečnost sestavil seznam laboratorních testů na antigen, které uvedená kritéria splňují. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (EU) 2021/953 se nevztahuje na laboratorní testy na antigen, jako jsou enzymové imunoanalýzy s enzymem vázaným na imunosorbent nebo automatizované imunotesty. Technická pracovní skupina pro diagnostické testy na COVID-19, jež je odpovědná za přípravu aktualizací společného seznamu EU rychlých testů na antigen na COVID-19, který schválil Výbor pro zdravotní bezpečnost zřízený podle článku 17 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU (3), od července 2021 přezkoumává návrhy předložené členskými státy a výrobci, které se týkají laboratorních testů na antigen na COVID-19. Uvedené návrhy byly posuzovány podle stejných kritérií jako u rychlých testů na antigen a Výbor pro zdravotní bezpečnost sestavil seznam laboratorních testů na antigen, které uvedená kritéria splňují.

| (4) | V důsledku tohoto vývoje a s cílem rozšířit rozsah různých typů diagnostických testů, které mohou být použity pro vydání digitálního certifikátu EU COVID, by měla být definice rychlých testů na antigen změněna tak, aby zahrnovala i laboratorní testy na antigen. Členské státy by proto měly mít možnost vydávat certifikáty o testu a po přijetí nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/256 (4) rovněž certifikáty o zotavení, a to na základě testů na antigen, které jsou na společném seznamu EU rychlých testů na antigen na COVID-19 schváleném a pravidelně aktualizovaném Výborem pro zdravotní bezpečnost uvedeny jako testy splňující stanovená kritéria kvality. Vzhledem k tomu, že se strategie testování na COVID-19 v členských státech liší, možnost, aby členské státy používaly testy na antigen pro účely vydávání certifikátů o zotavení, by proto měla zůstat volitelná, a to zejména v případě, že je nedostatek kapacity NAAT v důsledku vysokého počtu infekcí v dotčené oblasti nebo z jiného důvodu. Pokud je k dispozici dostatečná kapacita NAAT, mohou členské státy nadále vydávat certifikáty o zotavení pouze na základě testů NAAT, které jsou považovány za nejspolehlivější metodiku pro testování případů a kontaktů COVID-19. Podobně by členské státy mohly dočasně vydávat certifikáty o zotavení založené na testech na antigen v obdobích, kdy zvýšený počet infekcí SARS-CoV-2 vede k vysoké poptávce po testování nebo k nedostatku testů NAAT. Jakmile se počet infekcí sníží, mohly by členské státy i nadále vydávat certifikáty o zotavení pouze na základě testů NAAT. |
| --- | --- |

(4)

V důsledku tohoto vývoje a s cílem rozšířit rozsah různých typů diagnostických testů, které mohou být použity pro vydání digitálního certifikátu EU COVID, by měla být definice rychlých testů na antigen změněna tak, aby zahrnovala i laboratorní testy na antigen. Členské státy by proto měly mít možnost vydávat certifikáty o testu a po přijetí nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/256 (4) rovněž certifikáty o zotavení, a to na základě testů na antigen, které jsou na společném seznamu EU rychlých testů na antigen na COVID-19 schváleném a pravidelně aktualizovaném Výborem pro zdravotní bezpečnost uvedeny jako testy splňující stanovená kritéria kvality. Vzhledem k tomu, že se strategie testování na COVID-19 v členských státech liší, možnost, aby členské státy používaly testy na antigen pro účely vydávání certifikátů o zotavení, by proto měla zůstat volitelná, a to zejména v případě, že je nedostatek kapacity NAAT v důsledku vysokého počtu infekcí v dotčené oblasti nebo z jiného důvodu. Pokud je k dispozici dostatečná kapacita NAAT, mohou členské státy nadále vydávat certifikáty o zotavení pouze na základě testů NAAT, které jsou považovány za nejspolehlivější metodiku pro testování případů a kontaktů COVID-19. Podobně by členské státy mohly dočasně vydávat certifikáty o zotavení založené na testech na antigen v obdobích, kdy zvýšený počet infekcí SARS-CoV-2 vede k vysoké poptávce po testování nebo k nedostatku testů NAAT. Jakmile se počet infekcí sníží, mohly by členské státy i nadále vydávat certifikáty o zotavení pouze na základě testů NAAT.

| (5) | V souladu s článkem 5 nařízení (EU) 2021/953 mají certifikáty o očkování vydané členskými státy uvádět počet dávek podaných držiteli. Je důležité upřesnit, že tento požadavek má odrážet všechny dávky podané v kterémkoli členském státě, a nikoli pouze dávky podané v členském státě, který certifikát o očkování vydal. Uvedení pouze dávek obdržených v členském státě, který certifikát o očkování vydal, by mohlo vést k rozdílu mezi celkovým počtem dávek skutečně podaných dané osobě a počtem uvedeným v certifikátu o očkování a mohlo by držitelům bránit ve využívání jejich certifikátu o očkování při výkonu práva na volný pohyb v rámci Unie. Podání předchozích dávek v jiných členských státech je prokázáno prostřednictvím platného digitálního certifikátu EU COVID. Členský stát by neměl od občanů Unie, kteří jsou držiteli těchto certifikátů o očkování, požadovat další informace nebo důkazy, jako jsou čísla šarží předchozích dávek. Členský stát by měl mít možnost požadovat, aby daná osoba předložila platný doklad totožnosti a předchozí certifikát o očkování nebo o zotavení. V této souvislosti se použijí pravidla pro uznávání certifikátů o očkování vydaných jinými členskými státy stanovená v čl. 5 odst. 5 nařízení (EU) 2021/953. Kromě toho mají být certifikáty, na něž se vztahuje prováděcí akt přijatý podle čl. 3 odst. 10 a čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2021/953, uznávány za účelem usnadnění výkonu práva jejich držitelů na volný pohyb za stejných podmínek jako digitální certifikáty EU COVID vydané členskými státy. V souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení (EU) 2021/953 je držitel digitálního certifikátu EU COVID oprávněn požádat o vydání nového certifikátu, pokud osobní údaje obsažené v původním certifikátu nejsou přesné, a to i pokud jde o očkování držitele. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s článkem 5 nařízení (EU) 2021/953 mají certifikáty o očkování vydané členskými státy uvádět počet dávek podaných držiteli. Je důležité upřesnit, že tento požadavek má odrážet všechny dávky podané v kterémkoli členském státě, a nikoli pouze dávky podané v členském státě, který certifikát o očkování vydal. Uvedení pouze dávek obdržených v členském státě, který certifikát o očkování vydal, by mohlo vést k rozdílu mezi celkovým počtem dávek skutečně podaných dané osobě a počtem uvedeným v certifikátu o očkování a mohlo by držitelům bránit ve využívání jejich certifikátu o očkování při výkonu práva na volný pohyb v rámci Unie. Podání předchozích dávek v jiných členských státech je prokázáno prostřednictvím platného digitálního certifikátu EU COVID. Členský stát by neměl od občanů Unie, kteří jsou držiteli těchto certifikátů o očkování, požadovat další informace nebo důkazy, jako jsou čísla šarží předchozích dávek. Členský stát by měl mít možnost požadovat, aby daná osoba předložila platný doklad totožnosti a předchozí certifikát o očkování nebo o zotavení. V této souvislosti se použijí pravidla pro uznávání certifikátů o očkování vydaných jinými členskými státy stanovená v čl. 5 odst. 5 nařízení (EU) 2021/953. Kromě toho mají být certifikáty, na něž se vztahuje prováděcí akt přijatý podle čl. 3 odst. 10 a čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2021/953, uznávány za účelem usnadnění výkonu práva jejich držitelů na volný pohyb za stejných podmínek jako digitální certifikáty EU COVID vydané členskými státy. V souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení (EU) 2021/953 je držitel digitálního certifikátu EU COVID oprávněn požádat o vydání nového certifikátu, pokud osobní údaje obsažené v původním certifikátu nejsou přesné, a to i pokud jde o očkování držitele.

| (6) | V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) 2021/953 má členský stát, v němž byla podána očkovací látka proti onemocnění COVID-19, vydat dotčené osobě certifikát o očkování. Tato skutečnost by nicméně neměla být chápána tak, že členskému státu brání ve vydání certifikátu o očkování uvedenému v čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2021/953 osobám, které předloží potvrzení o tom, že byly očkovány v jiném členském státě. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) 2021/953 má členský stát, v němž byla podána očkovací látka proti onemocnění COVID-19, vydat dotčené osobě certifikát o očkování. Tato skutečnost by nicméně neměla být chápána tak, že členskému státu brání ve vydání certifikátu o očkování uvedenému v čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2021/953 osobám, které předloží potvrzení o tom, že byly očkovány v jiném členském státě.

| (7) | Zejména s ohledem na výskyt nových obavy vyvolávajících variant SARS-CoV-2 je pokračující vývoj a studie v oblasti očkovacích látek proti onemocnění COVID-19 klíčovým faktorem v boji proti pandemii COVID-19. V této souvislosti je nutné usnadnit účast dobrovolníků na klinických hodnoceních, totiž studiích prováděných s cílem prozkoumat bezpečnost nebo účinnost léčivého přípravku, například očkovací látky proti onemocnění COVID-19. Klinický výzkum hraje zásadní úlohu při vývoji očkovacích látek a je proto nutno podporovat dobrovolnou účast na klinických hodnoceních. Pokud by se účastníkům klinických hodnocení bránilo získat certifikáty o očkování, mohlo by to výrazně odrazovat od účasti na těchto hodnoceních, což by oddalovalo dokončení těchto hodnocení a obecně by to mělo negativní dopad na veřejné zdraví. Kromě toho by měla být zachována integrita klinických hodnocení, a to i pokud jde o zaslepení údajů a důvěrnost, aby se zajistila platnost jejich výsledků. Mělo by proto být vyjasněno, že členské státy mohou vydávat certifikáty o očkování účastníkům klinických hodnocení, která byla schválena etickými výbory a příslušnými orgány členských států, bez ohledu na to, zda účastník obdržel potenciální očkovací látku proti onemocnění COVID-19 nebo zda dávka byla podaná kontrolní skupině, aby nedošlo k narušení studií. |
| --- | --- |

(7)

Zejména s ohledem na výskyt nových obavy vyvolávajících variant SARS-CoV-2 je pokračující vývoj a studie v oblasti očkovacích látek proti onemocnění COVID-19 klíčovým faktorem v boji proti pandemii COVID-19. V této souvislosti je nutné usnadnit účast dobrovolníků na klinických hodnoceních, totiž studiích prováděných s cílem prozkoumat bezpečnost nebo účinnost léčivého přípravku, například očkovací látky proti onemocnění COVID-19. Klinický výzkum hraje zásadní úlohu při vývoji očkovacích látek a je proto nutno podporovat dobrovolnou účast na klinických hodnoceních. Pokud by se účastníkům klinických hodnocení bránilo získat certifikáty o očkování, mohlo by to výrazně odrazovat od účasti na těchto hodnoceních, což by oddalovalo dokončení těchto hodnocení a obecně by to mělo negativní dopad na veřejné zdraví. Kromě toho by měla být zachována integrita klinických hodnocení, a to i pokud jde o zaslepení údajů a důvěrnost, aby se zajistila platnost jejich výsledků. Mělo by proto být vyjasněno, že členské státy mohou vydávat certifikáty o očkování účastníkům klinických hodnocení, která byla schválena etickými výbory a příslušnými orgány členských států, bez ohledu na to, zda účastník obdržel potenciální očkovací látku proti onemocnění COVID-19 nebo zda dávka byla podaná kontrolní skupině, aby nedošlo k narušení studií.

| (8) | Kromě toho je důležité vyjasnit, že ostatní členské státy by měly mít možnost uznávat certifikáty o očkování očkovacími látkami proti onemocnění COVID-19, které jsou předmětem klinických hodnocení, s cílem upustit od omezení volného pohybu zavedených v souladu s právem Unie v reakci na pandemii COVID-19. Doba uznávání takovýchto certifikátů o očkování by neměla přesahovat dobu uznávání certifikátů vydaných na základě očkovacích látek proti onemocnění COVID-19, jimž byla udělena registrace podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (5). Doba uznávání těchto certifikátů o očkování se může lišit v závislosti na tom, zda byla očkovací látka podána v rámci základní nebo posilovací dávky. Během této doby mohou členské státy uznávat tyto certifikáty o očkování, pokud nebyly zrušeny po dokončení klinických hodnocení, zejména v případech, kdy očkovací látce proti onemocnění COVID-19 následně nebyla udělena registrace nebo kdy certifikáty o očkování byly vydány pro placebo podané kontrolní skupině v rámci „slepých“ studií. V tomto ohledu je vydávání certifikátů o očkování účastníkům klinických hodnocení očkovacích látek proti onemocnění COVID-19 a uznávání těchto certifikátů v pravomoci členského státu. Pokud je očkovací látce proti onemocnění COVID-19, která je předmětem klinických hodnocení, následně udělena registrace podle nařízení (ES) č. 726/2004, certifikáty o očkování pro tuto očkovací látku spadají ode dne vydání této registrace do oblasti působnosti čl. 5 odst. 5 prvního pododstavce nařízení (EU) 2021/953. S cílem zajistit soudržný přístup by Komise měla být zmocněna požádat Výbor pro zdravotní bezpečnost, Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) nebo Evropskou agenturu pro léčivé přípravky (EMA) o vydání pokynů, pokud jde o uznávání certifikátů vydaných pro očkovací látku proti onemocnění COVID-19, která je předmětem klinických hodnocení a které dosud nebyla udělena registrace podle nařízení (ES) č. 726/2004, přičemž tyto pokyny by měly zohlednit etická a vědecká kritéria nezbytná pro provádění klinických hodnocení. |
| --- | --- |

(8)

Kromě toho je důležité vyjasnit, že ostatní členské státy by měly mít možnost uznávat certifikáty o očkování očkovacími látkami proti onemocnění COVID-19, které jsou předmětem klinických hodnocení, s cílem upustit od omezení volného pohybu zavedených v souladu s právem Unie v reakci na pandemii COVID-19. Doba uznávání takovýchto certifikátů o očkování by neměla přesahovat dobu uznávání certifikátů vydaných na základě očkovacích látek proti onemocnění COVID-19, jimž byla udělena registrace podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (5). Doba uznávání těchto certifikátů o očkování se může lišit v závislosti na tom, zda byla očkovací látka podána v rámci základní nebo posilovací dávky. Během této doby mohou členské státy uznávat tyto certifikáty o očkování, pokud nebyly zrušeny po dokončení klinických hodnocení, zejména v případech, kdy očkovací látce proti onemocnění COVID-19 následně nebyla udělena registrace nebo kdy certifikáty o očkování byly vydány pro placebo podané kontrolní skupině v rámci „slepých“ studií. V tomto ohledu je vydávání certifikátů o očkování účastníkům klinických hodnocení očkovacích látek proti onemocnění COVID-19 a uznávání těchto certifikátů v pravomoci členského státu. Pokud je očkovací látce proti onemocnění COVID-19, která je předmětem klinických hodnocení, následně udělena registrace podle nařízení (ES) č. 726/2004, certifikáty o očkování pro tuto očkovací látku spadají ode dne vydání této registrace do oblasti působnosti čl. 5 odst. 5 prvního pododstavce nařízení (EU) 2021/953. S cílem zajistit soudržný přístup by Komise měla být zmocněna požádat Výbor pro zdravotní bezpečnost, Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) nebo Evropskou agenturu pro léčivé přípravky (EMA) o vydání pokynů, pokud jde o uznávání certifikátů vydaných pro očkovací látku proti onemocnění COVID-19, která je předmětem klinických hodnocení a které dosud nebyla udělena registrace podle nařízení (ES) č. 726/2004, přičemž tyto pokyny by měly zohlednit etická a vědecká kritéria nezbytná pro provádění klinických hodnocení.

| (9) | Od přijetí nařízení (EU) 2021/953 se epidemiologická situace s ohledem na pandemii COVID-19 značně změnila. Navzdory rozdílům v úrovni očkování v různých členských státech dokončilo do 31. ledna 2022 více než 80 % dospělé populace v Unii cyklus základního očkování a více než 50 % dostalo posilovací dávku. Vzhledem ke zvýšené ochraně před hospitalizací a závažným průběhem onemocnění, kterou očkování poskytuje, zůstává zvyšování proočkovanosti klíčovým cílem boje proti pandemii COVID-19, a hraje proto důležitou úlohu při zajišťování toho, aby bylo možné zrušit omezení volného pohybu osob. |
| --- | --- |

(9)

Od přijetí nařízení (EU) 2021/953 se epidemiologická situace s ohledem na pandemii COVID-19 značně změnila. Navzdory rozdílům v úrovni očkování v různých členských státech dokončilo do 31. ledna 2022 více než 80 % dospělé populace v Unii cyklus základního očkování a více než 50 % dostalo posilovací dávku. Vzhledem ke zvýšené ochraně před hospitalizací a závažným průběhem onemocnění, kterou očkování poskytuje, zůstává zvyšování proočkovanosti klíčovým cílem boje proti pandemii COVID-19, a hraje proto důležitou úlohu při zajišťování toho, aby bylo možné zrušit omezení volného pohybu osob.

| (10) | Kromě toho rozšíření obavy vyvolávající varianty SARS-CoV-2 s názvem „delta“ ve druhé polovině roku 2021 způsobilo nárůst počtu infekcí, hospitalizací a úmrtí, což členské státy přimělo přijmout přísná opatření v oblasti veřejného zdraví ve snaze chránit kapacitu systémů zdravotní péče. Počátkem roku 2022 způsobila obavy vyvolávající varianta SARS-CoV-2 s názvem „omikron“ prudký nárůst počtu infekcí onemocněním COVID-19, rychle nahradila deltu a dosáhla nebývalé intenzity komunitního přenosu v celé Unii. Jak konstatovalo ECDC ve svém rychlém posouzení rizik ze dne 27. ledna 2022, zdá se, že u infekcí omikronem je menší pravděpodobnost závažných klinických důsledků vyžadujících hospitalizaci nebo umístění na jednotku intenzivní péče. Ačkoli snížení závažnosti je částečně způsobeno inherentními vlastnostmi viru, výsledky studií účinnosti očkovacích látek ukázaly, že očkování hraje při prevenci závažných klinických důsledků infekce omikronem významnou úlohu, přičemž u osob, kterým byly podány tři dávky očkovací látky, se účinnost prevence závažného průběhu onemocnění zvyšuje výrazně. Vzhledem k velmi vysoké míře komunitního přenosu, která způsobuje, že mnoho lidí onemocní současně, je navíc pravděpodobné, že členské státy budou po určitou dobu vystaveny značnému tlaku na své systémy zdravotní péče a na fungování společnosti jako celku, zejména v důsledku nepřítomnosti lidí v práci a ve školách. |
| --- | --- |

(10)

Kromě toho rozšíření obavy vyvolávající varianty SARS-CoV-2 s názvem „delta“ ve druhé polovině roku 2021 způsobilo nárůst počtu infekcí, hospitalizací a úmrtí, což členské státy přimělo přijmout přísná opatření v oblasti veřejného zdraví ve snaze chránit kapacitu systémů zdravotní péče. Počátkem roku 2022 způsobila obavy vyvolávající varianta SARS-CoV-2 s názvem „omikron“ prudký nárůst počtu infekcí onemocněním COVID-19, rychle nahradila deltu a dosáhla nebývalé intenzity komunitního přenosu v celé Unii. Jak konstatovalo ECDC ve svém rychlém posouzení rizik ze dne 27. ledna 2022, zdá se, že u infekcí omikronem je menší pravděpodobnost závažných klinických důsledků vyžadujících hospitalizaci nebo umístění na jednotku intenzivní péče. Ačkoli snížení závažnosti je částečně způsobeno inherentními vlastnostmi viru, výsledky studií účinnosti očkovacích látek ukázaly, že očkování hraje při prevenci závažných klinických důsledků infekce omikronem významnou úlohu, přičemž u osob, kterým byly podány tři dávky očkovací látky, se účinnost prevence závažného průběhu onemocnění zvyšuje výrazně. Vzhledem k velmi vysoké míře komunitního přenosu, která způsobuje, že mnoho lidí onemocní současně, je navíc pravděpodobné, že členské státy budou po určitou dobu vystaveny značnému tlaku na své systémy zdravotní péče a na fungování společnosti jako celku, zejména v důsledku nepřítomnosti lidí v práci a ve školách.

| (11) | Po dosažení maxima v počtu infekcí omikronem na počátku roku 2022 se očekává, že vysoký podíl obyvatelstva bude alespoň po určitou dobu chráněn před onemocněním COVID-19, a to buď v důsledku očkování nebo prodělané infekce, nebo obojího. Díky očkovacím látkám proti onemocnění COVID-19, které jsou v současnosti dostupné, je před vážným průběhem onemocnění COVID-19 a úmrtím v souvislosti s tímto onemocněním lépe chráněn výrazně vyšší procentní podíl populace. Není však možné předpovědět dopad možného nárůstu infekcí ve druhé polovině roku 2022. Kromě toho nelze vyloučit možnost zhoršení pandemie COVID-19 v důsledku vzniku nových obavy vyvolávajících variant SARS-CoV-2. Jak rovněž uvedlo ECDC, v této fázi pandemie COVID-19 stále panuje značná nejistota. |
| --- | --- |

(11)

Po dosažení maxima v počtu infekcí omikronem na počátku roku 2022 se očekává, že vysoký podíl obyvatelstva bude alespoň po určitou dobu chráněn před onemocněním COVID-19, a to buď v důsledku očkování nebo prodělané infekce, nebo obojího. Díky očkovacím látkám proti onemocnění COVID-19, které jsou v současnosti dostupné, je před vážným průběhem onemocnění COVID-19 a úmrtím v souvislosti s tímto onemocněním lépe chráněn výrazně vyšší procentní podíl populace. Není však možné předpovědět dopad možného nárůstu infekcí ve druhé polovině roku 2022. Kromě toho nelze vyloučit možnost zhoršení pandemie COVID-19 v důsledku vzniku nových obavy vyvolávajících variant SARS-CoV-2. Jak rovněž uvedlo ECDC, v této fázi pandemie COVID-19 stále panuje značná nejistota.

| (12) | Vzhledem k přetrvávající nejistotě ohledně dalšího vývoje pandemie COVID-19 nelze vyloučit, že členské státy budou nadále požadovat, aby občané Unie a jejich rodinní příslušníci využívající svého práva na volný pohyb předkládali potvrzení o očkování, o výsledku testu nebo o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 i po 30. červnu 2022, tedy po dni, kdy má nařízení (EU) 2021/953 pozbýt platnosti. Je proto důležité zabránit situaci, aby v případě, že i po 30. červnu 2022 budou stále platit určitá omezení volného pohybu z důvodů veřejného zdraví, byli občané Unie a jejich rodinní příslušníci zbaveni možnosti používat digitální certifikáty EU COVID, které představují účinný a bezpečný způsob, který chrání soukromí, k prokázání očkování, výsledku testu nebo zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19, pokud bude držení takového certifikátu členskými státy vyžadováno pro výkon práva na volný pohyb. |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem k přetrvávající nejistotě ohledně dalšího vývoje pandemie COVID-19 nelze vyloučit, že členské státy budou nadále požadovat, aby občané Unie a jejich rodinní příslušníci využívající svého práva na volný pohyb předkládali potvrzení o očkování, o výsledku testu nebo o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 i po 30. červnu 2022, tedy po dni, kdy má nařízení (EU) 2021/953 pozbýt platnosti. Je proto důležité zabránit situaci, aby v případě, že i po 30. červnu 2022 budou stále platit určitá omezení volného pohybu z důvodů veřejného zdraví, byli občané Unie a jejich rodinní příslušníci zbaveni možnosti používat digitální certifikáty EU COVID, které představují účinný a bezpečný způsob, který chrání soukromí, k prokázání očkování, výsledku testu nebo zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19, pokud bude držení takového certifikátu členskými státy vyžadováno pro výkon práva na volný pohyb.

| (13) | V této souvislosti by měly členské státy vyžadovat, aby občané Unie a jejich rodinní příslušníci využívající svého práva na volný pohyb předložili potvrzení o očkování, o výsledku testu nebo o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19, nebo by měly uložit další omezení, jako jsou další testy na infekci SARS-CoV-2 v souvislosti s cestováním nebo karanténu či izolaci v souvislosti s cestováním, pouze pokud jsou tato omezení nediskriminační, nezbytná a přiměřená za účelem ochrany veřejného zdraví na základě nejnovějších dostupných vědeckých důkazů, včetně epidemiologických údajů zveřejněných ECDC na základě doporučení Rady (EU) 2022/107 (6), a v souladu se zásadou předběžné opatrnosti. |
| --- | --- |

(13)

V této souvislosti by měly členské státy vyžadovat, aby občané Unie a jejich rodinní příslušníci využívající svého práva na volný pohyb předložili potvrzení o očkování, o výsledku testu nebo o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19, nebo by měly uložit další omezení, jako jsou další testy na infekci SARS-CoV-2 v souvislosti s cestováním nebo karanténu či izolaci v souvislosti s cestováním, pouze pokud jsou tato omezení nediskriminační, nezbytná a přiměřená za účelem ochrany veřejného zdraví na základě nejnovějších dostupných vědeckých důkazů, včetně epidemiologických údajů zveřejněných ECDC na základě doporučení Rady (EU) 2022/107 (6), a v souladu se zásadou předběžné opatrnosti.

| (14) | Členské státy by měly při zavádění omezení volného pohybu z důvodu veřejného zdraví věnovat zvláštní pozornost specifickým rysům nejvzdálenějších regionů, exkláv a zeměpisně izolovaných oblastí a pravděpodobnému dopadu těchto omezení na přeshraniční regiony s ohledem na silné sociální a hospodářské vazby těchto regionů. |
| --- | --- |

(14)

Členské státy by měly při zavádění omezení volného pohybu z důvodu veřejného zdraví věnovat zvláštní pozornost specifickým rysům nejvzdálenějších regionů, exkláv a zeměpisně izolovaných oblastí a pravděpodobnému dopadu těchto omezení na přeshraniční regiony s ohledem na silné sociální a hospodářské vazby těchto regionů.

| (15) | Jakékoli ověřování certifikátů, které tvoří digitální certifikát EU COVID, by nemělo vést k dalším omezením svobody pohybu v Unii nebo k omezením cestování v schengenském prostoru. |
| --- | --- |

(15)

Jakékoli ověřování certifikátů, které tvoří digitální certifikát EU COVID, by nemělo vést k dalším omezením svobody pohybu v Unii nebo k omezením cestování v schengenském prostoru.

| (16) | Vzhledem k tomu, že veškerá omezení volného pohybu osob v rámci Unie zavedená s cílem omezit šíření viru SARS-CoV-2, včetně požadavku na předkládání digitálních certifikátů EU COVID, by zároveň měla být zrušena, jakmile to epidemiologická situace dovolí, prodloužení doby použitelnosti nařízení (EU) 2021/953 by mělo být omezeno na 12 měsíců. Prodloužení doby použitelnosti uvedeného nařízení by navíc nemělo být chápáno tak, že od členských států, zejména těch, které ruší vnitrostátní opatření v oblasti veřejného zdraví, vyžaduje, aby zachovaly nebo uložily omezení volného pohybu. Pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesená na Komisi podle nařízení (EU) 2021/953 by měla být rovněž prodloužena. Je nezbytné zajistit, aby rámec digitálního certifikátu EU COVID bylo možné přizpůsobit novým poznatkům o očkování proti onemocnění COVID-19, opakované infekci po zotavení nebo testování a vědeckému pokroku při zvládání pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(16)

Vzhledem k tomu, že veškerá omezení volného pohybu osob v rámci Unie zavedená s cílem omezit šíření viru SARS-CoV-2, včetně požadavku na předkládání digitálních certifikátů EU COVID, by zároveň měla být zrušena, jakmile to epidemiologická situace dovolí, prodloužení doby použitelnosti nařízení (EU) 2021/953 by mělo být omezeno na 12 měsíců. Prodloužení doby použitelnosti uvedeného nařízení by navíc nemělo být chápáno tak, že od členských států, zejména těch, které ruší vnitrostátní opatření v oblasti veřejného zdraví, vyžaduje, aby zachovaly nebo uložily omezení volného pohybu. Pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesená na Komisi podle nařízení (EU) 2021/953 by měla být rovněž prodloužena. Je nezbytné zajistit, aby rámec digitálního certifikátu EU COVID bylo možné přizpůsobit novým poznatkům o očkování proti onemocnění COVID-19, opakované infekci po zotavení nebo testování a vědeckému pokroku při zvládání pandemie COVID-19.

| (17) | Do 31. prosince 2022 by měla Komise podat Evropskému parlamentu a Radě třetí zprávu o uplatňování nařízení (EU) 2021/953. Zpráva by měla zahrnovat zejména přehled informací obdržených podle článku 11 uvedeného nařízení ohledně omezení volného pohybu zavedených členskými státy za účelem omezení šíření viru SARS-CoV-2, přehled popisující veškerý vývoj, pokud jde o vnitrostátní a mezinárodní použití digitálního certifikátu EU COVID, veškeré příslušné aktualizace ohledně posouzení uvedeného ve druhé zprávě a posouzení vhodnosti dalšího používání digitálních certifikátů EU COVID pro účely daného nařízení s přihlédnutím k epidemiologickému vývoji a nejnovějším dostupným vědeckým důkazům a s ohledem na zásady nezbytnosti a proporcionality. Při vypracovávání zprávy by si měla Komise vyžádat pokyny od ECDC a Výboru pro zdravotní bezpečnost. Aniž je dotčeno právo podnětu náležející Komisi, měl by být ke zprávě připojen legislativní návrh, na zkrácení doby použitelnosti nařízení (EU) 2021/953, s přihlédnutím k vývoji epidemiologické situace v souvislosti s pandemií COVID-19 a k jakýmkoli doporučením ECDC a Výboru pro zdravotní bezpečnost v tomto ohledu. |
| --- | --- |

(17)

Do 31. prosince 2022 by měla Komise podat Evropskému parlamentu a Radě třetí zprávu o uplatňování nařízení (EU) 2021/953. Zpráva by měla zahrnovat zejména přehled informací obdržených podle článku 11 uvedeného nařízení ohledně omezení volného pohybu zavedených členskými státy za účelem omezení šíření viru SARS-CoV-2, přehled popisující veškerý vývoj, pokud jde o vnitrostátní a mezinárodní použití digitálního certifikátu EU COVID, veškeré příslušné aktualizace ohledně posouzení uvedeného ve druhé zprávě a posouzení vhodnosti dalšího používání digitálních certifikátů EU COVID pro účely daného nařízení s přihlédnutím k epidemiologickému vývoji a nejnovějším dostupným vědeckým důkazům a s ohledem na zásady nezbytnosti a proporcionality. Při vypracovávání zprávy by si měla Komise vyžádat pokyny od ECDC a Výboru pro zdravotní bezpečnost. Aniž je dotčeno právo podnětu náležející Komisi, měl by být ke zprávě připojen legislativní návrh, na zkrácení doby použitelnosti nařízení (EU) 2021/953, s přihlédnutím k vývoji epidemiologické situace v souvislosti s pandemií COVID-19 a k jakýmkoli doporučením ECDC a Výboru pro zdravotní bezpečnost v tomto ohledu.

| (18) | Nařízení (EU) 2021/953 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(18)

Nařízení (EU) 2021/953 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (19) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž usnadnění výkonu práva na volný pohyb v Unii během pandemie COVID-19 zavedením rámce pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení osob v souvislosti s onemocněním COVID-19, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu rozsahu nebo účinků dané akce může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(19)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž usnadnění výkonu práva na volný pohyb v Unii během pandemie COVID-19 zavedením rámce pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení osob v souvislosti s onemocněním COVID-19, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu rozsahu nebo účinků dané akce může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (20) | Aby byla umožněna rychlá a včasná použitelnost a zajištěna kontinuita digitálního certifikátu COVID, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(20)

Aby byla umožněna rychlá a včasná použitelnost a zajištěna kontinuita digitálního certifikátu COVID, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

| (21) | Evropský inspektor ochrany údajů a Evropský sbor pro ochranu osobních údajů byli konzultováni v souladu s čl. 42 odst. 1 a 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (7) a dne 14. března 2022 (8) vydali společné stanovisko, |
| --- | --- |

(21)

Evropský inspektor ochrany údajů a Evropský sbor pro ochranu osobních údajů byli konzultováni v souladu s čl. 42 odst. 1 a 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (7) a dne 14. března 2022 (8) vydali společné stanovisko,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EU) 2021/953 se mění takto:

| 1) | v článku 2 se bod 5 nahrazuje tímto:






  „5) | „testem na antigen“ jedna z následujících kategorií testu, který je založený na detekci virových proteinů (antigenů) pro zjištění přítomnosti viru SARS-CoV-2:






  a) | rychlé testy na antigen, jako jsou imunotesty na bázi laterálního proudu, jejichž výsledek je k dispozici do 30 minut; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

v článku 2 se bod 5 nahrazuje tímto:

„5)

„testem na antigen“ jedna z následujících kategorií testu, který je založený na detekci virových proteinů (antigenů) pro zjištění přítomnosti viru SARS-CoV-2:

a)

rychlé testy na antigen, jako jsou imunotesty na bázi laterálního proudu, jejichž výsledek je k dispozici do 30 minut;

| b) | laboratorní testy na antigen, jako jsou enzymové imunoanalýzy s enzymem vázaným na imunosorbent nebo automatizované imunotesty ke zjištění antigenů;“; |
| --- | --- |

b)

laboratorní testy na antigen, jako jsou enzymové imunoanalýzy s enzymem vázaným na imunosorbent nebo automatizované imunotesty ke zjištění antigenů;“;

| 2) | článek 3 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se mění takto:






  i) | v prvním pododstavci se písmena b) a c) nahrazují tímto:






  „b) | certifikátu potvrzujícího, že držitel podstoupil test NAAT nebo test na antigen, který je zařazen do společného seznamu EU testů na antigen na COVID-19 schváleného Výborem pro zdravotní bezpečnost, přičemž tento test byl proveden zdravotnickým pracovníkem nebo pracovníkem kvalifikovaným k provádění testů v členském státě, který certifikát vydal, a uvádějícího druh testu, datum, kdy byl test proveden, a výsledek testu (dále jen „certifikát o testu“); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

článek 3 se mění takto:

a)

odstavec 1 se mění takto:

i)

v prvním pododstavci se písmena b) a c) nahrazují tímto:

„b)

certifikátu potvrzujícího, že držitel podstoupil test NAAT nebo test na antigen, který je zařazen do společného seznamu EU testů na antigen na COVID-19 schváleného Výborem pro zdravotní bezpečnost, přičemž tento test byl proveden zdravotnickým pracovníkem nebo pracovníkem kvalifikovaným k provádění testů v členském státě, který certifikát vydal, a uvádějícího druh testu, datum, kdy byl test proveden, a výsledek testu (dále jen „certifikát o testu“);

| c) | certifikátu potvrzujícího, že po pozitivním výsledku testu NAAT nebo testu na antigen uvedeného na společném seznamu EU testů na antigen na COVID-19 schváleném Výborem pro zdravotní bezpečnost, které provedli zdravotničtí pracovníci nebo pracovníci kvalifikovaní k provádění testů, se držitel uzdravil z infekce SARS-CoV-2 (dále jen „certifikát o zotavení“).“; |
| --- | --- |

c)

certifikátu potvrzujícího, že po pozitivním výsledku testu NAAT nebo testu na antigen uvedeného na společném seznamu EU testů na antigen na COVID-19 schváleném Výborem pro zdravotní bezpečnost, které provedli zdravotničtí pracovníci nebo pracovníci kvalifikovaní k provádění testů, se držitel uzdravil z infekce SARS-CoV-2 (dále jen „certifikát o zotavení“).“;

| ii) | druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

  „Komise zveřejní společný seznam EU testů na antigen na COVID-19 schválený Výborem pro zdravotní bezpečnost, včetně veškerých aktualizací.“; |
| --- | --- |

ii)

druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Komise zveřejní společný seznam EU testů na antigen na COVID-19 schválený Výborem pro zdravotní bezpečnost, včetně veškerých aktualizací.“;

| b) | odstavec 11 se nahrazuje tímto:

  „11.   „Komise v nezbytných případech požádá Výbor pro zdravotní bezpečnost, ECDC nebo EMA o vydání pokynů ohledně dostupných vědeckých důkazů o účincích zdravotních událostí zaznamenaných v certifikátech uvedených v odstavci 1, zejména pokud jde o nové obavy vyvolávající varianty SARS-CoV-2, a ohledně uznávání očkovacích látek proti COVID-19, které jsou předmětem klinických hodnocení v členských státech.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec 11 se nahrazuje tímto:

„11.   „Komise v nezbytných případech požádá Výbor pro zdravotní bezpečnost, ECDC nebo EMA o vydání pokynů ohledně dostupných vědeckých důkazů o účincích zdravotních událostí zaznamenaných v certifikátech uvedených v odstavci 1, zejména pokud jde o nové obavy vyvolávající varianty SARS-CoV-2, a ohledně uznávání očkovacích látek proti COVID-19, které jsou předmětem klinických hodnocení v členských státech.“;

| 3) | v článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Rámec pro důvěryhodnost se zakládá na veřejné klíčové infrastruktuře a umožňuje spolehlivé a zabezpečené vydávání a ověřování pravosti, platnosti a integrity certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1. Rámec pro důvěryhodnost umožňuje odhalovat podvody, zejména padělky. Kromě toho umožňuje výměnu seznamů zrušených certifikátů obsahujících jedinečné identifikátory zrušených certifikátů. Tyto seznamy zrušených certifikátů nesmí obsahovat žádné další osobní údaje. Ověřování certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1 a případně seznamů zrušených certifikátů nesmí vést k oznámení tohoto ověření vydavateli.“; |
| --- | --- |

3)

v článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Rámec pro důvěryhodnost se zakládá na veřejné klíčové infrastruktuře a umožňuje spolehlivé a zabezpečené vydávání a ověřování pravosti, platnosti a integrity certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1. Rámec pro důvěryhodnost umožňuje odhalovat podvody, zejména padělky. Kromě toho umožňuje výměnu seznamů zrušených certifikátů obsahujících jedinečné identifikátory zrušených certifikátů. Tyto seznamy zrušených certifikátů nesmí obsahovat žádné další osobní údaje. Ověřování certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1 a případně seznamů zrušených certifikátů nesmí vést k oznámení tohoto ověření vydavateli.“;

| 4) | článek 5 se mění takto:






  a) | v odst. 2 prvním pododstavci se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | informace o podané očkovací látce proti COVID-19 a o počtu dávek podaných držiteli bez ohledu na členský stát, v němž byly tyto dávky podány;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

článek 5 se mění takto:

a)

v odst. 2 prvním pododstavci se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

informace o podané očkovací látce proti COVID-19 a o počtu dávek podaných držiteli bez ohledu na členský stát, v němž byly tyto dávky podány;“;

| b) | v odstavci 5 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

  „Členské státy mohou vydat certifikáty o očkování rovněž osobám, které se účastní klinického hodnocení očkovacích látek proti onemocnění COVID-19, jež byly schváleny etickými výbory a příslušnými orgány členských států, bez ohledu na to, zda účastník obdržel potenciální očkovací látku nebo dávku podanou kontrolní skupině. Informace o očkovací látce proti onemocnění COVID-19, které mají být uvedeny v certifikátu o očkování v souladu se zvláštními datovými poli stanovenými v bodě 1 přílohy, nesmí narušovat integritu klinického hodnocení.
  Členské státy mohou uznávat certifikáty o očkování vydané jinými členskými státy v souladu se čtvrtým pododstavcem s cílem upustit od omezení volného pohybu zavedených v souladu s právem Unie pro omezení šíření viru SARS-CoV-2, pokud neuplynula doba jejich uznávání nebo pokud nebyly zrušeny po dokončení klinického hodnocení, zejména z důvodu, že očkovací látka proti onemocnění COVID-19 následně nebyla udělena registrace nebo že certifikáty o očkování byly vydány pro placebo podávané kontrolní skupině v rámci „slepých“ studií.“; |
| --- | --- |

b)

v odstavci 5 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

„Členské státy mohou vydat certifikáty o očkování rovněž osobám, které se účastní klinického hodnocení očkovacích látek proti onemocnění COVID-19, jež byly schváleny etickými výbory a příslušnými orgány členských států, bez ohledu na to, zda účastník obdržel potenciální očkovací látku nebo dávku podanou kontrolní skupině. Informace o očkovací látce proti onemocnění COVID-19, které mají být uvedeny v certifikátu o očkování v souladu se zvláštními datovými poli stanovenými v bodě 1 přílohy, nesmí narušovat integritu klinického hodnocení.

Členské státy mohou uznávat certifikáty o očkování vydané jinými členskými státy v souladu se čtvrtým pododstavcem s cílem upustit od omezení volného pohybu zavedených v souladu s právem Unie pro omezení šíření viru SARS-CoV-2, pokud neuplynula doba jejich uznávání nebo pokud nebyly zrušeny po dokončení klinického hodnocení, zejména z důvodu, že očkovací látka proti onemocnění COVID-19 následně nebyla udělena registrace nebo že certifikáty o očkování byly vydány pro placebo podávané kontrolní skupině v rámci „slepých“ studií.“;

| 5) | v čl. 6 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | informace o testu NAAT nebo testu na antigen, který držitel podstoupil;“ |
| --- | --- | --- |

5)

v čl. 6 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

informace o testu NAAT nebo testu na antigen, který držitel podstoupil;“

| 6) | článek 7 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:

  „1.   Každý členský stát vydá na žádost certifikát o zotavení uvedený v čl. 3 odst. 1 písm. c) na základě pozitivního výsledku testu NAAT provedeného zdravotnickými pracovníky nebo pracovníky kvalifikovanými k provádění testů.
  Členský stát může na žádost vydat certifikát o zotavení uvedený v čl. 3 odst. 1 písm. c) i na základě pozitivního výsledku testu na antigen uvedeného na společném seznamu EU testů na antigen na COVID-19 schváleném Výborem pro zdravotní bezpečnost, který provedli zdravotničtí pracovníci nebo pracovníci kvalifikovaní k provádění testů.
  Členské státy mohou vydat certifikát o zotavení na základě testů na antigen, které provedli zdravotničtí pracovníci nebo pracovníci kvalifikovaní k provádění testů dne 1. října 2021 nebo po tomto datu, pod podmínkou, že použitý test na antigen byl zařazen na společný seznam EU testů na antigen na COVID-19 schválený Výborem pro zdravotní bezpečnost v den, kdy byl vygenerován pozitivní výsledek testu.
  Certifikát o zotavení se vydá nejdříve 11 dnů po dni, kdy daná osoba poprvé podstoupila test NAAT nebo test na antigen s pozitivním výsledkem.
  Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za účelem změny počtu dní, po jejichž uplynutí má být certifikát o zotavení vydán, na základě pokynů Výboru pro zdravotní bezpečnost v souladu s čl. 3 odst. 11 nebo na základě vědeckých důkazů přezkoumaných ECDC.“; |
| --- | --- | --- |

6)

článek 7 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Každý členský stát vydá na žádost certifikát o zotavení uvedený v čl. 3 odst. 1 písm. c) na základě pozitivního výsledku testu NAAT provedeného zdravotnickými pracovníky nebo pracovníky kvalifikovanými k provádění testů.

Členský stát může na žádost vydat certifikát o zotavení uvedený v čl. 3 odst. 1 písm. c) i na základě pozitivního výsledku testu na antigen uvedeného na společném seznamu EU testů na antigen na COVID-19 schváleném Výborem pro zdravotní bezpečnost, který provedli zdravotničtí pracovníci nebo pracovníci kvalifikovaní k provádění testů.

Členské státy mohou vydat certifikát o zotavení na základě testů na antigen, které provedli zdravotničtí pracovníci nebo pracovníci kvalifikovaní k provádění testů dne 1. října 2021 nebo po tomto datu, pod podmínkou, že použitý test na antigen byl zařazen na společný seznam EU testů na antigen na COVID-19 schválený Výborem pro zdravotní bezpečnost v den, kdy byl vygenerován pozitivní výsledek testu.

Certifikát o zotavení se vydá nejdříve 11 dnů po dni, kdy daná osoba poprvé podstoupila test NAAT nebo test na antigen s pozitivním výsledkem.

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za účelem změny počtu dní, po jejichž uplynutí má být certifikát o zotavení vydán, na základě pokynů Výboru pro zdravotní bezpečnost v souladu s čl. 3 odst. 11 nebo na základě vědeckých důkazů přezkoumaných ECDC.“;

| b) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Na základě pokynů obdržených podle čl. 3 odst. 11 je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za účelem změny odstavce 1 tohoto článku a čl. 3 odst. 1 písm. c) s cílem umožnit vydání certifikátu o zotavení na základě pozitivního výsledku testu na antigen, testu na protilátky, včetně sérologického testu na protilátky proti SARS-CoV-2, nebo jakékoli jiné vědecky potvrzené metody. Tyto akty v přenesené pravomoci rovněž pozmění bod 3 přílohy doplněním, změnou nebo odstraněním datových polí spadajících do kategorií osobních údajů uvedených v odst. 2 písm. b) a c) tohoto článku.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Na základě pokynů obdržených podle čl. 3 odst. 11 je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za účelem změny odstavce 1 tohoto článku a čl. 3 odst. 1 písm. c) s cílem umožnit vydání certifikátu o zotavení na základě pozitivního výsledku testu na antigen, testu na protilátky, včetně sérologického testu na protilátky proti SARS-CoV-2, nebo jakékoli jiné vědecky potvrzené metody. Tyto akty v přenesené pravomoci rovněž pozmění bod 3 přílohy doplněním, změnou nebo odstraněním datových polí spadajících do kategorií osobních údajů uvedených v odst. 2 písm. b) a c) tohoto článku.“;

| 7) | v článku 10 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

  „5.   Seznamy zrušených certifikátů vyměňované podle čl. 4 odst. 2 se nesmí uchovávat po uplynutí doby použitelnosti tohoto nařízení.“; |
| --- | --- |

7)

v článku 10 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5.   Seznamy zrušených certifikátů vyměňované podle čl. 4 odst. 2 se nesmí uchovávat po uplynutí doby použitelnosti tohoto nařízení.“;

| 8) | Článek 11 se nahrazuje tímto:

  „Článek 11
  Omezení volného pohybu a výměna informací

  1.   Aniž je dotčena pravomoc členských států ukládat omezení volného pohybu z důvodu veřejného zdraví, zdrží se členské státy, pokud uznávají certifikáty o očkování, certifikáty o testu potvrzující negativní výsledek nebo certifikáty o zotavení, ukládání dodatečných omezení volného pohybu, ledaže by tato omezení byla nediskriminační, nezbytná a přiměřená za účelem ochrany veřejného zdraví na základě dostupných vědeckých důkazů, včetně epidemiologických údajů zveřejněných ECDC na základě doporučení (EU) 2022/107 (*1), a v souladu se zásadou předběžné opatrnosti.


  2.   Pokud členský stát ukládá v souladu s právem Unie, včetně zásad uvedených v odstavci 1 tohoto článku, držitelům certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1 další omezení, zejména v důsledku varianty SARS-CoV-2, jež vyvolává obavy nebo zvýšený zájem, informuje o tom Komisi a ostatní členské státy, pokud možno 48 hodin před zavedením takových nových opatření. Za tímto účelem poskytne členský stát tyto informace:






  a) | důvody těchto omezení, včetně všech příslušných epidemiologických údajů a vědeckých poznatků, o něž se tato omezení opírají a které jsou v dané fázi dostupné a přístupné; |
| --- | --- | --- |

8)

Článek 11 se nahrazuje tímto:

„Článek 11

Omezení volného pohybu a výměna informací

1.   Aniž je dotčena pravomoc členských států ukládat omezení volného pohybu z důvodu veřejného zdraví, zdrží se členské státy, pokud uznávají certifikáty o očkování, certifikáty o testu potvrzující negativní výsledek nebo certifikáty o zotavení, ukládání dodatečných omezení volného pohybu, ledaže by tato omezení byla nediskriminační, nezbytná a přiměřená za účelem ochrany veřejného zdraví na základě dostupných vědeckých důkazů, včetně epidemiologických údajů zveřejněných ECDC na základě doporučení (EU) 2022/107 (*1), a v souladu se zásadou předběžné opatrnosti.

2.   Pokud členský stát ukládá v souladu s právem Unie, včetně zásad uvedených v odstavci 1 tohoto článku, držitelům certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1 další omezení, zejména v důsledku varianty SARS-CoV-2, jež vyvolává obavy nebo zvýšený zájem, informuje o tom Komisi a ostatní členské státy, pokud možno 48 hodin před zavedením takových nových opatření. Za tímto účelem poskytne členský stát tyto informace:

a)

důvody těchto omezení, včetně všech příslušných epidemiologických údajů a vědeckých poznatků, o něž se tato omezení opírají a které jsou v dané fázi dostupné a přístupné;

| b) | rozsah omezení s uvedením certifikátů, na jejichž držitele se vztahují, a certifikátů, jejichž držitelé jsou od nich osvobozeni; |
| --- | --- |

b)

rozsah omezení s uvedením certifikátů, na jejichž držitele se vztahují, a certifikátů, jejichž držitelé jsou od nich osvobozeni;

| c) | datum a dobu trvání těchto omezení. |
| --- | --- |

c)

datum a dobu trvání těchto omezení.

2a.   Pokud členský stát uloží omezení v souladu s odstavci 1 a 2, věnuje zvláštní pozornost pravděpodobnému dopadu těchto omezení na přeshraniční regiony a specifickým rysům nejvzdálenějších regionů, exkláv a zeměpisně izolovaných oblastí.

3.   Členské státy informují Komisi a ostatní členské státy o vydávání a podmínkách uznávání certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1, včetně toho, které očkovací látky proti onemocnění COVID-19 uznávají podle čl. 5 odst. 5 druhého pododstavce.

4.   Členské státy poskytnou veřejnosti jasné, úplné a včasné informace ohledně odstavců 1, 2 a 3. Členské státy tyto informace zpravidla zveřejní 24 hodin před tím, než nová omezení nabydou účinku, přičemž je třeba přihlédnout k tomu, že v případě mimořádných událostí epidemiologické povahy je nezbytná určitá míra flexibility. Kromě toho informace poskytnuté členskými státy může Komise zveřejnit centralizovaně.

(*1)  Doporučení Rady (EU) 2022/107 ze dne 25. ledna 2022 o koordinovaném přístupu za účelem usnadnění bezpečného volného pohybu během pandemie COVID-19 a o nahrazení doporučení (EU) 2020/1475 (Úř. věst. L 18, 27.1.2022, s. 110).“;"

*1

| 9) | v článku 12 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 2, čl. 6 odst. 2 a čl. 7 odst. 1 a 2 je svěřena Komisi na dobu 24 měsíců od 1. července 2021.“; |
| --- | --- |

9)

v článku 12 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 2, čl. 6 odst. 2 a čl. 7 odst. 1 a 2 je svěřena Komisi na dobu 24 měsíců od 1. července 2021.“;

| 10) | článek 16 se mění takto:






  a) | v odstavci 2 se zrušuje třetí pododstavec; |
| --- | --- | --- |

10)

článek 16 se mění takto:

a)

v odstavci 2 se zrušuje třetí pododstavec;

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:

  „3.   Do 31. prosince 2022 podá Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení.
  Zpráva obsahuje zejména:






  a) | přehled informací obdržených podle článku 11 ohledně omezení volného pohybu, jež byla zavedena členskými státy za účelem omezení šíření viru SARS-CoV-2; |
| --- | --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„3.   Do 31. prosince 2022 podá Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení.

Zpráva obsahuje zejména:

a)

přehled informací obdržených podle článku 11 ohledně omezení volného pohybu, jež byla zavedena členskými státy za účelem omezení šíření viru SARS-CoV-2;

| b) | přehled popisující veškerý vývoj, pokud jde o vnitrostátní a mezinárodní použití certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1 a o přijetí prováděcích aktů podle čl. 8 odst. 2 týkajících se certifikátů k onemocnění COVID-19 vydávaných třetími zeměmi; |
| --- | --- |

b)

přehled popisující veškerý vývoj, pokud jde o vnitrostátní a mezinárodní použití certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1 a o přijetí prováděcích aktů podle čl. 8 odst. 2 týkajících se certifikátů k onemocnění COVID-19 vydávaných třetími zeměmi;

| c) | veškeré příslušné aktualizace posouzení uvedeného ve zprávě podané podle odstavce 2 tohoto článku, které se týkají posouzení dopadu tohoto nařízení na usnadnění volného pohybu, včetně cestování a cestovního ruchu a uznávání různých druhů očkovacích látek, na základní práva, zákaz diskriminace a na ochranu osobních údajů během pandemie COVID-19; |
| --- | --- |

c)

veškeré příslušné aktualizace posouzení uvedeného ve zprávě podané podle odstavce 2 tohoto článku, které se týkají posouzení dopadu tohoto nařízení na usnadnění volného pohybu, včetně cestování a cestovního ruchu a uznávání různých druhů očkovacích látek, na základní práva, zákaz diskriminace a na ochranu osobních údajů během pandemie COVID-19;

| d) | posouzení vhodnosti dalšího používání certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1 pro účely tohoto nařízení s přihlédnutím k epidemiologickému vývoji a nejnovějším dostupným vědeckým důkazům.
  Při vypracovávání zprávy si Komise vyžádá pokyny od ECDC a Výboru pro zdravotní bezpečnost, které musí být připojeny k uvedené zprávě.
  Ke zprávě může být připojen legislativní návrh, zejména na zkrácení doby použitelnosti tohoto nařízení, s přihlédnutím k vývoji epidemiologické situace v souvislosti s pandemií COVID-19 a k jakýmkoli doporučením ECDC a Výboru pro zdravotní bezpečnosti v tomto ohledu.“; |
| --- | --- |

d)

posouzení vhodnosti dalšího používání certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1 pro účely tohoto nařízení s přihlédnutím k epidemiologickému vývoji a nejnovějším dostupným vědeckým důkazům.

Při vypracovávání zprávy si Komise vyžádá pokyny od ECDC a Výboru pro zdravotní bezpečnost, které musí být připojeny k uvedené zprávě.

Ke zprávě může být připojen legislativní návrh, zejména na zkrácení doby použitelnosti tohoto nařízení, s přihlédnutím k vývoji epidemiologické situace v souvislosti s pandemií COVID-19 a k jakýmkoli doporučením ECDC a Výboru pro zdravotní bezpečnosti v tomto ohledu.“;

| 11) | v článku 17 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

  „Použije se ode dne 1. července 2021 do dne 30. června 2023.“; |
| --- | --- |

11)

v článku 17 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Použije se ode dne 1. července 2021 do dne 30. června 2023.“;

| 12) | v bodě 2 přílohy se písmeno i) nahrazuje tímto:






  „i) | testovací centrum nebo zařízení (pro test na antigen nepovinné);“. |
| --- | --- | --- |

12)

v bodě 2 přílohy se písmeno i) nahrazuje tímto:

„i)

testovací centrum nebo zařízení (pro test na antigen nepovinné);“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. června 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

F. RIESTER

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 23. června 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 28. června 2022.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 ze dne 14. června 2021 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění volného pohybu během pandemie COVID-19 (Úř. věst. L 211, 15.6.2021, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 2119/98/ES (Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1).

3

(4)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/256 ze dne 22. února 2022, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953, pokud jde o vydávání certifikátů o zotavení na základě rychlých testů na antigen (Úř. věst. L 42, 23.2.2022, s. 4).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1).

5

(6)  Doporučení Rady (EU) 2022/107 ze dne 25. ledna 2022 o koordinovaném přístupu za účelem usnadnění bezpečného volného pohybu během pandemie COVID-19 a o nahrazení doporučení (EU) 2020/1475 (Úř. věst. L 18, 27.1.2022, s. 110).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

7

(8)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

8

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/46

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/1035

ze dne 29. června 2022,

kterým se mění nařízení (EU) 2021/954 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) ve vztahu ke státním příslušníkům třetích zemí s oprávněným pobytem nebo bydlištěm na území členských států během pandemie COVID-19

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. c) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle schengenského acquis, zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 (2) (Schengenský hraniční kodex), se státní příslušníci třetích zemí s oprávněným pobytem nebo bydlištěm v Unii a státní příslušníci třetích zemí, kteří oprávněně vstoupili na území některého členského státu, mohou po dobu 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů volně pohybovat na území všech ostatních členských států. |
| --- | --- |

(1)

Podle schengenského acquis, zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 (2) (Schengenský hraniční kodex), se státní příslušníci třetích zemí s oprávněným pobytem nebo bydlištěm v Unii a státní příslušníci třetích zemí, kteří oprávněně vstoupili na území některého členského státu, mohou po dobu 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů volně pohybovat na území všech ostatních členských států.

| (2) | Digitální certifikát EU COVID byl zaveden nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (3), které stanovilo společný rámec pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, testu a zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 za účelem usnadnění výkonu práva na volný pohyb občanů Unie a jejich rodinných příslušníků během pandemie COVID-19. Uvedené nařízení bylo doprovázeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/954 (4), jež rozšířilo rámec digitálního certifikátu EU COVID na státní příslušníky třetích zemí, kteří mají oprávněný pobyt nebo bydliště na území členských států a kteří mohou v souladu s právem Unie cestovat do jiných členských států. |
| --- | --- |

(2)

Digitální certifikát EU COVID byl zaveden nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (3), které stanovilo společný rámec pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, testu a zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 za účelem usnadnění výkonu práva na volný pohyb občanů Unie a jejich rodinných příslušníků během pandemie COVID-19. Uvedené nařízení bylo doprovázeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/954 (4), jež rozšířilo rámec digitálního certifikátu EU COVID na státní příslušníky třetích zemí, kteří mají oprávněný pobyt nebo bydliště na území členských států a kteří mohou v souladu s právem Unie cestovat do jiných členských států.

| (3) | Nařízení (EU) 2021/953 a (EU) 2021/954 pozbyde platnosti dne 30. června 2022. Pandemie COVID-19 však stále probíhá a výskyt variant vzbuzujících obavy může mít i nadále negativní dopad na cestování v rámci Unie. Doba použitelnosti uvedených nařízení by proto měla být prodloužena, aby digitální certifikát EU COVID mohl být nadále používán. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (EU) 2021/953 a (EU) 2021/954 pozbyde platnosti dne 30. června 2022. Pandemie COVID-19 však stále probíhá a výskyt variant vzbuzujících obavy může mít i nadále negativní dopad na cestování v rámci Unie. Doba použitelnosti uvedených nařízení by proto měla být prodloužena, aby digitální certifikát EU COVID mohl být nadále používán.

| (4) | Doba použitelnosti nařízení (EU) 2021/953 má být prodloužena o dvanáct měsíců. Jelikož cílem nařízení (EU) 2021/954 má být rozšíření působnosti nařízení (EU) 2021/953 na určité kategorie státních příslušníků třetích zemí s oprávněným pobytem nebo bydlištěm v Unii, doba jeho použitelnosti by měla být přímo spojena s dobou použitelnosti nařízení (EU) 2021/953. Nařízení (EU) 2021/954 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Doba použitelnosti nařízení (EU) 2021/953 má být prodloužena o dvanáct měsíců. Jelikož cílem nařízení (EU) 2021/954 má být rozšíření působnosti nařízení (EU) 2021/953 na určité kategorie státních příslušníků třetích zemí s oprávněným pobytem nebo bydlištěm v Unii, doba jeho použitelnosti by měla být přímo spojena s dobou použitelnosti nařízení (EU) 2021/953. Nařízení (EU) 2021/954 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Toto nařízení by nemělo být chápáno tak, že usnadňuje nebo podporuje přijímání cestovních omezení v reakci na pandemii COVID-19. Jakýkoli požadavek na ověření certifikátů zavedených nařízením (EU) 2021/953 navíc nemůže sám o sobě odůvodnit dočasné znovuzavedení ochrany vnitřních hranic. Kontroly na vnitřních hranicích by měly zůstat krajním opatřením, jež podléhá zvláštním pravidlům stanoveným v Schengenském hraničním kodexu. |
| --- | --- |

(5)

Toto nařízení by nemělo být chápáno tak, že usnadňuje nebo podporuje přijímání cestovních omezení v reakci na pandemii COVID-19. Jakýkoli požadavek na ověření certifikátů zavedených nařízením (EU) 2021/953 navíc nemůže sám o sobě odůvodnit dočasné znovuzavedení ochrany vnitřních hranic. Kontroly na vnitřních hranicích by měly zůstat krajním opatřením, jež podléhá zvláštním pravidlům stanoveným v Schengenském hraničním kodexu.

| (6) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.

| (7) | Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (5); Irsko se tedy nepodílí na přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. S cílem umožnit členským státům uznávat za podmínek stanovených nařízením (EU) 2021/953 certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 vydávané Irskem státním příslušníkům třetích zemí, kteří mají na jeho území oprávněný pobyt či bydliště, za účelem usnadnění cestování na území členských států, by Irsko mělo těmto státním příslušníkům třetích zemí vydávat certifikáty týkající se onemocnění COVID-19, které splňují požadavky rámce pro důvěryhodnost digitálního certifikátu EU COVID. Irsko a ostatní členské státy by měly uznávat certifikáty vydávané státním příslušníkům třetích zemí, na něž se vztahuje toto nařízení, na recipročním základě. |
| --- | --- |

(7)

Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (5); Irsko se tedy nepodílí na přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. S cílem umožnit členským státům uznávat za podmínek stanovených nařízením (EU) 2021/953 certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 vydávané Irskem státním příslušníkům třetích zemí, kteří mají na jeho území oprávněný pobyt či bydliště, za účelem usnadnění cestování na území členských států, by Irsko mělo těmto státním příslušníkům třetích zemí vydávat certifikáty týkající se onemocnění COVID-19, které splňují požadavky rámce pro důvěryhodnost digitálního certifikátu EU COVID. Irsko a ostatní členské státy by měly uznávat certifikáty vydávané státním příslušníkům třetích zemí, na něž se vztahuje toto nařízení, na recipročním základě.

| (8) | Pokud jde o Kypr, Bulharsko, Rumunsko a Chorvatsko, toto nařízení představuje akt navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu čl. 3 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2003, čl. 4 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2005 a čl. 4 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2011. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o Kypr, Bulharsko, Rumunsko a Chorvatsko, toto nařízení představuje akt navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu čl. 3 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2003, čl. 4 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2005 a čl. 4 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2011.

| (9) | Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (6), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě C rozhodnutí Rady 1999/437/ES (7). |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (6), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě C rozhodnutí Rady 1999/437/ES (7).

| (10) | Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (8), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě C rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (9). |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (8), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě C rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (9).

| (11) | Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (10), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě C rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (11). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (10), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě C rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (11).

| (12) | Nařízení (EU) 2021/954 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(12)

Nařízení (EU) 2021/954 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (13) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž usnadnit cestování státních příslušníků třetích zemí, kteří během pandemie COVID-19 mají oprávněný pobyt nebo bydliště na území členských států, zavedením rámce pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků dané činnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(13)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž usnadnit cestování státních příslušníků třetích zemí, kteří během pandemie COVID-19 mají oprávněný pobyt nebo bydliště na území členských států, zavedením rámce pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků dané činnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.

| (14) | Aby mohlo být toto nařízení uplatňováno rychle a včas a byla tak zajištěna kontinuita digitálního certifikátu EU COVID, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(14)

Aby mohlo být toto nařízení uplatňováno rychle a včas a byla tak zajištěna kontinuita digitálního certifikátu EU COVID, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

| (15) | Evropský inspektor ochrany údajů a Evropský sbor pro ochranu osobních údajů byli konzultováni v souladu s článkem 42 odst. 1 a 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (12) a vydali společné stanovisko dne 14. března 2022 (13), |
| --- | --- |

(15)

Evropský inspektor ochrany údajů a Evropský sbor pro ochranu osobních údajů byli konzultováni v souladu s článkem 42 odst. 1 a 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (12) a vydali společné stanovisko dne 14. března 2022 (13),

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 3 nařízení (EU) 2021/954 se nahrazuje tímto:

„Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. července 2021 po dobu použitelnosti nařízení (EU) 2021/953.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

V Bruselu dne 29. června 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

F. RIESTER

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 23. června 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 28. června 2022.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 ze dne 14. června 2021 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění volného pohybu během pandemie COVID-19 (Úř. věst. L 211, 15.6.2021, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/954 ze dne 14. června 2021 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) ve vztahu ke státním příslušníkům třetích zemí s oprávněným pobytem nebo bydlištěm na území členských států během pandemie COVID-19 (Úř. věst. L 211, 15.6.2021, s. 24).

4

(5)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

5

acquis

(6)  
  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

6

(7)  Rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31).

7

acquis

(8)  
  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.

8

(9)  Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).

9

acquis

(10)  
  Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.

10

(11)  Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19).

11

acquis

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

12

(13)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

13

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/50

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2022/1036

ze dne 29. června 2022,

kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1429, pokud jde o prodloužení referenčního období

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1429 ze dne 7. října 2020, kterým se stanoví opatření pro udržitelný železniční trh s ohledem na rozšíření onemocnění COVID-19 (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Pandemie COVID-19 vedla k prudkému poklesu železniční dopravy z důvodu významného poklesu poptávky a přímých opatření přijatých členskými státy k omezení šíření pandemie. |
| --- | --- |

(1)

Pandemie COVID-19 vedla k prudkému poklesu železniční dopravy z důvodu významného poklesu poptávky a přímých opatření přijatých členskými státy k omezení šíření pandemie.

| (2) | Tyto okolnosti se vymykají kontrole železničních podniků, které nepřetržitě čelí značným problémům s likviditou a velkým ztrátám, přičemž v některých případech mohou být ohroženy úpadkem. |
| --- | --- |

(2)

Tyto okolnosti se vymykají kontrole železničních podniků, které nepřetržitě čelí značným problémům s likviditou a velkým ztrátám, přičemž v některých případech mohou být ohroženy úpadkem.

| (3) | S cílem omezit negativní hospodářské dopady pandemie COVID-19 a podpořit železniční podniky umožňuje nařízení (EU) 2020/1429 členským státům, aby povolily provozovatelům infrastruktury snížit, prominout nebo odložit poplatky za přístup k železniční infrastruktuře. Tato možnost byla poskytnuta pro omezené referenční období, které bylo naposledy prodlouženo nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/312 (2) do 30. června 2022. |
| --- | --- |

(3)

S cílem omezit negativní hospodářské dopady pandemie COVID-19 a podpořit železniční podniky umožňuje nařízení (EU) 2020/1429 členským státům, aby povolily provozovatelům infrastruktury snížit, prominout nebo odložit poplatky za přístup k železniční infrastruktuře. Tato možnost byla poskytnuta pro omezené referenční období, které bylo naposledy prodlouženo nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/312 (2) do 30. června 2022.

| (4) | Omezení mobility během pandemie měla významný dopad na využívání osobní železniční dopravy. V omezenější míře byla ovlivněna i železniční nákladní doprava. Na základě údajů poskytnutých provozovateli železniční infrastruktury v Unii pandemie nejvíce zasáhla segment osobní dopravy. Nejvíce zasažen byl segment komerční osobní dopravy s výrazným snížením nabídky ve všech členských státech, který se ještě nevrátil na úroveň roku 2019. |
| --- | --- |

(4)

Omezení mobility během pandemie měla významný dopad na využívání osobní železniční dopravy. V omezenější míře byla ovlivněna i železniční nákladní doprava. Na základě údajů poskytnutých provozovateli železniční infrastruktury v Unii pandemie nejvíce zasáhla segment osobní dopravy. Nejvíce zasažen byl segment komerční osobní dopravy s výrazným snížením nabídky ve všech členských státech, který se ještě nevrátil na úroveň roku 2019.

| (5) | Došlo k oživení, pokud jde o počet nákladních vlaků pohybujících se po železniční síti, přičemž úrovně z roku 2021 byly ve srovnání s rokem 2019 nižší jen o 0,1 %. Počet osobních vlaků v rámci závazku veřejné služby pohybujících se po železniční síti v roce 2021 byl oproti roku 2019 o 2 % vyšší, zatímco v roce 2020 byl ve srovnání s rokem 2019 o 5,1 % nižší. Avšak vzhledem k tomu, že počet cestujících v letech 2020 a 2021 nedosáhl ani dvou třetin počtu cestujících v roce 2019, je pravděpodobné, že menšímu dopadu pandemie a následnému oživení napomohla pokračující finanční podpora příslušných orgánů na základě smluv o závazku veřejné služby. V roce 2021 byl počet komerčních osobních vlaků stále o 18,2 % nižší než v roce 2019. V roce 2020 byl jejich počet oproti roku 2019 nižší o 22,9 %, tudíž nevykazoval žádné významné oživení. |
| --- | --- |

(5)

Došlo k oživení, pokud jde o počet nákladních vlaků pohybujících se po železniční síti, přičemž úrovně z roku 2021 byly ve srovnání s rokem 2019 nižší jen o 0,1 %. Počet osobních vlaků v rámci závazku veřejné služby pohybujících se po železniční síti v roce 2021 byl oproti roku 2019 o 2 % vyšší, zatímco v roce 2020 byl ve srovnání s rokem 2019 o 5,1 % nižší. Avšak vzhledem k tomu, že počet cestujících v letech 2020 a 2021 nedosáhl ani dvou třetin počtu cestujících v roce 2019, je pravděpodobné, že menšímu dopadu pandemie a následnému oživení napomohla pokračující finanční podpora příslušných orgánů na základě smluv o závazku veřejné služby. V roce 2021 byl počet komerčních osobních vlaků stále o 18,2 % nižší než v roce 2019. V roce 2020 byl jejich počet oproti roku 2019 nižší o 22,9 %, tudíž nevykazoval žádné významné oživení.

| (6) | Podobné trendy lze pozorovat, je-li doprava vyjádřena ve vlakových kilometrech. Vlakové kilometry ujeté nákladními vlaky pohybujícími se po železniční síti vykazovaly známky oživení, když byl jejich počet v roce 2021 jen o 0,5 % nižší než v roce 2019. Služby v rámci závazku veřejné služby vyjádřené ve vlakových kilometrech byly v roce 2021 ve srovnání s rokem 2019 o 1,1 % vyšší. V roce 2021 však služby v komerční osobní dopravě vyjádřené ve vlakových kilometrech zaznamenaly oproti roku 2019 pokles o 18,7 %, což představuje mírné zlepšení ve srovnání s rokem 2020. |
| --- | --- |

(6)

Podobné trendy lze pozorovat, je-li doprava vyjádřena ve vlakových kilometrech. Vlakové kilometry ujeté nákladními vlaky pohybujícími se po železniční síti vykazovaly známky oživení, když byl jejich počet v roce 2021 jen o 0,5 % nižší než v roce 2019. Služby v rámci závazku veřejné služby vyjádřené ve vlakových kilometrech byly v roce 2021 ve srovnání s rokem 2019 o 1,1 % vyšší. V roce 2021 však služby v komerční osobní dopravě vyjádřené ve vlakových kilometrech zaznamenaly oproti roku 2019 pokles o 18,7 %, což představuje mírné zlepšení ve srovnání s rokem 2020.

| (7) | Je proto zřejmé, že kvůli dopadu pandemie COVID-19 na segment osobní dopravy, který v roce 2018 představoval přibližně 80 % veškeré dopravy vyjádřené ve vlakových kilometrech, dochází k trvalému snižování úrovně železniční dopravy. |
| --- | --- |

(7)

Je proto zřejmé, že kvůli dopadu pandemie COVID-19 na segment osobní dopravy, který v roce 2018 představoval přibližně 80 % veškeré dopravy vyjádřené ve vlakových kilometrech, dochází k trvalému snižování úrovně železniční dopravy.

| (8) | Z údajů Světové zdravotnické organizace vyplývá, že počet denně zaznamenaných případů onemocnění COVID-19 v Evropě se na začátku roku 2022 prudce zvýšil na úroveň, která je za celou dobu pandemie rekordní. Počet denně hlášených případů je navíc stále velmi vysoký. |
| --- | --- |

(8)

Z údajů Světové zdravotnické organizace vyplývá, že počet denně zaznamenaných případů onemocnění COVID-19 v Evropě se na začátku roku 2022 prudce zvýšil na úroveň, která je za celou dobu pandemie rekordní. Počet denně hlášených případů je navíc stále velmi vysoký.

| (9) | Je pravděpodobné, že negativní dopad pandemie na železniční dopravu stále přetrvává a stejně tak že bude až do konce roku 2022 přetrvávat obtížná finanční situace železničních podniků. |
| --- | --- |

(9)

Je pravděpodobné, že negativní dopad pandemie na železniční dopravu stále přetrvává a stejně tak že bude až do konce roku 2022 přetrvávat obtížná finanční situace železničních podniků.

| (10) | Je tedy nutné prodloužit referenční období stanovené v článku 1 nařízení (EU) 2020/1429 do dne 31. prosince 2022. |
| --- | --- |

(10)

Je tedy nutné prodloužit referenční období stanovené v článku 1 nařízení (EU) 2020/1429 do dne 31. prosince 2022.

| (11) | Pokud by Evropský parlament a Rada toto nařízení přezkoumávaly po celou dobu lhůty pro vyslovení námitek, kterou stanoví čl. 6 odst. 6 nařízení (EU) 2020/1429, vstoupilo by toto nařízení v platnost až po skončení referenčního období, které je v současnosti stanoveno v článku 1 nařízení (EU) 2020/1429. Aby se předešlo právní nejistotě, mělo by být toto nařízení přijato postupem pro naléhavé případy stanoveným v článku 7 nařízení (EU) 2020/1429 a mělo by vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(11)

Pokud by Evropský parlament a Rada toto nařízení přezkoumávaly po celou dobu lhůty pro vyslovení námitek, kterou stanoví čl. 6 odst. 6 nařízení (EU) 2020/1429, vstoupilo by toto nařízení v platnost až po skončení referenčního období, které je v současnosti stanoveno v článku 1 nařízení (EU) 2020/1429. Aby se předešlo právní nejistotě, mělo by být toto nařízení přijato postupem pro naléhavé případy stanoveným v článku 7 nařízení (EU) 2020/1429 a mělo by vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 1 nařízení (EU) 2020/1429 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Toto nařízení stanoví dočasná pravidla pro zpoplatnění použití železniční infrastruktury stanovené v kapitole IV směrnice 2012/34/EU. Vztahuje se na použití železniční infrastruktury pro vnitrostátní a mezinárodní železniční dopravu, jehož se uvedená směrnice týká, v období od 1. března 2020 do 31. prosince 2022 (dále jen „referenční období“).“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. června 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 333, 12.10.2020, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/312 ze dne 24. února 2022, kterým se mění nařízení (EU) 2020/1429, pokud jde o délku referenčního období pro uplatňování dočasných opatření týkajících se zpoplatnění použití železniční infrastruktury (Úř. věst. L 55, 28.2.2022, s. 1).

2

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/52

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1037

ze dne 29. června 2022,

kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 a příloha nařízení Komise (EU) č. 231/2012, pokud jde o použití glykolipidů jako konzervantů v nápojích

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 a článek 14 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (2), a zejména na čl. 7 odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití. |
| --- | --- |

(1)

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití.

| (2) | Příloha nařízení Komise (EU) č. 231/2012 (3) stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky uvedené v přílohách II a III nařízení (ES) č. 1333/2008. |
| --- | --- |

(2)

Příloha nařízení Komise (EU) č. 231/2012 (3) stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky uvedené v přílohách II a III nařízení (ES) č. 1333/2008.

| (3) | Seznam potravinářských přídatných látek Unie a specifikace potravinářských přídatných látek mohou být aktualizovány jednotným postupem podle čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1331/2008 buď z podnětu Komise, nebo na základě žádosti členského státu nebo zúčastněné strany. |
| --- | --- |

(3)

Seznam potravinářských přídatných látek Unie a specifikace potravinářských přídatných látek mohou být aktualizovány jednotným postupem podle čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1331/2008 buď z podnětu Komise, nebo na základě žádosti členského státu nebo zúčastněné strany.

| (4) | V prosinci 2019 byla Komisi předložena žádost o povolení použití glykolipidů jako konzervantů v ochucených nápojích, některých dalších výrobcích spadajících do kategorie 14.1 „nealkoholické nápoje“ a nealkoholickém pivu a sladových nápojích. |
| --- | --- |

(4)

V prosinci 2019 byla Komisi předložena žádost o povolení použití glykolipidů jako konzervantů v ochucených nápojích, některých dalších výrobcích spadajících do kategorie 14.1 „nealkoholické nápoje“ a nealkoholickém pivu a sladových nápojích.

| (5) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) vyhodnotil bezpečnost navrhovaného použití glykolipidů jako potravinářské přídatné látky. Ve stanovisku úřadu (4) přijatém dne 4. května 2021 byl stanoven přijatelný denní příjem (ADI) ve výši 10 mg/kg tělesné hmotnosti na den. Úřad uvedl, že nejvyšší odhad expozice ve výši 3,1 mg/kg tělesné hmotnosti na den u batolat je v mezích stanoveného ADI, a dospěl k závěru, že expozice glykolipidům nepředstavuje bezpečnostní riziko při použití a úrovních použití navržených žadatelem. |
| --- | --- |

(5)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) vyhodnotil bezpečnost navrhovaného použití glykolipidů jako potravinářské přídatné látky. Ve stanovisku úřadu (4) přijatém dne 4. května 2021 byl stanoven přijatelný denní příjem (ADI) ve výši 10 mg/kg tělesné hmotnosti na den. Úřad uvedl, že nejvyšší odhad expozice ve výši 3,1 mg/kg tělesné hmotnosti na den u batolat je v mezích stanoveného ADI, a dospěl k závěru, že expozice glykolipidům nepředstavuje bezpečnostní riziko při použití a úrovních použití navržených žadatelem.

| (6) | Glykolipidy se získávají z houby Dacryopinax spathularia prostřednictvím fermentace. Glykolipidy, jsou-li používány jako konzervanty, prodlužují trvanlivost nápojů, jelikož je chrání před zkažením způsobeným mikroorganismy a potlačují růst patogenních mikroorganismů. Glykolipidy působí proti kvasinkám, plísním a grampozitivním bakteriím a mohou sloužit jako alternativa k jiným konzervantům, které jsou v současnosti povoleny v nápojích. |
| --- | --- |

(6)

Glykolipidy se získávají z houby Dacryopinax spathularia prostřednictvím fermentace. Glykolipidy, jsou-li používány jako konzervanty, prodlužují trvanlivost nápojů, jelikož je chrání před zkažením způsobeným mikroorganismy a potlačují růst patogenních mikroorganismů. Glykolipidy působí proti kvasinkám, plísním a grampozitivním bakteriím a mohou sloužit jako alternativa k jiným konzervantům, které jsou v současnosti povoleny v nápojích.

| (7) | Je proto vhodné povolit použití glykolipidů jako konzervantů v nápojích, na které se vztahuje žádost, a přidělit této přídatné látce číslo E 246. |
| --- | --- |

(7)

Je proto vhodné povolit použití glykolipidů jako konzervantů v nápojích, na které se vztahuje žádost, a přidělit této přídatné látce číslo E 246.

| (8) | Specifikace pro glykolipidy (E 246) by měly být zahrnuty do přílohy nařízení (EU) č. 231/2012 při prvním zařazení této přídatné látky na seznam potravinářských přídatných látek Unie stanovený v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008. |
| --- | --- |

(8)

Specifikace pro glykolipidy (E 246) by měly být zahrnuty do přílohy nařízení (EU) č. 231/2012 při prvním zařazení této přídatné látky na seznam potravinářských přídatných látek Unie stanovený v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008.

| (9) | Nařízení (ES) č. 1333/2008 a (EU) č. 231/2012 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (ES) č. 1333/2008 a (EU) č. 231/2012 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

Článek 2

Příloha nařízení (EU) č. 231/2012 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. června 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 231/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky uvedené v přílohách II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (Úř. věst. L 83, 22.3.2012, s. 1).

3

(4)  EFSA Journal 2021;19(6):6609

4

---

PŘÍLOHA I

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 se mění takto:

| a) | v části B se v oddíle 3 „Potravinářské přídatné látky jiné než barviva a náhradní sladidla“ za položku pro potravinářskou přídatnou látku E 243 vkládá nová položka, která zní:






  „E 246 | Glykolipidy“ |
| --- | --- | --- |

a)

v části B se v oddíle 3 „Potravinářské přídatné látky jiné než barviva a náhradní sladidla“ za položku pro potravinářskou přídatnou látku E 243 vkládá nová položka, která zní:

„E 246

Glykolipidy“

| b) | část E se mění takto:






  1) | v kategorii 14.1.4 (Ochucené nápoje) se za položku pro E 242 vkládá nová položka pro E 246 (glykolipidy), která zní: | „E 246 | Glykolipidy | 50 | | kromě nápojů na bázi mléka“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

část E se mění takto:

1)

v kategorii 14.1.4 (Ochucené nápoje) se za položku pro E 242 vkládá nová položka pro E 246 (glykolipidy), která zní:

„E 246

Glykolipidy

50

kromě nápojů na bázi mléka“

| 2) | v kategorii 14.1.5.2 (Ostatní) se za položku pro E 242 vkládá nová položka pro E 246 (glykolipidy), která zní: | „E 246 | Glykolipidy | 20 | (93) | pouze tekuté koncentráty z čaje a tekuté koncentráty z výluhů z ovoce a bylin“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

v kategorii 14.1.5.2 (Ostatní) se za položku pro E 242 vkládá nová položka pro E 246 (glykolipidy), která zní:

„E 246

Glykolipidy

20

(93)

pouze tekuté koncentráty z čaje a tekuté koncentráty z výluhů z ovoce a bylin“

| 3) | v kategorii 14.2.1 (Pivo a sladové nápoje) se za položku pro E 220 – 228 vkládá nová položka pro E 246 (glykolipidy), která zní: | „E 246 | Glykolipidy | 50 | | pouze nealkoholické pivo a sladové nápoje“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

v kategorii 14.2.1 (Pivo a sladové nápoje) se za položku pro E 220 – 228 vkládá nová položka pro E 246 (glykolipidy), která zní:

„E 246

Glykolipidy

50

pouze nealkoholické pivo a sladové nápoje“

---

PŘÍLOHA II

V příloze nařízení (EU) č. 231/2012 se za položku pro potravinářskou přídatnou látku E 243 vkládá nová položka, která zní:

| „E 246 glykolipidy |
| --- |
| Synonyma | |
| Definice | Přirozeně se vyskytující glykolipidy se získávají fermentací za použití divokého kmene MUCL 53181 houby Dacryopinax spathularia (jedlé sladké houby). Jako zdroj uhlíku se používá glukóza. Následný proces bez rozpouštědel zahrnuje filtraci a mikrofiltraci k odstranění mikrobiálních buněk, srážení a mytí pufrovanou vodou za účelem čištění. Produkt je pasterizovaný a sprejově sušený. Výrobní proces nemění glykolipidy chemicky ani nemění jejich přirozené složení. |
| Číslo CAS | 2205009-17-0 |
| Chemický název | Glykolipidy z Dacryopinax spathularia |
| Obsah | Ne méně než 93 % celkového obsahu glykolipidů, vztaženo na sušinu. |
| Popis | Béžový až světle hnědý prášek, slabý charakteristický zápach |
| Identifikace | |
| Rozpustnost | Splňuje (10 g/l ve vodě) |
| pH | Mezi 5,0 a 7,0 (10 g/l ve vodě) |
| Zákal | Ne více než 28 NTU (10 g/l ve vodě) |
| Čistota | |
| Obsah vody | Ne více než 5 % (Karl-Fischerova metoda) |
| Bílkoviny | Ne více než 3 % (faktor N x 6,25) |
| Tuk | Ne více než 2 % (gravimetricky) |
| Sodík | Ne více než 3,3 % |
| Arzen | Ne více než 1 mg/kg |
| Olovo | Ne více než 0,7 mg/kg |
| Kadmium | Ne více než 0,1 mg/kg |
| Rtuť | Ne více než 0,1 mg/kg |
| Nikl | Ne více než 2 mg/kg |
| Mikrobiologická kritéria | |
| Aerobní bakterie celkem | Ne více než 100 kolonií na gram |
| Kvasinky a plísně | Ne více než 10 kolonií na gram |
| Koliformní bakterie | Ne více než 3 MPN na gram |
| Salmonella spp. | Nepřítomnost v 25 g“ |

„E 246 glykolipidy

Synonyma

Definice

Přirozeně se vyskytující glykolipidy se získávají fermentací za použití divokého kmene MUCL 53181 houby Dacryopinax spathularia (jedlé sladké houby). Jako zdroj uhlíku se používá glukóza. Následný proces bez rozpouštědel zahrnuje filtraci a mikrofiltraci k odstranění mikrobiálních buněk, srážení a mytí pufrovanou vodou za účelem čištění. Produkt je pasterizovaný a sprejově sušený. Výrobní proces nemění glykolipidy chemicky ani nemění jejich přirozené složení.

Číslo CAS

2205009-17-0

Chemický název

Glykolipidy z Dacryopinax spathularia

Obsah

Ne méně než 93 % celkového obsahu glykolipidů, vztaženo na sušinu.

Popis

Béžový až světle hnědý prášek, slabý charakteristický zápach

Identifikace

Rozpustnost

Splňuje (10 g/l ve vodě)

pH

Mezi 5,0 a 7,0 (10 g/l ve vodě)

Zákal

Ne více než 28 NTU (10 g/l ve vodě)

Čistota

Obsah vody

Ne více než 5 % (Karl-Fischerova metoda)

Bílkoviny

Ne více než 3 % (faktor N x 6,25)

Tuk

Ne více než 2 % (gravimetricky)

Sodík

Ne více než 3,3 %

Arzen

Ne více než 1 mg/kg

Olovo

Ne více než 0,7 mg/kg

Kadmium

Ne více než 0,1 mg/kg

Rtuť

Ne více než 0,1 mg/kg

Nikl

Ne více než 2 mg/kg

Mikrobiologická kritéria

Aerobní bakterie celkem

Ne více než 100 kolonií na gram

Kvasinky a plísně

Ne více než 10 kolonií na gram

Koliformní bakterie

Ne více než 3 MPN na gram

Salmonella spp.

Nepřítomnost v 25 g“

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/56 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/56

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1038

ze dne 29. června 2022,

kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o použití polyvinylpyrrolidonu (E1201) v potravinách pro zvláštní lékařské účely ve formě tablet a potahovaných tablet

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (2), a zejména na čl. 7 odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití. |
| --- | --- |

(1)

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití.

| (2) | Uvedený seznam může být aktualizován v souladu s jednotným postupem uvedeným v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1331/2008, a to buď z podnětu Komise, nebo na základě podání žádosti. |
| --- | --- |

(2)

Uvedený seznam může být aktualizován v souladu s jednotným postupem uvedeným v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1331/2008, a to buď z podnětu Komise, nebo na základě podání žádosti.

| (3) | V souladu s přílohou II nařízení (ES) č. 1333/2008 je povoleno použití polyvinylpyrrolidonu (E1201) jako potravinářské přídatné látky ve stolních sladidlech v tabletách a v doplňcích stravy dodávaných v pevné formě, kromě doplňků stravy pro kojence a malé děti. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s přílohou II nařízení (ES) č. 1333/2008 je povoleno použití polyvinylpyrrolidonu (E1201) jako potravinářské přídatné látky ve stolních sladidlech v tabletách a v doplňcích stravy dodávaných v pevné formě, kromě doplňků stravy pro kojence a malé děti.

| (4) | Dne 29. října 2018 byla podána žádost o povolení použití polyvinylpyrrolidonu (E1201) jako potravinářské přídatné látky v potravinách pro zvláštní lékařské účely ve formě tablet a potahovaných tablet, a sice jakožto pojiva pro tablety. Žádost byla podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1331/2008 zpřístupněna členským státům. |
| --- | --- |

(4)

Dne 29. října 2018 byla podána žádost o povolení použití polyvinylpyrrolidonu (E1201) jako potravinářské přídatné látky v potravinách pro zvláštní lékařské účely ve formě tablet a potahovaných tablet, a sice jakožto pojiva pro tablety. Žádost byla podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1331/2008 zpřístupněna členským státům.

| (5) | Polyvinylpyrrolidon (E 1201) byl hodnocen Vědeckým výborem pro potraviny v roce 1990 (3). Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém vědeckém stanovisku (4) ze dne 1. července 2020 přehodnotil bezpečnost polyvinylpyrrolidonu (E1201) jako potravinářské přídatné látky a zvážil rozšíření jeho použití v potravinách pro zvláštní lékařské účely ve formě tablet a potahovaných tablet. V uvedeném stanovisku dospěl úřad k závěru, že se neočekává, že by takové rozšíření použití při navrhovaném nejvyšším přípustném množství a doporučené úrovni spotřeby představovalo bezpečnostní riziko. |
| --- | --- |

(5)

Polyvinylpyrrolidon (E 1201) byl hodnocen Vědeckým výborem pro potraviny v roce 1990 (3). Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém vědeckém stanovisku (4) ze dne 1. července 2020 přehodnotil bezpečnost polyvinylpyrrolidonu (E1201) jako potravinářské přídatné látky a zvážil rozšíření jeho použití v potravinách pro zvláštní lékařské účely ve formě tablet a potahovaných tablet. V uvedeném stanovisku dospěl úřad k závěru, že se neočekává, že by takové rozšíření použití při navrhovaném nejvyšším přípustném množství a doporučené úrovni spotřeby představovalo bezpečnostní riziko.

| (6) | Při výrobě tablet pro zvláštní lékařské účely je z technologického hlediska zapotřebí přidávat polyvinylpyrrolidon (E1201), aby se jednotlivé složky pevně propojily, zajistila se jejich soudržnost a zpomalil jejich rozpad. Je proto vhodné povolit používání této přídatné látky jako stabilizátoru potravin pro zvláštní lékařské účely ve formě tablet a potahovaných tablet. |
| --- | --- |

(6)

Při výrobě tablet pro zvláštní lékařské účely je z technologického hlediska zapotřebí přidávat polyvinylpyrrolidon (E1201), aby se jednotlivé složky pevně propojily, zajistila se jejich soudržnost a zpomalil jejich rozpad. Je proto vhodné povolit používání této přídatné látky jako stabilizátoru potravin pro zvláštní lékařské účely ve formě tablet a potahovaných tablet.

| (7) | Povolení použití polyvinylpyrrolidonu (E1201) jako potravinářské přídatné látky v kategorii 13.2 „Dietní potraviny pro zvláštní léčebné účely podle směrnice 1999/21/ES (kromě výrobků spadajících do kategorie potravin 13.1.5)“ v příloze II části E nařízení (ES) č. 1333/2008 nezahrnuje klasifikaci výrobku zpracovaného s touto potravinářskou přídatnou látkou jako potraviny pro zvláštní lékařské účely podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 (5). |
| --- | --- |

(7)

Povolení použití polyvinylpyrrolidonu (E1201) jako potravinářské přídatné látky v kategorii 13.2 „Dietní potraviny pro zvláštní léčebné účely podle směrnice 1999/21/ES (kromě výrobků spadajících do kategorie potravin 13.1.5)“ v příloze II části E nařízení (ES) č. 1333/2008 nezahrnuje klasifikaci výrobku zpracovaného s touto potravinářskou přídatnou látkou jako potraviny pro zvláštní lékařské účely podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 (5).

| (8) | Nařízení (ES) č. 1333/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení (ES) č. 1333/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V příloze II části E nařízení (ES) č. 1333/2008 se v kategorii potravin 13.2 „Dietní potraviny pro zvláštní léčebné účely podle směrnice 1999/21/ES (kromě výrobků spadajících do kategorie potravin 13.1.5)“ doplňuje nová položka, která zní:

| | „E 1201 | Polyvinylpyrrolidon | quantum satis | | pouze ve formě tablet a potahovaných tablet“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„E 1201

Polyvinylpyrrolidon

quantum satis

pouze ve formě tablet a potahovaných tablet“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. června 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Zpráva Vědeckého výboru pro potraviny, dvacátá šestá řada. Zpráva EUR 13 913.

3

(4)  EFSA Journal 2020;18(8):6215.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 ze dne 12. června 2013 o potravinách určených pro kojence a malé děti, potravinách pro zvláštní lékařské účely a náhradě celodenní stravy pro regulaci hmotnosti a o zrušení směrnice Rady 92/52/EHS, směrnic Komise 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES a 2006/141/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/39/ES a nařízení Komise (ES) č. 41/2009 a (ES) č. 953/2009 (Úř. věst. L 181, 29.6.2013, s. 35).

5

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/58

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1039

ze dne 29. června 2022,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012, pokud jde o pozastavení určitých celních preferencí, které byly poskytnuty některým zemím zvýhodněným v rámci systému GSP, na rok 2023

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (1), a zejména na čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Výborem pro všeobecné celní preference ve smyslu článku 39 nařízení (EU) č. 978/2012,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 978/2012 se celní preference v rámci obecného režimu všeobecného systému preferencí (dále jen „systém GSP“) pozastaví v případě produktů pocházejících ze země zvýhodněné v rámci systému GSP a patřících do určité třídy systému GSP, pokud průměrná hodnota těchto produktů dovážených do Unie z dotčené země zvýhodněné v rámci systému GSP přesahuje po dobu tří po sobě jdoucích let prahové hodnoty uvedené v příloze VI zmíněného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 978/2012 se celní preference v rámci obecného režimu všeobecného systému preferencí (dále jen „systém GSP“) pozastaví v případě produktů pocházejících ze země zvýhodněné v rámci systému GSP a patřících do určité třídy systému GSP, pokud průměrná hodnota těchto produktů dovážených do Unie z dotčené země zvýhodněné v rámci systému GSP přesahuje po dobu tří po sobě jdoucích let prahové hodnoty uvedené v příloze VI zmíněného nařízení.

| (2) | Podle čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 978/2012 a na základě obchodních statistik týkajících se kalendářních let 2015–2017 prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/249 (2) stanovilo seznam tříd produktů, pro něž byly celní preference pozastaveny od 1. ledna 2020 do 31. prosince 2022. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 978/2012 a na základě obchodních statistik týkajících se kalendářních let 2015–2017 prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/249 (2) stanovilo seznam tříd produktů, pro něž byly celní preference pozastaveny od 1. ledna 2020 do 31. prosince 2022.

| (3) | Podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 978/2012 má Komise každé tři roky tento seznam přezkoumat a přijmout prováděcí akt za účelem pozastavení nebo obnovení celních preferencí. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 978/2012 má Komise každé tři roky tento seznam přezkoumat a přijmout prováděcí akt za účelem pozastavení nebo obnovení celních preferencí.

| (4) | Jelikož platnost nařízení (EU) č. 978/2012 má skončit dne 31. prosince 2023, měl by revidovaný seznam platit po dobu jednoho roku od 1. ledna 2023. Seznam vychází z obchodních statistik týkajících se kalendářních let 2018–2020, které byly dostupné ke dni 1. září 2021, a zohledňuje dovoz ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 978/2012 ve znění platném k uvedenému dni. Nezohledňuje však hodnotu dovozu ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP, které od 1. ledna 2023 již nebudou využívat celní preference podle čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 978/2012, |
| --- | --- |

(4)

Jelikož platnost nařízení (EU) č. 978/2012 má skončit dne 31. prosince 2023, měl by revidovaný seznam platit po dobu jednoho roku od 1. ledna 2023. Seznam vychází z obchodních statistik týkajících se kalendářních let 2018–2020, které byly dostupné ke dni 1. září 2021, a zohledňuje dovoz ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 978/2012 ve znění platném k uvedenému dni. Nezohledňuje však hodnotu dovozu ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP, které od 1. ledna 2023 již nebudou využívat celní preference podle čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 978/2012,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Seznam produktů patřících do tříd systému GSP, pro které se pozastavují celní preference uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 978/2012 ve vztahu k dotčeným zemím zvýhodněným v rámci systému GSP, je stanoven v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2023 do dne 31. prosince 2023.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. června 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 303, 31.10.2012, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/249 ze dne 12. února 2019 o pozastavení celních preferencí pro některé země zvýhodněné v rámci systému GSP ve vztahu k některým třídám systému GSP podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí (Úř. věst. L 42, 13.2.2019, s. 6).

2

---

PŘÍLOHA

Seznam tříd systému GSP, pro které se pozastavují celní preference uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 978/2012 ve vztahu k dotčené zemi zvýhodněné v rámci systému GSP:

| Sloupec A: název země

  Sloupec B: třída systému GSP (čl. 2 písm. j) nařízení o systému GSP)

  Sloupec C: popis |
| --- |
| A | B | C |
| Indie | S-6a | Anorganické a organické chemikálie |
| S-7a | Plasty a výrobky z nich |
| S-8b | Kožené zboží; kožešiny a umělé kožešiny |
| S-11a | Textilní výrobky |
| S-13 | Výrobky z kamene, sádry, cementu, osinku (azbestu), slídy nebo podobných materiálů; keramické výrobky; sklo a skleněné výrobky |
| S-14 | Perly a drahé kovy |
| S-15a | Železo, ocel a výrobky ze železa a oceli |
| S-15b | Obecné kovy (kromě železa a oceli), výrobky z obecných kovů (kromě železa a oceli) |
| S-16 | Stroje a mechanická zařízení; elektrické stroje, přístroje a zařízení a jejich části a součásti |
| S-17a | Železniční nebo tramvajové lokomotivy, kolejová vozidla |
| Indonésie | S-1a | Živá zvířata a živočišné produkty, kromě ryb |
| S-3 | Živočišné nebo rostlinné oleje, tuky a vosky |
| S-5 | Nerostné produkty |
| S-9a | Dřevo a dřevěné výrobky; dřevěné uhlí |
| Keňa | S-2a | Živé rostliny a květinářské produkty |

Sloupec A: název země

Sloupec B: třída systému GSP (čl. 2 písm. j) nařízení o systému GSP)

Sloupec C: popis

A

B

C

Indie

S-6a

Anorganické a organické chemikálie

S-7a

Plasty a výrobky z nich

S-8b

Kožené zboží; kožešiny a umělé kožešiny

S-11a

Textilní výrobky

S-13

Výrobky z kamene, sádry, cementu, osinku (azbestu), slídy nebo podobných materiálů; keramické výrobky; sklo a skleněné výrobky

S-14

Perly a drahé kovy

S-15a

Železo, ocel a výrobky ze železa a oceli

S-15b

Obecné kovy (kromě železa a oceli), výrobky z obecných kovů (kromě železa a oceli)

S-16

Stroje a mechanická zařízení; elektrické stroje, přístroje a zařízení a jejich části a součásti

S-17a

Železniční nebo tramvajové lokomotivy, kolejová vozidla

Indonésie

S-1a

Živá zvířata a živočišné produkty, kromě ryb

S-3

Živočišné nebo rostlinné oleje, tuky a vosky

S-5

Nerostné produkty

S-9a

Dřevo a dřevěné výrobky; dřevěné uhlí

Keňa

S-2a

Živé rostliny a květinářské produkty

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/61

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1040

ze dne 29. června 2022,

kterým se mění přílohy VI a XV prováděcího nařízení (EU) 2021/404, pokud jde o seznamy třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je povolen vstup některých ptáků chovaných v zajetí a jejich zárodečných produktů a masných výrobků z drůbeže do Unie

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 230 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2016/429 stanoví mimo jiné veterinární požadavky na vstup zásilek zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu do Unie a použije se ode dne 21. dubna 2021. Jedním z uvedených veterinárních požadavků je, že zmíněné zásilky musí pocházet z třetí země, území nebo jejich oblasti či jednotky uvedených na seznamu v souladu s čl. 230 odst. 1 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2016/429 stanoví mimo jiné veterinární požadavky na vstup zásilek zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu do Unie a použije se ode dne 21. dubna 2021. Jedním z uvedených veterinárních požadavků je, že zmíněné zásilky musí pocházet z třetí země, území nebo jejich oblasti či jednotky uvedených na seznamu v souladu s čl. 230 odst. 1 uvedeného nařízení.

| (2) | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 (2) se doplňuje nařízení (EU) 2016/429, pokud jde o veterinární požadavky na vstup zásilek některých druhů a kategorií zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu z třetích zemí nebo území nebo jejich oblastí či jednotek do Unie. Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 stanoví, že vstup zásilek zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu, které spadají do působnosti uvedeného nařízení, do Unie lze povolit, pouze pokud pocházejí ze třetí země nebo území nebo jejich oblasti či jednotky uvedených na seznamu u konkrétních druhů a kategorií zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu v souladu s veterinárními požadavky stanovenými v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(2)

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 (2) se doplňuje nařízení (EU) 2016/429, pokud jde o veterinární požadavky na vstup zásilek některých druhů a kategorií zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu z třetích zemí nebo území nebo jejich oblastí či jednotek do Unie. Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 stanoví, že vstup zásilek zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu, které spadají do působnosti uvedeného nařízení, do Unie lze povolit, pouze pokud pocházejí ze třetí země nebo území nebo jejich oblasti či jednotky uvedených na seznamu u konkrétních druhů a kategorií zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu v souladu s veterinárními požadavky stanovenými v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci.

| (3) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/404 (3) stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich oblastí či jednotek, z nichž je povolen vstup druhů a kategorií zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu, které spadají do oblasti působnosti nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, do Unie. Seznamy a určitá obecná pravidla týkající se těchto seznamů jsou stanoveny v přílohách I až XXII zmíněného prováděcího nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/404 (3) stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich oblastí či jednotek, z nichž je povolen vstup druhů a kategorií zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu, které spadají do oblasti působnosti nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, do Unie. Seznamy a určitá obecná pravidla týkající se těchto seznamů jsou stanoveny v přílohách I až XXII zmíněného prováděcího nařízení.

| (4) | Seznam třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je do Unie povolen vstup zásilek ptáků chovaných v zajetí a zárodečných produktů ptáků chovaných v zajetí, jiných než ptáků chovaných v zajetí, na něž se vztahují odchylky uvedené v článku 62 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, je stanoven v příloze VI části 1 oddílu A prováděcího nařízení (EU) 2021/404. |
| --- | --- |

(4)

Seznam třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je do Unie povolen vstup zásilek ptáků chovaných v zajetí a zárodečných produktů ptáků chovaných v zajetí, jiných než ptáků chovaných v zajetí, na něž se vztahují odchylky uvedené v článku 62 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, je stanoven v příloze VI části 1 oddílu A prováděcího nařízení (EU) 2021/404.

| (5) | Spojené království předložilo Komisi žádost o povolení vstupu zásilek ptáků chovaných v zajetí a jejich zárodečných produktů, jiných než ptáků chovaných v zajetí uvedených v článku 62 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, z jeho závislých území Ostrov Man a Jersey do Unie a poskytlo záruky, pokud jde o kapacity příslušných orgánů uvedených závislých území zajistit spolehlivé úřední osvědčování a soulad s příslušnými veterinárními požadavky na tyto zásilky ptáků chovaných v zajetí a jejich zárodečných produktů určené pro vstup do Unie. Zmíněná závislá území by proto měla být uvedena v příloze VI prováděcího nařízení (EU) 2021/404. |
| --- | --- |

(5)

Spojené království předložilo Komisi žádost o povolení vstupu zásilek ptáků chovaných v zajetí a jejich zárodečných produktů, jiných než ptáků chovaných v zajetí uvedených v článku 62 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, z jeho závislých území Ostrov Man a Jersey do Unie a poskytlo záruky, pokud jde o kapacity příslušných orgánů uvedených závislých území zajistit spolehlivé úřední osvědčování a soulad s příslušnými veterinárními požadavky na tyto zásilky ptáků chovaných v zajetí a jejich zárodečných produktů určené pro vstup do Unie. Zmíněná závislá území by proto měla být uvedena v příloze VI prováděcího nařízení (EU) 2021/404.

| (6) | Příloha VI prováděcího nařízení (EU) 2021/404 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(6)

Příloha VI prováděcího nařízení (EU) 2021/404 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (7) | V příloze XV části 1 oddílu A prováděcího nařízení (EU) 2021/404 se stanoví seznam třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je do Unie povolen vstup zásilek masných výrobků z kopytníků, drůbeže a pernaté zvěře, které byly podrobeny zvláštním ošetřením ke zmírnění rizik uvedeným v příloze XXVI nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692. |
| --- | --- |

(7)

V příloze XV části 1 oddílu A prováděcího nařízení (EU) 2021/404 se stanoví seznam třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je do Unie povolen vstup zásilek masných výrobků z kopytníků, drůbeže a pernaté zvěře, které byly podrobeny zvláštním ošetřením ke zmírnění rizik uvedeným v příloze XXVI nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692.

| (8) | Maroko předložilo Komisi žádost o povolení pro vstup zásilek masných výrobků z drůbeže jiné než ptáci nadřádu běžci do Unie a poskytlo záruky, pokud jde o dodržování požadavků na oznamování a hlášení nákaz uvedených na seznamu podle bodu 1 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, které jsou relevantní pro drůbež, a záruky, pokud jde o soulad uvedené třetí země s příslušnými veterinárními požadavky Unie nebo s rovnocennými požadavky. Vzhledem k veterinární situaci drůbeže v Maroku je vhodné zařadit uvedenou třetí zemi na seznam stanovený v příloze XV části 1 oddíle A prováděcího nařízení (EU) 2021/404, pokud jde o masné výrobky z drůbeže jiné než ptáci nadřádu běžci, které byly podrobeny zvláštnímu ošetření ke zmírnění rizik „D“ uvedenému v příloze XXVI nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692. |
| --- | --- |

(8)

Maroko předložilo Komisi žádost o povolení pro vstup zásilek masných výrobků z drůbeže jiné než ptáci nadřádu běžci do Unie a poskytlo záruky, pokud jde o dodržování požadavků na oznamování a hlášení nákaz uvedených na seznamu podle bodu 1 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, které jsou relevantní pro drůbež, a záruky, pokud jde o soulad uvedené třetí země s příslušnými veterinárními požadavky Unie nebo s rovnocennými požadavky. Vzhledem k veterinární situaci drůbeže v Maroku je vhodné zařadit uvedenou třetí zemi na seznam stanovený v příloze XV části 1 oddíle A prováděcího nařízení (EU) 2021/404, pokud jde o masné výrobky z drůbeže jiné než ptáci nadřádu běžci, které byly podrobeny zvláštnímu ošetření ke zmírnění rizik „D“ uvedenému v příloze XXVI nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692.

| (9) | Příloha XV prováděcího nařízení (EU) 2021/404 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(9)

Příloha XV prováděcího nařízení (EU) 2021/404 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (10) | Prováděcí nařízení (EU) 2021/404 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(10)

Prováděcí nařízení (EU) 2021/404 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (11) | V zájmu právní jistoty a s cílem usnadnit obchod a vzhledem k tomu, že se prováděcí nařízení (EU) 2021/404 použije ode dne 21. dubna 2021, by měly změny, které mají být tímto nařízením provedeny v prováděcím nařízení (EU) 2021/404, nabýt účinku co nejdříve. |
| --- | --- |

(11)

V zájmu právní jistoty a s cílem usnadnit obchod a vzhledem k tomu, že se prováděcí nařízení (EU) 2021/404 použije ode dne 21. dubna 2021, by měly změny, které mají být tímto nařízením provedeny v prováděcím nařízení (EU) 2021/404, nabýt účinku co nejdříve.

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy VI a XV prováděcího nařízení (EU) 2021/404 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. června 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 ze dne 30. ledna 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro vstup zásilek některých zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu do Unie a jejich přemísťování a manipulaci s nimi po vstupu (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/404 ze dne 24. března 2021, kterým se stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je povolen vstup zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu do Unie v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 (Úř. věst. L 114, 31.3.2021, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

Přílohy VI a XV prováděcího nařízení (EU) 2021/404 se mění takto:

| (1) | V příloze VI části 1 oddíle A se mezi položky pro Izrael a Nový Zéland vkládají tyto položky pro Ostrov Man a Jersey:












  „IM

  Ostrov Man | IM-0 | Ptáci chovaní v zajetí | CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Násadová vejce ptáků chovaných v zajetí | HE-CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| JE

  Jersey | JE-0 | Ptáci chovaní v zajetí | CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| Násadová vejce ptáků chovaných v zajetí | HE-CAPTIVE-BIRDS“ | | | | |

(1)

V příloze VI části 1 oddíle A se mezi položky pro Izrael a Nový Zéland vkládají tyto položky pro Ostrov Man a Jersey:

„IM

Ostrov Man

IM-0

Ptáci chovaní v zajetí

CAPTIVE-BIRDS

Násadová vejce ptáků chovaných v zajetí

HE-CAPTIVE-BIRDS

JE

Jersey

JE-0

Ptáci chovaní v zajetí

CAPTIVE-BIRDS

Násadová vejce ptáků chovaných v zajetí

HE-CAPTIVE-BIRDS“

| 2) | v příloze XV části 1 oddíle A se položka pro Maroko nahrazuje tímto:


















  „MA

  Maroko | MA-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | Není povoleno | Není povoleno | MPST“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

v příloze XV části 1 oddíle A se položka pro Maroko nahrazuje tímto:

„MA

Maroko

MA-0

B

B

B

B

B

B

B

D

Není povoleno

Není povoleno

MPST“

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/64 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/64

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1041

ze dne 29. června 2022

o zavedení celní evidence dovozu určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky po opětovném zahájení šetření za účelem provedení rozsudku Tribunálu ze dne 2. dubna 2020 ve věci T-383/17, potvrzeného Soudním dvorem ve věci C-260/20 P, pokud jde o prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/763

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Přijetí opatření

Přijetí opatření

| (1) | Dne 17. listopadu 2017 zveřejnila Evropská komise (dále jen „Komise“) prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2005 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky (2). Dne 3. května 2017 zveřejnila Komise prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/763 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (3) (dále jen „sporné nařízení“) |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. listopadu 2017 zveřejnila Evropská komise (dále jen „Komise“) prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2005 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky (2). Dne 3. května 2017 zveřejnila Komise prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/763 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (3) (dále jen „sporné nařízení“)

2

3

1.2.   Rozsudky ve věcech T-383/17 a C-260/20P

Rozsudky ve věcech T-383/17 a C-260/20P

| (2) | Návrhem, který obdržela kancelář Tribunálu dne 20. června 2017, podala skupina Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd.) (dále jen „Hansol“) žalobu na neplatnost prováděcího nařízení (EU) 2017/763 v rozsahu, v němž se týká skupiny Hansol (věc T-383/17). Skupina Hansol napadla zákonnost sporného nařízení z několika důvodů. V jednom ze svých žalobních důvodů společnost Hansol zpochybnila početní zjištění některých běžných hodnot podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V rámci dalšího žalobního důvodu společnost Hansol tvrdila, že se Komise dopustila zjevně nesprávného posouzení při vážení prodeje v Unii nezávislým odběratelům ve srovnání s prodejem zpracovatelům ve spojení. Skupina Hansol tvrdila, že tato údajná chyba ve výpočtu zkreslila výpočet dumpingového rozpětí a mimo jiné i rozpětí cenového podbízení. |
| --- | --- |

(2)

Návrhem, který obdržela kancelář Tribunálu dne 20. června 2017, podala skupina Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd.) (dále jen „Hansol“) žalobu na neplatnost prováděcího nařízení (EU) 2017/763 v rozsahu, v němž se týká skupiny Hansol (věc T-383/17). Skupina Hansol napadla zákonnost sporného nařízení z několika důvodů. V jednom ze svých žalobních důvodů společnost Hansol zpochybnila početní zjištění některých běžných hodnot podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V rámci dalšího žalobního důvodu společnost Hansol tvrdila, že se Komise dopustila zjevně nesprávného posouzení při vážení prodeje v Unii nezávislým odběratelům ve srovnání s prodejem zpracovatelům ve spojení. Skupina Hansol tvrdila, že tato údajná chyba ve výpočtu zkreslila výpočet dumpingového rozpětí a mimo jiné i rozpětí cenového podbízení.

| (3) | Dne 2. dubna 2020 vydal Tribunál rozsudek ve věci T-383/17, kterým zrušil prováděcí nařízení (EU) 2017/763 v rozsahu, v němž se týkalo výrobků vyrobených skupinou Hansol (4). Tribunál shledal, že Komise porušila čl. 2 odst. 1 základního nařízení, když stanovila běžnou hodnotu podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení pro druh výrobku prodávaný společností Hansol Artone Paper Co. Ltd., zatímco reprezentativní prodej stejného druhu výrobku na domácím trhu realizovala společnost Hansol Paper Co. Ltd. Tribunál rovněž shledal, že údajná chyba při vážení byla prokázána a že Komise měla zohlednit množství, která nezávislým odběratelům prodávala společnost Schades Nordic, jeden ze zpracovatelů v Unii ve spojení se skupinou Hansol. Komise proto porušila čl. 2 odst. 11 základního nařízení, jelikož výpočty provedené Komisí neodrážely plný rozsah dumpingu, který praktikovala skupina Hansol. Tribunál nakonec rozhodl, že tato chyba při vážení měla vliv i na výpočet rozpětí cenového podbízení, jelikož Komise pro tento výpočet použila stejné vážení. Tribunál rovněž konstatoval, že se Komise dopustila pochybení při analogickém použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení, když odečetla prodejní, správní a režijní náklady a ziskové rozpětí za další prodej dotčeného výrobku spřízněným prodejním subjektem v EU pro účely stanovení vývozní ceny tohoto výrobku v rámci zjištění újmy. |
| --- | --- |

(3)

Dne 2. dubna 2020 vydal Tribunál rozsudek ve věci T-383/17, kterým zrušil prováděcí nařízení (EU) 2017/763 v rozsahu, v němž se týkalo výrobků vyrobených skupinou Hansol (4). Tribunál shledal, že Komise porušila čl. 2 odst. 1 základního nařízení, když stanovila běžnou hodnotu podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení pro druh výrobku prodávaný společností Hansol Artone Paper Co. Ltd., zatímco reprezentativní prodej stejného druhu výrobku na domácím trhu realizovala společnost Hansol Paper Co. Ltd. Tribunál rovněž shledal, že údajná chyba při vážení byla prokázána a že Komise měla zohlednit množství, která nezávislým odběratelům prodávala společnost Schades Nordic, jeden ze zpracovatelů v Unii ve spojení se skupinou Hansol. Komise proto porušila čl. 2 odst. 11 základního nařízení, jelikož výpočty provedené Komisí neodrážely plný rozsah dumpingu, který praktikovala skupina Hansol. Tribunál nakonec rozhodl, že tato chyba při vážení měla vliv i na výpočet rozpětí cenového podbízení, jelikož Komise pro tento výpočet použila stejné vážení. Tribunál rovněž konstatoval, že se Komise dopustila pochybení při analogickém použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení, když odečetla prodejní, správní a režijní náklady a ziskové rozpětí za další prodej dotčeného výrobku spřízněným prodejním subjektem v EU pro účely stanovení vývozní ceny tohoto výrobku v rámci zjištění újmy.

4

| (4) | Komise dne 11. června 2020 podáním odvolání požádala Soudní dvůr, aby rozsudek Tribunálu zrušil (věc C-260/20 P). Dne 12. května 2022 druhý senát Soudního dvora odvolání zamítl a potvrdil závěry Tribunálu (5). Soudní dvůr však konstatoval, že na rozdíl od toho, k čemu dospěl Tribunál, se Komise nedopustila pochybení při analogickém použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení v tomto případě. |
| --- | --- |

(4)

Komise dne 11. června 2020 podáním odvolání požádala Soudní dvůr, aby rozsudek Tribunálu zrušil (věc C-260/20 P). Dne 12. května 2022 druhý senát Soudního dvora odvolání zamítl a potvrdil závěry Tribunálu (5). Soudní dvůr však konstatoval, že na rozdíl od toho, k čemu dospěl Tribunál, se Komise nedopustila pochybení při analogickém použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení v tomto případě.

5

| (5) | V důsledku toho se prováděcí nařízení (EU) 2017/763 zrušuje v rozsahu, v němž se týká skupiny Hansol. |
| --- | --- |

(5)

V důsledku toho se prováděcí nařízení (EU) 2017/763 zrušuje v rozsahu, v němž se týká skupiny Hansol.

2.   DŮVODY PRO CELNÍ EVIDENCI

DŮVODY PRO CELNÍ EVIDENCI

| (6) | Komise analyzovala, zda je vhodné zavést celní evidenci dovozu dotčeného výrobku. V této souvislosti zohlednila Komise následující úvahy. |
| --- | --- |

(6)

Komise analyzovala, zda je vhodné zavést celní evidenci dovozu dotčeného výrobku. V této souvislosti zohlednila Komise následující úvahy.

| (7) | Článek 266 Smlouvy o fungování EU stanoví, že orgány musí přijmout opatření nezbytná k zajištění souladu s rozsudky Soudního dvora. V případě zrušení aktu přijatého orgány v rámci správního řízení, jako je antidumpingové šetření, spočívá zajištění souladu s rozsudkem Tribunálu v nahrazení zrušeného aktu novým aktem, ve kterém je protiprávnost zjištěná Tribunálem odstraněna (6). |
| --- | --- |

(7)

Článek 266 Smlouvy o fungování EU stanoví, že orgány musí přijmout opatření nezbytná k zajištění souladu s rozsudky Soudního dvora. V případě zrušení aktu přijatého orgány v rámci správního řízení, jako je antidumpingové šetření, spočívá zajištění souladu s rozsudkem Tribunálu v nahrazení zrušeného aktu novým aktem, ve kterém je protiprávnost zjištěná Tribunálem odstraněna (6).

6

| (8) | Podle judikatury Soudního dvora lze v postupu nahrazení zrušeného aktu pokračovat od okamžiku, kdy nastala protiprávnost (7). To zejména znamená, že za situace, kdy je akt, kterým je správní řízení ukončeno, zrušen, nemá tento fakt, že akt byl zrušen, nutně vliv na přípravné úkony, jako je zahájení antidumpingového řízení. Za situace, kdy je například zrušeno nařízení, které ukládá konečná antidumpingová opatření, to znamená, že pokud k protiprávnosti nedošlo v zahajovací fázi řízení, zůstává poté, co bylo nařízení zrušeno, antidumpingové řízení nadále otevřeno, protože akt, jímž se antidumpingové řízení uzavírá, byl z právního řádu Unie odstraněn (8). |
| --- | --- |

(8)

Podle judikatury Soudního dvora lze v postupu nahrazení zrušeného aktu pokračovat od okamžiku, kdy nastala protiprávnost (7). To zejména znamená, že za situace, kdy je akt, kterým je správní řízení ukončeno, zrušen, nemá tento fakt, že akt byl zrušen, nutně vliv na přípravné úkony, jako je zahájení antidumpingového řízení. Za situace, kdy je například zrušeno nařízení, které ukládá konečná antidumpingová opatření, to znamená, že pokud k protiprávnosti nedošlo v zahajovací fázi řízení, zůstává poté, co bylo nařízení zrušeno, antidumpingové řízení nadále otevřeno, protože akt, jímž se antidumpingové řízení uzavírá, byl z právního řádu Unie odstraněn (8).

7

8

| (9) | Jak je vysvětleno v oznámení o opětovném zahájení a vzhledem k tomu, že k protiprávnosti nedošlo v zahajovací fázi řízení, ale ve fázi šetření, se Komise rozhodla šetření ve vztahu ke skupině Hansol znovu zahájit a obnovit je k okamžiku, v němž došlo k nesrovnalosti. |
| --- | --- |

(9)

Jak je vysvětleno v oznámení o opětovném zahájení a vzhledem k tomu, že k protiprávnosti nedošlo v zahajovací fázi řízení, ale ve fázi šetření, se Komise rozhodla šetření ve vztahu ke skupině Hansol znovu zahájit a obnovit je k okamžiku, v němž došlo k nesrovnalosti.

| (10) | Podle judikatury Soudního dvora nelze mít za to, že je pokračování správního řízení a případné opětovné uložení cla v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (9). Oznámení o opětovném zahájení informovalo zúčastněné strany včetně dovozců o tom, že budoucí závazky budou v odůvodněných případech vycházet ze zjištění tohoto opětovného přezkumu. |
| --- | --- |

(10)

Podle judikatury Soudního dvora nelze mít za to, že je pokračování správního řízení a případné opětovné uložení cla v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (9). Oznámení o opětovném zahájení informovalo zúčastněné strany včetně dovozců o tom, že budoucí závazky budou v odůvodněných případech vycházet ze zjištění tohoto opětovného přezkumu.

9

| (11) | Na základě svých nových zjištění a výsledku opětovně zahájeného šetření, který není v této fázi znám, může Komise přijmout nařízení, kterým se v odůvodněných případech reviduje použitelná celní sazba. Tato případná revidovaná celní sazba nabude účinnosti dnem, kdy vstoupilo v platnost sporné nařízení. |
| --- | --- |

(11)

Na základě svých nových zjištění a výsledku opětovně zahájeného šetření, který není v této fázi znám, může Komise přijmout nařízení, kterým se v odůvodněných případech reviduje použitelná celní sazba. Tato případná revidovaná celní sazba nabude účinnosti dnem, kdy vstoupilo v platnost sporné nařízení.

| (12) | Za tímto účelem požádala Komise vnitrostátní celní orgány, aby předtím, než rozhodnou o jakékoli žádosti o vrácení cla týkající se antidumpingových cel zrušených Tribunálem, pokud jde o skupinu Hansol, počkaly na výsledek tohoto přezkumu. Celní orgány se tudíž vyzývají, aby vyřizování veškerých žádostí o vrácení zrušených cel pozastavily až do zveřejnění výsledku přezkumu v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

(12)

Za tímto účelem požádala Komise vnitrostátní celní orgány, aby předtím, než rozhodnou o jakékoli žádosti o vrácení cla týkající se antidumpingových cel zrušených Tribunálem, pokud jde o skupinu Hansol, počkaly na výsledek tohoto přezkumu. Celní orgány se tudíž vyzývají, aby vyřizování veškerých žádostí o vrácení zrušených cel pozastavily až do zveřejnění výsledku přezkumu v Úředním věstníku.

| (13) | Pokud by opětovně zahájené šetření vedlo k opětovnému uložení opatření, měla by být tato cla vybrána rovněž za období, kdy opětovně zahájené šetření probíhalo. |
| --- | --- |

(13)

Pokud by opětovně zahájené šetření vedlo k opětovnému uložení opatření, měla by být tato cla vybrána rovněž za období, kdy opětovně zahájené šetření probíhalo.

| (14) | V tomto ohledu Komise upozorňuje, že celní evidence je nástrojem, který je stanoven v čl. 14 odst. 5 základního nařízení a který umožňuje následně uplatnit opatření na dovoz ode dne zahájení celní evidence (10). V daném případě Komise považuje za vhodné zavést celní evidenci týkající se dovozu skupiny Hansol s cílem usnadnit v odůvodněných případech výběr antidumpingových cel, jakmile bude jejich úroveň revidována v souladu s rozsudkem Tribunálu. |
| --- | --- |

(14)

V tomto ohledu Komise upozorňuje, že celní evidence je nástrojem, který je stanoven v čl. 14 odst. 5 základního nařízení a který umožňuje následně uplatnit opatření na dovoz ode dne zahájení celní evidence (10). V daném případě Komise považuje za vhodné zavést celní evidenci týkající se dovozu skupiny Hansol s cílem usnadnit v odůvodněných případech výběr antidumpingových cel, jakmile bude jejich úroveň revidována v souladu s rozsudkem Tribunálu.

10

| (15) | V souladu s judikaturou Soudního dvora (11) je třeba podotknout, že na rozdíl od celní evidence vedené v období před přijetím prozatímních opatření se podmínky uvedené v čl. 10 odst. 4 základního nařízení na daný případ nevztahují. Účelem celní evidence v rámci vykonávání rozsudků Tribunálu není umožnit případný výběr cel na ochranu obchodu se zpětnou působností, jak je stanoveno v uvedených ustanoveních. Cílem je spíše zajistit účinnost zavedených opatření bez zbytečného přerušení ode dne vstupu sporných nařízení v platnost až do opětovného uložení opravených cel, a to tím, že se zajistí, aby v budoucnu bylo možné vybrat cla ve správné výši. |
| --- | --- |

(15)

V souladu s judikaturou Soudního dvora (11) je třeba podotknout, že na rozdíl od celní evidence vedené v období před přijetím prozatímních opatření se podmínky uvedené v čl. 10 odst. 4 základního nařízení na daný případ nevztahují. Účelem celní evidence v rámci vykonávání rozsudků Tribunálu není umožnit případný výběr cel na ochranu obchodu se zpětnou působností, jak je stanoveno v uvedených ustanoveních. Cílem je spíše zajistit účinnost zavedených opatření bez zbytečného přerušení ode dne vstupu sporných nařízení v platnost až do opětovného uložení opravených cel, a to tím, že se zajistí, aby v budoucnu bylo možné vybrat cla ve správné výši.

11

| (16) | S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že existují důvody pro celní evidenci podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(16)

S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že existují důvody pro celní evidenci podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.

3.   CELNÍ EVIDENCE

CELNÍ EVIDENCE

| (17) | Na základě výše uvedených skutečností musí být u dovozu dotčeného výrobku vyráběného skupinou Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd.) zavedena celní evidence. |
| --- | --- |

(17)

Na základě výše uvedených skutečností musí být u dovozu dotčeného výrobku vyráběného skupinou Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd.) zavedena celní evidence.

| (18) | Jak je uvedeno v oznámení o opětovném zahájení, případný konečný závazek k zaplacení antidumpingového cla od data vstupu sporného antidumpingového nařízení v platnost bude vycházet ze zjištění tohoto přezkumu. |
| --- | --- |

(18)

Jak je uvedeno v oznámení o opětovném zahájení, případný konečný závazek k zaplacení antidumpingového cla od data vstupu sporného antidumpingového nařízení v platnost bude vycházet ze zjištění tohoto přezkumu.

| (19) | Za období mezi zveřejněním oznámení o opětovném zahájení a datem vstupu výsledků opětovně zahájeného šetření v platnost nebude vybráno clo vyšší než to, které bylo stanoveno ve sporném antidumpingovém nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Za období mezi zveřejněním oznámení o opětovném zahájení a datem vstupu výsledků opětovně zahájeného šetření v platnost nebude vybráno clo vyšší než to, které bylo stanoveno ve sporném antidumpingovém nařízení.

| (20) | Stávající antidumpingové clo platné pro skupinu Hansol činí 104,46 EUR za tunu čisté hmotnosti, |
| --- | --- |

(20)

Stávající antidumpingové clo platné pro skupinu Hansol činí 104,46 EUR za tunu čisté hmotnosti,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Celní orgány přijmou podle čl. 14 odst. 5 nařízení (EU) 2016/1036 a čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2016/1037 vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu určitého lehkého termografického papíru s plošnou hmotností 65 g/m2nebo nižší; v rolích o šířce 20 cm nebo více, o hmotnosti role (včetně papíru) 50 kg nebo více a průměru role (včetně papíru) 40 cm nebo více (dále jen „role jumbo“); také s podkladovým nátěrem na jedné nebo na obou stranách; potažený termosenzitivní látkou na jedné nebo na obou stranách; také s povrchovým nátěrem, v současnosti kódů KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 a ex 4823 90 85 (kódy TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), pocházející z Korejské republiky a vyráběné skupinou Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd)(doplňkový kód TARIC C874).

2.   Celní evidence končí po uplynutí devíti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

3.   Sazba antidumpingového cla, které lze vybrat z dovozu určitého typu lehkého termografického papíru, v současnosti kódů KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 a ex 4823 90 85 (kódy TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), pocházející z Korejské republiky a vyráběné skupinou Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd) mezi opětovným zahájením šetření a dnem vstupu v platnost výsledků opětovného šetření nesmí překročit hodnotu uloženou prováděcím nařízením (EU) 2017/763.

4.   Vnitrostátní celní orgány vyčkají před rozhodnutím o žádosti o vrácení a prominutí antidumpingových cel, pokud jde o dovoz skupinou Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd), na zveřejnění příslušného prováděcího nařízení Komise o opětovném uložení cla.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. června 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  Úř. věst. L 310, 17.11.2016, s. 1.

2

(3)  
  Úř. věst. L 114, 3.5.2017, s. 3.

3

(4)  ECLI:EU:T:2020:139.

4

(5)  ECLI:EU:C:2022:370.

5

(6)  Spojené věci Asteris AE a další a Řecká republika v. Komise, 97, 193, 99 a 215/86, Sb. rozh. [1988], s. 2181, body 27 a 28; a věc T-440/20 Jindal Saw v. Evropská komise, EU:T:2022:318.

6

(7)  Věc C-415/96 Španělsko v. Komise [1998] Sb. rozh. I-6993, bod 31; věc Industrie des Poudres Sphériques v. Rada, C-458/98 P, Sb. rozh. [2000], s. I-8147, body 80 až 85; věc Alitalia v. Komise, T-301/01, Sb. rozh. 2008, s. II-1753, body 99 a 142; spojené věci Région Nord-Pas de Calais v. Komise, T-267/08 a T-279/08, Sb. rozh. 2011, s. II-0000, bod 83.

7

(8)  Věc C-415/96 Španělsko v. Komise [1998] Sb. rozh. I-6993, bod 31; věc Industrie des Poudres Sphériques v. Rada, C-458/98 P, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85.

8

(9)  Věc Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, rozsudek Soudního dvora ze dne 15. března 2018, bod 79, a C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, rozsudek ze dne 19. června 2019, bod 5.

9

(10)  Věc Jindal Saw v. Evropská komise, T-440/20, EU:T:2022:318, body 154–159.

10

(11)  Věc Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, bod 79, a věc C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, rozsudek ze dne 19. června 2019, bod 58.

11

---

ROZHODNUTÍ

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/68

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2022/1042

ze dne 21. června 2022

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, připojeného k Dohodě o EHP (Rozpočtová položka 07 20 03 01 – Sociální zabezpečení)

(Text s významem pro EHP)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 46 a 48 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

| (2) | Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP zřízený Dohodou o EHP (dále jen „Smíšený výbor EHP“) rozhodnout mimo jiné o změně protokolu 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, připojeného k Dohodě o EHP (dále jen „dále jen „Protokol 31“). |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP zřízený Dohodou o EHP (dále jen „Smíšený výbor EHP“) rozhodnout mimo jiné o změně protokolu 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, připojeného k Dohodě o EHP (dále jen „dále jen „Protokol 31“).

| (3) | Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala i spolupráci v oblasti volného pohybu pracovníků, koordinace systémů sociálního zabezpečení a opatření v oblasti migrujících osob, včetně migrujících osob z třetích zemí. |
| --- | --- |

(3)

Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala i spolupráci v oblasti volného pohybu pracovníků, koordinace systémů sociálního zabezpečení a opatření v oblasti migrujících osob, včetně migrujících osob z třetích zemí.

| (4) | Protokol 31 by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn. |
| --- | --- |

(4)

Protokol 31 by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.

| (5) | Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP, |
| --- | --- |

(5)

Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, připojeného k Dohodě o EHP, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 21. června 2022.

Za Radu

předseda

C. BEAUNE

---

(1)  
  Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  
  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

---

NÁVRH

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. [...]

ze dne ...,

kterým se mění protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody o EHP na akcích Unie financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie, které se týkají volného pohybu pracovníků, koordinace systémů sociálního zabezpečení a opatření v oblasti migrujících osob, včetně migrujících osob z třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody o EHP na akcích Unie financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie, které se týkají volného pohybu pracovníků, koordinace systémů sociálního zabezpečení a opatření v oblasti migrujících osob, včetně migrujících osob z třetích zemí.

| (2) | Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2022, |
| --- | --- |

(2)

Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2022,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V čl. 5 odst. 5 a 14 protokolu 31 k Dohodě o EHP se slova „rozpočtový rok 2021“ nahrazují slovy „rozpočtové roky 2021 a 2022“.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).

Použije se ode dne 1. ledna 2022.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne ...

Za Smíšený výbor EHP

předseda nebo předsedkyně

tajemníci

Smíšeného výboru EHP

---

(*1)  [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]

*1

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/71

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2022/1043

ze dne 28. června 2022

o jmenování jednoho člena a dvou náhradníků Výboru regionů, navržených Španělským královstvím

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2019/852 ze dne 21. května 2019, kterým se stanoví složení Výboru regionů (1),

s ohledem na návrh španělské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 300 odst. 3 Smlouvy se má Výbor regionů skládat ze zástupců regionálních a místních samosprávných celků, kteří buď mají volební mandát v některém regionálním nebo místním samosprávném celku, nebo jsou politicky odpovědní volenému shromáždění. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 300 odst. 3 Smlouvy se má Výbor regionů skládat ze zástupců regionálních a místních samosprávných celků, kteří buď mají volební mandát v některém regionálním nebo místním samosprávném celku, nebo jsou politicky odpovědní volenému shromáždění.

| (2) | Dne 3. února 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/144 (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2020 do 25. ledna 2025. |
| --- | --- |

(2)

Dne 3. února 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/144 (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2020 do 25. ledna 2025.

| (3) | Po odstoupení pana Juana ESPADASE CEJASE se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. |
| --- | --- |

(3)

Po odstoupení pana Juana ESPADASE CEJASE se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů.

| (4) | Po odstoupení pana Carlose MARTÍNEZE MÍNGUEZE a po skončení vnitrostátního mandátu, na jehož základě byl pan José Francisco BALLESTA GERMÁN navržen na jmenování, se uvolnila dvě místa náhradníků Výboru regionů. |
| --- | --- |

(4)

Po odstoupení pana Carlose MARTÍNEZE MÍNGUEZE a po skončení vnitrostátního mandátu, na jehož základě byl pan José Francisco BALLESTA GERMÁN navržen na jmenování, se uvolnila dvě místa náhradníků Výboru regionů.

| (5) | Španělská vláda navrhla pana Julia MILLÁNA MUÑOZE, který je zástupcem místního samosprávného celku a má volební mandát v místním samosprávném celku (Alcalde del Ayuntamiento de Jaén, Andalucía) (starosta zastupitelstva města Jaén, Andalusie), jako člena Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025. |
| --- | --- |

(5)

Španělská vláda navrhla pana Julia MILLÁNA MUÑOZE, který je zástupcem místního samosprávného celku a má volební mandát v místním samosprávném celku (Alcalde del Ayuntamiento de Jaén, Andalucía) (starosta zastupitelstva města Jaén, Andalusie), jako člena Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025.

| (6) | Španělská vláda navrhla jako náhradníky Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025, tyto zástupce místních samosprávných celků, kteří mají volební mandát v některém místním samosprávném celku: Paní Noelia María ARROYO HERNÁNDEZOVÁ (Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena, Murcia) (starostka zastupitelstva města Cartagena, Murcia) a pan Óscar PUENTE SANTIAGO (Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid, Castilla y León) (starosta zastupitelstva města Valladolid (Castilla y León), |
| --- | --- |

(6)

Španělská vláda navrhla jako náhradníky Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025, tyto zástupce místních samosprávných celků, kteří mají volební mandát v některém místním samosprávném celku: Paní Noelia María ARROYO HERNÁNDEZOVÁ (Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena, Murcia) (starostka zastupitelstva města Cartagena, Murcia) a pan Óscar PUENTE SANTIAGO (Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid, Castilla y León) (starosta zastupitelstva města Valladolid (Castilla y León),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025, jmenováni tito zástupci místních samosprávných celků, kteří mají volební mandát:

| a) | jako člen:






  — | pan Julio MILLÁN MUÑOZ (Alcalde del Ayuntamiento de Jaén, Andalucía) (starosta zastupitelstva města Jaén, Andalusie) |
| --- | --- | --- |

a)

jako člen:

—

pan Julio MILLÁN MUÑOZ (Alcalde del Ayuntamiento de Jaén, Andalucía) (starosta zastupitelstva města Jaén, Andalusie)

a

| b) | jako náhradníci:






  — | paní Noelia María ARROYO HERNÁNDEZOVÁ (Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena, Murcia) (starostka zastupitelstva města Cartagena, Murcia), |
| --- | --- | --- |

b)

jako náhradníci:

—

paní Noelia María ARROYO HERNÁNDEZOVÁ (Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena, Murcia) (starostka zastupitelstva města Cartagena, Murcia),

| — | pan Óscar PUENTE SANTIAGO (Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid, Castilla y León) (starosta zastupitelstva města Valladolid (Castilla y León), |
| --- | --- |

—

pan Óscar PUENTE SANTIAGO (Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid, Castilla y León) (starosta zastupitelstva města Valladolid (Castilla y León),

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 28. června 2022.

Za Radu

předsedkyně

A. PANNIER-RUNACHER

---

(1)  
  Úř. věst. L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/144 ze dne 3. února 2020 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2020 do 25. ledna 2025 (Úř. věst. L 32, 4.2.2020, s. 16).

2

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/73

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2022/1044

ze dne 28. června 2022

o prodloužení mandátu vedoucí policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2022)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2013/354/SZBP ze dne 3. července 2013 o policejní misi Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 9 odst. 1 rozhodnutí 2013/354/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn v souladu s článkem 38 Smlouvy k přijímání příslušných rozhodnutí za účelem výkonu politické kontroly a strategického řízení policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS), včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 9 odst. 1 rozhodnutí 2013/354/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn v souladu s článkem 38 Smlouvy k přijímání příslušných rozhodnutí za účelem výkonu politické kontroly a strategického řízení policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS), včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise.

| (2) | Dne 13. října 2020 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2020/1541 (2) o jmenování paní Natalije APOSTOLOVÉ vedoucí mise EUPOL COPPS na období od 15. listopadu 2020 do 30. června 2021. |
| --- | --- |

(2)

Dne 13. října 2020 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2020/1541 (2) o jmenování paní Natalije APOSTOLOVÉ vedoucí mise EUPOL COPPS na období od 15. listopadu 2020 do 30. června 2021.

| (3) | Dne 28. června 2021 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2021/1066 (3), kterým mandát mise EUPOL COPPS prodloužila do 30. června 2022. |
| --- | --- |

(3)

Dne 28. června 2021 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2021/1066 (3), kterým mandát mise EUPOL COPPS prodloužila do 30. června 2022.

| (4) | Dne 1. července 2021 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2021/1128 (4), kterým byl mandát paní Natalije APOSTOLOVÉ jako vedoucí mise EUPOL COPPS prodloužen do 30. června 2022. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. července 2021 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2021/1128 (4), kterým byl mandát paní Natalije APOSTOLOVÉ jako vedoucí mise EUPOL COPPS prodloužen do 30. června 2022.

| (5) | Dne 27. června přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2022/1018 (5) o prodloužení mandátu mise EUPOL COPPS na období od 1. července 2022 do 30. června 2023. |
| --- | --- |

(5)

Dne 27. června přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2022/1018 (5) o prodloužení mandátu mise EUPOL COPPS na období od 1. července 2022 do 30. června 2023.

| (6) | Vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhl, aby byl mandát paní Natalije APOSTOLOVÉ jako vedoucí mise EUPOL COPPS prodloužen na období od 1. července 2022 do 30. června 2023, |
| --- | --- |

(6)

Vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhl, aby byl mandát paní Natalije APOSTOLOVÉ jako vedoucí mise EUPOL COPPS prodloužen na období od 1. července 2022 do 30. června 2023,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Mandát paní Natalije APOSTOLOVÉ jako vedoucí policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) se prodlužuje na období od 1. července 2022 do 30. června 2023.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne 1. července 2022.

V Bruselu dne 28. června 2022.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předsedkyně

D. PRONK

---

(1)  
  Úř. věst. L 185, 4.7.2013, s. 12.

1

(2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2020/1541 ze dne 13. října 2020 o jmenování vedoucí policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2020) (Úř. věst. L 353, 23.10.2020, s. 8).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/1066 ze dne 28. června 2021, kterým se mění rozhodnutí 2013/354/SZBP o policejní misi Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) (Úř. věst. L 229, 29.6.2021, s. 13).

3

(4)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2021/1128 ze dne 1. července 2021 o prodloužení mandátu vedoucí policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2021) (Úř. věst. L 244, 9.7.2021, s. 3).

4

(5)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2022/1018 ze dne 27. června 2022, kterým se mění rozhodnutí 2013/354 o policejní misi Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) (Úř. věst. L 170, 28.6.2022, s. 76).

5

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/75

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2022/1045

ze dne 28. června 2022

o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2022)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na společnou akci Rady 2005/889/SZBP ze dne 25. listopadu 2005 o zřízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) (1), a zejména na čl. 10 odst. 1 uvedené společné akce,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 10 odst. 1 společné akce 2005/889/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn v souladu s článkem 38 Smlouvy k přijímání příslušných rozhodnutí za účelem výkonu politické kontroly a strategického řízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah), včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 10 odst. 1 společné akce 2005/889/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn v souladu s článkem 38 Smlouvy k přijímání příslušných rozhodnutí za účelem výkonu politické kontroly a strategického řízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah), včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise.

| (2) | Dne 13. října 2020 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2020/1548 (2), kterým byl vedoucím mise EU BAM Rafah na období od 1. listopadu 2020 do 30. června 2021 jmenován pan Mihai-Florin BULGARIU. |
| --- | --- |

(2)

Dne 13. října 2020 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2020/1548 (2), kterým byl vedoucím mise EU BAM Rafah na období od 1. listopadu 2020 do 30. června 2021 jmenován pan Mihai-Florin BULGARIU.

| (3) | Dne 28. června 2021 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2021/1065 (3), kterým byl mandát mise EUBAM Rafah prodloužen do 30. června 2022. |
| --- | --- |

(3)

Dne 28. června 2021 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2021/1065 (3), kterým byl mandát mise EUBAM Rafah prodloužen do 30. června 2022.

| (4) | Dne 1. července 2021 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2021/1127 (4), kterým byl mandát pana Mihaie-Florina BULGARIUA jako vedoucího mise prodloužen na období od 1. července 2021 do 30. června 2022. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. července 2021 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2021/1127 (4), kterým byl mandát pana Mihaie-Florina BULGARIUA jako vedoucího mise prodloužen na období od 1. července 2021 do 30. června 2022.

| (5) | Dne 27. června 2022 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2022/1017 (5), kterým se prodlužuje mandát mise EU BAM Rafah do 30. června 2023. |
| --- | --- |

(5)

Dne 27. června 2022 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2022/1017 (5), kterým se prodlužuje mandát mise EU BAM Rafah do 30. června 2023.

| (6) | Vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhl, aby byl mandát pana Mihaie-Florina BULGARIUA jako vedoucího mise EU BAM Rafah prodloužen do 30. června 2023, |
| --- | --- |

(6)

Vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhl, aby byl mandát pana Mihaie-Florina BULGARIUA jako vedoucího mise EU BAM Rafah prodloužen do 30. června 2023,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Mandát pana Mihaie-Florina BULGARIUA jako vedoucího mise EU BAM Rafah se prodlužuje na období od 1. července 2022 do 30. června 2023.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne 1. července 2022.

V Bruselu dne 28. června 2022.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předsedkyně

D. PRONK

---

(1)  
  Úř. věst. L 327, 14.12.2005, s. 28.

1

(2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2020/1548 ze dne 13. října 2020 o jmenování vedoucího mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020) (Úř. věst. L 354, 26.10.2020, s. 5).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/1065 ze dne 28. června 2021, kterým se mění společná akce 2005/889/SZBP o zřízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) (Úř. věst. L 229, 29.6.2021, s. 11).

3

(4)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2021/1127 ze dne 1. července 2021 o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2021) (Úř. věst. L 244, 9.7.2021, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2022/1017 ze dne 27. června 2022, kterým se mění společná akce 2005/889/SZBP o zřízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) (Úř. věst. L 170, 28.6.2022, s. 74).

5

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/77

---

ROZHODNUTÍ ZÁSTUPCŮ VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ (EU) 2022/1046

ze dne 29. června 2022

o jmenování soudců Tribunálu

ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 19 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 254 a 255 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 31. srpna 2022 skončí funkční období 26 soudců Tribunálu. Je tedy třeba přistoupit ke jmenováním do těchto funkcí na období od 1. září 2022 do 31. srpna 2028. |
| --- | --- |

(1)

Dne 31. srpna 2022 skončí funkční období 26 soudců Tribunálu. Je tedy třeba přistoupit ke jmenováním do těchto funkcí na období od 1. září 2022 do 31. srpna 2028.

| (2) | K opětovnému jmenování do funkce soudce Tribunálu byli navrženi pan Ion GÂLEA, pan Marc JAEGER, pan Dean SPIELMANN a paní Mirela STANCUOVÁ. |
| --- | --- |

(2)

K opětovnému jmenování do funkce soudce Tribunálu byli navrženi pan Ion GÂLEA, pan Marc JAEGER, pan Dean SPIELMANN a paní Mirela STANCUOVÁ.

| (3) | K prvnímu jmenování do funkce soudce Tribunálu byl navržen pan Steven VERSCHUUR. |
| --- | --- |

(3)

K prvnímu jmenování do funkce soudce Tribunálu byl navržen pan Steven VERSCHUUR.

| (4) | Článek 48 Protokolu č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2015/2422 (1) mimo jiné stanoví, že počet soudců Tribunálu se má ve třech etapách zvyšovat tak, aby se Tribunál od 1. září 2019 skládal ze dvou soudců za každý členský stát. Podle čl. 2 písm. a) uvedeného nařízení spočívá první etapa zvyšování počtu soudců Tribunálu ve jmenování dvanácti dodatečných soudců, přičemž funkční období šesti z těchto soudců končí dnem 31. srpna 2016. Uvedených šest soudců je určeno tak, že vlády šesti členských států navrhnou po dvou soudcích pro částečnou obměnu Tribunálu v roce 2016, jejichž funkční období probíhá od 1. září 2016 do 31. srpna 2022. Jedním z šesti dodatečných soudců, kterých se týká částečná obměna Tribunálu v roce 2016, je dodatečný soudce, který má být jmenován na návrh vlády Slovenské republiky. Do funkce dodatečného soudce Tribunálu byla navržena paní Beatrix RICZIOVÁ. |
| --- | --- |

(4)

Článek 48 Protokolu č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2015/2422 (1) mimo jiné stanoví, že počet soudců Tribunálu se má ve třech etapách zvyšovat tak, aby se Tribunál od 1. září 2019 skládal ze dvou soudců za každý členský stát. Podle čl. 2 písm. a) uvedeného nařízení spočívá první etapa zvyšování počtu soudců Tribunálu ve jmenování dvanácti dodatečných soudců, přičemž funkční období šesti z těchto soudců končí dnem 31. srpna 2016. Uvedených šest soudců je určeno tak, že vlády šesti členských států navrhnou po dvou soudcích pro částečnou obměnu Tribunálu v roce 2016, jejichž funkční období probíhá od 1. září 2016 do 31. srpna 2022. Jedním z šesti dodatečných soudců, kterých se týká částečná obměna Tribunálu v roce 2016, je dodatečný soudce, který má být jmenován na návrh vlády Slovenské republiky. Do funkce dodatečného soudce Tribunálu byla navržena paní Beatrix RICZIOVÁ.

| (5) | V souladu s článkem 7 protokolu č. 3 a po úmrtí pana Barny BERKEHO je třeba jmenovat jednoho soudce Tribunálu na zbývající část funkčního období pana Barny BERKEHO, tedy do 31. srpna 2022. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s článkem 7 protokolu č. 3 a po úmrtí pana Barny BERKEHO je třeba jmenovat jednoho soudce Tribunálu na zbývající část funkčního období pana Barny BERKEHO, tedy do 31. srpna 2022.

| (6) | Na uvolněné místo byl navržen pan Tihamér TÓTH. |
| --- | --- |

(6)

Na uvolněné místo byl navržen pan Tihamér TÓTH.

| (7) | Výbor zřízený článkem 255 Smlouvy o fungování Evropské unie vydal kladné stanovisko k vhodnosti těchto kandidátů pro výkon funkce soudce Tribunálu, |
| --- | --- |

(7)

Výbor zřízený článkem 255 Smlouvy o fungování Evropské unie vydal kladné stanovisko k vhodnosti těchto kandidátů pro výkon funkce soudce Tribunálu,

PŘIJALI TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Soudci Tribunálu na období od 1. září 2022 do 31. srpna 2028 jsou jmenováni:

| — | pan Ion GÂLEA, |
| --- | --- |

—

pan Ion GÂLEA,

| — | pan Marc JAEGER, |
| --- | --- |

—

pan Marc JAEGER,

| — | pan Dean SPIELMANN, |
| --- | --- |

—

pan Dean SPIELMANN,

| — | paní Mirela STANCUOVÁ, |
| --- | --- |

—

paní Mirela STANCUOVÁ,

| — | pan Steven VERSCHUUR. |
| --- | --- |

—

pan Steven VERSCHUUR.

Článek 2

Soudci Tribunálu na období od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost do 31. srpna 2022 jsou jmenováni:

| — | paní Beatrix RICZIOVÁ, |
| --- | --- |

—

paní Beatrix RICZIOVÁ,

| — | pan Tihamér TÓTH. |
| --- | --- |

—

pan Tihamér TÓTH.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 29. června 2022.

předseda

P. LÉGLISE-COSTA

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2015/2422 ze dne 16. prosince 2015, kterým se mění Protokol č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie (Úř. věst. L 341, 24.12.2015, s. 14).

1

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/79

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO č. 269/21/KOL

ze dne 1. prosince 2021,

kterým se zavádějí revidované pokyny k regionální státní podpoře na období 2022–2027 [2022/1047]

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (DÁLE JEN „KONTROLNÍ ÚŘAD“),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 této dohody,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 a čl. 5 odst. 2 písm. b) této dohody,

protokol 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména na čl. 1 odst. 1 části I,

vzhledem k těmto důvodům:

Podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru uplatňuje Kontrolní úřad ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory.

Podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné.

Podle čl. 1 odst. 1 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru Kontrolní úřad průběžně přezkoumává všechny režimy podpor existující ve státech ESVO a navrhuje vhodná opatření nezbytná pro postupný rozvoj nebo fungování Dohody o EHP.

Dne 19. dubna 2021 přijala Evropská komise (dále jen „Komise“) revidované pokyny EU k regionální státní podpoře (1).

Tyto pokyny jsou relevantní rovněž pro Evropský hospodářský prostor.

V celém Evropském hospodářském prostoru je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu v souladu s cílem homogenity stanoveným v článku 1 Dohody o EHP.

Podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ na straně 11 přílohy XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad přijmout po konzultaci s Komisí právní akty odpovídající právním aktům přijatým Evropskou komisí,

Po KONZULTACI s Evropskou komisí,

Po konzultaci se státy ESVO,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory se mění zavedením revidovaných pokynů k regionální státní podpoře s účinkem ode dne tohoto rozhodnutí. Revidované pokyny jsou připojeny k tomuto rozhodnutí a tvoří jeho nedílnou součást.

Článek 2

Stávající pokyny k regionální státní podpoře na období 2014–2021 se nahrazují s účinkem ode dne 1. ledna 2022.

Článek 3

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 1. prosince 2021.

Za Kontrolní úřad ESVO

Bente ANGELL-HANSEN

předsedkyně

odpovědná členka kolegia

Högni S. KRISTJÁNSSON

člen kolegia

Stefan BARRIGA

člen kolegia

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

spolupodepisující jako ředitelka

pro právní a výkonné záležitosti

---

(1)  Zveřejněno v Úř. věst. C 153, 29.4.2021, s. 1.

1

---

Pokyny k regionální státní podpoře (*)

Obsah

Obsah

| 1. | Úvod | 83 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Oblast působnosti a definice | 85 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Oblast působnosti regionální podpory | 85 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Definice | 86 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | Regionální podpora podléhající oznámení | 89 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Způsobilé náklady | 89 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Investiční podpora | 89 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Způsobilé náklady vypočtené na základě investičních nákladů | 90 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Způsobilé náklady vypočtené na základě mzdových nákladů | 91 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Provozní podpora | 91 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | Posouzení slučitelnosti regionální podpory | 91 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Příspěvek k regionálnímu rozvoji a soudržnosti | 92 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Režimy investiční podpory | 92 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Jednotlivá investiční podpora podléhající oznámení | 93 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Režimy provozní podpory | 94 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | Motivační účinek | 94 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Investiční podpora | 94 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Režimy provozní podpory | 96 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | Potřeba státního zásahu | 96 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Vhodnost regionální podpory | 96 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Vhodnost v rámci alternativních nástrojů politiky | 97 |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Vhodnost v rámci jiných nástrojů podpory | 97 |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

| 5.5. | Přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum) | 97 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Investiční podpora | 97 |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Režimy provozní podpory | 99 |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

| 5.6. | Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod | 99 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Obecné úvahy | 99 |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Zjevné negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod | 100 |
| --- | --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | Režimy investiční podpory | 101 |
| --- | --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | Jednotlivá investiční podpora podléhající oznámení | 102 |
| --- | --- | --- |

5.6.4.

| 5.6.5. | Režimy provozní podpory | 103 |
| --- | --- | --- |

5.6.5.

| 5.7. | Transparentnost | 103 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 6. | Hodnocení | 104 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Mapy regionální podpory | 105 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Podíl obyvatelstva způsobilý pro regionální podporu | 106 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Výjimka v ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. a) | 106 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Výjimka v ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. c) | 107 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Předem stanovené oblasti podle písmene c) | 107 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Předem nestanovené oblasti podle písmene c) | 108 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| 7.4. | Maximální intenzity podpory použitelné na regionální investiční podporu | 109 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Maximální intenzity podpory v oblastech podle písmene a) | 109 |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Maximální intenzity podpory v oblastech podle písmene c) | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | Zvýšené intenzity podpory ve prospěch malých a středních podnikůs | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.3.

| 7.4.4. | Zvýšené intenzity podpory pro území určená pro podporu z FST () | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.4.

| 7.4.5. | Zvýšené intenzity podpory pro regiony s úbytkem obyvatelstva | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.5.

| 7.5. | Oznámení map regionální podpory a jejich posouzení | 110 |
| --- | --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Změny | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.

| 7.6.1. | Rezerva týkající se počtu obyvatel | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.1.

| 7.6.2. | Přezkum v polovině období | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.2.

| 8. | Změna pokynů k regionální státní podpoře na období 2014–2020 | 111 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Použitelnost pravidel pro regionální podporu | 112 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Podávání zpráv a monitorování | 112 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Revize | 112 |
| --- | --- | --- |

11.

1.   ÚVOD

ÚVOD

| 1. | Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) může na základě čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP považovat za slučitelné s fungováním Dohody o EHP tyto druhy státní podpory:






  a) | a) státní podporu, která má napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, a |
| --- | --- | --- |

1.

Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) může na základě čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP považovat za slučitelné s fungováním Dohody o EHP tyto druhy státní podpory:

a)

a) státní podporu, která má napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, a

| b) | státní podporu, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských oblastí v Evropském hospodářském prostoru (dále jen „EHP“) (1). |
| --- | --- |

b)

státní podporu, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských oblastí v Evropském hospodářském prostoru (dále jen „EHP“) (1).

1

Tyto druhy státní podpory jsou označovány za regionální podporu.

| 2. | Tyto pokyny stanoví podmínky, za kterých lze regionální podporu považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP. Rovněž stanoví kritéria pro vymezení oblastí, jež splňují podmínky slučitelnosti podle čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

2.

Tyto pokyny stanoví podmínky, za kterých lze regionální podporu považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP. Rovněž stanoví kritéria pro vymezení oblastí, jež splňují podmínky slučitelnosti podle čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP.

| 3. | Primárním cílem kontroly státní podpory v oblasti regionální podpory je zajistit, aby podpora pro regionální rozvoj a územní soudržnost (2) neměla nepřiměřený dopad na podmínky obchodování mezi státy EHP (3). Jejím cílem je zejména zabránit tomu, aby se státy EHP vzájemně předháněly v poskytování podpory za účelem přilákání podniků do podporovaných oblastí EHP nebo jejich udržení v těchto oblastech, a omezit účinky regionální podpory na obchod a hospodářskou soutěž na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

3.

Primárním cílem kontroly státní podpory v oblasti regionální podpory je zajistit, aby podpora pro regionální rozvoj a územní soudržnost (2

3

| 4. | Cíl regionálního rozvoje a územní soudržnosti odlišuje regionální podporu od jiných forem podpory, jako je podpora výzkumu, vývoje a inovací či podpora v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, energetiky nebo ochrany životního prostředí, které sledují jiné cíle hospodářského rozvoje podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP. Pokud jde o tyto jiné druhy podpory, lze za určitých okolností povolit vyšší intenzitu podpory, pokud se tato podpora poskytuje podnikům usazeným v podporovaných oblastech, a zohlednit tak specifické obtíže, kterým podniky v těchto oblastech čelí (4). |
| --- | --- |

4.

Cíl regionálního rozvoje a územní soudržnosti odlišuje regionální podporu od jiných forem podpory, jako je podpora výzkumu, vývoje a inovací či podpora v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, energetiky nebo ochrany životního prostředí, které sledují jiné cíle hospodářského rozvoje podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP. Pokud jde o tyto jiné druhy podpory, lze za určitých okolností povolit vyšší intenzitu podpory, pokud se tato podpora poskytuje podnikům usazeným v podporovaných oblastech, a zohlednit tak specifické obtíže, kterým podniky v těchto oblastech čelí (4

| 5. | Regionální podpora může sehrát účinnou roli pouze tehdy, jestliže se využívá střídmě a úměrně a jestliže se soustředí na podporované oblasti v EHP (5). Zvláště pak maximální přípustné limity podpory musí odrážet rozsah problémů, jež mají vliv na rozvoj příslušných oblastí. Přínosy podpory z hlediska rozvoje podporované oblasti musí převážit nad narušením hospodářské soutěže a obchodu, jež může tato podpora způsobit (6). Váha přiznaná kladným účinkům podpory se bude pravděpodobně lišit v závislosti na výjimce podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP, což znamená, že v nejvíce znevýhodněných oblastech, na něž se vztahuje čl. 61 odst. 3 písm. a), lze akceptovat větší narušení hospodářské soutěže než v oblastech, na něž se vztahuje čl. 61 odst. 3 písm. c) (7). |
| --- | --- |

5.

Regionální podpora může sehrát účinnou roli pouze tehdy, jestliže se využívá střídmě a úměrně a jestliže se soustředí na podporované oblasti v EHP (5

6

7

| 6. | Regionální podpora může mimoto hospodářský rozvoj podporovaných oblastí účinně podpořit nebo usnadnit pouze tehdy, je-li poskytnuta, aby podnítila další investice nebo hospodářskou činnost v těchto oblastech. Ve výjimečných a přesně vymezených případech mohou být překážky, s nimiž se tyto oblasti při snaze o přilákání nebo udržení hospodářské činnosti potýkají, tak závažné nebo trvalé, že investiční podpora nemusí být pro umožnění rozvoje příslušné oblasti dostatečná. V této situaci je možné regionální investiční podporu doplnit regionální provozní podporou. |
| --- | --- |

6.

Regionální podpora může mimoto hospodářský rozvoj podporovaných oblastí účinně podpořit nebo usnadnit pouze tehdy, je-li poskytnuta, aby podnítila další investice nebo hospodářskou činnost v těchto oblastech. Ve výjimečných a přesně vymezených případech mohou být překážky, s nimiž se tyto oblasti při snaze o přilákání nebo udržení hospodářské činnosti potýkají, tak závažné nebo trvalé, že investiční podpora nemusí být pro umožnění rozvoje příslušné oblasti dostatečná. V této situaci je možné regionální investiční podporu doplnit regionální provozní podporou.

| 7. | V roce 2019 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila hodnocení rámce regionální podpory s cílem posoudit, zda pokyny k regionální podpoře stále plní svůj účel. Z výsledků (8) vyplynulo, že stávající pravidla fungují v zásadě dobře, avšak vyžadují určitá zlepšení s cílem zohlednit hospodářský rozvoj. Při posuzování dopadu regionální podpory může Komise zohlednit také „Zelenou dohodu pro Evropu“ (9), „Novou průmyslovou strategii pro Evropu“ (10) a „Formování digitální budoucnosti Evropy“ (11), což vyžaduje provedení určitých změn těchto pravidel. V této souvislosti probíhá také revize dalších pravidel státní podpory, přičemž Komise věnuje pozornost obzvláště oblasti působnosti jednotlivých tematických příruček a rovněž možnostem případné kombinace různých druhů podpory v rámci jedné investice. Podporu počátečních investic do nových technologií šetrných k životnímu prostředí, které přispívají k dekarbonizaci průmyslových výrobních procesů, a to i v energeticky náročných odvětvích, jako je ocelářství, tak lze posoudit, v závislosti na jejich přesných vlastnostech zejména podle pravidel státní podpory pro výzkum, vývoj a inovace nebo pro ochranu životního prostředí a energetiku. Regionální podporu lze rovněž kombinovat s jinými druhy podpory. U téhož investičního projektu je například možné kombinovat regionální podporu s podporou podle pravidel státní podpory pro ochranu životního prostředí a energetiku, pokud daný investiční projekt napomáhá rozvoji podporované oblasti a zároveň zvyšuje úroveň ochrany životního prostředí v takové míře, že příslušná investice nebo její část splňuje podmínky pro podporu podle obou tematických souborů pravidel a jsou dodržena ustanovení obou těchto souborů pravidel. Tímto způsobem mohou státy EHP podpořit dosažení obou cílů optimálním způsobem a zároveň zamezit nadměrné kompenzaci. [...] (12). |
| --- | --- |

7.

V roce 2019 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila hodnocení rámce regionální podpory s cílem posoudit, zda pokyny k regionální podpoře stále plní svůj účel. Z výsledků (8

9

10

11

12

| 7a. | Kontrolní úřad upozorňuje, že některé politické nástroje a právní ustanovení, na něž Komise odkazuje, nemohou být začleněny do Dohody o EHP. Při zohlednění konkrétní právní situace ve státech ESVO EHP bude Kontrolní úřad při posuzování slučitelnosti regionální podpory s fungováním Dohody o EHP nicméně za účelem zajištění jednotného uplatňování ustanovení o státní podpoře a rovných podmínek hospodářské soutěže v celém EHP obecně uplatňovat stejná kritéria, jaká jsou obsažena v pokynech Komise (*). Tyto pokyny proto obsahují odkazy na právní předpisy Evropské unie a politické dokumenty uvedené v pokynech Komise (**). To neznamená, že státy ESVO EHP jsou povinny dodržovat právní předpisy, které nebyly provedeny do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

7a.

Kontrolní úřad upozorňuje, že některé politické nástroje a právní ustanovení, na něž Komise odkazuje, nemohou být začleněny do Dohody o EHP. Při zohlednění konkrétní právní situace ve státech ESVO EHP bude Kontrolní úřad při posuzování slučitelnosti regionální podpory s fungováním Dohody o EHP nicméně za účelem zajištění jednotného uplatňování ustanovení o státní podpoře a rovných podmínek hospodářské soutěže v celém EHP obecně uplatňovat stejná kritéria, jaká jsou obsažena v pokynech Komise (*

**

| 8. | V reakci na narušení ekonomiky způsobené pandemií COVID-19 zavedla Komise cílené nástroje, jako je například dočasný rámec pro opatření státní podpory (13). Pandemie může mít v některých oblastech dlouhodobější dopady než v jiných. V tomto okamžiku je zatím předčasné předjímat střednědobé a dlouhodobé účinky pandemie a určit, které regiony budou obzvláště postiženy. Kontrolní úřad proto na rok 2023 plánuje přezkum map regionální podpory v polovině období, který zohlední nejnovější dostupné statistické údaje. |
| --- | --- |

8.

V reakci na narušení ekonomiky způsobené pandemií COVID-19 zavedla Komise cílené nástroje, jako je například dočasný rámec pro opatření státní podpory (13

2.   OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

2.1.   Oblast působnosti regionální podpory

Oblast působnosti regionální podpory

| 9. | Podmínky slučitelnosti stanovené v těchto pokynech se použijí na režimy regionální podpory podléhající oznámení i na jednotlivou podporu podléhající oznámení. |
| --- | --- |

9.

Podmínky slučitelnosti stanovené v těchto pokynech se použijí na režimy regionální podpory podléhající oznámení i na jednotlivou podporu podléhající oznámení.

| 10. | Tyto pokyny se nevztahují na státní podporu poskytovanou odvětví oceli (14) a hnědého (15) a černého uhlí (16). |
| --- | --- |

10.

Tyto pokyny se nevztahují na státní podporu poskytovanou odvětví oceli (14

15

16

| 11. | Kontrolní úřad použije zásady stanovené v těchto pokynech na regionální podporu ve všech ostatních odvětvích hospodářské činnosti spadajících do oblasti působnosti Dohody o EHP s výjimkou odvětví, na která se vztahují zvláštní pravidla státní podpory, jako je odvětví [...] (17) (18) dopravy (19), širokopásmové připojení (20), a energetika (21), kromě případů, kdy je státní podpora v těchto odvětvích poskytována v rámci horizontálního režimu regionální provozní podpory. |
| --- | --- |

11.

Kontrolní úřad použije zásady stanovené v těchto pokynech na regionální podporu ve všech ostatních odvětvích hospodářské činnosti spadajících do oblasti působnosti Dohody o EHP s výjimkou odvětví, na která se vztahují zvláštní pravidla státní podpory, jako je odvětví [...] (17

18

19

20

21

| 12. | Kontrolní úřad bude uplatňovat zásady stanovené v těchto pokynech i na zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty a na jejich uvádění na trh (22). |
| --- | --- |

12.

Kontrolní úřad bude uplatňovat zásady stanovené v těchto pokynech i na zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty a na jejich uvádění na trh (22

| 13. | Velké podniky jsou regionálními omezeními v souvislosti s investováním nebo udržením hospodářské činnosti v podporovaných oblastech obvykle méně ovlivněny než malé a střední podniky. Velké podniky mohou snáze získat kapitál či úvěr na globálních trzích a jsou méně omezeny menší nabídkou finančních služeb v podporovaných oblastech. Kromě toho mohou investice velkých podniků přinést úspory z rozsahu, které snižují počáteční náklady v dané lokalitě, a v mnoha směrech nejsou vázány na oblast, v níž se investice uskutečňuje. Za třetí, velké podniky, které plánují investice, většinou disponují výhodnou vyjednávací pozicí ve vztahu k úřadům, což může vést k poskytnutí podpory, aniž by byla zapotřebí nebo aniž by byla řádně odůvodněna. V neposlední řadě je u velkých podniků pravděpodobnější, že jsou významnými hráči na daném trhu, a investice, v jejíž prospěch je podpora poskytována, tak může narušit hospodářskou soutěž a obchod na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

13.

Velké podniky jsou regionálními omezeními v souvislosti s investováním nebo udržením hospodářské činnosti v podporovaných oblastech obvykle méně ovlivněny než malé a střední podniky. Velké podniky mohou snáze získat kapitál či úvěr na globálních trzích a jsou méně omezeny menší nabídkou finančních služeb v podporovaných oblastech. Kromě toho mohou investice velkých podniků přinést úspory z rozsahu, které snižují počáteční náklady v dané lokalitě, a v mnoha směrech nejsou vázány na oblast, v níž se investice uskutečňuje. Za třetí, velké podniky, které plánují investice, většinou disponují výhodnou vyjednávací pozicí ve vztahu k úřadům, což může vést k poskytnutí podpory, aniž by byla zapotřebí nebo aniž by byla řádně odůvodněna. V neposlední řadě je u velkých podniků pravděpodobnější, že jsou významnými hráči na daném trhu, a investice, v jejíž prospěch je podpora poskytována, tak může narušit hospodářskou soutěž a obchod na vnitřním trhu.

| 14. | Jelikož není pravděpodobné, že by regionální podpora poskytovaná na investice velkých podniků měla motivační účinek, nelze ji zpravidla považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) této dohody, ledaže je poskytována na počáteční investici, která vede v těchto oblastech podle písmene c) ke vzniku nové hospodářské činnosti, v souladu s kritérii stanovenými v těchto pokynech. [...] (23) (24). |
| --- | --- |

14.

Jelikož není pravděpodobné, že by regionální podpora poskytovaná na investice velkých podniků měla motivační účinek, nelze ji zpravidla považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) této dohody, ledaže je poskytována na počáteční investici, která vede v těchto oblastech podle písmene c) ke vzniku nové hospodářské činnosti, v souladu s kritérii stanovenými v těchto pokynech. [...] (23

24

| 15. | Regionální podpora, jejímž cílem je snížení běžných výdajů podniku, představuje provozní podporu. Provozní podporu lze považovat za slučitelnou pouze tehdy, pokud lze prokázat, že je nezbytná pro rozvoj dané oblasti, například pokud je poskytována s cílem zmírnit některé specifické obtíže, jimž čelí malé a střední podniky v nejvíce znevýhodněných oblastech (podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP), s cílem vykompenzovat dodatečné náklady na výkon hospodářské činnosti v nejvzdálenějších regionech nebo s cílem prevence či omezení vylidňování řídce a velmi řídce osídlených oblastí. |
| --- | --- |

15.

Regionální podpora, jejímž cílem je snížení běžných výdajů podniku, představuje provozní podporu. Provozní podporu lze považovat za slučitelnou pouze tehdy, pokud lze prokázat, že je nezbytná pro rozvoj dané oblasti, například pokud je poskytována s cílem zmírnit některé specifické obtíže, jimž čelí malé a střední podniky v nejvíce znevýhodněných oblastech (podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP), s cílem vykompenzovat dodatečné náklady na výkon hospodářské činnosti v nejvzdálenějších regionech nebo s cílem prevence či omezení vylidňování řídce a velmi řídce osídlených oblastí.

| 16. | Tyto pokyny se nevztahují na provozní podporu poskytovanou podnikům, jejichž hlavní činnost spadá do sekce K „Peněžnictví a pojišťovnictví“ statistické klasifikace ekonomických činností NACE Rev. 2 (25), nebo podnikům, které provádějí činnosti v rámci skupiny a jejichž hlavní činnosti spadají do třídy 70.10 „Činnosti vedení podniků“ nebo 70.22 „Ostatní poradenství v oblasti podnikání a řízení“ klasifikace NACE Rev. 2. |
| --- | --- |

16.

Tyto pokyny se nevztahují na provozní podporu poskytovanou podnikům, jejichž hlavní činnost spadá do sekce K „Peněžnictví a pojišťovnictví“ statistické klasifikace ekonomických činností NACE Rev. 2 (25

| 17. | Regionální podporu nelze poskytnout podnikům v obtížích, jak jsou pro účely těchto pokynů definovány v Pokynech pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích (26). |
| --- | --- |

17.

Regionální podporu nelze poskytnout podnikům v obtížích, jak jsou pro účely těchto pokynů definovány v Pokynech pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích (26

| 18. | Kontrolní úřad při posuzování regionální podpory poskytnuté podniku, na který se vztahuje dosud neuhrazený příkaz k navrácení podpory na základě předchozího rozhodnutí Kontrolního úřadu, jímž byla podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s fungováním Dohody o EHP, zohlední částku podpory, která má být navrácena (27). |
| --- | --- |

18.

Kontrolní úřad při posuzování regionální podpory poskytnuté podniku, na který se vztahuje dosud neuhrazený příkaz k navrácení podpory na základě předchozího rozhodnutí Kontrolního úřadu, jímž byla podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s fungováním Dohody o EHP, zohlední částku podpory, která má být navrácena (27

2.2.   Definice

Definice

| 19. | Pro účely těchto pokynů se použijí tyto definice:






  1) | „oblastmi podle písmene a)“ se rozumí oblasti uvedené v mapě regionální podpory v souladu s čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP a „oblastmi podle písmene c)“ se rozumí oblasti uvedené v mapě regionální podpory v souladu s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP; |
| --- | --- | --- |

19.

Pro účely těchto pokynů se použijí tyto definice:

1)

„oblastmi podle písmene a)“ se rozumí oblasti uvedené v mapě regionální podpory v souladu s čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP a „oblastmi podle písmene c)“ se rozumí oblasti uvedené v mapě regionální podpory v souladu s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP;

| 2) | „podporou ad hoc“ se rozumí podpora, která není poskytována v rámci určitého režimu; |
| --- | --- |

2)

„podporou ad hoc“ se rozumí podpora, která není poskytována v rámci určitého režimu;

ad hoc

| 3) | „upravenou výší podpory“ se rozumí maximální přípustná výše podpory na velký investiční projekt, která se vypočte podle tohoto vzorce:






  3.1. | upravená výše podpory = R × (A + 0,50 × B + 0,34 × C) |
| --- | --- | --- |

3)

„upravenou výší podpory“ se rozumí maximální přípustná výše podpory na velký investiční projekt, která se vypočte podle tohoto vzorce:

3.1.

upravená výše podpory = R × (A + 0,50 × B + 0,34 × C)

| 3.2. | kde: R je maximální intenzita podpory použitelná v dané oblasti, s výjimkou zvýšené intenzity podpory pro malé a střední podniky. A je část způsobilých nákladů ve výši 50 milionů EUR, B je část způsobilých nákladů v rozmezí 50 až 100 milionů EUR a C je část způsobilých nákladů převyšující 100 milionů EUR; |
| --- | --- |

3.2.

kde: R je maximální intenzita podpory použitelná v dané oblasti, s výjimkou zvýšené intenzity podpory pro malé a střední podniky. A je část způsobilých nákladů ve výši 50 milionů EUR, B je část způsobilých nákladů v rozmezí 50 až 100 milionů EUR a C je část způsobilých nákladů převyšující 100 milionů EUR;

| 4) | „intenzitou podpory“ se rozumí hrubý grantový ekvivalent vyjádřený jako procento způsobilých nákladů; |
| --- | --- |

4)

„intenzitou podpory“ se rozumí hrubý grantový ekvivalent vyjádřený jako procento způsobilých nákladů;

| 5) | „podporovanou oblastí“ se rozumí buď oblast podle písmene a), nebo oblast podle písmene c); |
| --- | --- |

5)

„podporovanou oblastí“ se rozumí buď oblast podle písmene a), nebo oblast podle písmene c);

| 6) | „ukončením investice“ se rozumí okamžik, kdy vnitrostátní orgány považují investici za dokončenou, nebo tři roky po zahájení prací, podle toho, co nastane dříve; |
| --- | --- |

6)

„ukončením investice“ se rozumí okamžik, kdy vnitrostátní orgány považují investici za dokončenou, nebo tři roky po zahájení prací, podle toho, co nastane dříve;

| 7) | „datem poskytnutí podpory“ se rozumí datum, kdy příjemce podpory získá právní nárok na získání podpory podle platného vnitrostátního právního režimu; |
| --- | --- |

7)

„datem poskytnutí podpory“ se rozumí datum, kdy příjemce podpory získá právní nárok na získání podpory podle platného vnitrostátního právního režimu;

| 8) | „EU-27“ se rozumí všech 27 členských států (s výjimkou Severního Irska) (*);






  8a) | „Státy EHP“ se rozumí EU-27 a státy ESVO EHP; |
| --- | --- | --- |

8)

„EU-27“ se rozumí všech 27 členských států (s výjimkou Severního Irska) (*);

*

8a)

„Státy EHP“ se rozumí EU-27 a státy ESVO EHP;

| 8b) | „Státy ESVO EHP“ se rozumí Island, Lichtenštejnsko a Norsko; |
| --- | --- |

8b)

„Státy ESVO EHP“ se rozumí Island, Lichtenštejnsko a Norsko;

| 9) | „plánem hodnocení“ se rozumí dokument vztahující se na jeden nebo více režimů podpory a obsahující alespoň tyto prvky: cíle, které mají být hodnoceny, otázky pro hodnocení, ukazatele výsledků, předpokládanou metodu provádění hodnocení, požadavky na sběr údajů, navrhovaný časový harmonogram hodnocení včetně data předložení průběžných a závěrečných hodnotících zpráv, popis nezávislého subjektu, který hodnocení provede, nebo kritéria, která budou použita při jeho výběru, a způsoby zveřejnění hodnocení; |
| --- | --- |

9)

„plánem hodnocení“ se rozumí dokument vztahující se na jeden nebo více režimů podpory a obsahující alespoň tyto prvky: cíle, které mají být hodnoceny, otázky pro hodnocení, ukazatele výsledků, předpokládanou metodu provádění hodnocení, požadavky na sběr údajů, navrhovaný časový harmonogram hodnocení včetně data předložení průběžných a závěrečných hodnotících zpráv, popis nezávislého subjektu, který hodnocení provede, nebo kritéria, která budou použita při jeho výběru, a způsoby zveřejnění hodnocení;

| 10) | „hrubým grantovým ekvivalentem“ se rozumí diskontovaná výše podpory rovnající se částce, které by dosahovala, pokud by byla příjemci podpory poskytnuta ve formě dotace, a to před zdaněním nebo jinými poplatky, vypočtená k datu poskytnutí podpory nebo okamžiku, kdy je podpora oznámena Kontrolnímu úřadu, podle toho, co nastane dříve, na základě referenční sazby použitelné k uvedenému datu; |
| --- | --- |

10)

„hrubým grantovým ekvivalentem“ se rozumí diskontovaná výše podpory rovnající se částce, které by dosahovala, pokud by byla příjemci podpory poskytnuta ve formě dotace, a to před zdaněním nebo jinými poplatky, vypočtená k datu poskytnutí podpory nebo okamžiku, kdy je podpora oznámena Kontrolnímu úřadu, podle toho, co nastane dříve, na základě referenční sazby použitelné k uvedenému datu;

| 11) | „horizontálním režimem regionální provozní podpory“ se rozumí akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá provozní podpora podnikům, jež jsou v tomto aktu vymezeny obecným a abstraktním způsobem. Pro účely této definice nelze režim odvětvové podpory považovat za horizontální režim regionální provozní podpory; |
| --- | --- |

11)

„horizontálním režimem regionální provozní podpory“ se rozumí akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá provozní podpora podnikům, jež jsou v tomto aktu vymezeny obecným a abstraktním způsobem. Pro účely této definice nelze režim odvětvové podpory považovat za horizontální režim regionální provozní podpory;

| 12) | „jednotlivou podporou“ se rozumí podpora ad hoc nebo podpora, která je poskytnuta jednotlivým příjemcům na základě režimu podpory; |
| --- | --- |

12)

„jednotlivou podporou“ se rozumí podpora ad hoc nebo podpora, která je poskytnuta jednotlivým příjemcům na základě režimu podpory;

ad hoc

| 13) | „počáteční investicí“ se rozumí:






  a) | investice do hmotného a nehmotného majetku v souvislosti s jednou nebo více z následujících událostí:






  — | založení nové provozovny, |
| --- | --- | --- | --- |

13)

„počáteční investicí“ se rozumí:

a)

investice do hmotného a nehmotného majetku v souvislosti s jednou nebo více z následujících událostí:

—

založení nové provozovny,

| — | rozšíření kapacity stávající provozovny, |
| --- | --- |

—

rozšíření kapacity stávající provozovny,

| — | rozšíření výrobního sortimentu provozovny o výrobky (28), které tato provozovna dříve nevyráběla, nebo |
| --- | --- |

—

rozšíření výrobního sortimentu provozovny o výrobky (28), které tato provozovna dříve nevyráběla, nebo

28

| — | zásadní změna celkového výrobního procesu výrobku (výrobků), kterého (kterých) se investice do provozovny týká, nebo |
| --- | --- |

—

zásadní změna celkového výrobního procesu výrobku (výrobků), kterého (kterých) se investice do provozovny týká, nebo

| b) | pořízení majetku patřícího provozovně, která byla uzavřena nebo by byla uzavřena, kdyby nedošlo k jejímu odkoupení. Pouhé nabytí akcií podniku se nepokládá za počáteční investici. |
| --- | --- |

b)

pořízení majetku patřícího provozovně, která byla uzavřena nebo by byla uzavřena, kdyby nedošlo k jejímu odkoupení. Pouhé nabytí akcií podniku se nepokládá za počáteční investici.

Investice na obnovu tedy nepředstavují počáteční investici.

| 14) | „počáteční investicí, která vede ke vzniku nové hospodářské činnosti“ se rozumí:






  a) | investice do hmotného a nehmotného majetku v souvislosti s jednou nebo více z následujících událostí:






  — | založení nové provozovny nebo |
| --- | --- | --- | --- |

14)

„počáteční investicí, která vede ke vzniku nové hospodářské činnosti“ se rozumí:

a)

investice do hmotného a nehmotného majetku v souvislosti s jednou nebo více z následujících událostí:

—

založení nové provozovny nebo

| — | rozšíření činnosti provozovny za podmínky, že nová činnost není stejná nebo podobná s původně vykonávanou činností provozovny, nebo |
| --- | --- |

—

rozšíření činnosti provozovny za podmínky, že nová činnost není stejná nebo podobná s původně vykonávanou činností provozovny, nebo

| b) | pořízení majetku náležejícího provozovně, která byla uzavřena nebo by byla uzavřena, kdyby nedošlo k jejímu odkoupení, za podmínky, že nová činnost, jež má být vykonávána za použití nabytého majetku, není stejná nebo podobná s činností, kterou provozovna vykonávala před odkoupením. Pouhé nabytí akcií podniku se nepokládá za počáteční investici, která vede ke vzniku nové hospodářské činnosti; |
| --- | --- |

b)

pořízení majetku náležejícího provozovně, která byla uzavřena nebo by byla uzavřena, kdyby nedošlo k jejímu odkoupení, za podmínky, že nová činnost, jež má být vykonávána za použití nabytého majetku, není stejná nebo podobná s činností, kterou provozovna vykonávala před odkoupením. Pouhé nabytí akcií podniku se nepokládá za počáteční investici, která vede ke vzniku nové hospodářské činnosti;

| 15) | „nehmotným majetkem“ se rozumí majetek, který nemá hmotnou nebo finanční podobu, např. patentová práva, licence, know-how nebo jiné duševní vlastnictví; |
| --- | --- |

15)

„nehmotným majetkem“ se rozumí majetek, který nemá hmotnou nebo finanční podobu, např. patentová práva, licence, know-how nebo jiné duševní vlastnictví;

| 16) | „vytvářením pracovních míst“ se rozumí čistý nárůst počtu zaměstnanců v dané provozovně ve srovnání s průměrem za předchozích dvanáct měsíců poté, co jsou od počtu vytvořených pracovních míst odečtena pracovní místa, která za totéž období zanikla, vyjádřeno v ročních pracovních jednotkách; |
| --- | --- |

16)

„vytvářením pracovních míst“ se rozumí čistý nárůst počtu zaměstnanců v dané provozovně ve srovnání s průměrem za předchozích dvanáct měsíců poté, co jsou od počtu vytvořených pracovních míst odečtena pracovní místa, která za totéž období zanikla, vyjádřeno v ročních pracovních jednotkách;

| 17) | „velkými podniky“ se rozumí podniky, které nesplňují podmínky, aby mohly být považovány za malé a střední podniky v souladu s bodem 28; |
| --- | --- |

17)

„velkými podniky“ se rozumí podniky, které nesplňují podmínky, aby mohly být považovány za malé a střední podniky v souladu s bodem 28;

| 18) | „velkým investičním projektem“ se rozumí počáteční investice, u níž způsobilé náklady přesahují 50 milionů EUR; |
| --- | --- |

18)

„velkým investičním projektem“ se rozumí počáteční investice, u níž způsobilé náklady přesahují 50 milionů EUR;

| 19) | „maximální intenzitou podpory“ se rozumí intenzita podpory uvedená v mapách regionální podpory stanovená podle oddílu 7.4, včetně zvýšené intenzity podpory pro malé a střední podniky; |
| --- | --- |

19)

„maximální intenzitou podpory“ se rozumí intenzita podpory uvedená v mapách regionální podpory stanovená podle oddílu 7.4, včetně zvýšené intenzity podpory pro malé a střední podniky;

| 20) | „počtem zaměstnanců“ se rozumí počet ročních pracovních jednotek, tj. počet pracovníků s plným pracovním úvazkem za jeden rok; u osob s částečným pracovním úvazkem a u sezónních pracovníků se započte příslušný zlomek roční pracovní jednotky; |
| --- | --- |

20)

„počtem zaměstnanců“ se rozumí počet ročních pracovních jednotek, tj. počet pracovníků s plným pracovním úvazkem za jeden rok; u osob s částečným pracovním úvazkem a u sezónních pracovníků se započte příslušný zlomek roční pracovní jednotky;

| 21) | [...] (29); |
| --- | --- |

21)

[...] (29);

29

| 22) | „provozní podporou“ se rozumí podpora určená ke snížení běžných výdajů podniku, včetně kategorií, jako jsou náklady na zaměstnance, materiál, smluvní služby, komunikaci, energie, údržbu, náklady na nájemné a administrativní náklady, avšak vyňaty jsou odpisy a náklady na financování, pokud byly zahrnuty do způsobilých nákladů při poskytnutí regionální investiční podpory; |
| --- | --- |

22)

„provozní podporou“ se rozumí podpora určená ke snížení běžných výdajů podniku, včetně kategorií, jako jsou náklady na zaměstnance, materiál, smluvní služby, komunikaci, energie, údržbu, náklady na nájemné a administrativní náklady, avšak vyňaty jsou odpisy a náklady na financování, pokud byly zahrnuty do způsobilých nákladů při poskytnutí regionální investiční podpory;

| 23) | „mapou regionální podpory“ se rozumí seznam oblastí určených státem ESVO EHP v souladu s podmínkami stanovenými v těchto pokynech a schválených Kontrolním úřadem; |
| --- | --- |

23)

„mapou regionální podpory“ se rozumí seznam oblastí určených státem ESVO EHP v souladu s podmínkami stanovenými v těchto pokynech a schválených Kontrolním úřadem;

| 24) | „přemístěním“ se rozumí převedení stejné nebo podobné činnosti, nebo její části z provozovny nacházející se v jedné smluvní straně Dohody o EHP (původní provozovny) do provozovny, ve které se podporovaná investice uskutečňuje nacházející se v jiné smluvní straně Dohody o EHP (podporované provozovny). O převedení se jedná, jestliže výrobek v původní a v podporované provozovně slouží alespoň částečně stejným účelům a splňuje požadavky nebo potřeby stejného druhu zákazníků a ve stejné nebo podobné činnosti v jedné z původních provozoven příjemce v EHP dojde ke ztrátě pracovních míst; |
| --- | --- |

24)

„přemístěním“ se rozumí převedení stejné nebo podobné činnosti, nebo její části z provozovny nacházející se v jedné smluvní straně Dohody o EHP (původní provozovny) do provozovny, ve které se podporovaná investice uskutečňuje nacházející se v jiné smluvní straně Dohody o EHP (podporované provozovny). O převedení se jedná, jestliže výrobek v původní a v podporované provozovně slouží alespoň částečně stejným účelům a splňuje požadavky nebo potřeby stejného druhu zákazníků a ve stejné nebo podobné činnosti v jedné z původních provozoven příjemce v EHP dojde ke ztrátě pracovních míst;

| 25) | „stejnou nebo podobnou činností“ se rozumí činnost spadající do stejné třídy (čtyřmístný číselný kód) statistické klasifikace ekonomických činností NACE Rev. 2; |
| --- | --- |

25)

„stejnou nebo podobnou činností“ se rozumí činnost spadající do stejné třídy (čtyřmístný číselný kód) statistické klasifikace ekonomických činností NACE Rev. 2;

| 26) | „režimem odvětvové podpory“ se rozumí režim vztahující se na činnosti zařazené do méně než pěti tříd (čtyřmístný číselný kód) statistické klasifikace NACE Rev. 2; |
| --- | --- |

26)

„režimem odvětvové podpory“ se rozumí režim vztahující se na činnosti zařazené do méně než pěti tříd (čtyřmístný číselný kód) statistické klasifikace NACE Rev. 2;

| 27) | „jedním investičním projektem“ se rozumí veškeré počáteční investice týkající se stejné nebo podobné činnosti zahájené příjemcem podpory na úrovni skupiny v období tří let po datu zahájení prací v rámci jiné podporované investice v témže statistickém regionu úrovně 3 (30); |
| --- | --- |

27)

„jedním investičním projektem“ se rozumí veškeré počáteční investice týkající se stejné nebo podobné činnosti zahájené příjemcem podpory na úrovni skupiny v období tří let po datu zahájení prací v rámci jiné podporované investice v témže statistickém regionu úrovně 3 (30);

30

| 28) | „malým a středním podnikem“ se rozumí podnik, který splňuje podmínky stanovené v pokynech Kontrolního úřadu ze dne 19. dubna 2006 o podpoře mikropodnikům, malým a středním podnikům (31); |
| --- | --- |

28)

„malým a středním podnikem“ se rozumí podnik, který splňuje podmínky stanovené v pokynech Kontrolního úřadu ze dne 19. dubna 2006 o podpoře mikropodnikům, malým a středním podnikům (31);

31

| 29) | „zahájením prací“ se rozumí buď zahájení stavebních prací v rámci investice, nebo první právně vymahatelný závazek týkající se objednávky zařízení, nebo jakýkoli jiný závazek, v jehož důsledku se investice stává nezvratnou, podle toho, co nastane dříve. Za zahájení prací se nepovažuje nákup pozemků a přípravné úkony, jako je získávání povolení a provádění předběžných studií proveditelnosti. V případě převzetí se „zahájením prací“ rozumí datum, kdy dojde k nabytí majetku v přímé souvislosti s odkupovanou provozovnou; |
| --- | --- |

29)

„zahájením prací“ se rozumí buď zahájení stavebních prací v rámci investice, nebo první právně vymahatelný závazek týkající se objednávky zařízení, nebo jakýkoli jiný závazek, v jehož důsledku se investice stává nezvratnou, podle toho, co nastane dříve. Za zahájení prací se nepovažuje nákup pozemků a přípravné úkony, jako je získávání povolení a provádění předběžných studií proveditelnosti. V případě převzetí se „zahájením prací“ rozumí datum, kdy dojde k nabytí majetku v přímé souvislosti s odkupovanou provozovnou;

| 30) | „řídce osídlenými oblastmi“ se rozumí oblasti určené daným státem ESVO EHP v souladu s bodem 169; |
| --- | --- |

30)

„řídce osídlenými oblastmi“ se rozumí oblasti určené daným státem ESVO EHP v souladu s bodem 169;

| 31) | „hmotným majetkem“ se rozumí majetek, jako jsou pozemky, budovy a výrobní prostory, strojní zařízení a vybavení; |
| --- | --- |

31)

„hmotným majetkem“ se rozumí majetek, jako jsou pozemky, budovy a výrobní prostory, strojní zařízení a vybavení;

| 32) | „velmi řídce osídlenými oblastmi“ se rozumí statistické regiony úrovně 2 s hustotou osídlení nižší než osm obyvatel na km2 nebo části těchto statistických regionů určené daným státem ESVO EHP v souladu s bodem 169; |
| --- | --- |

32)

„velmi řídce osídlenými oblastmi“ se rozumí statistické regiony úrovně 2 s hustotou osídlení nižší než osm obyvatel na km2 nebo části těchto statistických regionů určené daným státem ESVO EHP v souladu s bodem 169;

2

| 33) | „mzdovými náklady“ se rozumí celková částka, kterou má příjemce podpory skutečně zaplatit ve vztahu k daným pracovním místům; tuto částku tvoří hrubá mzda před zdaněním a povinnými odvody, jako jsou příspěvky na sociální zabezpečení a náklady na péči o nezaopatřené děti a rodiče za stanovenou dobu. |
| --- | --- |

33)

„mzdovými náklady“ se rozumí celková částka, kterou má příjemce podpory skutečně zaplatit ve vztahu k daným pracovním místům; tuto částku tvoří hrubá mzda před zdaněním a povinnými odvody, jako jsou příspěvky na sociální zabezpečení a náklady na péči o nezaopatřené děti a rodiče za stanovenou dobu.

3.   REGIONÁLNÍ PODPORA PODLÉHAJÍCÍ OZNÁMENÍ

REGIONÁLNÍ PODPORA PODLÉHAJÍCÍ OZNÁMENÍ

| 20. | Státy ESVO EHP musí v zásadě regionální podporu oznámit podle čl. 1 odst. 3 části I Protokolu 3 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Protokol 3“) s výjimkou opatření, která splňují podmínky stanovené v nařízení o blokových výjimkách, které bylo prostřednictvím přílohy XV začleněno do Dohody o EHP (32). |
| --- | --- |

20.

Státy ESVO EHP musí v zásadě regionální podporu oznámit podle čl. 1 odst. 3 části I Protokolu 3 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Protokol 3“) s výjimkou opatření, která splňují podmínky stanovené v nařízení o blokových výjimkách, které bylo prostřednictvím přílohy XV začleněno do Dohody o EHP (32

| 21. | Kontrolní úřad použije tyto pokyny na režimy regionální podpory podléhající oznámení i na jednotlivé regionální podpory podléhající oznámení. |
| --- | --- |

21.

Kontrolní úřad použije tyto pokyny na režimy regionální podpory podléhající oznámení i na jednotlivé regionální podpory podléhající oznámení.

| 22. | Jednotlivá podpora poskytovaná v rámci oznámeného režimu i nadále podléhá oznamovací povinnosti podle čl. 1 odst. 3 části I Protokolu 3, jestliže podpora ze všech zdrojů překročí prahovou hodnotu oznamovací povinnosti pro jednotlivou podporu, kterou stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách (33) pro regionální investiční podporu. |
| --- | --- |

22.

Jednotlivá podpora poskytovaná v rámci oznámeného režimu i nadále podléhá oznamovací povinnosti podle čl. 1 odst. 3 části I Protokolu 3, jestliže podpora ze všech zdrojů překročí prahovou hodnotu oznamovací povinnosti pro jednotlivou podporu, kterou stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách (33

| 23. | Jednotlivá podpora poskytnutá v rámci oznámeného režimu rovněž i nadále podléhá oznamovací povinnosti podle čl. 1 odst. 3 části I Protokolu 3, s výjimkou případů, kdy příjemce:






  a) | potvrdí, že během dvou let předcházejících podání žádosti o podporu neprovedl přemístění do provozovny, v níž se má uskutečnit počáteční investice, na kterou je podpora poskytována, a |
| --- | --- | --- |

23.

Jednotlivá podpora poskytnutá v rámci oznámeného režimu rovněž i nadále podléhá oznamovací povinnosti podle čl. 1 odst. 3 části I Protokolu 3, s výjimkou případů, kdy příjemce:

a)

potvrdí, že během dvou let předcházejících podání žádosti o podporu neprovedl přemístění do provozovny, v níž se má uskutečnit počáteční investice, na kterou je podpora poskytována, a

| b) | zaváže se, že toto přemístění neprovede minimálně po dobu dvou let po dokončení počáteční investice. |
| --- | --- |

b)

zaváže se, že toto přemístění neprovede minimálně po dobu dvou let po dokončení počáteční investice.

4.   ZPŮSOBILÉ NÁKLADY

ZPŮSOBILÉ NÁKLADY

4.1.   Investiční podpora

Investiční podpora

| 24. | Způsobilé jsou tyto náklady:






  1) | náklady na investice do hmotného a nehmotného majetku nebo |
| --- | --- | --- |

24.

Způsobilé jsou tyto náklady:

1)

náklady na investice do hmotného a nehmotného majetku nebo

| 2) | odhadované mzdové náklady spojené s pracovními místy, jejichž vytvoření je výsledkem počáteční investice, vypočtené za období dvou let, nebo |
| --- | --- |

2)

odhadované mzdové náklady spojené s pracovními místy, jejichž vytvoření je výsledkem počáteční investice, vypočtené za období dvou let, nebo

| 3) | kombinace části nákladů podle bodů 1 a 2, přičemž nesmí být překročena vyšší z částek podle bodů 1 a 2. |
| --- | --- |

3)

kombinace části nákladů podle bodů 1 a 2, přičemž nesmí být překročena vyšší z částek podle bodů 1 a 2.

| 25. | Jsou-li způsobilé náklady stanoveny na základě nákladů na investice do hmotného a nehmotného majetku, jsou způsobilé pouze náklady na majetek, který je součástí počáteční investice do provozovny příjemce podpory nacházející se v cílové podporované oblasti. |
| --- | --- |

25.

Jsou-li způsobilé náklady stanoveny na základě nákladů na investice do hmotného a nehmotného majetku, jsou způsobilé pouze náklady na majetek, který je součástí počáteční investice do provozovny příjemce podpory nacházející se v cílové podporované oblasti.

| 26. | Odchylně od podmínky stanovené v bodě 25lze aktiva, která tvoří zařízení prodejce (34) zahrnout do způsobilých nákladů podniku, který je nabyl (nebo vyrobil), pokud jsou tato aktiva používána během celého minimálního období údržby v délce pěti let u velkých podniků a tří let u malých a středních podniků, a to ke zpracování nebo montáži na straně příjemce podpory, které jsou přímo spojené s výrobním procesem, jenž je založen na podporované počáteční investici příjemce podpory. Tato odchylka se použije za předpokladu, že se provozovna dodavatele nachází v podporované oblasti, dodavatel sám nečerpá na daná aktiva regionální investiční podporu ani investiční podporu pro malé a střední podniky podle článku 17 obecného nařízení o blokových výjimkách a intenzita podpory nepřesáhne příslušnou maximální intenzitu podpory, jež platí pro místo, kde se nachází provozovna dodavatele. Případná úprava intenzity podpory pro velké investiční projekty se použije také na podporu vypočtenou pro náklady na aktiva tvořená zařízením prodejce, které se považují za součást celkových investičních nákladů počáteční investice. |
| --- | --- |

26.

Odchylně od podmínky stanovené v bodě 25lze aktiva, která tvoří zařízení prodejce (34

4.1.1.   Způsobilé náklady vypočtené na základě investičních nákladů

Způsobilé náklady vypočtené na základě investičních nákladů

| 27. | Pořizovaný majetek musí být nový, s výjimkou malých a středních podniků a případů převzetí provozovny (35). |
| --- | --- |

27.

Pořizovaný majetek musí být nový, s výjimkou malých a středních podniků a případů převzetí provozovny (35

| 28. | U malých a středních podniků se za způsobilé náklady může rovněž považovat až 50 % nákladů na přípravné studie a na poradenství vynaložených v souvislosti s investicí. |
| --- | --- |

28.

U malých a středních podniků se za způsobilé náklady může rovněž považovat až 50 % nákladů na přípravné studie a na poradenství vynaložených v souvislosti s investicí.

| 29. | V případě podpory poskytnuté velkým podnikům na zásadní změnu výrobního procesu musí způsobilé náklady převyšovat odpisy majetku souvisejícího s činností, jež má být modernizována, za předcházející tři účetní období. |
| --- | --- |

29.

V případě podpory poskytnuté velkým podnikům na zásadní změnu výrobního procesu musí způsobilé náklady převyšovat odpisy majetku souvisejícího s činností, jež má být modernizována, za předcházející tři účetní období.

| 30. | V případě podpory poskytnuté na rozšíření sortimentu nebo činnosti stávající provozovny musí způsobilé náklady převyšovat alespoň o 200 % účetní hodnotu znovu použitého majetku, která byla zaúčtována v účetním roce předcházejícím roku, kdy byly zahájeny práce. |
| --- | --- |

30.

V případě podpory poskytnuté na rozšíření sortimentu nebo činnosti stávající provozovny musí způsobilé náklady převyšovat alespoň o 200 % účetní hodnotu znovu použitého majetku, která byla zaúčtována v účetním roce předcházejícím roku, kdy byly zahájeny práce.

| 31. | Náklady související s pronájmem hmotného majetku lze zohlednit za těchto podmínek:






  1) | v případě pozemků a budov musí pronájem pokračovat alespoň pět let po předpokládaném datu dokončení investice u velkých podniků a tři roky u malých a středních podniků; |
| --- | --- | --- |

31.

Náklady související s pronájmem hmotného majetku lze zohlednit za těchto podmínek:

1)

v případě pozemků a budov musí pronájem pokračovat alespoň pět let po předpokládaném datu dokončení investice u velkých podniků a tři roky u malých a středních podniků;

| 2) | v případě výrobních prostor a strojního zařízení musí mít pronájem formu finančního leasingu a musí obsahovat povinnost příjemce podpory daný majetek po uplynutí doby pronájmu odkoupit. |
| --- | --- |

2)

v případě výrobních prostor a strojního zařízení musí mít pronájem formu finančního leasingu a musí obsahovat povinnost příjemce podpory daný majetek po uplynutí doby pronájmu odkoupit.

| 32. | V případě počáteční investice podle bodu 19 odst. 13) písm. b) nebo bodu 19 odst. 14) písm. b) by v zásadě měly být zohledněny pouze náklady na nákup majetku od třetích osob, které nemají vazbu na kupujícího. Jestliže se však malý podnik převádí na rodinného příslušníka původního vlastníka, nebo na zaměstnance, podmínka, že majetek musí být koupen od třetích osob, které nemají vazbu na kupujícího, se nepoužije. Transakce se musí uskutečnit za tržních podmínek. Pokud v souvislosti s pořízením provozovny dochází k další investici, na niž lze poskytnout regionální podporu, způsobilé náklady na tuto další investici se přičtou k nákladům na odkup majetku dané provozovny. |
| --- | --- |

32.

V případě počáteční investice podle bodu 19 odst. 13) písm. b) nebo bodu 19 odst. 14) písm. b) by v zásadě měly být zohledněny pouze náklady na nákup majetku od třetích osob, které nemají vazbu na kupujícího. Jestliže se však malý podnik převádí na rodinného příslušníka původního vlastníka, nebo na zaměstnance, podmínka, že majetek musí být koupen od třetích osob, které nemají vazbu na kupujícího, se nepoužije. Transakce se musí uskutečnit za tržních podmínek. Pokud v souvislosti s pořízením provozovny dochází k další investici, na niž lze poskytnout regionální podporu, způsobilé náklady na tuto další investici se přičtou k nákladům na odkup majetku dané provozovny.

| 33. | U velkých podniků jsou náklady na nehmotný majetek způsobilé pouze do výše 50 % celkových způsobilých investičních nákladů na počáteční investici. U malých a středních podniků je způsobilých 100 % nákladů na nehmotný majetek. |
| --- | --- |

33.

U velkých podniků jsou náklady na nehmotný majetek způsobilé pouze do výše 50 % celkových způsobilých investičních nákladů na počáteční investici. U malých a středních podniků je způsobilých 100 % nákladů na nehmotný majetek.

| 34. | Nehmotný majetek, který lze zohlednit při výpočtu investičních nákladů, musí být i nadále spjat s danou oblastí a nesmí být převeden do jiných oblastí. V tomto smyslu musí nehmotný majetek splňovat tyto podmínky:






  1) | musí být využíván výlučně v provozovně, která je příjemcem podpory; |
| --- | --- | --- |

34.

Nehmotný majetek, který lze zohlednit při výpočtu investičních nákladů, musí být i nadále spjat s danou oblastí a nesmí být převeden do jiných oblastí. V tomto smyslu musí nehmotný majetek splňovat tyto podmínky:

1)

musí být využíván výlučně v provozovně, která je příjemcem podpory;

| 2) | musí podléhat odpisům; |
| --- | --- |

2)

musí podléhat odpisům;

| 3) | musí být pořízen za tržních podmínek od třetích osob, které nemají vazbu na kupujícího; |
| --- | --- |

3)

musí být pořízen za tržních podmínek od třetích osob, které nemají vazbu na kupujícího;

| 4) | musí být součástí majetku podniku, jemuž je podpora poskytována, a musí být nadále spjat s projektem, na který byla podpora poskytnuta, po dobu alespoň pěti let (tří let v případě malých a středních podniků). |
| --- | --- |

4)

musí být součástí majetku podniku, jemuž je podpora poskytována, a musí být nadále spjat s projektem, na který byla podpora poskytnuta, po dobu alespoň pěti let (tří let v případě malých a středních podniků).

4.1.2.   Způsobilé náklady vypočtené na základě mzdových nákladů

Způsobilé náklady vypočtené na základě mzdových nákladů

| 35. | Regionální podporu lze rovněž vypočítat na základě odhadovaných mzdových nákladů, které vzniknou v souvislosti s pracovními místy vytvořenými v důsledku počáteční investice. Podpora může kompenzovat pouze mzdové náklady související s vytvářením pracovních míst vypočtené za období dvou let a výsledná intenzita podpory nesmí přesáhnout maximální použitelnou intenzitu podpory v dané oblasti. |
| --- | --- |

35.

Regionální podporu lze rovněž vypočítat na základě odhadovaných mzdových nákladů, které vzniknou v souvislosti s pracovními místy vytvořenými v důsledku počáteční investice. Podpora může kompenzovat pouze mzdové náklady související s vytvářením pracovních míst vypočtené za období dvou let a výsledná intenzita podpory nesmí přesáhnout maximální použitelnou intenzitu podpory v dané oblasti.

| 36. | Jsou-li způsobilé náklady vypočteny na základě odhadovaných mzdových nákladů podle bodu 35, musí být splněny tyto podmínky:






  1) | investiční projekt musí vést k vytvoření pracovních míst; |
| --- | --- | --- |

36.

Jsou-li způsobilé náklady vypočteny na základě odhadovaných mzdových nákladů podle bodu 35, musí být splněny tyto podmínky:

1)

investiční projekt musí vést k vytvoření pracovních míst;

| 2) | všechna pracovní místa musí být obsazena do tří let od dokončení investice; |
| --- | --- |

2)

všechna pracovní místa musí být obsazena do tří let od dokončení investice;

| 3) | všechna pracovní místa vytvořená danou investicí musí ode dne svého prvního obsazení zůstat v dotyčné oblasti zachována po dobu alespoň pěti let, respektive tří let v případě malých a středních podniků. |
| --- | --- |

3)

všechna pracovní místa vytvořená danou investicí musí ode dne svého prvního obsazení zůstat v dotyčné oblasti zachována po dobu alespoň pěti let, respektive tří let v případě malých a středních podniků.

4.2.   Provozní podpora

Provozní podpora

| 37. | Způsobilé náklady u režimů provozní podpory musí být předem stanoveny a přímo souviset s problémy, které má podpora řešit, přičemž tuto skutečnost prokáže stát ESVO EHP. |
| --- | --- |

37.

Způsobilé náklady u režimů provozní podpory musí být předem stanoveny a přímo souviset s problémy, které má podpora řešit, přičemž tuto skutečnost prokáže stát ESVO EHP.

| 38. | [...]. |
| --- | --- |

38.

[...].

5.   POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI REGIONÁLNÍ PODPORY

POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI REGIONÁLNÍ PODPORY

| 39. | Kontrolní úřad bude považovat opatření regionální podpory za slučitelné s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP pouze tehdy, pokud podpora přispívá k regionálnímu rozvoji a soudržnosti. Cílem musí být buď podpora hospodářského rozvoje oblastí podle písmene a), nebo podpora rozvoje oblastí podle písmene c) (oddíl 5.1) a kromě toho musí splňovat všechna tato kritéria:






  1) | existence motivačního účinku: podpora musí změnit chování daných podniků tak, aby vykonávaly další činnost, kterou by bez poskytnutí podpory nevykonávaly, nebo by ji vykonávaly v omezeném rozsahu nebo odlišným způsobem nebo v jiném místě; (oddíl 5.2) |
| --- | --- | --- |

39.

Kontrolní úřad bude považovat opatření regionální podpory za slučitelné s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP pouze tehdy, pokud podpora přispívá k regionálnímu rozvoji a soudržnosti. Cílem musí být buď podpora hospodářského rozvoje oblastí podle písmene a), nebo podpora rozvoje oblastí podle písmene c) (oddíl 5.1) a kromě toho musí splňovat všechna tato kritéria:

1)

existence motivačního účinku: podpora musí změnit chování daných podniků tak, aby vykonávaly další činnost, kterou by bez poskytnutí podpory nevykonávaly, nebo by ji vykonávaly v omezeném rozsahu nebo odlišným způsobem nebo v jiném místě; (oddíl 5.2)

| 2) | nutnost státního zásahu: opatření státní podpory musí být zaměřeno na situace, v nichž může podpora přinést podstatné zlepšení, které trh sám o sobě přinést nemůže, např. prostřednictvím nápravy selhání trhu nebo reakce na ohrožení spravedlnosti a soudržnosti; (oddíl 5.3) |
| --- | --- |

2)

nutnost státního zásahu: opatření státní podpory musí být zaměřeno na situace, v nichž může podpora přinést podstatné zlepšení, které trh sám o sobě přinést nemůže, např. prostřednictvím nápravy selhání trhu nebo reakce na ohrožení spravedlnosti a soudržnosti; (oddíl 5.3)

| 3) | vhodnost opatření podpory: navrhované opatření podpory musí být nástrojem politiky vhodným ke splnění jejího cíle; (oddíl 5.4) |
| --- | --- |

3)

vhodnost opatření podpory: navrhované opatření podpory musí být nástrojem politiky vhodným ke splnění jejího cíle; (oddíl 5.4)

| 4) | přiměřenost podpory (podpora omezená na minimum): výše podpory musí být omezena na minimum, které je nutné ke stimulaci dalších investic nebo činností v dotčené oblasti; (oddíl 5.5) |
| --- | --- |

4)

přiměřenost podpory (podpora omezená na minimum): výše podpory musí být omezena na minimum, které je nutné ke stimulaci dalších investic nebo činností v dotčené oblasti; (oddíl 5.5)

| 5) | zamezení vzniku nepřiměřených negativních účinků na hospodářskou soutěž a obchod mezi státy EHP: nad negativními účinky podpory na hospodářskou soutěž a obchod musí převažovat účinky pozitivní; (oddíl 5.6) |
| --- | --- |

5)

zamezení vzniku nepřiměřených negativních účinků na hospodářskou soutěž a obchod mezi státy EHP: nad negativními účinky podpory na hospodářskou soutěž a obchod musí převažovat účinky pozitivní; (oddíl 5.6)

| 6) | transparentnost podpory: státy EHP, Kontrolní úřad, hospodářské subjekty a veřejnost musí mít snadný přístup ke všem příslušným aktům a informacím o poskytnuté podpoře (oddíl 5.7). |
| --- | --- |

6)

transparentnost podpory: státy EHP, Kontrolní úřad, hospodářské subjekty a veřejnost musí mít snadný přístup ke všem příslušným aktům a informacím o poskytnuté podpoře (oddíl 5.7).

| 40. | Na celkovou bilanci některých kategorií režimů lze dále uplatnit požadavek následného hodnocení popsaný v oddíle 6. Kontrolní úřad může v takových případech omezit délku trvání těchto režimů (běžně na čtyři roky či méně) s možností následně znovu oznámit prodloužení platnosti režimu. |
| --- | --- |

40.

Na celkovou bilanci některých kategorií režimů lze dále uplatnit požadavek následného hodnocení popsaný v oddíle 6. Kontrolní úřad může v takových případech omezit délku trvání těchto režimů (běžně na čtyři roky či méně) s možností následně znovu oznámit prodloužení platnosti režimu.

| 41. | Pokud jsou určité opatření státní podpory nebo podmínky, které jsou s ním spojeny (včetně metody jeho financování, je-li tato metoda nedílnou součástí daného opatření státní podpory), nebo činnost, kterou financuje, spojeny s porušením příslušného ustanovení práva EHP, nelze podporu prohlásit za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP (36). |
| --- | --- |

41.

Pokud jsou určité opatření státní podpory nebo podmínky, které jsou s ním spojeny (včetně metody jeho financování, je-li tato metoda nedílnou součástí daného opatření státní podpory), nebo činnost, kterou financuje, spojeny s porušením příslušného ustanovení práva EHP, nelze podporu prohlásit za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP (36

5.1.   Příspěvek k regionálnímu rozvoji a soudržnosti

Příspěvek k regionálnímu rozvoji a soudržnosti

| 42. | Hlavním cílem regionální podpory je hospodářský rozvoj znevýhodněných oblastí v EHP. Podpora tím, že podporuje a usnadňuje udržitelný rozvoj podporovaných oblastí, zlepšuje hospodářskou a sociální soudržnost snižováním rozdílů v úrovni rozvoje jednotlivých oblastí. |
| --- | --- |

42.

Hlavním cílem regionální podpory je hospodářský rozvoj znevýhodněných oblastí v EHP. Podpora tím, že podporuje a usnadňuje udržitelný rozvoj podporovaných oblastí, zlepšuje hospodářskou a sociální soudržnost snižováním rozdílů v úrovni rozvoje jednotlivých oblastí.

5.1.1.   Režimy investiční podpory

Režimy investiční podpory

| 43. | Režimy regionální podpory by měly tvořit nedílnou součást strategie regionálního rozvoje s jasně definovanými cíli. |
| --- | --- |

43.

Režimy regionální podpory by měly tvořit nedílnou součást strategie regionálního rozvoje s jasně definovanými cíli.

| 44. | Státy ESVO EHP musí prokázat, že režim je v souladu se strategií rozvoje dané oblasti a přispívá k její realizaci. Státy ESVO EHP mohou za tímto účelem vycházet z hodnocení dřívějších režimů státní podpory, posouzení dopadů vypracovaných orgány, které podporu poskytují, nebo z odborných posudků. Aby bylo zajištěno, že daný režim podpory přispěje ke strategii rozvoje, musí zahrnovat způsob, který orgánům poskytujícím podporu umožní seřadit investiční projekty podle priorit a vybrat investiční projekty, jež splňují cíle režimu (např. použitím metody formálního bodového ohodnocení). |
| --- | --- |

44.

Státy ESVO EHP musí prokázat, že režim je v souladu se strategií rozvoje dané oblasti a přispívá k její realizaci. Státy ESVO EHP mohou za tímto účelem vycházet z hodnocení dřívějších režimů státní podpory, posouzení dopadů vypracovaných orgány, které podporu poskytují, nebo z odborných posudků. Aby bylo zajištěno, že daný režim podpory přispěje ke strategii rozvoje, musí zahrnovat způsob, který orgánům poskytujícím podporu umožní seřadit investiční projekty podle priorit a vybrat investiční projekty, jež splňují cíle režimu (např. použitím metody formálního bodového ohodnocení).

| 45. | Režimy regionální podpory mohou být zavedeny v oblastech podle písmene a) na podporu počátečních investic malých a středních podniků nebo velkých podniků. V oblastech podle písmene c) mohou být režimy zavedeny na podporu počátečních investic malých a středních podniků a počátečních investic velkých podniků, které povedou ke vzniku nové hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

45.

Režimy regionální podpory mohou být zavedeny v oblastech podle písmene a) na podporu počátečních investic malých a středních podniků nebo velkých podniků. V oblastech podle písmene c) mohou být režimy zavedeny na podporu počátečních investic malých a středních podniků a počátečních investic velkých podniků, které povedou ke vzniku nové hospodářské činnosti.

| 46. | Orgán poskytující podporu musí v souvislosti s podporou poskytovanou na jednotlivé investiční projekty na základě režimu ověřit, že vybrané projekty přispějí k plnění cílů režimu, a tudíž i k plnění cílů strategie rozvoje dané oblasti. Za tím účelem by státy ESVO EHP měly vycházet z informací, které žadatel o podporu uvede ve formuláři žádosti o podporu, jež popisují pozitivní účinky investice na rozvoj dané oblasti (37). |
| --- | --- |

46.

Orgán poskytující podporu musí v souvislosti s podporou poskytovanou na jednotlivé investiční projekty na základě režimu ověřit, že vybrané projekty přispějí k plnění cílů režimu, a tudíž i k plnění cílů strategie rozvoje dané oblasti. Za tím účelem by státy ESVO EHP měly vycházet z informací, které žadatel o podporu uvede ve formuláři žádosti o podporu, jež popisují pozitivní účinky investice na rozvoj dané oblasti (37

| 47. | Aby bylo zajištěno, že investice skutečně a trvale přispěje k rozvoji dané oblasti, musí být po svém ukončení v této oblasti zachována alespoň po dobu pěti let, a v případě malých a středních podniků po dobu tří let (38). |
| --- | --- |

47.

Aby bylo zajištěno, že investice skutečně a trvale přispěje k rozvoji dané oblasti, musí být po svém ukončení v této oblasti zachována alespoň po dobu pěti let, a v případě malých a středních podniků po dobu tří let (38

| 48. | Aby byla zajištěna životaschopnost investice, musí stát ESVO EHP zaručit, aby příjemce podpory poskytl finanční příspěvek ve výši alespoň 25 % (39) způsobilých nákladů, a to z vlastních nebo externích zdrojů a způsobem, který nezahrnuje podporu z veřejných zdrojů (40). |
| --- | --- |

48.

Aby byla zajištěna životaschopnost investice, musí stát ESVO EHP zaručit, aby příjemce podpory poskytl finanční příspěvek ve výši alespoň 25 % (39

40

| 49. | Aby bylo zamezeno tomu, že opatření státní podpory povedou ke škodě na životním prostředí, musí státy ESVO EHP rovněž zajistit soulad s právními předpisy EHP v oblasti ochrany životního prostředí, zejména pokud jde o nutnost provádět posouzení dopadů na životní prostředí, vyžadují-li jej příslušné právní předpisy, a získat všechna potřebná povolení. |
| --- | --- |

49.

Aby bylo zamezeno tomu, že opatření státní podpory povedou ke škodě na životním prostředí, musí státy ESVO EHP rovněž zajistit soulad s právními předpisy EHP v oblasti ochrany životního prostředí, zejména pokud jde o nutnost provádět posouzení dopadů na životní prostředí, vyžadují-li jej příslušné právní předpisy, a získat všechna potřebná povolení.

5.1.2.   Jednotlivá investiční podpora podléhající oznámení

Jednotlivá investiční podpora podléhající oznámení

| 50. | K tomu, aby prokázaly přínos jednotlivé investiční podpory pro regionální rozvoj, mohou státy ESVO EHP využít celou škálu ukazatelů, jako jsou např. ukazatele uvedené níže, které mohou být přímé (např. vytvořená pracovní místa) i nepřímé (např. místní inovace):






  1) | Počet pracovních míst přímo vytvořených investicí je důležitým ukazatelem toho, jak investice přispěla k regionálnímu rozvoji a soudržnosti. Je třeba zohlednit rovněž kvalitu vytvořených pracovních míst a požadovanou úroveň kvalifikace. |
| --- | --- | --- |

50.

K tomu, aby prokázaly přínos jednotlivé investiční podpory pro regionální rozvoj, mohou státy ESVO EHP využít celou škálu ukazatelů, jako jsou např. ukazatele uvedené níže, které mohou být přímé (např. vytvořená pracovní místa) i nepřímé (např. místní inovace):

1)

Počet pracovních míst přímo vytvořených investicí je důležitým ukazatelem toho, jak investice přispěla k regionálnímu rozvoji a soudržnosti. Je třeba zohlednit rovněž kvalitu vytvořených pracovních míst a požadovanou úroveň kvalifikace.

| 2) | Ještě vyšší počet nových pracovních míst může být vytvořen v místní (sub)dodavatelské síti, což napomůže lepšímu začlenění investic do daného regionu a zajistí její rozšířené účinky (tzv. „efekt přelévání“). V úvahu je proto nutno vzít také počet nepřímo vytvořených pracovních míst. |
| --- | --- |

2)

Ještě vyšší počet nových pracovních míst může být vytvořen v místní (sub)dodavatelské síti, což napomůže lepšímu začlenění investic do daného regionu a zajistí její rozšířené účinky (tzv. „efekt přelévání“). V úvahu je proto nutno vzít také počet nepřímo vytvořených pracovních míst.

| 3) | Závazek příjemce podpory uskutečnit rozsáhlé aktivity v oblasti vzdělávání za účelem zlepšení dovedností (obecných a specifických) svých pracovníků bude považován za faktor, který přispívá k regionálnímu rozvoji a soudržnosti. Důraz bude rovněž kladen na poskytování stáží nebo učňovského vzdělávání, a to především pro mladé lidi, a na vzdělávání, které zlepšuje znalosti a zaměstnatelnost pracovníků mimo daný podnik. |
| --- | --- |

3)

Závazek příjemce podpory uskutečnit rozsáhlé aktivity v oblasti vzdělávání za účelem zlepšení dovedností (obecných a specifických) svých pracovníků bude považován za faktor, který přispívá k regionálnímu rozvoji a soudržnosti. Důraz bude rovněž kladen na poskytování stáží nebo učňovského vzdělávání, a to především pro mladé lidi, a na vzdělávání, které zlepšuje znalosti a zaměstnatelnost pracovníků mimo daný podnik.

| 4) | V důsledku blízkosti podniků (efekt seskupování) mohou vzniknout externí úspory z rozsahu nebo jiné přínosy z hlediska regionálního rozvoje. Seskupování podniků v témže výrobním odvětví umožňuje, aby se jednotlivé výrobní závody více specializovaly, což vede k větší efektivitě. Význam tohoto ukazatele při určování toho, jak podpora přispívá k regionálnímu rozvoji a soudržnosti, však závisí na stavu rozvoje daného seskupení (klastru). |
| --- | --- |

4)

V důsledku blízkosti podniků (efekt seskupování) mohou vzniknout externí úspory z rozsahu nebo jiné přínosy z hlediska regionálního rozvoje. Seskupování podniků v témže výrobním odvětví umožňuje, aby se jednotlivé výrobní závody více specializovaly, což vede k větší efektivitě. Význam tohoto ukazatele při určování toho, jak podpora přispívá k regionálnímu rozvoji a soudržnosti, však závisí na stavu rozvoje daného seskupení (klastru).

| 5) | Investice zahrnují technické poznatky a mohou být zdrojem významného přenosu technologií (tzv., „přelévání znalostí“). Při investicích, které se uskutečňují v technologicky náročných výrobních odvětvích, je přenos technologií do regionu, který je příjemcem podpory, pravděpodobnější. V tomto ohledu je důležitá rovněž úroveň a specifičnost šíření poznatků. |
| --- | --- |

5)

Investice zahrnují technické poznatky a mohou být zdrojem významného přenosu technologií (tzv., „přelévání znalostí“). Při investicích, které se uskutečňují v technologicky náročných výrobních odvětvích, je přenos technologií do regionu, který je příjemcem podpory, pravděpodobnější. V tomto ohledu je důležitá rovněž úroveň a specifičnost šíření poznatků.

| 6) | Lze posuzovat i to, nakolik projekt přispěje ke schopnosti regionu vytvářet nové technologie prostřednictvím místních inovací. V tomto ohledu je možné kladně hodnotit spolupráci s místními organizacemi pro výzkum a šíření znalostí, například univerzitami nebo výzkumnými institucemi. |
| --- | --- |

6)

Lze posuzovat i to, nakolik projekt přispěje ke schopnosti regionu vytvářet nové technologie prostřednictvím místních inovací. V tomto ohledu je možné kladně hodnotit spolupráci s místními organizacemi pro výzkum a šíření znalostí, například univerzitami nebo výzkumnými institucemi.

| 7) | Doba trvání investice a možné budoucí následné investice jsou signálem dlouhodobé angažovanosti podniku v dané oblasti. |
| --- | --- |

7)

Doba trvání investice a možné budoucí následné investice jsou signálem dlouhodobé angažovanosti podniku v dané oblasti.

| 51. | Státy ESVO EHP mohou nahlížet do podnikatelského plánu příjemce podpory, jenž může poskytovat informace o počtu pracovních míst, která mají být vytvořena, mzdách, jež mají být vypláceny (zlepšení finanční situace domácnosti jako vedlejší účinek), objemu nákupů od místních výrobců a obratu vytvořeném investicí, který případně danému regionu přinese dodatečné daňové výnosy. |
| --- | --- |

51.

Státy ESVO EHP mohou nahlížet do podnikatelského plánu příjemce podpory, jenž může poskytovat informace o počtu pracovních míst, která mají být vytvořena, mzdách, jež mají být vypláceny (zlepšení finanční situace domácnosti jako vedlejší účinek), objemu nákupů od místních výrobců a obratu vytvořeném investicí, který případně danému regionu přinese dodatečné daňové výnosy.

| 52. | Na jednotlivou investiční podporu podléhající oznámení se vztahují požadavky stanovené v bodech 47 až 49. |
| --- | --- |

52.

Na jednotlivou investiční podporu podléhající oznámení se vztahují požadavky stanovené v bodech 47 až 49.

| 53. | V případě podpory ad hoc (41) musí státy ESVO EHP vedle splnění požadavků stanovených v bodech 50 až 52 prokázat, že projekt je v souladu se strategií rozvoje dané oblasti a k této strategii přispívá. |
| --- | --- |

53.

V případě podpory ad hoc

41

5.1.3.   Režimy provozní podpory

Režimy provozní podpory

| 54. | Režimy provozní podpory napomáhají rozvoji podporovaných oblastí pouze tehdy, pokud jsou předem jasně definovány problémy, s nimiž se tyto oblasti potýkají. Překážky bránící zahájení nebo zachování hospodářské činnosti mohou být natolik závažné nebo trvalé, že samotná investiční podpora není pro rozvoj těchto oblastí dostatečná. |
| --- | --- |

54.

Režimy provozní podpory napomáhají rozvoji podporovaných oblastí pouze tehdy, pokud jsou předem jasně definovány problémy, s nimiž se tyto oblasti potýkají. Překážky bránící zahájení nebo zachování hospodářské činnosti mohou být natolik závažné nebo trvalé, že samotná investiční podpora není pro rozvoj těchto oblastí dostatečná.

| 55. | Pokud jde o podporu za účelem omezení některých specifických obtíží, jimž čelí malé a střední podniky v oblastech podle písmene a), musí státy ESVO EHP doložit existenci a rozsah těchto specifických obtíží a musí prokázat, že režim provozní podpory je zapotřebí vzhledem k tomu, že tyto specifické obtíže nelze překonat pouze pomocí investiční podpory. |
| --- | --- |

55.

Pokud jde o podporu za účelem omezení některých specifických obtíží, jimž čelí malé a střední podniky v oblastech podle písmene a), musí státy ESVO EHP doložit existenci a rozsah těchto specifických obtíží a musí prokázat, že režim provozní podpory je zapotřebí vzhledem k tomu, že tyto specifické obtíže nelze překonat pouze pomocí investiční podpory.

| 56. | [...]. |
| --- | --- |

56.

[...].

| 57. | Pokud jde o provozní podporu na prevenci či omezení vylidňování v řídce a velmi řídce osídlených oblastech, musí státy ESVO EHP prokázat existenci rizika vylidňování v případě neposkytnutí provozní podpory. |
| --- | --- |

57.

Pokud jde o provozní podporu na prevenci či omezení vylidňování v řídce a velmi řídce osídlených oblastech, musí státy ESVO EHP prokázat existenci rizika vylidňování v případě neposkytnutí provozní podpory.

5.2.   Motivační účinek

Motivační účinek

5.2.1.   Investiční podpora

Investiční podpora

| 58. | Regionální podporu lze považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP pouze tehdy, má-li motivační účinek. Lze mít za to, že státní podpora vykazuje motivační účinek, jestliže změní chování podniku takovým způsobem, že podnik vykonává další činnost, která přispívá k rozvoji dané oblasti a kterou by bez poskytnutí této podpory nevykonával nebo by ji vykonával v omezeném rozsahu nebo odlišným způsobem či na jiném místě. Podpora nesmí subvencovat náklady na činnost, kterou by podnik vykonával v každém případě, a nesmí vyrovnávat běžná podnikatelská rizika hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

58.

Regionální podporu lze považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP pouze tehdy, má-li motivační účinek. Lze mít za to, že státní podpora vykazuje motivační účinek, jestliže změní chování podniku takovým způsobem, že podnik vykonává další činnost, která přispívá k rozvoji dané oblasti a kterou by bez poskytnutí této podpory nevykonával nebo by ji vykonával v omezeném rozsahu nebo odlišným způsobem či na jiném místě. Podpora nesmí subvencovat náklady na činnost, kterou by podnik vykonával v každém případě, a nesmí vyrovnávat běžná podnikatelská rizika hospodářské činnosti.

| 59. | Motivační účinek lze prokázat dvěma způsoby:






  1) | podpora je pobídkou pro přijetí kladného rozhodnutí o investici do dané oblasti, protože jinak by investice nebyla pro příjemce podpory kdekoli v EHP (42) dostatečně zisková (scénář 1, rozhodnutí o investici); |
| --- | --- | --- |

59.

Motivační účinek lze prokázat dvěma způsoby:

1)

podpora je pobídkou pro přijetí kladného rozhodnutí o investici do dané oblasti, protože jinak by investice nebyla pro příjemce podpory kdekoli v EHP (42) dostatečně zisková (scénář 1, rozhodnutí o investici);

42

scénář 1, rozhodnutí o investici

| 2) | podpora je pobídkou pro umístění plánované investice v dané oblasti, spíše než někde jinde, jelikož vyrovnává čistá znevýhodnění a náklady spojené s investováním v místě dané oblasti (scénář 2, rozhodnutí o umístění). |
| --- | --- |

2)

podpora je pobídkou pro umístění plánované investice v dané oblasti, spíše než někde jinde, jelikož vyrovnává čistá znevýhodnění a náklady spojené s investováním v místě dané oblasti (scénář 2, rozhodnutí o umístění).

scénář 2, rozhodnutí o umístění

| 60. | Jestliže podpora nezmění chování příjemce podpory tak, že podnítí (dodatečnou) počáteční investici v dané oblasti, lze mít za to, že by se stejná investice v této oblasti realizovala i bez poskytnutí podpory. Taková podpora tudíž postrádá motivační účinek k dosažení cíle regionálního rozvoje a soudržnosti, a nelze ji schválit jako slučitelnou s fungováním Dohody o EHP na základě těchto pokynů. |
| --- | --- |

60.

Jestliže podpora nezmění chování příjemce podpory tak, že podnítí (dodatečnou) počáteční investici v dané oblasti, lze mít za to, že by se stejná investice v této oblasti realizovala i bez poskytnutí podpory. Taková podpora tudíž postrádá motivační účinek k dosažení cíle regionálního rozvoje a soudržnosti, a nelze ji schválit jako slučitelnou s fungováním Dohody o EHP na základě těchto pokynů.

| 61. | V případě regionální podpory poskytované z fondů určených na politiku soudržnosti v oblastech podle písmene a) na investice, jež jsou zapotřebí k dosažení standardů, jež stanoví právo EHP, však lze mít za to, že podpora má motivační účinek, pokud by při neexistenci této podpory nebylo pro příjemce dostatečně ziskové realizovat investici v dané oblasti, což by vedlo k ukončení činnosti stávající provozovny v této oblasti. |
| --- | --- |

61.

V případě regionální podpory poskytované z fondů určených na politiku soudržnosti v oblastech podle písmene a) na investice, jež jsou zapotřebí k dosažení standardů, jež stanoví právo EHP, však lze mít za to, že podpora má motivační účinek, pokud by při neexistenci této podpory nebylo pro příjemce dostatečně ziskové realizovat investici v dané oblasti, což by vedlo k ukončení činnosti stávající provozovny v této oblasti.

5.2.1.1.   Režimy investiční podpory

Režimy investiční podpory

| 62. | Práce na jednotlivé investici mohou být zahájeny až poté, co byla podána žádost o podporu. |
| --- | --- |

62.

Práce na jednotlivé investici mohou být zahájeny až poté, co byla podána žádost o podporu.

| 63. | Jsou-li práce zahájeny již před podáním žádosti o podporu, jakákoli podpora poskytnutá ve prospěch této jednotlivé investice nebude považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

63.

Jsou-li práce zahájeny již před podáním žádosti o podporu, jakákoli podpora poskytnutá ve prospěch této jednotlivé investice nebude považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP.

| 64. | Státy ESVO EHP musí předložit standardní formulář žádosti, který obsahuje přinejmenším veškeré informace uvedené v příloze VII. V této žádosti musí malé a střední i velké podniky poskytnout hypotetické srovnání, co by se stalo v případě, že by podporu nezískaly, a uvést, který scénář popsaný v bodě 59 platí. |
| --- | --- |

64.

Státy ESVO EHP musí předložit standardní formulář žádosti, který obsahuje přinejmenším veškeré informace uvedené v příloze VII. V této žádosti musí malé a střední i velké podniky poskytnout hypotetické srovnání, co by se stalo v případě, že by podporu nezískaly, a uvést, který scénář popsaný v bodě 59 platí.

| 65. | Velké podniky musí navíc předložit písemné doklady, z nichž hypotetické srovnání uvedené ve formuláři žádosti vychází. Tato povinnost se nevztahuje na malé a střední podniky v případě podpory nepodléhající oznámení, která je poskytována v rámci určitého režimu. |
| --- | --- |

65.

Velké podniky musí navíc předložit písemné doklady, z nichž hypotetické srovnání uvedené ve formuláři žádosti vychází. Tato povinnost se nevztahuje na malé a střední podniky v případě podpory nepodléhající oznámení, která je poskytována v rámci určitého režimu.

| 66. | Orgán poskytující podporu musí provést kontrolu věrohodnosti uvedeného hypotetického srovnání a potvrdit, že regionální podpora má požadovaný motivační účinek, který odpovídá jednomu ze scénářů popsaných v bodě 59. Hypotetické srovnání je věrohodné, jestliže je autentické a týká se faktorů rozhodovacího procesu převládajících v okamžiku, kdy příjemce podpory činí rozhodnutí o investici. |
| --- | --- |

66.

Orgán poskytující podporu musí provést kontrolu věrohodnosti uvedeného hypotetického srovnání a potvrdit, že regionální podpora má požadovaný motivační účinek, který odpovídá jednomu ze scénářů popsaných v bodě 59. Hypotetické srovnání je věrohodné, jestliže je autentické a týká se faktorů rozhodovacího procesu převládajících v okamžiku, kdy příjemce podpory činí rozhodnutí o investici.

5.2.1.2.   Jednotlivá investiční podpora podléhající oznámení

Jednotlivá investiční podpora podléhající oznámení

| 67. | Kromě požadavků bodů 62 až 66 týkajících se jednotlivé podpory podléhající oznámení, musí státy ESVO EHP poskytnout jasné důkazy o tom, že podpora má skutečný dopad na rozhodnutí o investici nebo volbu umístění (43). Musí také upřesnit, který ze scénářů popsaných v bodě 59 se použije. Aby bylo možné provést komplexní posouzení, musí státy ESVO EHP poskytnout nejen informace o projektu, ale také komplexní popis hypotetického scénáře, který nastane, pokud žadatel nedostane od žádného veřejného orgánu v EHP žádnou podporu. |
| --- | --- |

67.

Kromě požadavků bodů 62 až 66 týkajících se jednotlivé podpory podléhající oznámení, musí státy ESVO EHP poskytnout jasné důkazy o tom, že podpora má skutečný dopad na rozhodnutí o investici nebo volbu umístění (43

| 68. | V případě scénáře 1, by státy ESVO EHP mohly prokázat, že podpora má motivační účinek tím, že předloží dokumenty podniku dokládající, že by investice nebyla bez podpory dostatečně zisková. |
| --- | --- |

68.

V případě scénáře 1

| 69. | V případě scénáře 2 by státy ESVO EHP mohly prokázat, že podpora má motivační účinek tím, že předloží dokumenty podniku dokládající, že bylo provedeno srovnání nákladů a přínosů umístění investice v dané oblasti s náklady a přínosy umístění v jiné oblasti (jiných oblastech). Kontrolní úřad ověří, zda jsou tato srovnání realistická. |
| --- | --- |

69.

V případě scénáře 2

| 70. | Státy ESVO EHP se vyzývají, aby vycházely z pravých a oficiálních dokumentů správní rady, z posouzení rizik (včetně posouzení rizik specifických pro danou lokalitu), finančních zpráv, interních podnikatelských záměrů, odborných posudků a dalších studií, které souvisejí s posuzovaným investičním projektem. Tyto dokumenty musí být aktuální pro rozhodovací proces, který se týká investice nebo jejího umístění. Při prokazování motivačního účinku by mohly státům ESVO EHP pomoci dokumenty obsahující informace o prognózách poptávky, prognózách nákladů, finančních prognózách, dokumenty, které jsou předkládány investičnímu výboru a které rozvíjejí různé investiční scénáře,nebo dokumenty předkládané finančním institucím. |
| --- | --- |

70.

Státy ESVO EHP se vyzývají, aby vycházely z pravých a oficiálních dokumentů správní rady, z posouzení rizik (včetně posouzení rizik specifických pro danou lokalitu), finančních zpráv, interních podnikatelských záměrů, odborných posudků a dalších studií, které souvisejí s posuzovaným investičním projektem. Tyto dokumenty musí být aktuální pro rozhodovací proces, který se týká investice nebo jejího umístění. Při prokazování motivačního účinku by mohly státům ESVO EHP pomoci dokumenty obsahující informace o prognózách poptávky, prognózách nákladů, finančních prognózách, dokumenty, které jsou předkládány investičnímu výboru a které rozvíjejí různé investiční scénáře,nebo dokumenty předkládané finančním institucím.

| 71. | V této souvislosti, a zejména v případě scénáře 1, lze úroveň ziskovosti posoudit použitím metod, které se v dotyčném konkrétním odvětví běžně používají a které mohou zahrnovat způsoby hodnocení čisté současné hodnoty projektu (44), vnitřní míry návratnosti (45) nebo průměrné návratnosti použitého kapitálu. Ziskovost projektu musí být srovnávána s běžnou mírou návratnosti, kterou příjemce uplatňuje na další investiční projekty podobného druhu. Nejsou-li tyto míry k dispozici, musí být ziskovost projektu porovnána s kapitálovými náklady příjemce jako celku nebo s mírou návratnosti, obvyklou v daném odvětví. |
| --- | --- |

71.

V této souvislosti, a zejména v případě scénáře 1

44

45

| 72. | Jestliže podpora nezmění chování příjemce tím, že podnítí (dodatečnou) investici v dané oblasti, nemá podpora pro danou oblast žádný pozitivní účinek. Podpora proto nebude považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP v případě, kdy se má za to, že by se stejná investice v oblasti uskutečnila i bez poskytnutí této podpory. |
| --- | --- |

72.

Jestliže podpora nezmění chování příjemce tím, že podnítí (dodatečnou) investici v dané oblasti, nemá podpora pro danou oblast žádný pozitivní účinek. Podpora proto nebude považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP v případě, kdy se má za to, že by se stejná investice v oblasti uskutečnila i bez poskytnutí této podpory.

5.2.2.   Režimy provozní podpory

Režimy provozní podpory

| 73. | U režimů provozní podpory se má za to, že podpora vykazuje motivační účinek, jestliže je pravděpodobné, že by v případě jejího neposkytnutí míra hospodářské činnosti v dané oblasti značně klesla kvůli problémům, které má podpora řešit. |
| --- | --- |

73.

U režimů provozní podpory se má za to, že podpora vykazuje motivační účinek, jestliže je pravděpodobné, že by v případě jejího neposkytnutí míra hospodářské činnosti v dané oblasti značně klesla kvůli problémům, které má podpora řešit.

| 74. | Kontrolní úřad proto bude mít za to, že provozní podpora podněcuje dodatečnou hospodářskou činnost v oblasti, jestliže stát ESVO EHP prokáže existenci a závažnost uvedených problémů v této oblasti (viz body 54 až 57). |
| --- | --- |

74.

Kontrolní úřad proto bude mít za to, že provozní podpora podněcuje dodatečnou hospodářskou činnost v oblasti, jestliže stát ESVO EHP prokáže existenci a závažnost uvedených problémů v této oblasti (viz body 54 až 57).

5.3.   Potřeba státního zásahu

Potřeba státního zásahu

| 75. | K posouzení toho, zda je státní podpora pro dosažení cíle regionálního rozvoje nebo soudržnosti nezbytná, je zapotřebí provést nejprve rozbor problému. Státní podpora by měla být zaměřena na situace, v nichž může přinést podstatné zlepšení, které trh sám o sobě přinést nemůže. To platí zejména v souvislosti s omezenými veřejnými zdroji. |
| --- | --- |

75.

K posouzení toho, zda je státní podpora pro dosažení cíle regionálního rozvoje nebo soudržnosti nezbytná, je zapotřebí provést nejprve rozbor problému. Státní podpora by měla být zaměřena na situace, v nichž může přinést podstatné zlepšení, které trh sám o sobě přinést nemůže. To platí zejména v souvislosti s omezenými veřejnými zdroji.

| 76. | Za určitých podmínek mohou opatření státní podpory napravit selhání trhu a přispět tak k účinnému fungování trhů a posílení konkurenceschopnosti. V případě, že trhy skutečně dosáhnou účinných výsledků, které však nejsou uspokojivé z hlediska spravedlnosti nebo soudržnosti, může být státní podpora využita k tomu, aby přinesla vhodnější a spravedlivější výsledek fungování trhu. |
| --- | --- |

76.

Za určitých podmínek mohou opatření státní podpory napravit selhání trhu a přispět tak k účinnému fungování trhů a posílení konkurenceschopnosti. V případě, že trhy skutečně dosáhnou účinných výsledků, které však nejsou uspokojivé z hlediska spravedlnosti nebo soudržnosti, může být státní podpora využita k tomu, aby přinesla vhodnější a spravedlivější výsledek fungování trhu.

| 77. | Pokud jde o podporu poskytovanou na rozvoj oblastí uvedených na mapě regionální podpory v souladu s pravidly v oddíle 7 těchto pokynů, má Kontrolní úřad za to, že v těchto oblastech trh nepřinese bez státního zásahu výsledky, které by vedly k dostatečné úrovni hospodářského rozvoje a soudržnosti. Proto se podpora poskytovaná v těchto oblastech považuje za nezbytnou. |
| --- | --- |

77.

Pokud jde o podporu poskytovanou na rozvoj oblastí uvedených na mapě regionální podpory v souladu s pravidly v oddíle 7 těchto pokynů, má Kontrolní úřad za to, že v těchto oblastech trh nepřinese bez státního zásahu výsledky, které by vedly k dostatečné úrovni hospodářského rozvoje a soudržnosti. Proto se podpora poskytovaná v těchto oblastech považuje za nezbytnou.

5.4.   Vhodnost regionální podpory

Vhodnost regionální podpory

| 78. | Opatření podpory musí být nástrojem politiky vhodným k dosažení daného cíle této politiky. Opatření podpory nebude považováno za slučitelné, pokud existují jiné nástroje politiky s méně rušivými účinky nebo jiné méně narušující druhy nástrojů podpory, které umožňují stejný pozitivní přínos v oblasti regionálního rozvoje a soudržnosti. |
| --- | --- |

78.

Opatření podpory musí být nástrojem politiky vhodným k dosažení daného cíle této politiky. Opatření podpory nebude považováno za slučitelné, pokud existují jiné nástroje politiky s méně rušivými účinky nebo jiné méně narušující druhy nástrojů podpory, které umožňují stejný pozitivní přínos v oblasti regionálního rozvoje a soudržnosti.

5.4.1.   Vhodnost v rámci alternativních nástrojů politiky

Vhodnost v rámci alternativních nástrojů politiky

5.4.1.1.   Investiční podpora

Investiční podpora

| 79. | Regionální investiční podpora není jediným nástrojem politiky, který mají státy ESVO EHP k dispozici pro účely zvýšení investic a vytváření pracovních míst v podporovaných oblastech. Státy ESVO EHP mohou využívat i další opatření, jako je rozvoj infrastruktury, zvýšení kvality vzdělávání a odborné přípravy nebo zlepšení podnikatelského prostředí. |
| --- | --- |

79.

Regionální investiční podpora není jediným nástrojem politiky, který mají státy ESVO EHP k dispozici pro účely zvýšení investic a vytváření pracovních míst v podporovaných oblastech. Státy ESVO EHP mohou využívat i další opatření, jako je rozvoj infrastruktury, zvýšení kvality vzdělávání a odborné přípravy nebo zlepšení podnikatelského prostředí.

| 80. | Při oznamování režimu investiční podpory musí státy ESVO EHP uvést, proč je regionální podpora vhodným nástrojem, který napomůže rozvoji dané oblast. |
| --- | --- |

80.

Při oznamování režimu investiční podpory musí státy ESVO EHP uvést, proč je regionální podpora vhodným nástrojem, který napomůže rozvoji dané oblast.

| 81. | Pokud se stát ESVO EHP rozhodne, že zavede režim podpory v určitém odvětví, musí prokázat výhody, které takový nástroj přináší oproti víceodvětvovému režimu nebo jiným nástrojům politiky. |
| --- | --- |

81.

Pokud se stát ESVO EHP rozhodne, že zavede režim podpory v určitém odvětví, musí prokázat výhody, které takový nástroj přináší oproti víceodvětvovému režimu nebo jiným nástrojům politiky.

| 82. | Kontrolní úřad zejména zohlední posouzení dopadů navrhovaného režimu podpory, která jí státy ESVO EHP poskytnou. Stejně tak může při posuzování vhodnosti navrhovaného režimu vzít v úvahu výsledky následného hodnocení, které je popsáno v oddíle 6. |
| --- | --- |

82.

Kontrolní úřad zejména zohlední posouzení dopadů navrhovaného režimu podpory, která jí státy ESVO EHP poskytnou. Stejně tak může při posuzování vhodnosti navrhovaného režimu vzít v úvahu výsledky následného hodnocení, které je popsáno v oddíle 6.

| 83. | V případě investiční podpory ad hoc musí státy ESVO EHP prokázat, jak může tato podpora lépe přispět k rozvoji oblasti než podpora v rámci režimu nebo jiné typy opatření. |
| --- | --- |

83.

V případě investiční podpory ad hoc

5.4.1.2.   Režimy provozní podpory

Režimy provozní podpory

| 84. | Státy ESVO EHP musí prokázat, že podpora je vhodná k dosažení cíle daného režimu, pokud jde o problémy, které má tato podpora řešit. Stát ESVO EHP může pro účely prokázání vhodnosti podpory předem vypočítat výši podpory jako pevně stanovenou částku pokrývající očekávané dodatečné náklady za dané období, aby dané podniky motivovala ke snižování nákladů a k postupnému zvyšování efektivity jejich činnosti (46). |
| --- | --- |

84.

Státy ESVO EHP musí prokázat, že podpora je vhodná k dosažení cíle daného režimu, pokud jde o problémy, které má tato podpora řešit. Stát ESVO EHP může pro účely prokázání vhodnosti podpory předem vypočítat výši podpory jako pevně stanovenou částku pokrývající očekávané dodatečné náklady za dané období, aby dané podniky motivovala ke snižování nákladů a k postupnému zvyšování efektivity jejich činnosti (46

5.4.2.   Vhodnost v rámci jiných nástrojů podpory

Vhodnost v rámci jiných nástrojů podpory

| 85. | Regionální podporu lze poskytovat v různých formách. Státy ESVO EHP však musí zajistit, aby podpora byla poskytována v takové formě, která bude pravděpodobně znamenat nejmenší narušení obchodu a hospodářské soutěže. Je-li podpora poskytována ve formě, která přináší přímou finanční výhodu (například přímé dotace, osvobození od daní, příspěvků na sociální zabezpečení nebo jiných povinných odvodů nebo jejich snížení nebo poskytnutí pozemků, dodávek zboží nebo služeb za výhodné ceny), musí státy ESVO EHP prokázat, proč nejsou vhodné jiné, potenciálně méně rušivé formy podpory, jako jsou vratné zálohy nebo formy podpory založené na dluhových nebo kapitálových nástrojích (například úvěry s nízkou úrokovou sazbou, úrokové subvence, státní záruky, nákup akcií nebo jiná forma kapitálová injekce za výhodných podmínek). |
| --- | --- |

85.

Regionální podporu lze poskytovat v různých formách. Státy ESVO EHP však musí zajistit, aby podpora byla poskytována v takové formě, která bude pravděpodobně znamenat nejmenší narušení obchodu a hospodářské soutěže. Je-li podpora poskytována ve formě, která přináší přímou finanční výhodu (například přímé dotace, osvobození od daní, příspěvků na sociální zabezpečení nebo jiných povinných odvodů nebo jejich snížení nebo poskytnutí pozemků, dodávek zboží nebo služeb za výhodné ceny), musí státy ESVO EHP prokázat, proč nejsou vhodné jiné, potenciálně méně rušivé formy podpory, jako jsou vratné zálohy nebo formy podpory založené na dluhových nebo kapitálových nástrojích (například úvěry s nízkou úrokovou sazbou, úrokové subvence, státní záruky, nákup akcií nebo jiná forma kapitálová injekce za výhodných podmínek).

| 86. | Při posouzení vhodnosti navrhovaného nástroje podpory lze zohlednit výsledky následného hodnocení popsaného v oddíle 6. |
| --- | --- |

86.

Při posouzení vhodnosti navrhovaného nástroje podpory lze zohlednit výsledky následného hodnocení popsaného v oddíle 6.

5.5.   Přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum)

Přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum)

5.5.1.   Investiční podpora

Investiční podpora

| 87. | Výše regionální podpory musí být omezena na minimum, které je nutné k podnícení dalších investic nebo činností v dané oblasti. |
| --- | --- |

87.

Výše regionální podpory musí být omezena na minimum, které je nutné k podnícení dalších investic nebo činností v dané oblasti.

| 88. | Aby se zajistila předvídatelnost a rovné podmínky pro všechny, uplatňuje Kontrolní úřad na investiční podporu maximální intenzity podpory (47). |
| --- | --- |

88.

Aby se zajistila předvídatelnost a rovné podmínky pro všechny, uplatňuje Kontrolní úřad na investiční podporu maximální intenzity podpory (47

| 89. | V případě projektu počáteční investice musí maximální intenzitu podpory a maximální výši podpory (48) (u velkého investičního projektu upravenou výši podpory (49) a související sníženou intenzitu podpory) vypočítat orgán poskytující podporu v okamžiku jejího poskytnutí či jejího oznámení Kontrolnímu úřadu, podle toho, co nastane dříve. |
| --- | --- |

89.

V případě projektu počáteční investice musí maximální intenzitu podpory a maximální výši podpory (48

49

| 90. | Vzhledem k tomu, že velké investiční projekty pravděpodobně povedou k většímu narušení hospodářské soutěže a obchodu, výše podpory na tyto projekty nesmí překročit upravenou výši podpory. |
| --- | --- |

90.

Vzhledem k tomu, že velké investiční projekty pravděpodobně povedou k většímu narušení hospodářské soutěže a obchodu, výše podpory na tyto projekty nesmí překročit upravenou výši podpory.

| 91. | Jestliže je počáteční investice součástí jediného investičního projektu a jedná-li se o velký investiční projekt, nesmí výše podpory poskytnuté na příslušný investiční projekt přesáhnout upravenou výši podpory. Směnným kurzem a diskontní sazbou, které se použijí pro účely tohoto pravidla, jsou směnný kurz a diskontní sazba platné ke dni poskytnutí podpory na první projekt v rámci příslušného jediného investičního projektu. |
| --- | --- |

91.

Jestliže je počáteční investice součástí jediného investičního projektu a jedná-li se o velký investiční projekt, nesmí výše podpory poskytnuté na příslušný investiční projekt přesáhnout upravenou výši podpory. Směnným kurzem a diskontní sazbou, které se použijí pro účely tohoto pravidla, jsou směnný kurz a diskontní sazba platné ke dni poskytnutí podpory na první projekt v rámci příslušného jediného investičního projektu.

| 92. | Maximální intenzity podpory slouží dvojímu účelu. |
| --- | --- |

92.

Maximální intenzity podpory slouží dvojímu účelu.

| 93. | Zaprvé, u režimů podléhajících oznámení tyto maximální intenzity podpory slouží jako bezpečné přístavy pro malé a střední podniky: pokud intenzita podpory nedosáhne povoleného maxima, má se za to, že je podpora přiměřená. |
| --- | --- |

93.

Zaprvé, u režimů podléhajících oznámení tyto maximální intenzity podpory slouží jako bezpečné přístavy pro malé a střední podniky: pokud intenzita podpory nedosáhne povoleného maxima, má se za to, že je podpora přiměřená.

| 94. | Zadruhé, ve všech ostatních případech se maximální intenzity podpory používají jako strop v rámci přístupu založeného na čistých dodatečných nákladech, který je popsán v bodech 95 až 97. |
| --- | --- |

94.

Zadruhé, ve všech ostatních případech se maximální intenzity podpory používají jako strop v rámci přístupu založeného na čistých dodatečných nákladech, který je popsán v bodech 95 až 97.

| 95. | Kontrolní úřad má zpravidla za to, že jednotlivá podpora podléhající oznámení je omezena na minimum, pokud výše podpory odpovídá čistým dodatečným nákladům na investice v dané oblasti v porovnání s hypotetickým scénářem, kdy by podpora nebyla poskytnuta (50), přičemž stropem jsou maximální intenzity podpory. Stejně tak v případě investiční podpory poskytnuté velkým podnikům v rámci režimů, které podléhají oznamovací povinnosti, musí státy ESVO EHP zajistit, aby výše podpory byla omezena na minimum, a to na základě přístupu založeného na čistých dodatečných nákladech, přičemž stropem jsou maximální intenzity podpory. |
| --- | --- |

95.

Kontrolní úřad má zpravidla za to, že jednotlivá podpora podléhající oznámení je omezena na minimum, pokud výše podpory odpovídá čistým dodatečným nákladům na investice v dané oblasti v porovnání s hypotetickým scénářem, kdy by podpora nebyla poskytnuta (50

| 96. | V případě situací podle scénáře 1 (rozhodnutí o investici) by proto podpora neměla převýšit minimum nezbytné k tomu, aby byl projekt dostatečně ziskový, např. zvýší míru vnitřní návratnosti projektu nad běžnou míru návratnosti, kterou daný podnik uplatňuje v jiných investičních projektech podobného druhu nebo případně zvýší míru vnitřní návratnosti nad rámec kapitálových nákladů příjemce jako celku nebo nad rámec míry návratnosti, kterou lze v daném odvětví obvykle dosáhnout. |
| --- | --- |

96.

V případě situací podle scénáře 1

| 97. | V případě scénáře 2 (pobídky k umístění) by výše podpory neměla přesáhnout rozdíl mezi čistou současnou hodnotou investice v cílové oblasti a čistou současnou hodnotou investice v alternativním umístění. Je zapotřebí vzít v úvahu všechny související náklady a přínosy, včetně například administrativních nákladů, nákladů na dopravu, nákladů na vzdělávání, na něž se nevztahuje podpora na vzdělávání, a rovněž mzdových rozdílů. Nachází-li se však alternativní umístění v EHP, nezohledňují se subvence poskytované v tomto jiném umístění. |
| --- | --- |

97.

V případě scénáře 2

| 98. | K posouzení přiměřenosti podpory lze využít i výpočty použité pro analýzu motivačního účinku. Státy ESVO EHP musí prokázat přiměřenost podpory pomocí takových dokumentů, jako jsou např. dokumenty uvedené v bodě 70. |
| --- | --- |

98.

K posouzení přiměřenosti podpory lze využít i výpočty použité pro analýzu motivačního účinku. Státy ESVO EHP musí prokázat přiměřenost podpory pomocí takových dokumentů, jako jsou např. dokumenty uvedené v bodě 70.

| 99. | Investiční podporu lze poskytnout souběžně na základě několika režimů regionální podpory nebo ve spojení s regionální podporou ad hoc za předpokladu, že celková podpora ze všech zdrojů nepřesáhne maximální intenzitu podpory na daný projekt, kterou první orgán poskytující podporu musí vypočítat předem. Jakoukoli další státní podporu v souvislosti s týmiž způsobilými náklady, která je částečně či zcela duplicitní, lze kumulovat pouze tehdy, nevede-li taková kumulace k překročení nejvyšší intenzity nebo výše podpory, která se na danou podporu použije podle platných tematických pravidel. Kontroly kumulace musí být prováděny při poskytování i při vyplácení podpory (51). V případě, že stát ESVO EHP umožní kumulaci státní podpory poskytnuté na základě jednoho režimu se státní podporou, která se poskytuje na základě jiných režimů, musí za každý z režimů uvést způsob, pomocí něhož zajistí splnění podmínek stanovených v tomto bodě. |
| --- | --- |

99.

Investiční podporu lze poskytnout souběžně na základě několika režimů regionální podpory nebo ve spojení s regionální podporou ad hoc

51

| 100. | V případě počáteční investice spojené s projekty v rámci Evropské územní spolupráce (EÚS), které splňují kritéria nařízení o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Evropská územní spolupráce (Interreg) (52), intenzita podpory použitelná na oblast, kde je počáteční investice umístěna, se použije na všechny příjemce, kteří se projektu účastní. Je-li počáteční investice umístěna ve dvou nebo více podporovaných oblastech, použije se na počáteční investici maximální intenzita podpory použitelná v podporované oblasti, kde vznikla největší část způsobilých nákladů. Na počáteční investice realizované velkými podniky v oblastech podle písmene c) lze poskytnout regionální podporu v souvislosti s projekty v rámci EÚS pouze tehdy, jedná-li se o počáteční investice, které vedou ke vzniku nové hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

100.

V případě počáteční investice spojené s projekty v rámci Evropské územní spolupráce (EÚS), které splňují kritéria nařízení o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Evropská územní spolupráce (Interreg) (52

5.5.2.   Režimy provozní podpory

Režimy provozní podpory

| 101. | StátyESVO EHP musí prokázat, že úroveň podpory je přiměřená problémům, které má podpora řešit. |
| --- | --- |

101.

StátyESVO EHP musí prokázat, že úroveň podpory je přiměřená problémům, které má podpora řešit.

| 102. | Státy ESVO EHP States musí zejména splnit tyto podmínky:






  1) | podpora musí být vypočtena na základě předem stanovených způsobilých nákladů, jež lze zcela přičíst problémům, které má podpora řešit, jak prokáže stát ESVO EHP; |
| --- | --- | --- |

102.

Státy ESVO EHP States musí zejména splnit tyto podmínky:

1)

podpora musí být vypočtena na základě předem stanovených způsobilých nákladů, jež lze zcela přičíst problémům, které má podpora řešit, jak prokáže stát ESVO EHP;

| 2) | podpora musí být omezena na určitý podíl těchto předem stanovených způsobilých nákladů a nesmí tyto náklady překročit; |
| --- | --- |

2)

podpora musí být omezena na určitý podíl těchto předem stanovených způsobilých nákladů a nesmí tyto náklady překročit;

| 3) | výše podpory pro jednotlivé příjemce musí být přiměřená míře problémů, jimž jednotliví příjemci skutečně čelí. |
| --- | --- |

3)

výše podpory pro jednotlivé příjemce musí být přiměřená míře problémů, jimž jednotliví příjemci skutečně čelí.

| 103. | Pokud jde o podporu na zmírnění některých specifických obtíží, jimž čelí malé a střední podniky v oblastech podle písmene a), musí se úroveň podpory po dobu trvání režimu postupně snižovat (53). To se nevztahuje na režimy, které mají bránit vylidňování řídce a velmi řídce osídlených oblastí. |
| --- | --- |

103.

Pokud jde o podporu na zmírnění některých specifických obtíží, jimž čelí malé a střední podniky v oblastech podle písmene a), musí se úroveň podpory po dobu trvání režimu postupně snižovat (53

5.6.   Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod

Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod

| 104. | Aby byla podpora slučitelná, musí být omezeny negativní účinky opatření podpory v podobě narušení hospodářské soutěže, jakož i dopad na obchod mezi státy ESVO EHP, a negativní účinky nesmí převážit nad pozitivními účinky podpory v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

104.

Aby byla podpora slučitelná, musí být omezeny negativní účinky opatření podpory v podobě narušení hospodářské soutěže, jakož i dopad na obchod mezi státy ESVO EHP, a negativní účinky nesmí převážit nad pozitivními účinky podpory v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem.

5.6.1.   Obecné úvahy

Obecné úvahy

| 105. | Při celkovém porovnávání pozitivních účinků podpory (oddíl 5.1) s jejími negativními účinky na hospodářskou soutěž a obchod může Kontrolní úřad v relevantních případech zohlednit okolnost, že kromě přispění k regionálnímu rozvoji a soudržnosti má podpora i další pozitivní účinky. Může tomu tak být například v případě, kdy lze konstatovat, že počáteční investice kromě vytváření místních pracovních míst, zavádění nových činností a/nebo vytváření místních příjmů významně přispívá zejména k digitální transformaci nebo přechodu na činnosti udržitelné z hlediska životního prostředí, včetně činností s nízkými emisemi uhlíku, činností, které jsou klimaticky neutrální nebo činností odolných vůči změně klimatu. Kontrolní úřad bude věnovat zvláštní pozornost článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (54) o taxonomii, včetně zásady „významně nepoškozovat“, nebo jiným srovnatelným metodikám. Kromě toho může Kontrolní úřad v rámci posuzování negativních účinků na hospodářskou soutěž a obchod v příslušných případech přihlédnout k negativním externalitám podporované činnosti, pokud tyto externality nepříznivě ovlivňují hospodářskou soutěž a obchod mezi státy EHP tím, že způsobují nebo zhoršují neefektivitu trhu v takové míře, která je proti společnému zájmu (55). |
| --- | --- |

105.

Při celkovém porovnávání pozitivních účinků podpory (oddíl 5.1) s jejími negativními účinky na hospodářskou soutěž a obchod může Kontrolní úřad v relevantních případech zohlednit okolnost, že kromě přispění k regionálnímu rozvoji a soudržnosti má podpora i další pozitivní účinky. Může tomu tak být například v případě, kdy lze konstatovat, že počáteční investice kromě vytváření místních pracovních míst, zavádění nových činností a/nebo vytváření místních příjmů významně přispívá zejména k digitální transformaci nebo přechodu na činnosti udržitelné z hlediska životního prostředí, včetně činností s nízkými emisemi uhlíku, činností, které jsou klimaticky neutrální nebo činností odolných vůči změně klimatu. Kontrolní úřad bude věnovat zvláštní pozornost článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (54

55

| 106. | Pokud jde o negativní účinky, může regionální podpora vést ke vzniku dvou hlavních typů možného narušení hospodářské soutěže a obchodu. Jedná se o narušení výrobkového trhu a dopady na umístění činnosti. Oba druhy narušení mohou vést k alokační neefektivnosti (což zhoršuje hospodářskou výkonnost vnitřního trhu) a k obavám týkajícím se distribuce (distribuce hospodářské činnosti mezi regiony). |
| --- | --- |

106.

Pokud jde o negativní účinky, může regionální podpora vést ke vzniku dvou hlavních typů možného narušení hospodářské soutěže a obchodu. Jedná se o narušení výrobkového trhu a dopady na umístění činnosti. Oba druhy narušení mohou vést k alokační neefektivnosti (což zhoršuje hospodářskou výkonnost vnitřního trhu) a k obavám týkajícím se distribuce (distribuce hospodářské činnosti mezi regiony).

| 107. | Jedním z potenciálních škodlivých účinků státní podpory je to, že tato podpora zabraňuje trhu přinášet účinné výsledky odměňováním nejefektivnějších výrobců a vytvářením tlaku na ty méně efektivní, aby se zlepšili, provedli restrukturalizaci nebo trh opustili. Státní podpora, která vede ke značnému rozšíření kapacity na nevýkonném trhu, může nepřiměřeně narušit hospodářskou soutěž, neboť vytvoření či zachování nadměrné kapacity může snížit zisková rozpětí, omezit investice konkurentů, nebo dokonce vést k odchodu konkurentů z trhu. To by mohlo vést k situaci, kdy konkurenti, kteří by jinak byli schopni na trhu zůstat, jsou z trhu vytlačeni. Tato situace může rovněž znemožnit podnikům vstoupit na trh nebo na něm expandovat, a může dokonce oslabit motivaci konkurentů k inovacím. To může vést ke vzniku neefektivních tržních struktur, které v dlouhodobém horizontu poškozují také spotřebitele. Dostupnost podpory může navíc u případných příjemců vést k tomu, že nebudou dostatečně ostražití, nebo vyvolat příliš riskantní chování. Je pravděpodobné, že bude mít dlouhodobý negativní dopad na celkovou výkonnost odvětví. |
| --- | --- |

107.

Jedním z potenciálních škodlivých účinků státní podpory je to, že tato podpora zabraňuje trhu přinášet účinné výsledky odměňováním nejefektivnějších výrobců a vytvářením tlaku na ty méně efektivní, aby se zlepšili, provedli restrukturalizaci nebo trh opustili. Státní podpora, která vede ke značnému rozšíření kapacity na nevýkonném trhu, může nepřiměřeně narušit hospodářskou soutěž, neboť vytvoření či zachování nadměrné kapacity může snížit zisková rozpětí, omezit investice konkurentů, nebo dokonce vést k odchodu konkurentů z trhu. To by mohlo vést k situaci, kdy konkurenti, kteří by jinak byli schopni na trhu zůstat, jsou z trhu vytlačeni. Tato situace může rovněž znemožnit podnikům vstoupit na trh nebo na něm expandovat, a může dokonce oslabit motivaci konkurentů k inovacím. To může vést ke vzniku neefektivních tržních struktur, které v dlouhodobém horizontu poškozují také spotřebitele. Dostupnost podpory může navíc u případných příjemců vést k tomu, že nebudou dostatečně ostražití, nebo vyvolat příliš riskantní chování. Je pravděpodobné, že bude mít dlouhodobý negativní dopad na celkovou výkonnost odvětví.

| 108. | Podpora může mít také rušivé účinky v podobě zvyšování nebo zachovávání významné tržní síly příjemce podpory. I když podpora neposiluje významnou tržní sílu přímo, může tak činit nepřímo tím, že stávající konkurenty odradí od expanze, povede k jejich odchodu z trhu či odradí nové konkurenty od vstupu na trh. |
| --- | --- |

108.

Podpora může mít také rušivé účinky v podobě zvyšování nebo zachovávání významné tržní síly příjemce podpory. I když podpora neposiluje významnou tržní sílu přímo, může tak činit nepřímo tím, že stávající konkurenty odradí od expanze, povede k jejich odchodu z trhu či odradí nové konkurenty od vstupu na trh.

| 109. | Kromě narušení výrobkových trhů může regionální podpora ze své podstaty ovlivnit také umístění hospodářské činnosti. Jestliže jedna oblast přitahuje investice na základě podpory, jiná oblast o tuto příležitosti přichází. Tyto negativní účinky se v oblastech, které byly podporou nepříznivě ovlivněny, projevují zánikem hospodářské činnosti a ztrátou pracovních míst, včetně pracovních míst na úrovni subdodavatelů. Negativní účinky se mohou projevit také v podobě ztráty pozitivních externalit (např. efektu seskupování, přelévání znalostí, nabídky vzdělávání a odborné přípravy apod.). |
| --- | --- |

109.

Kromě narušení výrobkových trhů může regionální podpora ze své podstaty ovlivnit také umístění hospodářské činnosti. Jestliže jedna oblast přitahuje investice na základě podpory, jiná oblast o tuto příležitosti přichází. Tyto negativní účinky se v oblastech, které byly podporou nepříznivě ovlivněny, projevují zánikem hospodářské činnosti a ztrátou pracovních míst, včetně pracovních míst na úrovni subdodavatelů. Negativní účinky se mohou projevit také v podobě ztráty pozitivních externalit (např. efektu seskupování, přelévání znalostí, nabídky vzdělávání a odborné přípravy apod.).

| 110. | Geografická specifičnost regionální podpory ji odlišuje od jiných forem horizontální podpory. Specifickým znakem regionální podpory je to, že jejím cílem je ovlivnit volbu investora, pokud jde o umístění investičních projektů. Jestliže regionální podpora vyrovnává dodatečné náklady vyplývající z regionálních znevýhodnění a podporuje další investice v podporovaných oblastech, aniž by způsobovala jejich odliv z jiných stejně rozvinutých nebo méně rozvinutých podporovaných oblastí, pak nejenže přispívá k rozvoji dané oblasti, ale také podporuje soudržnost a v konečném důsledku prospívá celému EHP. Pokud jde o možné negativní účinky regionální podpory na umístění, tyto účinky jsou již do jisté míry omezeny mapami regionální podpory, které vymezují oblasti, v nichž může být regionální podpora poskytnuta, v souladu s regionálním hospodářským rozvojem a cíli politiky soudržnosti a maximálními povolenými intenzitami podpory. K posouzení dopadu podpory na rozvoj dané oblasti a na soudržnost je však i nadále důležité porozumět situaci, která by nastala v případě jejího neposkytnutí. |
| --- | --- |

110.

Geografická specifičnost regionální podpory ji odlišuje od jiných forem horizontální podpory. Specifickým znakem regionální podpory je to, že jejím cílem je ovlivnit volbu investora, pokud jde o umístění investičních projektů. Jestliže regionální podpora vyrovnává dodatečné náklady vyplývající z regionálních znevýhodnění a podporuje další investice v podporovaných oblastech, aniž by způsobovala jejich odliv z jiných stejně rozvinutých nebo méně rozvinutých podporovaných oblastí, pak nejenže přispívá k rozvoji dané oblasti, ale také podporuje soudržnost a v konečném důsledku prospívá celému EHP. Pokud jde o možné negativní účinky regionální podpory na umístění, tyto účinky jsou již do jisté míry omezeny mapami regionální podpory, které vymezují oblasti, v nichž může být regionální podpora poskytnuta, v souladu s regionálním hospodářským rozvojem a cíli politiky soudržnosti a maximálními povolenými intenzitami podpory. K posouzení dopadu podpory na rozvoj dané oblasti a na soudržnost je však i nadále důležité porozumět situaci, která by nastala v případě jejího neposkytnutí.

5.6.2.   Zjevné negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod

Zjevné negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod

| 111. | Kontrolní úřad vymezuje řadu situací, kdy negativní účinky regionální investiční podpory na hospodářskou soutěž a obchod mezi státy EHP zjevně převažují nad pozitivními účinky, což znamená, že není pravděpodobné prohlášení této podpory za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

111.

Kontrolní úřad vymezuje řadu situací, kdy negativní účinky regionální investiční podpory na hospodářskou soutěž a obchod mezi státy EHP zjevně převažují nad pozitivními účinky, což znamená, že není pravděpodobné prohlášení této podpory za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP.

5.6.2.1.   Vytváření nadměrné kapacity na trhu v absolutním poklesu

Vytváření nadměrné kapacity na trhu v absolutním poklesu

| 112. | Jak je uvedeno v bodě 107, Kontrolní úřad při posouzení negativních účinků podpory přihlédne k dodatečné výrobní kapacitě vytvořené projektem v případě podprůměrné výkonnosti trhu. |
| --- | --- |

112.

Jak je uvedeno v bodě 107, Kontrolní úřad při posouzení negativních účinků podpory přihlédne k dodatečné výrobní kapacitě vytvořené projektem v případě podprůměrné výkonnosti trhu.

| 113. | Pokud státní podpora umožní investice zvyšující výrobní kapacitu na trhu, existuje riziko, že výroba nebo investice v jiných regionech EHP mohou být touto skutečností negativně ovlivněny. To je obzvláště pravděpodobné, pokud zvýšení kapacity přesáhne růst trhu nebo k němu dojde na trhu, který má nadměrné kapacity. |
| --- | --- |

113.

Pokud státní podpora umožní investice zvyšující výrobní kapacitu na trhu, existuje riziko, že výroba nebo investice v jiných regionech EHP mohou být touto skutečností negativně ovlivněny. To je obzvláště pravděpodobné, pokud zvýšení kapacity přesáhne růst trhu nebo k němu dojde na trhu, který má nadměrné kapacity.

| 114. | Proto v případě, že investice vede k vytvoření nebo zvýšení nadměrné kapacity na trhu, který je strukturálně v absolutním poklesu (tj. trh se zmenšuje) (56), zastává Kontrolní úřad názor, že podpora má negativní účinky, u nichž není pravděpodobné, že by byly vyváženy jakýmkoli pozitivním účinkem. To platí zejména pro situace podle scénáře 1 (rozhodnutí o investici). |
| --- | --- |

114.

Proto v případě, že investice vede k vytvoření nebo zvýšení nadměrné kapacity na trhu, který je strukturálně v absolutním poklesu (tj. trh se zmenšuje) (56

| 115. | V případě situací podle scénáře 2 (rozhodnutí o umístění), pokud by investice byla v každém případě realizována na stejném zeměpisném trhu nebo výjimečně na jiném zeměpisném trhu, přičemž je ale prodej zaměřen na stejný zeměpisný trh, pak podpora – za předpokladu, že je omezena na minimum, které je nezbytné k vyrovnání nevýhody umístění a příjemci podpory neposkytuje dodatečnou likviditu – ovlivňuje pouze rozhodnutí o umístění. V této situaci by investice zvýšila dodatečnou kapacitu na daném zeměpisném trhu nezávisle na podpoře. Případné výsledky v podobě nadměrné kapacity budou proto v zásadě stejné bez ohledu na to, zda byla podpora poskytnuta. Nicméně pokud je alternativním umístěním investice jiný zeměpisný trh a podpora vede ke vzniku nadměrné kapacity na trhu, který je strukturálně v absolutním poklesu, uplatní se závěry vyplývající z bodu 114. |
| --- | --- |

115.

V případě situací podle scénáře 2 (rozhodnutí o umístění), pokud by investice byla v každém případě realizována na stejném zeměpisném trhu nebo výjimečně na jiném zeměpisném trhu, přičemž je ale prodej zaměřen na stejný zeměpisný trh, pak podpora – za předpokladu, že je omezena na minimum, které je nezbytné k vyrovnání nevýhody umístění a příjemci podpory neposkytuje dodatečnou likviditu – ovlivňuje pouze rozhodnutí o umístění. V této situaci by investice zvýšila dodatečnou kapacitu na daném zeměpisném trhu nezávisle na podpoře. Případné výsledky v podobě nadměrné kapacity budou proto v zásadě stejné bez ohledu na to, zda byla podpora poskytnuta. Nicméně pokud je alternativním umístěním investice jiný zeměpisný trh a podpora vede ke vzniku nadměrné kapacity na trhu, který je strukturálně v absolutním poklesu, uplatní se závěry vyplývající z bodu 114.

5.6.2.2.   Negativní účinky na soudržnost

Negativní účinky na soudržnost

| 116. | Jak je uvedeno v bodech 109 a 110, Kontrolní úřad musí při posouzení negativních účinků podpory přihlédnout k jejím účinkům na umístění hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

116.

Jak je uvedeno v bodech 109 a 110, Kontrolní úřad musí při posouzení negativních účinků podpory přihlédnout k jejím účinkům na umístění hospodářské činnosti.

| 117. | V případě situací podle scénáře 2 (rozhodnutí o umístění), pokud by investice byla bez poskytnutí podpory umístěna v oblasti s intenzitou regionální podpory (57), která je vyšší nebo stejná jako v cílové oblasti, jedná se o negativní účinek, u něhož není pravděpodobné, že jej vyváží jakýkoli pozitivní účinek, neboť taková podpora je v rozporu se samotným opodstatněním regionální podpory. |
| --- | --- |

117.

V případě situací podle scénáře 2 (rozhodnutí o umístění), pokud by investice byla bez poskytnutí podpory umístěna v oblasti s intenzitou regionální podpory (57

5.6.2.3.   Přemístění

Přemístění

| 118. | Kontrolní úřad si při hodnocení opatření, která podléhají oznámení, vyžádá veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl posoudit, zda je pravděpodobné, že státní podpora povede k podstatné ztrátě pracovních míst ve stávajících umístěních v rámci EHP. V této situaci a v případě, že investice umožňuje příjemci podpory přemístit činnost do cílové oblasti, pokud existuje příčinná souvislost mezi podporou a tímto přemístěním, jde o negativní účinek, u něhož není pravděpodobné, že jej vyváží jakékoli pozitivní účinky. |
| --- | --- |

118.

Kontrolní úřad si při hodnocení opatření, která podléhají oznámení, vyžádá veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl posoudit, zda je pravděpodobné, že státní podpora povede k podstatné ztrátě pracovních míst ve stávajících umístěních v rámci EHP. V této situaci a v případě, že investice umožňuje příjemci podpory přemístit činnost do cílové oblasti, pokud existuje příčinná souvislost mezi podporou a tímto přemístěním, jde o negativní účinek, u něhož není pravděpodobné, že jej vyváží jakékoli pozitivní účinky.

5.6.3.   Režimy investiční podpory

Režimy investiční podpory

| 119. | Režimy investiční podpory nesmí vést k významnému narušení hospodářské soutěže a obchodu. I když na jednotlivé úrovni lze považovat narušení za omezená (za předpokladu, že jsou splněny všechny podmínky pro investiční podporu), kumulovaně mohou režimy přesto vést k významné míře narušení. Taková narušení mohou ovlivňovat trhy s výstupy tím, že vytvářejí nebo zhoršují stav nadměrné kapacity nebo vytvářejí, zvyšují nebo zachovávají významnou tržní sílu některých příjemců způsobem, který negativně ovlivní dynamické pobídky. Podpora dostupná v rámci režimů také může vést k podstatným úbytkům hospodářské činnosti v jiných oblastech EHP. Jestliže se režim zaměřuje na určitá odvětví, je riziko takových narušení dokonce ještě výraznější. |
| --- | --- |

119.

Režimy investiční podpory nesmí vést k významnému narušení hospodářské soutěže a obchodu. I když na jednotlivé úrovni lze považovat narušení za omezená (za předpokladu, že jsou splněny všechny podmínky pro investiční podporu), kumulovaně mohou režimy přesto vést k významné míře narušení. Taková narušení mohou ovlivňovat trhy s výstupy tím, že vytvářejí nebo zhoršují stav nadměrné kapacity nebo vytvářejí, zvyšují nebo zachovávají významnou tržní sílu některých příjemců způsobem, který negativně ovlivní dynamické pobídky. Podpora dostupná v rámci režimů také může vést k podstatným úbytkům hospodářské činnosti v jiných oblastech EHP. Jestliže se režim zaměřuje na určitá odvětví, je riziko takových narušení dokonce ještě výraznější.

| 120. | Státy ESVO EHP proto musí prokázat, že tyto negativní účinky budou omezeny na minimum, a musí zohlednit např. rozsah daných projektů, jednotlivé a kumulativní výše podpory, předpokládané příjemce i charakteristiky cílových odvětví. Aby Kontrolní úřad mohl posoudit pravděpodobné negativní účinky, mohou státy ESVO EHP předkládat veškerá dostupná posouzení dopadů a následná hodnocení provedená u podobných předchozích režimů. |
| --- | --- |

120.

Státy ESVO EHP proto musí prokázat, že tyto negativní účinky budou omezeny na minimum, a musí zohlednit např. rozsah daných projektů, jednotlivé a kumulativní výše podpory, předpokládané příjemce i charakteristiky cílových odvětví. Aby Kontrolní úřad mohl posoudit pravděpodobné negativní účinky, mohou státy ESVO EHP předkládat veškerá dostupná posouzení dopadů a následná hodnocení provedená u podobných předchozích režimů.

| 121. | Orgány poskytující podporu musí při poskytování podpory v rámci režimu na jednotlivé projekty ověřit a potvrdit, že podpora nebude mít zjevné negativní účinky popsané v bodech 111 až 118. Toto ověření může vycházet z informací získaných od příjemce podpory v rámci žádosti o podporu a z prohlášení učiněných ve vzorovém formuláři žádosti o podporu, kde by mělo být uvedeno alternativní umístění v případě scénáře neposkytnutí podpory. |
| --- | --- |

121.

Orgány poskytující podporu musí při poskytování podpory v rámci režimu na jednotlivé projekty ověřit a potvrdit, že podpora nebude mít zjevné negativní účinky popsané v bodech 111 až 118. Toto ověření může vycházet z informací získaných od příjemce podpory v rámci žádosti o podporu a z prohlášení učiněných ve vzorovém formuláři žádosti o podporu, kde by mělo být uvedeno alternativní umístění v případě scénáře neposkytnutí podpory.

5.6.4.   Jednotlivá investiční podpora podléhající oznámení

Jednotlivá investiční podpora podléhající oznámení

| 122. | Kontrolní úřad při hodnocení negativních účinků jednotlivé podpory rozlišuje mezi dvěma hypotetickými scénáři, které jsou popsány v bodech 96 a 97. |
| --- | --- |

122.

Kontrolní úřad při hodnocení negativních účinků jednotlivé podpory rozlišuje mezi dvěma hypotetickými scénáři, které jsou popsány v bodech 96 a 97.

5.6.4.1.   Situace podle scénáře 1 (rozhodnutí o investici)

Situace podle scénáře 1 (rozhodnutí o investici)

| 123. | V případech podle scénáře 1 klade Kontrolní úřad zvláštní důraz na negativní účinky související se vznikem nadměrné kapacity na upadajících trzích, prevenci opouštění trhu a koncept významné tržní síly. Tyto negativní účinky jsou popsány v bodech 124 až 133 a musí být vyváženy pozitivními účinky podpory. Pokud se však zjistí, že by podpora vedla ke zjevným negativním účinkům popsaným v bodě 114, není pravděpodobné, že by byla vyvážena jakýmkoli pozitivním účinkem, a nemůže být tudíž považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

123.

V případech podle scénáře 1 klade Kontrolní úřad zvláštní důraz na negativní účinky související se vznikem nadměrné kapacity na upadajících trzích, prevenci opouštění trhu a koncept významné tržní síly. Tyto negativní účinky jsou popsány v bodech 124 až 133 a musí být vyváženy pozitivními účinky podpory. Pokud se však zjistí, že by podpora vedla ke zjevným negativním účinkům popsaným v bodě 114, není pravděpodobné, že by byla vyvážena jakýmkoli pozitivním účinkem, a nemůže být tudíž považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP.

| 124. | S cílem určit a posoudit případná narušení hospodářské soutěže a obchodu by státy ESVO EHP měly poskytnout důkazy, které Kontrolnímu úřadu umožní vymezit dotčené výrobkové trhy (tj. výrobky, které jsou dotčeny změnou chování příjemce podpory) a označit dotčené konkurenty a zákazníky/spotřebitele. Dotčený výrobek je obvykle výrobek, na nějž se vztahuje investiční projekt (58). Týká-li se projekt meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává, může být dotčeným výrobkem následný výrobek. Relevantní výrobkový trh zahrnuje dotčený výrobek a jeho náhrady z pohledu spotřebitele (na základě charakteristických vlastností výrobku, jeho ceny nebo určeného účelu použití) nebo výrobce (na základě flexibility výrobního zařízení). |
| --- | --- |

124.

S cílem určit a posoudit případná narušení hospodářské soutěže a obchodu by státy ESVO EHP měly poskytnout důkazy, které Kontrolnímu úřadu umožní vymezit dotčené výrobkové trhy (tj. výrobky, které jsou dotčeny změnou chování příjemce podpory) a označit dotčené konkurenty a zákazníky/spotřebitele. Dotčený výrobek je obvykle výrobek, na nějž se vztahuje investiční projekt (58

| 125. | Kontrolní úřad použije k posouzení těchto potenciálních narušení více kritérií, jako je struktura trhu s dotčeným výrobkem, výkonnost trhu (klesající nebo rostoucí trh), postup výběru příjemce podpory, překážky vstupu na trh a opuštění trhu a diferenciace výrobků. |
| --- | --- |

125.

Kontrolní úřad použije k posouzení těchto potenciálních narušení více kritérií, jako je struktura trhu s dotčeným výrobkem, výkonnost trhu (klesající nebo rostoucí trh), postup výběru příjemce podpory, překážky vstupu na trh a opuštění trhu a diferenciace výrobků.

| 126. | Systematické spoléhání se podniku na státní podporu může znamenat, že podnik není schopen sám čelit konkurenci nebo oproti svým konkurentům využívá neoprávněné výhody. |
| --- | --- |

126.

Systematické spoléhání se podniku na státní podporu může znamenat, že podnik není schopen sám čelit konkurenci nebo oproti svým konkurentům využívá neoprávněné výhody.

| 127. | Kontrolní úřad rozlišuje dva hlavní zdroje potenciálních negativních účinků na výrobkové trhy:






  1) | případy nárůstu kapacity, který vede ke vzniku nadměrné kapacity nebo zhoršuje již existující situaci nadměrné kapacity, a to zejména na upadajícím trhu; |
| --- | --- | --- |

127.

Kontrolní úřad rozlišuje dva hlavní zdroje potenciálních negativních účinků na výrobkové trhy:

1)

případy nárůstu kapacity, který vede ke vzniku nadměrné kapacity nebo zhoršuje již existující situaci nadměrné kapacity, a to zejména na upadajícím trhu;

| 2) | případy, kdy má příjemce podpory významnou tržní sílu. |
| --- | --- |

2)

případy, kdy má příjemce podpory významnou tržní sílu.

| 128. | S cílem posoudit, zda podpora může vytvořit nebo zachovat neúčinné tržní struktury, Kontrolní úřad vezme v úvahu dodatečnou výrobní kapacitu vytvořenou projektem a to, zda je trh nevýkonný. |
| --- | --- |

128.

S cílem posoudit, zda podpora může vytvořit nebo zachovat neúčinné tržní struktury, Kontrolní úřad vezme v úvahu dodatečnou výrobní kapacitu vytvořenou projektem a to, zda je trh nevýkonný.

| 129. | Jestliže příslušný trh roste, je obvykle méně důvodů k obavám, že podpora negativně ovlivní dynamické pobídky nebo nepřiměřeně ovlivní možnost opuštění trhu nebo vstup na něj. |
| --- | --- |

129.

Jestliže příslušný trh roste, je obvykle méně důvodů k obavám, že podpora negativně ovlivní dynamické pobídky nebo nepřiměřeně ovlivní možnost opuštění trhu nebo vstup na něj.

| 130. | Více obav vzniká v případě upadajícího trhu. Kontrolní úřad rozlišuje mezi případy, kdy je trh z dlouhodobé perspektivy ve strukturálním poklesu (tj. zmenšuje se), a případy, kdy je trh v relativním poklesu (tj. stále roste, ale nepřesahuje referenční míru růstu). |
| --- | --- |

130.

Více obav vzniká v případě upadajícího trhu. Kontrolní úřad rozlišuje mezi případy, kdy je trh z dlouhodobé perspektivy ve strukturálním poklesu (tj. zmenšuje se), a případy, kdy je trh v relativním poklesu (tj. stále roste, ale nepřesahuje referenční míru růstu).

| 131. | Nedostatečná výkonnost trhu se obvykle měří srovnáním s hrubým domácím produktem (HDP) v EHP za poslední tři roky před zahájením projektu (referenční hodnota). Lze ji rovněž stanovit na základě předpokládané míry růstu v nadcházejících třech až pěti letech. Mezi ukazatele může patřit očekávaný budoucí růst dotčeného trhu a výsledné očekávané míry využití kapacity, jakož i pravděpodobný dopad zvýšení kapacity na konkurenty, pokud jde o ceny a zisková rozpětí. |
| --- | --- |

131.

Nedostatečná výkonnost trhu se obvykle měří srovnáním s hrubým domácím produktem (HDP) v EHP za poslední tři roky před zahájením projektu (referenční hodnota). Lze ji rovněž stanovit na základě předpokládané míry růstu v nadcházejících třech až pěti letech. Mezi ukazatele může patřit očekávaný budoucí růst dotčeného trhu a výsledné očekávané míry využití kapacity, jakož i pravděpodobný dopad zvýšení kapacity na konkurenty, pokud jde o ceny a zisková rozpětí.

| 132. | V určitých případech nemusí být vhodné vycházet pro účely komplexního posouzení účinků podpory z růstu výrobkového trhu v EHP, zejména jedná-li se o celosvětový zeměpisný trh. Kontrolní úřad v těchto případech zváží účinky podpory na dotčené tržní struktury, zejména pokud jde o její potenciál vytěsnit producenty v EHP. |
| --- | --- |

132.

V určitých případech nemusí být vhodné vycházet pro účely komplexního posouzení účinků podpory z růstu výrobkového trhu v EHP, zejména jedná-li se o celosvětový zeměpisný trh. Kontrolní úřad v těchto případech zváží účinky podpory na dotčené tržní struktury, zejména pokud jde o její potenciál vytěsnit producenty v EHP.

| 133. | Za účelem posouzení existence významné tržní síly Kontrolní úřad zohlední postavení příjemce podpory v období před získáním podpory a jeho předpokládané tržní postavení po ukončení investice. Kontrolní úřad zohlední tržní podíly příjemce podpory i tržní podíly jeho konkurentů a další příslušné faktory. Posoudí například strukturu trhu a zaměří se přitom na koncentraci na trhu, možné překážky pro vstup na trh (59), sílu kupujících (60) a překážky pro expanzi nebo opuštění trhu. |
| --- | --- |

133.

Za účelem posouzení existence významné tržní síly Kontrolní úřad zohlední postavení příjemce podpory v období před získáním podpory a jeho předpokládané tržní postavení po ukončení investice. Kontrolní úřad zohlední tržní podíly příjemce podpory i tržní podíly jeho konkurentů a další příslušné faktory. Posoudí například strukturu trhu a zaměří se přitom na koncentraci na trhu, možné překážky pro vstup na trh (59

60

5.6.4.2.   Situace podle scénáře 2 (rozhodnutí o umístění)

Situace podle scénáře 2 (rozhodnutí o umístění)

| 134. | Pokud z hypotetické srovnávací analýzy vyplývá, že bez poskytnutí podpory by se investice uskutečnila v jiném umístění (scénář 2), které patří ke stejnému zeměpisnému trhu, pokud jde o dotčený výrobek, a je-li podpora přiměřená, budou případné výsledky z hlediska nadměrné kapacity nebo významné tržní síly v zásadě stejné bez ohledu na to, zda je podpora poskytnuta. V takových případech je pravděpodobné, že pozitivní účinky podpory převáží nad omezenými negativní účinky na hospodářskou soutěž. Pokud se však alternativní umístění nachází v EHP, má Kontrolní úřad zejména obavy ohledně negativních účinků spojených s alternativním umístěním. Proto jestliže má podpora zjevné negativní účinky popsané v bodech 117 a 118, není pravděpodobné, že bude vyvážena jakýmikoli pozitivními účinky, a nemůže být tudíž považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

134.

Pokud z hypotetické srovnávací analýzy vyplývá, že bez poskytnutí podpory by se investice uskutečnila v jiném umístění (scénář 2), které patří ke stejnému zeměpisnému trhu, pokud jde o dotčený výrobek, a je-li podpora přiměřená, budou případné výsledky z hlediska nadměrné kapacity nebo významné tržní síly v zásadě stejné bez ohledu na to, zda je podpora poskytnuta. V takových případech je pravděpodobné, že pozitivní účinky podpory převáží nad omezenými negativní účinky na hospodářskou soutěž. Pokud se však alternativní umístění nachází v EHP, má Kontrolní úřad zejména obavy ohledně negativních účinků spojených s alternativním umístěním. Proto jestliže má podpora zjevné negativní účinky popsané v bodech 117 a 118, není pravděpodobné, že bude vyvážena jakýmikoli pozitivními účinky, a nemůže být tudíž považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP.

5.6.5.   Režimy provozní podpory

Režimy provozní podpory

| 135. | Je-li podpora nezbytná a přiměřená, pokud jde o její přínos k dosažení regionálního rozvoje a soudržnosti, jak popisuje pododdíl 5.1.3, negativní účinky podpory na hospodářskou soutěž a obchod mezi státy EHP budou pravděpodobně vyváženy pozitivními účinky. V některých případech však podpora může vést ke změně tržní struktury nebo charakteristik odvětví nebo průmyslu, což by mohlo značně narušit hospodářskou soutěž v důsledku vzniku překážek pro vstup na trh nebo jeho opuštění či substitučních účinků nebo tím, že by došlo k přesunu obchodních toků. V těchto případech není pravděpodobné, že by negativní účinky byly vyváženy jakýmikoli pozitivními účinky. |
| --- | --- |

135.

Je-li podpora nezbytná a přiměřená, pokud jde o její přínos k dosažení regionálního rozvoje a soudržnosti, jak popisuje pododdíl 5.1.3, negativní účinky podpory na hospodářskou soutěž a obchod mezi státy EHP budou pravděpodobně vyváženy pozitivními účinky. V některých případech však podpora může vést ke změně tržní struktury nebo charakteristik odvětví nebo průmyslu, což by mohlo značně narušit hospodářskou soutěž v důsledku vzniku překážek pro vstup na trh nebo jeho opuštění či substitučních účinků nebo tím, že by došlo k přesunu obchodních toků. V těchto případech není pravděpodobné, že by negativní účinky byly vyváženy jakýmikoli pozitivními účinky.

5.7.   Transparentnost

Transparentnost

| 136. | Státy ESVO EHP musí v modulu pro transparentnost státní podpory Evropské Komise (61) nebo na internetové stránce obsahující komplexní informace o státní podpoře na vnitrostátní nebo regionální úrovni zveřejnit tyto informace:






  1) | úplné znění rozhodnutí o udělení jednotlivé podpory nebo schváleného režimu podpory a jeho prováděcí ustanovení, nebo příslušný odkaz; |
| --- | --- | --- |

136.

Státy ESVO EHP musí v modulu pro transparentnost státní podpory Evropské Komise (61

1)

úplné znění rozhodnutí o udělení jednotlivé podpory nebo schváleného režimu podpory a jeho prováděcí ustanovení, nebo příslušný odkaz;

| 2) | informace o každém poskytnutí jednotlivé podpory, která přesahuje 100 000 EUR, podle struktury uvedené v příloze VIII. |
| --- | --- |

2)

informace o každém poskytnutí jednotlivé podpory, která přesahuje 100 000 EUR, podle struktury uvedené v příloze VIII.

| 137. | Pokud jde o podporu poskytnutou na projekty EÚS, informace uvedené v bodě 136 musí být zveřejněny na internetových stránkách státu EHP, v němž se nachází dotčený řídící orgán (62). Zúčastněné státy EHP se mohou alternativně rozhodnout, že každý z nich poskytne na příslušných internetových stránkách informace týkající se opatření podpory na svém území. |
| --- | --- |

137.

Pokud jde o podporu poskytnutou na projekty EÚS, informace uvedené v bodě 136 musí být zveřejněny na internetových stránkách státu EHP, v němž se nachází dotčený řídící orgán (62

| 138. | Státy ESVO EHP musí uspořádat své internetové stránky obsahující komplexní informace o státní podpoře, jež jsou zmíněny v bodě 136, takovým způsobem, aby umožňovaly snadný přístup k informacím. Informace musí být zveřejněny v nechráněném tabulkovém formátu, který umožňuje efektivně vyhledávat, získávat a stahovat údaje a snadno je uveřejňovat na internetu, například ve formátu CSV nebo XML. Přístup k internetovým stránkám musí být umožněn široké veřejnosti bez jakýchkoli omezení, včetně předchozí registrace uživatelů. |
| --- | --- |

138.

Státy ESVO EHP musí uspořádat své internetové stránky obsahující komplexní informace o státní podpoře, jež jsou zmíněny v bodě 136, takovým způsobem, aby umožňovaly snadný přístup k informacím. Informace musí být zveřejněny v nechráněném tabulkovém formátu, který umožňuje efektivně vyhledávat, získávat a stahovat údaje a snadno je uveřejňovat na internetu, například ve formátu CSV nebo XML. Přístup k internetovým stránkám musí být umožněn široké veřejnosti bez jakýchkoli omezení, včetně předchozí registrace uživatelů.

| 139. | V případě režimů ve formě daňového zvýhodnění se podmínky uvedené v bodě 136 odst. 2) pokládají za splněné, pokud státy ESVO EHP zveřejní požadované informace o částkách jednotlivých podpor v následujících rozmezích (v milionech EUR): | 0,1–0,5, |
| --- | --- | --- |

139.

V případě režimů ve formě daňového zvýhodnění se podmínky uvedené v bodě 136 odst. 2) pokládají za splněné, pokud státy ESVO EHP zveřejní požadované informace o částkách jednotlivých podpor v následujících rozmezích (v milionech EUR):

0,1–0,5,

| | 0,5–1, |
| --- | --- |

0,5–1,

| | 1–2, |
| --- | --- |

1–2,

| | 2–5, |
| --- | --- |

2–5,

| | 5–10, |
| --- | --- |

5–10,

| | 10–30, |
| --- | --- |

10–30,

| | 30–60, |
| --- | --- |

30–60,

| | 60–100, |
| --- | --- |

60–100,

| | 100–250 a |
| --- | --- |

100–250 a

| | 250 a více. |
| --- | --- |

250 a více.

| 140. | Informace uvedené v bodě 136 odst. 2) se musí zveřejnit do šesti měsíců od data poskytnutí podpory, nebo, v případě podpory v podobě daňového zvýhodnění, do jednoho roku od lhůty pro podání daňového přiznání (63). V případě protiprávní podpory, která však byla následně shledána slučitelnou, musí státy ESVO EHP tyto informace zveřejnit do šesti měsíců ode dne přijetí rozhodnutí Kontrolního úřadu, kterým se podpora prohlašuje za slučitelnou. S cílem umožnit vymáhání pravidel státní podpory podle Dohody o EHP musí být uvedené informace dostupné po dobu alespoň deseti let od data, k němuž byla podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

140.

Informace uvedené v bodě 136 odst. 2) se musí zveřejnit do šesti měsíců od data poskytnutí podpory, nebo, v případě podpory v podobě daňového zvýhodnění, do jednoho roku od lhůty pro podání daňového přiznání (63

| 141. | Kontrolní úřad na svých internetových stránkách zveřejní odkaz na internetové stránky věnované státní podpoře, které jsou zmíněny v bodě 136. |
| --- | --- |

141.

Kontrolní úřad na svých internetových stránkách zveřejní odkaz na internetové stránky věnované státní podpoře, které jsou zmíněny v bodě 136.

6.   HODNOCENÍ

HODNOCENÍ

| 142. | Kontrolní úřad může požadovat, aby režimy podpory uvedené v bodě 143 podléhaly následnému hodnocení, aby bylo dále zajištěno, že je narušení hospodářské soutěže a obchodu omezeno. Hodnocení se budou provádět u režimů, u nichž je potenciál narušení hospodářské soutěže a obchodu zvláště vysoký, tj. které mohou představovat riziko závažného omezení či narušení hospodářské soutěže v případě, že jejich provádění nebude včas přezkoumáno. |
| --- | --- |

142.

Kontrolní úřad může požadovat, aby režimy podpory uvedené v bodě 143 podléhaly následnému hodnocení, aby bylo dále zajištěno, že je narušení hospodářské soutěže a obchodu omezeno. Hodnocení se budou provádět u režimů, u nichž je potenciál narušení hospodářské soutěže a obchodu zvláště vysoký, tj. které mohou představovat riziko závažného omezení či narušení hospodářské soutěže v případě, že jejich provádění nebude včas přezkoumáno.

| 143. | Následné hodnocení může být vyžadováno u režimů s vysokými rozpočty podpory nebo s novými vlastnostmi nebo v případě, že se předpokládají významné změny na trhu, v technologiích nebo v právních předpisech. V každém případě se bude vyžadovat hodnocení u režimů s rozpočtem státní podpory nebo účtovanými výdaji, které přesahují 150 milionů EUR v kterémkoli daném roce nebo 750 milionů EUR během jejich celkové doby trvání, tj. kombinované doby trvání režimu a jakéhokoli předchozího režimu, které se vztahují na podobný cíl a zeměpisnou oblast, a to počínaje 1. lednem 2022. Vzhledem k cílům hodnocení a aby se zabránilo nepřiměřené zátěži pro státy ESVO EHP, jsou následná hodnocení vyžadována pouze u režimů podpory, jejichž celková doba trvání přesahuje tři roky, a to počínaje 1. lednem 2022. |
| --- | --- |

143.

Následné hodnocení může být vyžadováno u režimů s vysokými rozpočty podpory nebo s novými vlastnostmi nebo v případě, že se předpokládají významné změny na trhu, v technologiích nebo v právních předpisech. V každém případě se bude vyžadovat hodnocení u režimů s rozpočtem státní podpory nebo účtovanými výdaji, které přesahují 150 milionů EUR v kterémkoli daném roce nebo 750 milionů EUR během jejich celkové doby trvání, tj. kombinované doby trvání režimu a jakéhokoli předchozího režimu, které se vztahují na podobný cíl a zeměpisnou oblast, a to počínaje 1. lednem 2022. Vzhledem k cílům hodnocení a aby se zabránilo nepřiměřené zátěži pro státy ESVO EHP, jsou následná hodnocení vyžadována pouze u režimů podpory, jejichž celková doba trvání přesahuje tři roky, a to počínaje 1. lednem 2022.

| 144. | Od požadavku na následné hodnocení lze upustit u režimů podpory, které bezprostředně navazují na režim sdílející podobný cíl a zeměpisnou oblast, pro nějž bylo provedeno hodnocení, vypracována závěrečná hodnotící zpráva v souladu s plánem hodnocení schváleným Kontrolním úřadem a nedošlo u něj k žádným negativním zjištěním. Režim podpory, jehož závěrečná hodnotící zpráva není v souladu se schváleným plánem hodnocení, musí být s okamžitým účinkem pozastaven. |
| --- | --- |

144.

Od požadavku na následné hodnocení lze upustit u režimů podpory, které bezprostředně navazují na režim sdílející podobný cíl a zeměpisnou oblast, pro nějž bylo provedeno hodnocení, vypracována závěrečná hodnotící zpráva v souladu s plánem hodnocení schváleným Kontrolním úřadem a nedošlo u něj k žádným negativním zjištěním. Režim podpory, jehož závěrečná hodnotící zpráva není v souladu se schváleným plánem hodnocení, musí být s okamžitým účinkem pozastaven.

| 145. | Cílem hodnocení by mělo být ověření, zda byly naplněny předpoklady a podmínky slučitelnosti režimu, zejména pokud jde o nezbytnost a účinnosti opatření podpory s ohledem na jeho obecné a specifické cíle. Hodnocení by rovněž mělo posoudit dopad režimu na hospodářskou soutěž a obchod. |
| --- | --- |

145.

Cílem hodnocení by mělo být ověření, zda byly naplněny předpoklady a podmínky slučitelnosti režimu, zejména pokud jde o nezbytnost a účinnosti opatření podpory s ohledem na jeho obecné a specifické cíle. Hodnocení by rovněž mělo posoudit dopad režimu na hospodářskou soutěž a obchod.

| 146. | U režimů podpory, na které se vztahuje požadavek hodnocení podle bodu 143, musí státy ESVO EHP oznámit návrh plánu hodnocení, který bude nedílnou součástí posouzení režimu ze strany Kontrolního úřadu, a to takto:






  1) | společně s režimem podpory, pokud rozpočet státní podpory režimu překročí 150 milionů EUR v kterémkoli daném roce nebo 750 milionů EUR za celkovou dobu jeho trvání; |
| --- | --- | --- |

146.

U režimů podpory, na které se vztahuje požadavek hodnocení podle bodu 143, musí státy ESVO EHP oznámit návrh plánu hodnocení, který bude nedílnou součástí posouzení režimu ze strany Kontrolního úřadu, a to takto:

1)

společně s režimem podpory, pokud rozpočet státní podpory režimu překročí 150 milionů EUR v kterémkoli daném roce nebo 750 milionů EUR za celkovou dobu jeho trvání;

| 2) | do 30 pracovních dnů poté, co došlo k významné změně vedoucí k navýšení rozpočtu režimu na částku přesahující 150 milionů EUR v kterémkoli daném roce nebo 750 milionů EUR za celkovou dobu trvání režimu podpory; |
| --- | --- |

2)

do 30 pracovních dnů poté, co došlo k významné změně vedoucí k navýšení rozpočtu režimu na částku přesahující 150 milionů EUR v kterémkoli daném roce nebo 750 milionů EUR za celkovou dobu trvání režimu podpory;

| 3) | do 30 pracovních dnů poté, co byly oficiálně zaúčtovány výdaje v rámci režimu překračující 150 milionů EUR v kterémkoli roce. |
| --- | --- |

3)

do 30 pracovních dnů poté, co byly oficiálně zaúčtovány výdaje v rámci režimu překračující 150 milionů EUR v kterémkoli roce.

| 147. | Návrh plánu hodnocení musí být v souladu se společnými metodickými zásadami stanovenými Kontrolním úřadem (64). Státy ESVO EHP musí zveřejnit plán hodnocení schválený Kontrolním úřadem. |
| --- | --- |

147.

Návrh plánu hodnocení musí být v souladu se společnými metodickými zásadami stanovenými Kontrolním úřadem (64

| 148. | Následné hodnocení musí na základě plánu hodnocení provést odborník nezávislý na orgánu, jenž poskytuje podporu. Každé hodnocení musí zahrnovat alespoň jednu průběžnou a jednu závěrečnou hodnotící zprávu. Státy ESVO EHP musí publikovat obě zprávy. |
| --- | --- |

148.

Následné hodnocení musí na základě plánu hodnocení provést odborník nezávislý na orgánu, jenž poskytuje podporu. Každé hodnocení musí zahrnovat alespoň jednu průběžnou a jednu závěrečnou hodnotící zprávu. Státy ESVO EHP musí publikovat obě zprávy.

| 149. | Závěrečná hodnotící zpráva musí být Kontrolnímu úřadu předložena včas, aby bylo možné posoudit případné prodloužení režimu podpory, a nejpozději devět měsíců před skončením jeho platnosti. Toto období může být zkráceno u režimů, které v posledních dvou letech provádění podléhají požadavku na hodnocení. Přesný rozsah a postup každého hodnocení bude definován v rozhodnutí, jímž se schvaluje daný režim podpory. Oznámení o jakémkoliv následném opatření podpory s podobným cílem musí popisovat, jakým způsobem byly výsledky hodnocení vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

149.

Závěrečná hodnotící zpráva musí být Kontrolnímu úřadu předložena včas, aby bylo možné posoudit případné prodloužení režimu podpory, a nejpozději devět měsíců před skončením jeho platnosti. Toto období může být zkráceno u režimů, které v posledních dvou letech provádění podléhají požadavku na hodnocení. Přesný rozsah a postup každého hodnocení bude definován v rozhodnutí, jímž se schvaluje daný režim podpory. Oznámení o jakémkoliv následném opatření podpory s podobným cílem musí popisovat, jakým způsobem byly výsledky hodnocení vzaty v úvahu.

7.   MAPY REGIONÁLNÍ PODPORY

MAPY REGIONÁLNÍ PODPORY

| 150. | Kontrolní úřad v tomto oddíle stanoví kritéria pro určení oblastí, které splňují podmínky čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. Oblasti, které splňují tyto podmínky a které státy ESVO EHP hodlají označit jako oblasti podle písmene a) nebo c) (65) musí být uvedeny na mapě regionální podpory, která se musí oznámit Kontrolnímu úřadu a kterou musí Kontrolní úřad schválit před tím, než může být podnikům, které se v daných oblastech nacházejí, regionální podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

150.

Kontrolní úřad v tomto oddíle stanoví kritéria pro určení oblastí, které splňují podmínky čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. Oblasti, které splňují tyto podmínky a které státy ESVO EHP hodlají označit jako oblasti podle písmene a) nebo c) (65

| 151. | Mapy musí rovněž uvádět maximální intenzity podpory, které se v těchto oblastech použijí během doby platnosti schválené mapy. |
| --- | --- |

151.

Mapy musí rovněž uvádět maximální intenzity podpory, které se v těchto oblastech použijí během doby platnosti schválené mapy.

| 152. | Aby byl zachován motivační účinek podpory, v případě, že žádosti týkající se diskrečních opatření podpory byly podány již před začátkem platnosti mapy, nesmí být „částka podpory považovaná za nezbytnou“ uvedená v původní žádosti o podporu měněna se zpětnou platností po zahájení prací na projektu s cílem odůvodnit vyšší intenzitu podpory, která může být k dispozici na základě těchto pokynů. |
| --- | --- |

152.

Aby byl zachován motivační účinek podpory, v případě, že žádosti týkající se diskrečních opatření podpory byly podány již před začátkem platnosti mapy, nesmí být „částka podpory považovaná za nezbytnou“ uvedená v původní žádosti o podporu měněna se zpětnou platností po zahájení prací na projektu s cílem odůvodnit vyšší intenzitu podpory, která může být k dispozici na základě těchto pokynů.

| 153. | U automatických režimů podpory ve formě daňového zvýhodnění lze maximální intenzity podpory, které jsou k dispozici podle těchto pokynů, použít pouze na projekty zahájené k datu, kdy se podle příslušných vnitrostátních pravidel začalo uplatňovat zvýšení příslušné maximální intenzity podpory, nebo po tomto datu. U projektů zahájených před tímto datem bude nadále platit maximální intenzita podpory, která byla schválena na základě předchozí mapy regionální podpory. |
| --- | --- |

153.

U automatických režimů podpory ve formě daňového zvýhodnění lze maximální intenzity podpory, které jsou k dispozici podle těchto pokynů, použít pouze na projekty zahájené k datu, kdy se podle příslušných vnitrostátních pravidel začalo uplatňovat zvýšení příslušné maximální intenzity podpory, nebo po tomto datu. U projektů zahájených před tímto datem bude nadále platit maximální intenzita podpory, která byla schválena na základě předchozí mapy regionální podpory.

7.1.   Podíl obyvatelstva způsobilý pro regionální podporu

Podíl obyvatelstva způsobilý pro regionální podporu

| 154. | Komise se vzhledem k tomu, že poskytnutí regionální státní podpory představuje výjimku z obecného zákazu státní podpory stanoveného v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, domnívá, že kombinovaný podíl obyvatelstva z oblastí podle písmene a) a c) v EU-27 musí být nižší než podíl obyvatelstva z neoznačených oblastí. Celkový podíl těchto určených oblastí v EU-27 by proto měl být nižší než 50 % celkového počtu obyvatel EU-27. |
| --- | --- |

154.

Komise se vzhledem k tomu, že poskytnutí regionální státní podpory představuje výjimku z obecného zákazu státní podpory stanoveného v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, domnívá, že kombinovaný podíl obyvatelstva z oblastí podle písmene a) a c) v EU-27 musí být nižší než podíl obyvatelstva z neoznačených oblastí. Celkový podíl těchto určených oblastí v EU-27 by proto měl být nižší než 50 % celkového počtu obyvatel EU-27.

| 155. | V pokynech k regionální státní podpoře na období 2014–2020 (66) stanovila Komise celkový podíl obyvatelstva z oblastí podle písmen a) a c) na 47 % celkového počtu obyvatel EU-28. Vzhledem k vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z EU se Komise domnívá, že je vhodné zvýšit tento celkový podíl obyvatel EU-27 na 48 %. |
| --- | --- |

155.

V pokynech k regionální státní podpoře na období 2014–2020 (66

| 156. | V souladu s tím je celkové maximální pokrytí oblastí podle písmene a) a c) pro členské státy v současných pokynech Komise k regionální státní podpoře (67) stanoveno na 48 % obyvatelstva EU-27. |
| --- | --- |

156.

V souladu s tím je celkové maximální pokrytí oblastí podle písmene a) a c) pro členské státy v současných pokynech Komise k regionální státní podpoře (67

| 156a. | Kontrolní úřad sdílí názor Komise. V těchto pokynech by tedy měl být stanoven odpovídající celkový strop pokrytí pro celý EHP, který zahrnuje státy ESVO EHP. Tento strop pro celý EHP se zjistí připočtením počtu obyvatel států ESVO EHP k výpočtu stropu pokrytí stanoveného v pokynech Komise. V souladu s tím je pro účely těchto pokynů celkové maximální pokrytí oblastí podle písmene a) a c) na základě údajů Eurostatu za rok 2018 stanoveno na 48 % celkového počtu obyvatel EHP. |
| --- | --- |

156a.

Kontrolní úřad sdílí názor Komise. V těchto pokynech by tedy měl být stanoven odpovídající celkový strop pokrytí pro celý EHP, který zahrnuje státy ESVO EHP. Tento strop pro celý EHP se zjistí připočtením počtu obyvatel států ESVO EHP k výpočtu stropu pokrytí stanoveného v pokynech Komise. V souladu s tím je pro účely těchto pokynů celkové maximální pokrytí oblastí podle písmene a) a c) na základě údajů Eurostatu za rok 2018 stanoveno na 48 % celkového počtu obyvatel EHP.

7.2.   Výjimka v ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. a)

Výjimka v ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. a)

| 157. | Ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP stanoví, že podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností mohou být považovány za slučitelné s fungováním Dohody o EHP. Podle Soudního dvora „dokládá použití slov ‚mimořádně‘ a ‚vysokou‘ v čl. 107 odst. 3 písm. a) [Smlouvy o fungování Evropské unie], že se výjimka týká pouze oblastí, kde je hospodářská situace mimořádně nepříznivá ve vztahu k [Unii] jako celku“ (68). |
| --- | --- |

157.

Ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP stanoví, že podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností mohou být považovány za slučitelné s fungováním Dohody o EHP. Podle Soudního dvora „dokládá použití slov ‚mimořádně‘ a ‚vysokou‘ v čl. 107 odst. 3 písm. a) [Smlouvy o fungování Evropské unie], že se výjimka týká pouze oblastí, kde je hospodářská situace mimořádně nepříznivá ve vztahu k [Unii] jako celku“ (68

| 158. | Kontrolní úřad je toho názoru, že podmínky čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP jsou splněny u statistických regionů úrovně 2, jejichž hrubý domácí produkt (HDP) na obyvatele činí 75 % průměru EHP (69) nebo je nižší. |
| --- | --- |

158.

Kontrolní úřad je toho názoru, že podmínky čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP jsou splněny u statistických regionů úrovně 2, jejichž hrubý domácí produkt (HDP) na obyvatele činí 75 % průměru EHP (69

| 159. | Proto státy ESVO EHP jako oblasti podle písmene a) mohou určit tyto oblasti:






  1) | statistické regiony úrovně 2, jejichž HDP na obyvatele vyjádřený standardem kupní síly (70) představuje 75 % průměru EHP nebo méně (na základě průměru posledních tří let, za něž jsou k dispozici údaje Eurostatu (71)); |
| --- | --- | --- |

159.

Proto státy ESVO EHP jako oblasti podle písmene a) mohou určit tyto oblasti:

1)

statistické regiony úrovně 2, jejichž HDP na obyvatele vyjádřený standardem kupní síly (70) představuje 75 % průměru EHP nebo méně (na základě průměru posledních tří let, za něž jsou k dispozici údaje Eurostatu (71));

70

71

| 2) | [...]. |
| --- | --- |

2)

[...].

| 160. | Příloha I uvádí způsobilé oblasti podle písmene a) podle jednotlivých států ESVO EHP. V době přijetí těchto pokynů žádný region ve státech ESVO EHP není způsobilý pro uplatnění výjimky podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

160.

Příloha I uvádí způsobilé oblasti podle písmene a) podle jednotlivých států ESVO EHP. V době přijetí těchto pokynů žádný region ve státech ESVO EHP není způsobilý pro uplatnění výjimky podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP.

7.3.   Výjimka v ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. c)

Výjimka v ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. c)

| 161. | Ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP stanoví, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné s fungováním Dohody o EHP. Podle Soudního dvora „výjimka v čl. 107 odst. 3 písm. c) [Smlouvy o fungování Evropské unie] [...] umožňuje rozvoj určitých oblastí, aniž by byla omezena hospodářskými podmínkami uvedenými v čl. [107] odst. 3 písm. a) za předpokladu, že taková podpora ‚nepříznivě neovlivňuje podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem‘. Toto ustanovení dává Komisi pravomoc povolit podporu určenou na podporu hospodářského rozvoje oblastí členského státu, které jsou ve srovnání s celostátním průměrem znevýhodněné“ (72). Podle názoru Kontrolního úřadu totéž platí podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

161.

Ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP stanoví, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné s fungováním Dohody o EHP. Podle Soudního dvora „výjimka v čl. 107 odst. 3 písm. c) [Smlouvy o fungování Evropské unie] [...] umožňuje rozvoj určitých oblastí, aniž by byla omezena hospodářskými podmínkami uvedenými v čl. [107] odst. 3 písm. a) za předpokladu, že taková podpora ‚nepříznivě neovlivňuje podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem‘. Toto ustanovení dává Komisi pravomoc povolit podporu určenou na podporu hospodářského rozvoje oblastí členského státu, které jsou ve srovnání s celostátním průměrem znevýhodněné“ (72

| 162. | Maximální podíl oblastí podle písmene c) v EHP („podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene c)“) se získá odečtením počtu obyvatel způsobilých oblastí podle písmene a) v EHP od celkového maximálního podílu pro celý EHP stanoveného v bodě 156a. |
| --- | --- |

162.

Maximální podíl oblastí podle písmene c) v EHP („podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene c)“) se získá odečtením počtu obyvatel způsobilých oblastí podle písmene a) v EHP od celkového maximálního podílu pro celý EHP stanoveného v bodě 156a.

| 163. | Existují dvě kategorie oblastí podle písmene c):






  1) | oblasti, které splňují určité předem stanovené podmínky, a které proto může státy ESVO EHP označit jako oblasti podle písmene c) bez dalšího odůvodnění („předem stanovené oblasti podle písmene c)“); |
| --- | --- | --- |

163.

Existují dvě kategorie oblastí podle písmene c):

1)

oblasti, které splňují určité předem stanovené podmínky, a které proto může státy ESVO EHP označit jako oblasti podle písmene c) bez dalšího odůvodnění („předem stanovené oblasti podle písmene c)“);

| 2) | oblasti, které stát ESVO EHP může dle vlastního uvážení určit jako oblasti podle písmene c) za předpokladu, že stát ESVO EHP prokáže, že tyto oblasti splňují určitá sociálně-ekonomická kritéria („předem nestanovené oblasti podle písmene c)“). |
| --- | --- |

2)

oblasti, které stát ESVO EHP může dle vlastního uvážení určit jako oblasti podle písmene c) za předpokladu, že stát ESVO EHP prokáže, že tyto oblasti splňují určitá sociálně-ekonomická kritéria („předem nestanovené oblasti podle písmene c)“).

7.3.1.   Předem stanovené oblasti podle písmene c)

Předem stanovené oblasti podle písmene c)

7.3.1.1.   Specifické přidělení podílu obyvatelstva v oblastech podle písmene c) u předem stanovených oblastí podle písmene c)

Specifické přidělení podílu obyvatelstva v oblastech podle písmene c) u předem stanovených oblastí podle písmene c)

| 164. | [...] (73). |
| --- | --- |

164.

[...] (73

| 165. | Kontrolní úřad se domnívá, že státy ESVO EHP musí mít dostatečný podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene c), aby mohly jako oblasti podle písmene c) označit regiony s nízkou hustotou obyvatelstva. |
| --- | --- |

165.

Kontrolní úřad se domnívá, že státy ESVO EHP musí mít dostatečný podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene c), aby mohly jako oblasti podle písmene c) označit regiony s nízkou hustotou obyvatelstva.

| 166. | Za předem stanovené oblasti podle písmene c) jsou považovány tyto oblasti:






  1) | [...]; |
| --- | --- | --- |

166.

Za předem stanovené oblasti podle písmene c) jsou považovány tyto oblasti:

1)

[...];

| 2) | řídce osídlené oblasti: statistické regiony úrovně 2 s méně než 8 obyvateli na km2 nebo statistické regiony úrovně 3 s méně než 12,5 obyvatele na km2 (na základě údajů Eurostatu o hustotě obyvatelstva z roku 2018). |
| --- | --- |

2)

řídce osídlené oblasti: statistické regiony úrovně 2 s méně než 8 obyvateli na km2 nebo statistické regiony úrovně 3 s méně než 12,5 obyvatele na km2 (na základě údajů Eurostatu o hustotě obyvatelstva z roku 2018).

2

2

| 167. | Příloha I uvádí konkrétní přidělení předem stanoveného podílu obyvatelstva podle písmene c) podle jednotlivých států ESVO EHP. Toto přidělení obyvatelstva lze využít pouze za účelem určení předem stanovených oblastí podle písmene c). |
| --- | --- |

167.

Příloha I uvádí konkrétní přidělení předem stanoveného podílu obyvatelstva podle písmene c) podle jednotlivých států ESVO EHP. Toto přidělení obyvatelstva lze využít pouze za účelem určení předem stanovených oblastí podle písmene c).

7.3.1.2.   Určení předem stanovených oblastí podle písmene c)

Určení předem stanovených oblastí podle písmene c)

| 168. | Státy ESVO EHP mohou jako oblasti podle písmene c) určit předem stanovené oblasti podle písmene c) uvedené v odstavci 166. |
| --- | --- |

168.

Státy ESVO EHP mohou jako oblasti podle písmene c) určit předem stanovené oblasti podle písmene c) uvedené v odstavci 166.

| 169. | Pokud jde o řídce osídlené oblasti, státy ESVO EHP by měly v zásadě určit statistické regiony úrovně 2 s méně než 8 obyvateli na km2 nebo statistické regiony úrovně 3 s méně než 12,5 obyvatele na km2. Státy ESVO EHP však mohou určit i části statistických regionů úrovně 3 s méně než 12,5 obyvatele na km2 nebo jiné sousední oblasti, které k těmto statistickým regionům úrovně 3 přiléhají, pokud tyto oblasti mají méně než 12,5 obyvatele na km2. Za velmi řídce osídlené oblasti mohou státy ESVO EHP určit statistické regiony úrovně 2 s méně než 8 obyvateli na km2 nebo jiné menší sousední oblasti, které k těmto statistickým regionům úrovně 2 přiléhají, pokud tyto oblasti mají méně než 8 obyvatel na km2 a počet obyvatel velmi řídce osídlených oblastí v součtu s řídce osídlenými oblastmi nepřekročí specifické přidělení podílu obyvatelstva v oblastech podle písmene c) zmíněné v bodě 167. |
| --- | --- |

169.

Pokud jde o řídce osídlené oblasti, státy ESVO EHP by měly v zásadě určit statistické regiony úrovně 2 s méně než 8 obyvateli na km2

2

2

2

2

2

7.3.2.   Předem nestanovené oblasti podle písmene c)

Předem nestanovené oblasti podle písmene c)

7.3.2.1.   Metoda pro přidělení podílu obyvatelstva v předem nestanovených oblastech podle písmene c) ve státech ESVO EHP.

Metoda pro přidělení podílu obyvatelstva v předem nestanovených oblastech podle písmene c) ve státech ESVO EHP.

| 170. | Celkový maximální podíl obyvatelstva v předem nestanovených oblastech podle písmene c) v EHP se získá odečtením počtu obyvatelstva v oblastech způsobilých podle písmene a) a předem stanovených oblastech podle písmene c) od celkového maximálního podílu pro celý EHP stanoveného v bodě 156a. Podíl obyvatelstva v předem nestanovených oblastech podle písmene c) se v EHP přidělí metodou uvedenou v příloze III. |
| --- | --- |

170.

Celkový maximální podíl obyvatelstva v předem nestanovených oblastech podle písmene c) v EHP se získá odečtením počtu obyvatelstva v oblastech způsobilých podle písmene a) a předem stanovených oblastech podle písmene c) od celkového maximálního podílu pro celý EHP stanoveného v bodě 156a. Podíl obyvatelstva v předem nestanovených oblastech podle písmene c) se v EHP přidělí metodou uvedenou v příloze III.

7.3.2.2.   Bezpečnostní síť a minimální podíl obyvatelstva

Bezpečnostní síť a minimální podíl obyvatelstva

| 171. | Aby se zajistila kontinuita map regionální podpory a určitý minimální rozsah činností ve všech členských státech, Komise se domnívá, že by jednotlivé členské státy neměly oproti období 2017–2020 ztratit více než 30 % svého celkového podílu a že všechny členské státy by měly mít určitý minimální podíl obyvatelstva. |
| --- | --- |

171.

Aby se zajistila kontinuita map regionální podpory a určitý minimální rozsah činností ve všech členských státech, Komise se domnívá, že by jednotlivé členské státy neměly oproti období 2017–2020 ztratit více než 30 % svého celkového podílu a že všechny členské státy by měly mít určitý minimální podíl obyvatelstva.

| 172. | Proto odchylně od celkového maximálního podílu obyvatelstva stanoveného v bodě 156 pokynů Komise Komise zvýšila podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene c) v každém členském státě tak, aby:






  1) | se celkový podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene a) a c) v každém dotčeném členském státě oproti období 2017–2020 nesnížil o více než 30 % (74); |
| --- | --- | --- |

172.

Proto odchylně od celkového maximálního podílu obyvatelstva stanoveného v bodě 156 pokynů Komise Komise zvýšila podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene c) v každém členském státě tak, aby:

1)

se celkový podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene a) a c) v každém dotčeném členském státě oproti období 2017–2020 nesnížil o více než 30 % (74);

74

| 2) | podíl obyvatelstva všech členských států činil alespoň 7,5 % celkového počtu jejich obyvatel (75). |
| --- | --- |

2)

podíl obyvatelstva všech členských států činil alespoň 7,5 % celkového počtu jejich obyvatel (75).

75

| 172a. | Kontrolní úřad sdílí názory Komise. V důsledku toho se zvyšuje podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene c) tak, aby se v Lichtenštejnsku dosáhlo minimálního podílu obyvatelstva ve výši 7,5 % počtu jeho obyvatel. |
| --- | --- |

172a.

Kontrolní úřad sdílí názory Komise. V důsledku toho se zvyšuje podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene c) tak, aby se v Lichtenštejnsku dosáhlo minimálního podílu obyvatelstva ve výši 7,5 % počtu jeho obyvatel.

| 173. | Příloha I uvádí předem nestanovený podíl obyvatelstva podle písmene c), včetně záchranné sítě a minimálního podílu obyvatelstva podle jednotlivých států ESVO EHP. |
| --- | --- |

173.

Příloha I uvádí předem nestanovený podíl obyvatelstva podle písmene c), včetně záchranné sítě a minimálního podílu obyvatelstva podle jednotlivých států ESVO EHP.

7.3.2.3.   Určení předem nestanovených oblastí podle písmene c)

Určení předem nestanovených oblastí podle písmene c)

| 174. | Kontrolní úřad se domnívá, že by kritéria, která používají státy ESVO EHP k určení oblastí podle písmene c), měla odrážet rozmanitost situací, které odůvodňují poskytnutí regionální podpory. Kritéria by proto měla reagovat na určité sociálně-ekonomické, geografické nebo strukturální problémy, které se mohou v oblastech podle písmene c) objevit, a měla by poskytovat dostatečné záruky, že poskytnutí regionální státní podpory neovlivní obchodní podmínky v rozsahu, jenž by byl v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

174.

Kontrolní úřad se domnívá, že by kritéria, která používají státy ESVO EHP k určení oblastí podle písmene c), měla odrážet rozmanitost situací, které odůvodňují poskytnutí regionální podpory. Kritéria by proto měla reagovat na určité sociálně-ekonomické, geografické nebo strukturální problémy, které se mohou v oblastech podle písmene c) objevit, a měla by poskytovat dostatečné záruky, že poskytnutí regionální státní podpory neovlivní obchodní podmínky v rozsahu, jenž by byl v rozporu se společným zájmem.

| 175. | Státy ESVO EHP tak mohou jako oblasti podle písmene c) určit předem nestanovené oblasti podle písmene c), které jsou vymezeny na základě těchto kritérií:






  1) | Kritérium 1: sousední oblasti s nejméně 100 000 obyvateli (76). Ty se mají nacházet ve statistických regionech úrovně 2 nebo 3, jejichž:






  i) | HDP na obyvatele se rovná průměru EHP, nebo je nižší, nebo |
| --- | --- | --- | --- |

175.

Státy ESVO EHP tak mohou jako oblasti podle písmene c) určit předem nestanovené oblasti podle písmene c), které jsou vymezeny na základě těchto kritérií:

1)

Kritérium 1: sousední oblasti s nejméně 100 000 obyvateli (76). Ty se mají nacházet ve statistických regionech úrovně 2 nebo 3, jejichž:

76

i)

HDP na obyvatele se rovná průměru EHP, nebo je nižší, nebo

| ii) | míra nezaměstnanosti dosahuje 115 % průměru daného státu, nebo je vyšší (77). |
| --- | --- |

ii)

míra nezaměstnanosti dosahuje 115 % průměru daného státu, nebo je vyšší (77).

77

| 2) | Kritérium 2: statistické regiony úrovně 3 s méně než 100 000 obyvateli, jejichž:






  i) | HDP na obyvatele se rovná průměru EHP, nebo je nižší, nebo |
| --- | --- | --- |

2)

Kritérium 2: statistické regiony úrovně 3 s méně než 100 000 obyvateli, jejichž:

i)

HDP na obyvatele se rovná průměru EHP, nebo je nižší, nebo

| ii) | míra nezaměstnanosti dosahuje 115 % průměru daného státu, nebo je vyšší. |
| --- | --- |

ii)

míra nezaměstnanosti dosahuje 115 % průměru daného státu, nebo je vyšší.

| 3) | Kritérium 3: ostrovy nebo sousední oblasti, které charakterizuje podobná zeměpisná izolace (např. poloostrovy nebo horské oblasti) a jejichž:






  i) | HDP na obyvatele se rovná průměru EHP, nebo je nižší (78), nebo |
| --- | --- | --- |

3)

Kritérium 3: ostrovy nebo sousední oblasti, které charakterizuje podobná zeměpisná izolace (např. poloostrovy nebo horské oblasti) a jejichž:

i)

HDP na obyvatele se rovná průměru EHP, nebo je nižší (78), nebo

78

| ii) | míra nezaměstnanosti dosahuje 115 % vnitrostátního průměru, nebo je vyšší (79), nebo |
| --- | --- |

ii)

míra nezaměstnanosti dosahuje 115 % vnitrostátního průměru, nebo je vyšší (79), nebo

79

| iii) | počet obyvatel je nižší než 5 000. |
| --- | --- |

iii)

počet obyvatel je nižší než 5 000.

| 4) | Kritérium 4: statistické regiony úrovně 3 nebo části statistických regionů úrovně 3, které vytvářejí sousední oblasti, jež přiléhají k oblasti podle písmene a) nebo sdílejí pozemní hranici se zemí mimo EHP nebo Evropské sdružení volného obchodu (ESVO). |
| --- | --- |

4)

Kritérium 4: statistické regiony úrovně 3 nebo části statistických regionů úrovně 3, které vytvářejí sousední oblasti, jež přiléhají k oblasti podle písmene a) nebo sdílejí pozemní hranici se zemí mimo EHP nebo Evropské sdružení volného obchodu (ESVO).

| 5) | Kritérium 5: sousední oblasti s alespoň 50 000 (80) obyvateli, které procházejí zásadní strukturální změnou nebo jejichž hospodářství vykazuje vážný relativní pokles, za předpokladu, že se tyto oblasti nenacházejí ve statistických regionech úrovně 3 nebo v sousedních oblastech, které splňují podmínky, aby byly určeny jako předem stanovené oblasti podle kritérií 1 až 4 (81). |
| --- | --- |

5)

Kritérium 5: sousední oblasti s alespoň 50 000 (80) obyvateli, které procházejí zásadní strukturální změnou nebo jejichž hospodářství vykazuje vážný relativní pokles, za předpokladu, že se tyto oblasti nenacházejí ve statistických regionech úrovně 3 nebo v sousedních oblastech, které splňují podmínky, aby byly určeny jako předem stanovené oblasti podle kritérií 1 až 4 (81).

80

81

| 176. | Pro účely použití kritérií stanovených v bodě 175 se pojmem sousední oblast rozumí celá místní správní jednotka (82) nebo skupina místních správních jednotek (83). Skupina místních správních jednotek bude považována za sousední oblast, pokud každá z oblastí ve skupině sdílí správní hranici s jinou oblastí ve skupině (84). |
| --- | --- |

176.

Pro účely použití kritérií stanovených v bodě 175 se pojmem sousední oblast rozumí celá místní správní jednotka (82

83

84

| 177. | Dodržení podílu obyvatelstva, který je povolen pro jednotlivé státy ESVO EHP, se posoudí na základě nejaktuálnějších údajů o celkovém počtu obyvatel daných oblastí, které zveřejní národní statistický úřad. |
| --- | --- |

177.

Dodržení podílu obyvatelstva, který je povolen pro jednotlivé státy ESVO EHP, se posoudí na základě nejaktuálnějších údajů o celkovém počtu obyvatel daných oblastí, které zveřejní národní statistický úřad.

7.4.   Maximální intenzity podpory použitelné na regionální investiční podporu

Maximální intenzity podpory použitelné na regionální investiční podporu

| 178. | Kontrolní úřad má za to, že maximální intenzity podpory použitelné na regionální investiční podporu musí zohledňovat povahu a rozsah rozdílů v úrovni rozvoje jednotlivých oblastí v EHP. V oblastech podle písmene a) by proto měly být intenzity podpory vyšší než v oblastech podle písmene c). |
| --- | --- |

178.

Kontrolní úřad má za to, že maximální intenzity podpory použitelné na regionální investiční podporu musí zohledňovat povahu a rozsah rozdílů v úrovni rozvoje jednotlivých oblastí v EHP. V oblastech podle písmene a) by proto měly být intenzity podpory vyšší než v oblastech podle písmene c).

7.4.1.   Maximální intenzity podpory v oblastech podle písmene a)

Maximální intenzity podpory v oblastech podle písmene a)

| 179. | Intenzita podpory pro velké podniky v oblastech podle písmene a) nesmí překročit:






  1) | 50 % ve statistických regionech úrovně 2, jejichž HDP na obyvatele činí 55 % průměru EHP, nebo je nižší; |
| --- | --- | --- |

179.

Intenzita podpory pro velké podniky v oblastech podle písmene a) nesmí překročit:

1)

50 % ve statistických regionech úrovně 2, jejichž HDP na obyvatele činí 55 % průměru EHP, nebo je nižší;

| 2) | 40 % ve statistických regionech úrovně 2, jejichž HDP na obyvatele je vyšší než 55 % a nižší nebo roven 65 % průměru EHP; |
| --- | --- |

2)

40 % ve statistických regionech úrovně 2, jejichž HDP na obyvatele je vyšší než 55 % a nižší nebo roven 65 % průměru EHP;

| 3) | 30 % ve statistických regionech úrovně 2, jejichž HDP na obyvatele je vyšší než 65 % průměru EHP. |
| --- | --- |

3)

30 % ve statistických regionech úrovně 2, jejichž HDP na obyvatele je vyšší než 65 % průměru EHP.

| 180. | [...]. |
| --- | --- |

180.

[...].

| 181. | Intenzity podpory stanovené v bodě 179 lze zvýšit v oblastech uvedených v pododdílech 7.4.4 a 7.4.5, pokud intenzita podpory pro velké podniky v dané oblasti nepřesáhne 70 %. |
| --- | --- |

181.

Intenzity podpory stanovené v bodě 179 lze zvýšit v oblastech uvedených v pododdílech 7.4.4 a 7.4.5, pokud intenzita podpory pro velké podniky v dané oblasti nepřesáhne 70 %.

7.4.2.   Maximální intenzity podpory v oblastech podle písmene c)

Maximální intenzity podpory v oblastech podle písmene c)

| 182. | Intenzita podpory pro velké podniky nesmí přesáhnout:






  1) | 20 % v řídce osídlených oblastech a v oblastech (statistické regiony úrovně 3 nebo části statistických regionů úrovně 3), které sdílejí pozemní hranici se zemí mimo EHP nebo ESVO; |
| --- | --- | --- |

182.

Intenzita podpory pro velké podniky nesmí přesáhnout:

1)

20 % v řídce osídlených oblastech a v oblastech (statistické regiony úrovně 3 nebo části statistických regionů úrovně 3), které sdílejí pozemní hranici se zemí mimo EHP nebo ESVO;

| 2) | 15 % v bývalých oblastech podle písmene a); |
| --- | --- |

2)

15 % v bývalých oblastech podle písmene a);

| 3) | 10 % v předem nestanovených oblastech podle písmene c), jejichž HDP na obyvatele je vyšší než 100 % průměru EHP a nezaměstnanost je nižší než 100 % průměru EHP; |
| --- | --- |

3)

10 % v předem nestanovených oblastech podle písmene c), jejichž HDP na obyvatele je vyšší než 100 % průměru EHP a nezaměstnanost je nižší než 100 % průměru EHP;

| 4) | 15 % v jiných předem nestanovených oblastech podle písmene c). |
| --- | --- |

4)

15 % v jiných předem nestanovených oblastech podle písmene c).

| 183. | V bývalých oblastech podle písmene a) lze do 31. prosince 2024 intenzitu podpory ve výši 15 %, která je stanovena v bodě 182 odst. 2), zvýšit až o 5 procentních bodů. |
| --- | --- |

183.

V bývalých oblastech podle písmene a) lze do 31. prosince 2024 intenzitu podpory ve výši 15 %, která je stanovena v bodě 182 odst. 2), zvýšit až o 5 procentních bodů.

| 184. | Přiléhá-li oblast podle písmene c) k oblasti podle písmene a), mohou být maximální intenzity podpory stanovené v bodě 182 v těch statistických regionech úrovně 3 nebo v částech statistických regionů úrovně 3 v této oblasti podle písmene c), které přiléhají k oblasti podle písmene a), zvýšeny podle potřeby tak, aby rozdíl v intenzitách podpory mezi těmito dvěma oblastmi nepřesahoval 15 procentních bodů. |
| --- | --- |

184.

Přiléhá-li oblast podle písmene c) k oblasti podle písmene a), mohou být maximální intenzity podpory stanovené v bodě 182 v těch statistických regionech úrovně 3 nebo v částech statistických regionů úrovně 3 v této oblasti podle písmene c), které přiléhají k oblasti podle písmene a), zvýšeny podle potřeby tak, aby rozdíl v intenzitách podpory mezi těmito dvěma oblastmi nepřesahoval 15 procentních bodů.

| 185. | Intenzity podpory stanovené v bodě 182 lze rovněž zvýšit v oblastech uvedených v pododdíle 7.4.5. |
| --- | --- |

185.

Intenzity podpory stanovené v bodě 182 lze rovněž zvýšit v oblastech uvedených v pododdíle 7.4.5.

7.4.3.   Zvýšené intenzity podpory ve prospěch malých a středních podnikůs

Zvýšené intenzity podpory ve prospěch malých a středních podnikůs

| 186. | Intenzity podpory stanovené v pododdílech 7.4.1 a 7.4.2 lze v případě malých podniků zvýšit až o 20 procentních bodů a v případě středních podniků až o 10 procentních bodů (85). |
| --- | --- |

186.

Intenzity podpory stanovené v pododdílech 7.4.1 a 7.4.2 lze v případě malých podniků zvýšit až o 20 procentních bodů a v případě středních podniků až o 10 procentních bodů (85

7.4.4.   Zvýšené intenzity podpory pro území určená pro podporu z FST (86)

Zvýšené intenzity podpory pro území určená pro podporu z FST

86

| 187. | [...] (87). |
| --- | --- |

187.

[...] (87

7.4.5.   Zvýšené intenzity podpory pro regiony s úbytkem obyvatelstva

Zvýšené intenzity podpory pro regiony s úbytkem obyvatelstva

| 188. | Maximální intenzity podpory stanovené v pododdíle 7.4.1 lze zvýšit o 10 procentních bodů a maximální intenzity podpory stanovené v pododdíle 7.4.2 lze zvýšit o 5 procentních bodů pro statistické regiony úrovně 3, jejichž úbytek počtu obyvatel v období 2009–2018 představuje více než 10 % (88). |
| --- | --- |

188.

Maximální intenzity podpory stanovené v pododdíle 7.4.1 lze zvýšit o 10 procentních bodů a maximální intenzity podpory stanovené v pododdíle 7.4.2 lze zvýšit o 5 procentních bodů pro statistické regiony úrovně 3, jejichž úbytek počtu obyvatel v období 2009–2018 představuje více než 10 % (88

7.5.   Oznámení map regionální podpory a jejich posouzení

Oznámení map regionální podpory a jejich posouzení

| 189. | Každý stát ESVO EHP by měl po zveřejnění těchto pokynů v Úředním věstníku Evropské unie oznámit Kontrolnímu úřadu jedinou mapu regionální podpory použitelnou od 1. ledna 2022 do 31. prosince 2027. Každé oznámení by mělo obsahovat informace uvedené v příloze V. |
| --- | --- |

189.

Každý stát ESVO EHP by měl po zveřejnění těchto pokynů v Úředním věstníku Evropské unie

| 190. | Kontrolní úřad přezkoumá u každého státu ESVO EHP jeho oznámenou mapu regionální podpory, a pokud mapa splňuje podmínky stanovené v těchto pokynech, přijme rozhodnutí o jejím schválení. Všechny mapy regionální podpory budou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie a v příslušném dodatku EHP a budou tvořit nedílnou součást těchto pokynů. |
| --- | --- |

190.

Kontrolní úřad přezkoumá u každého státu ESVO EHP jeho oznámenou mapu regionální podpory, a pokud mapa splňuje podmínky stanovené v těchto pokynech, přijme rozhodnutí o jejím schválení. Všechny mapy regionální podpory budou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie

7.6.   Změny

Změny

7.6.1.   Rezerva týkající se počtu obyvatel

Rezerva týkající se počtu obyvatel

| 191. | Stát ESVO EHP se může z vlastní iniciativy rozhodnout, že vytvoří rezervu týkající se podílu obyvatelstva, která představuje rozdíl mezi maximálním podílem obyvatelstva pro daný stát ESVO EHP, jak byl určen Kontrolním úřadem (89), a podílem obyvatelstva použitým pro oblasti podle písmene a) a c) určené v jeho mapě regionální podpory. |
| --- | --- |

191.

Stát ESVO EHP se může z vlastní iniciativy rozhodnout, že vytvoří rezervu týkající se podílu obyvatelstva, která představuje rozdíl mezi maximálním podílem obyvatelstva pro daný stát ESVO EHP, jak byl určen Kontrolním úřadem (89

| 192. | Jestliže se stát ESVO EHP rozhodne, že takovou rezervu vytvoří, může ji kdykoli využít k doplňování nových oblastí podle písmene c) do své mapy až do dosažení maximálního podílu obyvatelstva pro tento stát. Stát ESVO EHP může za tímto účelem použít nejaktuálnější sociálně-ekonomické údaje poskytnuté Eurostatem nebo národním statistickým úřadem nebo údaje, které pocházejí z jiných uznaných zdrojů. Počet obyvatel daných oblasti podle písmene c) by měl být vypočten na základě údajů o počtu obyvatel použitém při sestavování původní mapy. |
| --- | --- |

192.

Jestliže se stát ESVO EHP rozhodne, že takovou rezervu vytvoří, může ji kdykoli využít k doplňování nových oblastí podle písmene c) do své mapy až do dosažení maximálního podílu obyvatelstva pro tento stát. Stát ESVO EHP může za tímto účelem použít nejaktuálnější sociálně-ekonomické údaje poskytnuté Eurostatem nebo národním statistickým úřadem nebo údaje, které pocházejí z jiných uznaných zdrojů. Počet obyvatel daných oblasti podle písmene c) by měl být vypočten na základě údajů o počtu obyvatel použitém při sestavování původní mapy.

| 193. | Před provedením změny musí stát ESVO EHP pokaždé oznámit Kontrolnímu úřadu, že hodlá použít svoji rezervu týkající se počtu obyvatel k tomu, aby doplnil novou oblast podle písmene c). |
| --- | --- |

193.

Před provedením změny musí stát ESVO EHP pokaždé oznámit Kontrolnímu úřadu, že hodlá použít svoji rezervu týkající se počtu obyvatel k tomu, aby doplnil novou oblast podle písmene c).

7.6.2.   Přezkum v polovině období

Přezkum v polovině období

| 194. | Přezkum map regionální podpory v polovině období, jenž zohlední aktualizované statistické údaje, se uskuteční v roce 2023. Kontrolní úřad sdělí podrobné údaje týkající se tohoto přezkumu v polovině období do června 2023. |
| --- | --- |

194.

Přezkum map regionální podpory v polovině období, jenž zohlední aktualizované statistické údaje, se uskuteční v roce 2023. Kontrolní úřad sdělí podrobné údaje týkající se tohoto přezkumu v polovině období do června 2023.

8.   ZMĚNA POKYNŮ K REGIONÁLNÍ STÁTNÍ PODPOŘE NA OBDOBÍ 2014–2020

ZMĚNA POKYNŮ K REGIONÁLNÍ STÁTNÍ PODPOŘE NA OBDOBÍ 2014–2020

| 195. | Do svého oznámení podle bodu 189 může stát ESVO EHP rovněž zahrnout změnu své mapy regionální podpory na období 2014–2021 (90) s cílem nahradit oblasti, které jsou způsobilé pro podporu podle pokynů k regionální státní podpoře na období 2014–2020, oblastmi, které jsou způsobilé pro podporu na mapě, již Kontrolníúřad schválí podle bodu 190 těchto pokynů. Revidovaná mapa regionální podpory bude platná ode dne přijetí rozhodnutí Kontrolního úřadu o oznámené změně mapy regionální podpory na období 2014–2021 do 31. prosince 2021. V tomto rozhodnutí budou rovněž uvedeny maximální intenzity podpory platné v oblastech způsobilých pro podporu podle pozměněné mapy regionální podpory na období 2014–2021 odpovídající maximálním intenzitám podpory stanoveným v pokynech k regionální státní podpoře na období 2014–2020. Pozměněná mapa bude tvořit nedílnou součást pokynů k regionální státní podpoře na období 2014–2020 v souladu s bodem 157 uvedených pokynů. |
| --- | --- |

195.

Do svého oznámení podle bodu 189 může stát ESVO EHP rovněž zahrnout změnu své mapy regionální podpory na období 2014–2021 (90

| 196. | Pokyny k regionální státní podpoře na období 2014–2020 se mění takto:






  1) | bod 20 písm. q) se nahrazuje tímto: |
| --- | --- | --- |

196.

Pokyny k regionální státní podpoře na období 2014–2020 se mění takto:

1)

bod 20 písm. q) se nahrazuje tímto:

„ ‚mapou regionální podpory‘ se rozumí seznam oblastí, které určil stát ESVO EHP v souladu s podmínkami stanovenými v těchto pokynech nebo v pokynech k regionální státní podpoře použitelných od 1. ledna 2022 a který schválil Kontrolní úřad;“

| 2) | za bod 161 se vkládá následující bod 161a, který zní:
  „5.6.3   
  Změna na základě pokynů k regionální státní podpoře použitelných od 1. ledna 2022











  161a. | Stát ESVO EHP může požádat o změnu své mapy regionální podpory v souladu s oddílem 7.6 pokynů k regionální státní podpoře použitelných ode dne 1. ledna 2022.“ |
| --- | --- | --- |

2)

za bod 161 se vkládá následující bod 161a, který zní:

„5.6.3   
  Změna na základě pokynů k regionální státní podpoře použitelných od 1. ledna 2022

Změna na základě pokynů k regionální státní podpoře použitelných od 1. ledna 2022

161a.

Stát ESVO EHP může požádat o změnu své mapy regionální podpory v souladu s oddílem 7.6 pokynů k regionální státní podpoře použitelných ode dne 1. ledna 2022.“

9.   POUŽITELNOST PRAVIDEL PRO REGIONÁLNÍ PODPORU

POUŽITELNOST PRAVIDEL PRO REGIONÁLNÍ PODPORU

| 197. | Kontrolní úřad při posuzování slučitelnosti veškeré regionální podpory podléhající oznámení, která bude nebo má být poskytnuta po dni 31. prosince 2021, použije zásady stanovené v těchto pokynech. |
| --- | --- |

197.

Kontrolní úřad při posuzování slučitelnosti veškeré regionální podpory podléhající oznámení, která bude nebo má být poskytnuta po dni 31. prosince 2021, použije zásady stanovené v těchto pokynech.

| 198. | Oznámení režimů regionální podpory nebo opatření podpory, která má být poskytnuta po 31. prosinci 2021, nelze považovat za úplná, dokud Kontrolní úřad nepřijme rozhodnutí, jímž dotčenému státu ESVO EHP schválí mapu regionální podpory, a to v souladu s postupem uvedeným v oddíle 7.5. |
| --- | --- |

198.

Oznámení režimů regionální podpory nebo opatření podpory, která má být poskytnuta po 31. prosinci 2021, nelze považovat za úplná, dokud Kontrolní úřad nepřijme rozhodnutí, jímž dotčenému státu ESVO EHP schválí mapu regionální podpory, a to v souladu s postupem uvedeným v oddíle 7.5.

| 199. | Provádění těchto pokynů povede k určitým změnám v pravidlech pro poskytování regionální podpory. Proto je nezbytné přezkoumat, zda jsou všechny stávající (91) režimy regionální podpory, včetně režimů investiční podpory a provozní podpory s dobou trvání po roce 2021, i nadále odůvodněné a účinné. |
| --- | --- |

199.

Provádění těchto pokynů povede k určitým změnám v pravidlech pro poskytování regionální podpory. Proto je nezbytné přezkoumat, zda jsou všechny stávající (91

| 200. | Z těchto důvodů Kontrolní úřad navrhuje státům ESVO EHP následující vhodná opatření podle čl. 1 odst. 1 části I Protokolu 3:






  1) | státy ESVO EHP musí omezit provádění všech stávajících režimů regionální podpory pouze na podporu, jež má být poskytnuta nejpozději do 31. prosince 2021; |
| --- | --- | --- |

200.

Z těchto důvodů Kontrolní úřad navrhuje státům ESVO EHP následující vhodná opatření podle čl. 1 odst. 1 části I Protokolu 3:

1)

státy ESVO EHP musí omezit provádění všech stávajících režimů regionální podpory pouze na podporu, jež má být poskytnuta nejpozději do 31. prosince 2021;

| 2) | státy ESVO EHP musí pozměnit i další stávající režimy horizontální podpory, z nichž vyplývá specifický přístup k podpoře pro projekty v podporovaných oblastech, aby zajistily, že podpora, jež má být poskytnuta po dni 31. prosince 2021, bude v souladu s mapou regionální podpory použitelnou k datu, kdy je podpora poskytnuta; |
| --- | --- |

2)

státy ESVO EHP musí pozměnit i další stávající režimy horizontální podpory, z nichž vyplývá specifický přístup k podpoře pro projekty v podporovaných oblastech, aby zajistily, že podpora, jež má být poskytnuta po dni 31. prosince 2021, bude v souladu s mapou regionální podpory použitelnou k datu, kdy je podpora poskytnuta;

| 3) | státy ESVO EHP by měly potvrdit přijetí opatření navržených v bodech 1) a 2) do 31. prosince 2021. |
| --- | --- |

3)

státy ESVO EHP by měly potvrdit přijetí opatření navržených v bodech 1) a 2) do 31. prosince 2021.

10.   PODÁVÁNÍ ZPRÁV A MONITOROVÁNÍ

PODÁVÁNÍ ZPRÁV A MONITOROVÁNÍ

| 201. | V souladu s Protokolem 3 a rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL (92) (93) musí státy ESVO EHP předkládat Kontrolnímu úřadu každoroční zprávy. |
| --- | --- |

201.

V souladu s Protokolem 3 a rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL (92

93

| 202. | Státy ESVO EHP musí vést podrobné záznamy o všech opatřeních podpory. Tyto záznamy musí obsahovat veškeré informace nezbytné k posouzení, zda byly splněny podmínky týkající se způsobilých nákladů a maximálních intenzit podpory. Státy ESVO EHP musí tyto záznamy uchovávat po dobu deseti let od data poskytnutí podpory a na vyžádání je musí předložit Kontrolnímu úřadu. |
| --- | --- |

202.

Státy ESVO EHP musí vést podrobné záznamy o všech opatřeních podpory. Tyto záznamy musí obsahovat veškeré informace nezbytné k posouzení, zda byly splněny podmínky týkající se způsobilých nákladů a maximálních intenzit podpory. Státy ESVO EHP musí tyto záznamy uchovávat po dobu deseti let od data poskytnutí podpory a na vyžádání je musí předložit Kontrolnímu úřadu.

11.   REVIZE

REVIZE

| 203. | Kontrolní úřad může kdykoli rozhodnout o změně těchto pokynů, jestliže to bude nutné z důvodů, které souvisejí s politikou hospodářské soutěže, či v zájmu zohlednění jiných politik EU a mezinárodních závazků nebo z jiných opodstatněných důvodů. |
| --- | --- |

203.

Kontrolní úřad může kdykoli rozhodnout o změně těchto pokynů, jestliže to bude nutné z důvodů, které souvisejí s politikou hospodářské soutěže, či v zájmu zohlednění jiných politik EU a mezinárodních závazků nebo z jiných opodstatněných důvodů.

---

(*)  Tyto pokyny odpovídají pokynům Evropské komise k regionální státní podpoře (Úř. věst. C 153, 29.4.2021, s. 1). Tyto pokyny Komise nelze považovat za legislativní nástroje, a Smíšený výbor EHP je proto nemusí začlenit do Dohody o EHP.

*

(1)  Oblasti způsobilé pro regionální podporu podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP, běžně označované za oblasti podle písmene a), jsou převážně oblasti nejvíce znevýhodněné v rámci EHP, pokud jde o hospodářský rozvoj. Oblasti způsobilé podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, označované jako oblasti podle písmene c), také bývají znevýhodněné, ale v menším rozsahu. Vzhledem k relativně vysokému HDP na obyvatele ve státech ESVO EHP se v současnosti u žádného z regionů v těchto státech neuplatňuje výjimka podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP.

1

(2)  [...]

2

(3)  Tyto pokyny se týkají podpory poskytované v rámci EHP státy ESVO EHP, konkrétně Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem. Kontrolní úřad mezi „členské státy“ zahrnuje i území Severního Irska, jak bylo dohodnuto v Protokolu o Irsku/Severním Irsku připojeném k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii.

3

(4)  Regionální navýšení podpory poskytované pro tyto účely se proto nepovažují za regionální podporu.

4

(5)  Státy ESVO EHP mohou tyto oblasti určit na mapě regionální podpory na základě podmínek stanovených v oddíle 7.

5

(6)  Viz rozsudek ze dne 17. září 1980, Philip Morris Holland BV v. Komise Evropských společenství, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, bod 17 a rozsudek ze dne 14. ledna 1997, Španělsko v. Komise, C-169/95, ECLI:EU:C:1997:10, bod 20.

6

(7)  Viz rozsudek ze dne 12. prosince 1996, AIUFFASS a AKT v. Komise, T-380/94, ECLI:EU:T:1996:195, bod 54.

7

(8)  Viz pracovní dokument útvarů Komise o výsledcích kontroly účelnosti ze dne 30. října 2020 – SWD(2020) 257 final.

8

(9)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 11. prosince 2019 – COM(2019) 640 final.

9

(10)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. března 2020 – COM(2020) 102 final.

10

(11)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 19. února 2020 – COM(2020) 67 final.

11

(12)  [...].

12

(*)  Na základě návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci – COM(2020) 22 final, Komise rovněž zahrnula do svých pokynů zvláštní ustanovení s cílem usnadnit podporu v souvislosti s Fondem pro spravedlivou transformaci (dále jen „FST“) v souladu se zásadami soudržnosti. Tato ustanovení nejsou v předkládaných pokynech zahrnuta, neboť v době jejich přijetí nebylo dostatečně jasné, jak bude s FST nakládáno v rámci Dohody o EHP, aby mohly být stanoveny podmínky. V závislosti na budoucím vývoji může Kontrolní úřad zvážit revizi předkládaných pokynů v těchto a dalších bodech.

*

(**)  Ve srovnání s pokyny Komise však bylo některé části textu vypuštěny. Tyto vypuštěné části zahrnují text odkazující na právní nástroje a ustanovení, která nejsou součástí Dohody o EHP nebo v ní nemají obdobu, a text, u něhož, jak bylo uvedeno v předchozí poznámce pod čarou, je v tomto okamžiku příliš nejasné, jaké důsledky bude uvedený právní nástroj mít v souvislosti s Dohodou o EHP. V případě, že byl text vypuštěn, byl nahrazen zástupným symbolem [...].

**

(13)  
  Úř. věst. C 91 I, 20.3.2020, s. 1.

13

(14)  Podle definice v příloze VI.

14

(15)  
  „Hnědým uhlím“ se rozumí uhlí nízké kvality kategorie C nebo ortolignit a uhlí nízké kvality kategorie B nebo metalignit, jak jsou definovány v mezinárodním systému kodifikace uhlí zavedeném Evropskou hospodářskou komisí Organizace spojených národů.

15

(16)  
  „Černým uhlím“ se rozumí uhlí vysoké, střední a nízké kvality kategorie A a B, jak je definováno v mezinárodním systému kodifikace uhlí zavedeném Evropskou hospodářskou komisí Organizace spojených národů a jak jej upřesňuje rozhodnutí Rady ze dne 10. prosince 2010 o státní podpoře k usnadnění uzavírání nekonkurenceschopných uhelných dolů (Úř. věst. L 336, 21.12.2010, s. 24).

16

(17)  [...].

17

(18)  [...].

18

(19)  Dopravou se rozumí letecká, námořní, silniční, železniční a vnitrozemská vodní přeprava cestujících nebo služby v oblasti nákladní dopravy pro cizí potřebu. Tyto pokyny se rovněž nevztahují na dopravní infrastrukturu podléhající zvláštním pokynům, jako jsou letiště (viz Pokyny ke státní podpoře letišť a leteckých společností, Úř. věst. L 318, 24.11.2016, s. 17, a dodatek EHP č. 66, 24.11.2016, s. 1.).

19

(20)  Pokyny k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí (Úř. věst. L 135, 8.5.2014, s. 49 a dodatek EHP č. 27, 8.5.2014, s. 1).

20

(21)  Kontrolní úřad posoudí slučitelnost státní podpory v odvětví energetiky na základě pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 (Úř. věst. L 131, 28.5.2015, s. 1, a dodatek EHP č. 30, 28.5.2015, s. 1).

21

(22)  [...].

22

(23)  [...].

23

(24)  [...].

24

(25)  NACE je akronymem odvozeným z francouzského názvu „
  Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes
  “ (statistická klasifikace ekonomických činností v Evropském společenství), který se využívá k vymezení statistických klasifikací různých ekonomických činností v EU. Viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1). Toto nařízení je začleněno do přílohy XXI Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 61/2007 (Úř. věst. L 266, 11.10.2007, s. 25 a dodatek EHP č. 48, 11.10.2007, s. 18).

25

Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes

(26)  Pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích (Úř. věst. L 271, 16.10.2015, s. 35 a dodatek EHP č. 62, 15.10.2015, s. 1). Jak je vysvětleno v bodě 23 uvedených pokynů, vzhledem k tomu, že je ohrožena jeho vlastní existence, nemůže být podnik v obtížích považován za prostředek k prosazování jiných politických cílů veřejného zájmu, dokud není zajištěna jeho životaschopnost.

26

(27)  Viz rozsudek ze dne 13. září 1995, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH v. Komise Evropských společenství, spojené věci T-244/93 a T-486/93, ECLI:EU:T:1995:160, bod 56 a sdělení Kontrolního úřadu o navrácení protiprávní a neslučitelné státní podpory (Úř. věst. L 105, 21.4.2011, s. 32 a dodatek EHP č. 23, 21.4.2011, s. 1).

27

(*)  V této souvislosti viz rovněž poznámka pod čarou 3.

*

(28)  Pro účely těchto pokynů zahrnuje pojem výrobku rovněž služby.

28

(29)  [...].

29

(30)  V těchto pokynech se místo akronymu NUTS, jenž je uveden v pokynech Komise, použije pojem „statistický region“. Akronym NUTS je odvozen od názvu „klasifikace územních statistických jednotek“ podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1) ve znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1755 (Úř. věst. L 270, 24.10.2019, s. 1). Toto nařízení dosud nebylo začleněno do Dohody o EHP. Aby však bylo možné dosáhnout společných definic za situace stále se zvyšující poptávky po statistických informacích na regionální úrovni, bylo mezi Statistickým úřadem Evropské unie, Eurostatem, a národními statistickými úřady kandidátských zemí a států ESVO dosaženo dohody o zavedení statistických regionů, jež odpovídají klasifikaci NUTS. Údaje použité v těchto pokynech vycházejí z této klasifikace pro rok 2021.

30

(31)  Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 94/06/KOL ze dne 19. dubna 2006, kterým se po padesáté sedmé mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory (Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 62 a dodatek EHP č. 6, 5.2.2009, s. 1).

31

(32)  [...].

32

(33)  Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1). Toto nařízení bylo začleněno do Dohody o EHP v bodě 1j přílohy XV rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 152/2014 (Úř. věst. L 342, 27.11.2014, s. 63 a dodatek EHP č. 71, 27.11.2014, s. 61).

33

(34)  Zařízením prodejce se rozumí pořízení (nebo vlastní výroba) strojů, nástrojů nebo zařízení a souvisejícího softwaru podnikem (na úrovni skupiny), které jsou pořízeny (nebo vyrobeny) nikoli pro použití v některé z jeho provozoven (na úrovni skupiny), ale jsou dány k dispozici vybraným dodavatelům za účelem výroby produktů, které mají být vyrobeny v prostorách dodavatele a které budou sloužit jako meziprodukty pro výrobní proces podniku. Aktiva tvořená zařízením prodejce zůstávají majetkem nabývajícího podniku, ale dodavatelé je mají k dispozici pro plnění úkolů a za podmínek stanovených ve smlouvě o dodávkách nebo podobné dohodě. Jsou spojeny s přesně vymezenými operacemi zpracování nebo montáže v jedné nebo více provozovnách podniku (na úrovni skupiny) a mohou být vráceny vlastníkovi po dokončení objednávky nebo skončení platnosti či ukončení rámcové smlouvy.

34

(35)  Jak je definováno v bodě 19 odst. 13) a 14).

35

(36)  Viz rozsudky ze dne 19. září 2000, Německo v. Komise, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, bod 78 a ze dne 22. prosince 2008, Régie Networks v. Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, ECLI:EU:C:2008:764, body 94 až 116.

36

(37)  Viz příloha VII.

37

(38)  Povinnost zachovat investici v dané oblasti po dobu alespoň pěti let (tří let v případě malých a středních podniků) by neměla bránit nahrazení zařízení nebo vybavení, která v tomto období zastarala nebo přestala fungovat, za předpokladu, že hospodářská činnost bude v dané oblasti zachována po stanovenou minimální dobu. Na výměnu strojů nebo zařízení však regionální podporu nelze poskytnout.

38

(39)  [...].

39

(40)  To není případ např. dotovaných úvěrů, veřejných půjček vlastního kapitálu nebo veřejných podílů, které nesplňují zásadu tržního investora, ani státních záruk s prvky podpory, ani veřejné podpory poskytnuté v rámci pravidla de minimis.

40

de minimis

(41)  Není-li uvedeno jinak, vztahují se na podporu ad hoc stejné požadavky jako na jednotlivou podporu poskytovanou na základě režimu.

41

ad hoc

(42)  Tyto investice mohou vytvářet podmínky umožňující další investice, jež jsou životaschopné bez další podpory.

42

(43)  Hypotetické scénáře jsou uvedeny v bodě 64.

43

(44)  Čistá současná hodnota projektu představuje rozdíl mezi kladnými a zápornými peněžními toky během celé doby trvání investice, diskontovanými na jejich současnou hodnotu (obvykle za použití kapitálových nákladů).

44

(45)  Vnitřní míra návratnosti nevychází z účetního zisku v daném roce, ale zohledňuje budoucí peněžní toky, které investor očekává za celou dobu trvání investice. Je definována jako diskontní sazba, při níž se čistá současná hodnota peněžních toků rovná nule.

45

(46)  Pokud je však vývoj budoucích nákladů a příjmů spojen s vysokým stupněm nejistoty a dochází k silné informační asymetrii, může se veřejný orgán rovněž rozhodnout přijmout modely vyrovnávací platby, které nejsou zcela stanoveny předem, ale částečně předem a částečně ex post (např. s použitím zpětného vyžádání, aby bylo umožněno rozdělení neočekávaných zisků).

46

ex post

(47)  Viz oddíl 7.4 týkající se map regionální podpory.

47

(48)  Vyjádřeno jako hrubý grantový ekvivalent.

48

(49)  
  Tamtéž.

49

Tamtéž.

(50)  Při porovnávání hypotetických scénářů musí být podpora diskontována pomocí stejného faktoru jako příslušná investice a hypotetické scénáře.

50

(51)  Požadavek, aby maximální přípustnou intenzitu podpory na projekt vypočetl předem první orgán poskytující podporu, se neuplatní, pokud je podpora poskytována prostřednictvím automatického režimu (režimů) podpory formou daňového zvýhodnění. V takovém případě kontroly kumulace v zásadě nejsou možné v době poskytnutí podpory a je třeba je provést při jejím vyplacení.

51

(52)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 ze dne 17. prosince 2013 o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 259) nebo nařízení o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Evropská územní spolupráce (Interreg) použitelné na programové období 2021–2027, podle toho, které z nich se použije na danou počáteční investici.

52

(53)  Včetně případů, kdy jsou režimy provozní podpory oznámeny za účelem prodloužení platnosti stávajících opatření podpory.

53

(54)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).

54

(55)  K tomu by mohlo docházet i v případě, kdy podpora narušuje fungování hospodářských nástrojů zavedených za účelem internalizace těchto negativních externalit (např. tím, že ovlivňuje cenové signály systému EU pro obchodování s emisemi nebo podobného nástroje).

55

(56)  Kontrolní úřad posoudí trh z hlediska objemu a hodnoty a vezme v potaz fázi hospodářského cyklu.

56

(57)  Za účelem ověření této skutečnosti by se měl použít standardní použitelný limit podpory v oblastech podle písmene c), které sousedí s oblastmi podle písmene a), a to bez ohledu na zvýšené intenzity podpory podle bodu 184.

57

(58)  U investičních projektů, které zahrnují výrobu několika různých výrobků, musí být posouzen každý výrobek.

58

(59)  K těmto překážkám pro vstup patří právní překážky (zejména práva duševního vlastnictví), úspory z rozsahu a ze sortimentu a překážky s ohledem na přístup k sítím a infrastruktuře. Pokud se podpora týká trhu, na němž je příjemce podpory dlouhodobě etablovaným subjektem, mohou možné překážky pro vstup na trh zvýšit případnou významnou tržní sílu příjemce podpory, a tudíž i případné negativní účinky této tržní síly.

59

(60)  Pokud jsou na trhu kupující, kteří mají silné postavení, je méně pravděpodobné, že příjemce podpory bude moci vůči těmto kupujícím zvýšit ceny.

60

(61)  
  „Stránka, na níž lze veřejně vyhledávat v databázi Transparentnost státní podpory“, je k dispozici na této internetové stránce: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=cs.

61

(62)  Podle definice v článku 21 nařízení (ES) č. 1299/2013.

62

(63)  Pokud neexistuje formální požadavek na podání ročního přiznání, bude za datum poskytnutí podpory pro účely kódování považován 31. prosinec roku, na který byla podpora poskytnuta.

63

(64)  Na základě pracovního dokumentu útvarů Komise, Společná metodika pro hodnocení státní podpory, Brusel, 28.5.2014, SWD(2014) 179 final, nebo případných následných dokumentů.

64

(65)  Na mapě regionální podpory by měly být rovněž určeny řídce a velmi řídce osídlené oblasti.

65

(66)  
  Úř. věst. C 209, 23.7.2013, s. 1.

66

(67)  Při stanovení tohoto stropu se využívají údaje Eurostatu o počtu obyvatelstva z roku 2018. Tento strop bude představovat 48,00 % celkového počtu obyvatelstva EU-27 v roce 2020 – (Evropská unie – 27 zemí (od roku 2020)).

67

(68)  Rozsudek ze dne 14. října 1987, Německo v. Komise, C-248/84, ECLI:EU:C:1987:437, bod19; rozsudek ze dne 14. ledna 1997, Španělsko v. Komise, C-169/95, ECLI:EU:C:1997:10, bod 15 a rozsudek ze dne 7. března 2002, Itálie v. Komise, C-310/99, ECLI:EU:C:2002:143, bod 77.

68

(69)  [...].

69

(70)  I ve všech následných odkazech na HDP na obyvatele je HDP vyjádřen standardem kupní síly.

70

(71)  Tyto údaje se týkají období 2016–2018. Ve všech následných odkazech na HDP na obyvatele ve vztahu k průměru EHP vycházejí údaje z průměru regionálních údajů Eurostatu za období 2016–2018 (aktualizovaných 23.3.2020).

71

(72)  Německo v. Komise, C-248/84, citováno výše, bod 19.

72

(73)  [...].

73

(74)  Tento aspekt bezpečnostní sítě se vztahuje na Irsko, Maltu, Německo a Slovinsko.

74

(75)  Tento minimální podíl obyvatelstva se vztahuje na Dánsko a Lucembursko.

75

(76)  Tato prahová hodnota počtu obyvatel se v případě států ESVO EHP, jejichž podíl obyvatelstva v předem nestanovených oblastech podle písmene c) činí méně než 1 milion, snižuje na 50 000 obyvatel a v případě států ESVO EHP s počtem obyvatel nižším než 1 milion na 10 000 obyvatel.

76

(77)  Pokud jde o nezaměstnanost, měly by výpočty vycházet z regionálních údajů zveřejňovaných národním statistickým úřadem s využitím průměru za poslední tři roky, za které jsou tyto údaje k dispozici (k okamžiku oznámení mapy regionální podpory). Míra nezaměstnanosti ve vztahu k průměru daného státu se vypočítává na tomto základě, není-li v těchto pokynech stanoveno jinak.

77

(78)  K výpočtu, zda je HDP na obyvatele příslušného ostrova nebo sousední oblasti rovno průměru EHP nebo je nižší, mohou státy ESVO EHP použít údaje, které poskytne jejich národní statistický úřad nebo které pocházejí z jiných uznaných zdrojů.

78

(79)  K výpočtu, zda míra nezaměstnanosti příslušného ostrova nebo sousední oblasti dosahuje 115 % vnitrostátního průměru nebo je vyšší, mohou státy ESVO EHP použít údaje, které poskytne jejich národní statistický úřad nebo které pocházejí z jiných uznaných zdrojů.

79

(80)  Tato prahová hodnota počtu obyvatel se v případě států ESVO EHP, jejichž podíl obyvatelstva v předem nestanovených oblastech podle písmene c) je nižší než 1 milion, snižuje na 25 000 obyvatel, v případě států ESVO EHP s celkovým počtem obyvatel nižším než 1 milion na 10 000 obyvatel a v případě ostrovů a sousedních oblastí charakterizovaných podobnou zeměpisnou izolací na 5 000 obyvatel.

80

(81)  Pro účely použití kritéria 5 musí státy ESVO EHP prokázat, že daná oblast prochází zásadními strukturálními změnami nebo její hospodářství vykazuje vážný relativní pokles, a to tím, že porovnají dotčené oblasti se situací v jiných oblastech téhož státu ESVO EHP nebo v jiných státech ESVO EHP, a to na základě sociálně-ekonomických ukazatelů týkajících se strukturálních podnikových statistik, trhů práce, účtů domácností, vzdělávání nebo jiných podobných ukazatelů. Státy ESVO EHP mohou za tímto účelem použít údaje, které poskytne jejich národní statistický úřad nebo které pocházejí z jiných uznaných zdrojů. [...].

81

(82)  Místní správní jednotky jsou definovány v příloze III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) ve znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1755. Jak je uvedeno v poznámce pod čarou 30, toto nařízení dosud nebylo začleněno do Dohody o EHP. Aby však bylo možné dosáhnout společných definic za situace stále se zvyšující poptávky po statistických informacích na regionální úrovni, bylo mezi Statistickým úřadem Evropské unie, Eurostatem, a národními statistickými úřady kandidátských zemí a států ESVO dosaženo dohody o zavedení statistických regionů, jež odpovídají klasifikaci NUTS.

82

(83)  Stát ESVO EHP však může určit i části místní správní jednotky, za předpokladu, že počet obyvatel dotčené místní správní jednotky převyšuje minimální počet obyvatel vyžadovaný pro sousední oblasti v rámci kritéria 1 nebo 5 (včetně snížených prahových hodnot počtu obyvatel pro tato kritéria) a že počet obyvatel těchto částí uvedené místní správní jednotky činí alespoň 50 % minimálního počtu obyvatel požadovaného v rámci použitelného kritéria.

83

(84)  V případě ostrovů se správní hranicí rozumí i námořní hranice s jinými správními jednotkami daného státu ESVO EHP.

84

(85)  Zvýšené intenzity podpory ve prospěch malých a středních podniků se neuplatní na podporu poskytovanou na velké investiční projekty.

85

(86)  [...].

86

(87)  [...].

87

(88)  Viz příloha IV.

88

(89)  Viz příloha I.

89

(90)  Mapa regionální podpory schválená Kontrolním úřadem podle pokynů k regionální státní podpoře na období 2014–2020, která platí pro období od 1. července 2014 do 31. prosince 2021.

90

(91)  Opatření podpory prováděná podle obecného nařízení o blokových výjimkách nejsou považována za stávající režimy podpory. Režimy podpory zavedené v rozporu s čl. 1 odst. 3 částí I Protokolu 3 se nepovažují za stávající režimy podpory s výjimkou případů, kdy jsou považovány za stávající podporu podle čl. 15 odst. 3 části II uvedeného protokolu.

91

(92)  Rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004 o prováděcích ustanoveních uvedených v článku 27 části II Protokolu 3. Konsolidované znění rozhodnutí je k dispozici na adrese: https://www.eftasurv.int/cms/sites/default/files/documents/2017-Consolidated-version-of-Dec-195-054-COL--002-.pdf.

92

(93)  [...].

93

---

PŘÍLOHA I

Podíl obyvatelstva států ESVO EHP, na který se vztahuje regionální podpora v období 2022–2027

| Norsko | Statistický region | HDP na obyvatele | Procentní podíl počtu obyvatel státu |
| --- | --- | --- | --- |
| Předem stanovené oblasti podle písmene c) (řídce osídlené oblasti) | NO021, NO022 Innlandet | — | 7,30  % |
| NO061, NO062 Trøndelag | — | 8,66  % |
| NO071 Nordland | — | 4,60  % |
| NO072, NO073 Troms og Finnmark | — | 4,58  % |
| Předem nestanovené oblasti podle písmene c) | — | — | 6,87  % |
| Celkový podíl obyvatelstva 2022–2027 | — | — | 32,02  % |

Norsko

Statistický region

HDP na obyvatele

Procentní podíl počtu obyvatel státu

Předem stanovené oblasti podle písmene c) (řídce osídlené oblasti)

NO021, NO022 Innlandet

—

7,30  %

NO061, NO062 Trøndelag

—

8,66  %

NO071 Nordland

—

4,60  %

NO072, NO073 Troms og Finnmark

—

4,58  %

Předem nestanovené oblasti podle písmene c)

—

—

6,87  %

Celkový podíl obyvatelstva 2022–2027

—

—

32,02  %

| Island | Statistický region | HDP na obyvatele | Procentní podíl počtu obyvatel státu |
| --- | --- | --- | --- |
| Předem stanovené oblasti podle písmene c) (řídce osídlené oblasti) | IS00 Iceland | — | 100  % |
| Celkový podíl obyvatelstva 2022–2027 | — | — | 100  % |

Island

Statistický region

HDP na obyvatele

Procentní podíl počtu obyvatel státu

Předem stanovené oblasti podle písmene c) (řídce osídlené oblasti)

IS00 Iceland

—

100  %

Celkový podíl obyvatelstva 2022–2027

—

—

100  %

| Lichtenštejnsko | Statistický region | HDP na obyvatele | Procentní podíl počtu obyvatel státu |
| --- | --- | --- | --- |
| Předem nestanovené oblasti podle písmene c) | — | — | 7,50  % |
| Celkový podíl obyvatelstva 2022–2027 | — | — | 7,50  % |

Lichtenštejnsko

Statistický region

HDP na obyvatele

Procentní podíl počtu obyvatel státu

Předem nestanovené oblasti podle písmene c)

—

—

7,50  %

Celkový podíl obyvatelstva 2022–2027

—

—

7,50  %

---

PŘÍLOHA II

[...]

[...].

---

PŘÍLOHA III

Metoda pro přidělení podílu obyvatelstva v předem nestanovených oblastech podle písmene c) ve státech ESVO EHP

Kontrolní úřad vypočte podíl obyvatelstva v předem nestanovených oblastech podle písmene c) pro každý stát ESVO EHP pomocí následující metody:

| 1) | Kontrolní úřad určí všechny statistické regiony úrovně 3 ve státech ESVO EHP, které se nenacházejí v žádné z těchto oblastí:






  — | způsobilé oblasti podle písmene a) uvedené v příloze I, |
| --- | --- | --- |

1)

Kontrolní úřad určí všechny statistické regiony úrovně 3 ve státech ESVO EHP, které se nenacházejí v žádné z těchto oblastí:

—

způsobilé oblasti podle písmene a) uvedené v příloze I,

| — | bývalé oblasti podle písmene a) uvedené v příloze I, |
| --- | --- |

—

bývalé oblasti podle písmene a) uvedené v příloze I,

| — | řídce osídlené oblastí uvedené v příloze I. |
| --- | --- |

—

řídce osídlené oblastí uvedené v příloze I.

| 2) | Ze statistických regionů úrovně 3 určených v kroku 1 Kontrolní úřad určí ty regiony, jejichž:






  — | HDP na obyvatele (1) dosahuje vnitrostátní referenční hodnoty rozdílu HDP na obyvatele, nebo je nižší (2), nebo |
| --- | --- | --- |

2)

Ze statistických regionů úrovně 3 určených v kroku 1 Kontrolní úřad určí ty regiony, jejichž:

—

HDP na obyvatele (1) dosahuje vnitrostátní referenční hodnoty rozdílu HDP na obyvatele, nebo je nižší (2), nebo

| — | míra nezaměstnanosti (3) se rovná vnitrostátní referenční hodnotě rozdílu nezaměstnanosti, nebo je vyšší (4), nebo odpovídá 150 % vnitrostátního průměru, nebo je vyšší, nebo |
| --- | --- |

—

míra nezaměstnanosti (3) se rovná vnitrostátní referenční hodnotě rozdílu nezaměstnanosti, nebo je vyšší (4), nebo odpovídá 150 % vnitrostátního průměru, nebo je vyšší, nebo

| — | HDP na obyvatele dosahuje 90 % průměru EHP, nebo je nižší, nebo |
| --- | --- |

—

HDP na obyvatele dosahuje 90 % průměru EHP, nebo je nižší, nebo

| — | míra nezaměstnanosti dosahuje 125 % průměru EHP, nebo je vyšší. |
| --- | --- |

—

míra nezaměstnanosti dosahuje 125 % průměru EHP, nebo je vyšší.

| 3) | Přidělení podílu obyvatelstva v rámci předem nestanovených oblastí podle písmene c) členského státu ESVO EHP i (A
  i
  ) se vypočte podle následujícího vzorce (vyjádřeno jako procentní podíl obyvatelstva EHP): |
| --- | --- |

3)

Přidělení podílu obyvatelstva v rámci předem nestanovených oblastí podle písmene c) členského státu ESVO EHP i (A
  i
  ) se vypočte podle následujícího vzorce (vyjádřeno jako procentní podíl obyvatelstva EHP):

A
  i
  = p
  i
  /P × 100

kde:

p
  i
  je počet obyvatel (5) statistických regionů úrovně 3 ve státě ESVO EHP i určených podle kroku 2.

P je součet počtu obyvatel statistických regionů úrovně 3 určených podle kroku 2 v těchto pokynecha regionů NUTS 3 určených podle kroku 2 v pokynech Komise.

---

(1)  Veškeré údaje o HDP na obyvatele uvedené v této příloze vycházejí z průměru za poslední tři roky, za které jsou k dispozici údaje Eurostatu, tj. za období 2016–2018.

(2)  Vnitrostátní referenční hodnota rozdílu HDP na obyvatele státu ESVO EHP i (TG
  i
  ) se vypočte za použití následujícího vzorce (vyjádřeno jako procentní podíl vnitrostátního HDP na obyvatele):

(TG)
  i
   = 85 × ((1 + 100/g
  i
  )/2)

kde: g
  i
  je HDP na obyvatele státu ESVO EHP i, vyjádřeno jako procentní podíl průměru EHP.

(3)  Veškeré údaje o míře nezaměstnanosti uvedené v této příloze vycházejí z průměru za poslední tři roky, za které jsou k dispozici údaje Eurostatu, tj. za období 2017–2019. Tyto údaje však neobsahují informace na úrovni 3, a proto se používají údaje o nezaměstnanosti na úrovni regionu 2, v němž se tyto regiony úrovně 3 nacházejí.

(4)  Vnitrostátní referenční hodnota rozdílu HDP na obyvatele státu ESVO EHP i (TU
  i
  ) se vypočte za použití následujícího vzorce (vyjádřeno jako procentní podíl vnitrostátního HDP na obyvatele):

(TU)
  i
   = 115 × ((1 + 100/u
  i
  )/2)

kde: u
  i
  je HDP na obyvatele státu ESVO EHP i, vyjádřeno jako procentní podíl průměru EHP.

(5)  Údaje o počtu obyvatel v regionech úrovně 3 jsou vypočteny na základě údajů o počtu obyvatel, které použil Eurostat k výpočtu regionálního HDP na obyvatele za rok 2018.

---

PŘÍLOHA IV

Způsob vymezení podporovaných oblastí, v nichž dochází k úbytku obyvatelstva podle pododdílu 7.4.5

V souladu s bodem 188 mohou státy ESVO EHP určit oblasti, v nichž dochází k úbytku počtu obyvatel, takto:

| — | státy ESVO EHP musí určit podporované oblasti na úrovni statistických regionů úrovně 3 podle čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP, |
| --- | --- |

—

státy ESVO EHP musí určit podporované oblasti na úrovni statistických regionů úrovně 3 podle čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP,

| — | je třeba použít údaje Eurostatu o hustotě obyvatelstva za období 2009–2018, a to na základě nejnovější dostupné klasifikace statistických regionů, |
| --- | --- |

—

je třeba použít údaje Eurostatu o hustotě obyvatelstva za období 2009–2018, a to na základě nejnovější dostupné klasifikace statistických regionů,

| — | státy ESVO EHP musí prokázat úbytek obyvatelstva vyšší než 10 % za období 2009–2018, |
| --- | --- |

—

státy ESVO EHP musí prokázat úbytek obyvatelstva vyšší než 10 % za období 2009–2018,

| — | pokud byla klasifikace statistických regionů během předchozích deseti let změněna, musí státy ESVO EHP použít údaje o hustotě obyvatelstva za nejdelší dostupné období. |
| --- | --- |

—

pokud byla klasifikace statistických regionů během předchozích deseti let změněna, musí státy ESVO EHP použít údaje o hustotě obyvatelstva za nejdelší dostupné období.

Státy ESVO EHP musí takto určené oblasti zahrnout do oznámení podle bodu 189.

---

PŘÍLOHA V

Informace, které mají být poskytnuty při oznamování mapy regionální podpory

| 1) | Státy ESVO EHP musí poskytnout informace pro každou z následujících použitelných kategorií oblastí, které jsou navrženy na označení jako:






  — | oblasti podle písmene a), |
| --- | --- | --- |

1)

—

oblasti podle písmene a),

| — | bývalé oblasti podle písmene a), |
| --- | --- |

—

bývalé oblasti podle písmene a),

| — | řídce osídlené oblasti, |
| --- | --- |

—

řídce osídlené oblasti,

| — | velmi řídce osídlené oblasti, |
| --- | --- |

—

velmi řídce osídlené oblasti,

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | podporované oblasti, v nichž dochází k úbytku počtu obyvatel podle pododdílu 7.4.5, |
| --- | --- |

—

podporované oblasti, v nichž dochází k úbytku počtu obyvatel podle pododdílu 7.4.5,

| — | předem nestanovené oblasti podle písmene c) určené na základě kritéria 1, |
| --- | --- |

—

předem nestanovené oblasti podle písmene c) určené na základě kritéria 1,

| — | předem nestanovené oblasti podle písmene c) určené na základě kritéria 2, |
| --- | --- |

—

předem nestanovené oblasti podle písmene c) určené na základě kritéria 2,

| — | předem nestanovené oblasti podle písmene c) určené na základě kritéria 3, |
| --- | --- |

—

předem nestanovené oblasti podle písmene c) určené na základě kritéria 3,

| — | předem nestanovené oblasti podle písmene c) určené na základě kritéria 4, |
| --- | --- |

—

předem nestanovené oblasti podle písmene c) určené na základě kritéria 4,

| — | předem nestanovené oblasti podle písmene c) určené na základě kritéria 5, |
| --- | --- |

—

předem nestanovené oblasti podle písmene c) určené na základě kritéria 5,

| 2) | Stát ESVO EHP musí v rámci každé kategorie poskytnout za každou z navržených oblastí následující informace:






  — | určení oblasti (za použití kódu statistických regionů úrovně 2 nebo 3 dané oblasti, kódu místní správní jednotky v případě oblastí, které tvoří sousední oblast, nebo jiné úřední označení dotčených správních jednotek), |
| --- | --- | --- |

2)

—

určení oblasti (za použití kódu statistických regionů úrovně 2 nebo 3 dané oblasti, kódu místní správní jednotky v případě oblastí, které tvoří sousední oblast, nebo jiné úřední označení dotčených správních jednotek),

| — | navrhovanou intenzitu podpory v dané oblasti na období 2022–2027, nebo v případě bývalých oblastí podle písmene a) na období 2022–2024 a 2025–2027 (s případným uvedením jakéhokoli případného navýšení intenzity podpory podle bodů 180, 181, 183 nebo 184, 185 a 186), |
| --- | --- |

—

navrhovanou intenzitu podpory v dané oblasti na období 2022–2027, nebo v případě bývalých oblastí podle písmene a) na období 2022–2024 a 2025–2027 (s případným uvedením jakéhokoli případného navýšení intenzity podpory podle bodů 180, 181, 183 nebo 184, 185 a 186),

| — | celkový počet obyvatel (rezidentů) v oblasti podle bodu 177. |
| --- | --- |

—

celkový počet obyvatel (rezidentů) v oblasti podle bodu 177.

| 3) | Pro určení řídce a velmi řídce osídlených oblastí musí státy ESVO EHP poskytnout dostatečné důkazy o tom, že jsou splněny příslušné podmínky uvedené v bodě 169. |
| --- | --- |

3)

| 4) | V případě předem nestanovených oblastí určených na základě kritérií 1–5 musí státy ESVO EHP poskytnout dostatečné důkazy o tom, že byly splněny všechny použitelné podmínky stanovené v bodech 175, 176 a 177. |
| --- | --- |

4)

---

PŘÍLOHA VI

Definice odvětví oceli

Pro účely těchto pokynů se „odvětvím oceli“ rozumí výroba jednoho nebo více uvedených produktů:

| a) | surové železo a feroslitiny: surové železo pro výrobu oceli, pro slévárenství a jiné druhy surového železa, zrcadlovina a vysokouhlíkový feromangan, mimo ostatní feroslitiny; |
| --- | --- |

a)

surové železo a feroslitiny: surové železo pro výrobu oceli, pro slévárenství a jiné druhy surového železa, zrcadlovina a vysokouhlíkový feromangan, mimo ostatní feroslitiny;

| b) | surové výrobky a polotovary ze železa, běžné nebo ušlechtilé oceli: tekutá ocel odlévaná nebo neodlévaná do ingotů, včetně ingotů určených na kování, polotovary: bloky, sochory a bramy; předvalky pro plechy a pocínované plechy; svitky válcované za tepla, s výjimkou výroby tekuté oceli pro odlitky z malých a středních sléváren; |
| --- | --- |

b)

surové výrobky a polotovary ze železa, běžné nebo ušlechtilé oceli: tekutá ocel odlévaná nebo neodlévaná do ingotů, včetně ingotů určených na kování, polotovary: bloky, sochory a bramy; předvalky pro plechy a pocínované plechy; svitky válcované za tepla, s výjimkou výroby tekuté oceli pro odlitky z malých a středních sléváren;

| c) | výrobky ze železa s konečnou úpravou za tepla, výrobky z běžné oceli nebo ušlechtilé oceli: kolejnice, pražce, kolejnicové spojky, základové desky, nosníky, těžké ocelové profily od 80 mm výše, štětovnice, tyče a profily pod 80 mm a ploché výrobky pod 150 mm, válcovaný drát, trubky kruhového a čtvercového průřezu, pásy a svitky válcované za tepla (včetně pásů na výrobu trub), plechy válcované za tepla (potažené nebo nepotažené), desky a plechy o tloušťce 3 mm a vyšší, univerzální tlusté plechy o tloušťce 150 mm a vyšší, s výjimkou drátů a výrobků z drátu, lesklých tyčí a odlitků z litiny; |
| --- | --- |

c)

výrobky ze železa s konečnou úpravou za tepla, výrobky z běžné oceli nebo ušlechtilé oceli: kolejnice, pražce, kolejnicové spojky, základové desky, nosníky, těžké ocelové profily od 80 mm výše, štětovnice, tyče a profily pod 80 mm a ploché výrobky pod 150 mm, válcovaný drát, trubky kruhového a čtvercového průřezu, pásy a svitky válcované za tepla (včetně pásů na výrobu trub), plechy válcované za tepla (potažené nebo nepotažené), desky a plechy o tloušťce 3 mm a vyšší, univerzální tlusté plechy o tloušťce 150 mm a vyšší, s výjimkou drátů a výrobků z drátu, lesklých tyčí a odlitků z litiny;

| d) | hotové výrobky s konečnou úpravou za studena: pocínovaný plech, plech potažený slitinou olova a cínu, černý plech, pozinkované plechy, jiné povlakované plechy, plechy válcované za studena, plechy z elektrotechnické oceli a pásy pro výrobu pocínovaných plechů, plechy válcované za studena, ve svitcích nebo v pásech; |
| --- | --- |

d)

hotové výrobky s konečnou úpravou za studena: pocínovaný plech, plech potažený slitinou olova a cínu, černý plech, pozinkované plechy, jiné povlakované plechy, plechy válcované za studena, plechy z elektrotechnické oceli a pásy pro výrobu pocínovaných plechů, plechy válcované za studena, ve svitcích nebo v pásech;

| e) | trubky: všechny bezešvé ocelové trubky, svařované ocelové trubky o průměru vyšším než 406,4 mm. |
| --- | --- |

e)

trubky: všechny bezešvé ocelové trubky, svařované ocelové trubky o průměru vyšším než 406,4 mm.

---

PŘÍLOHA VII

Informace, které se uvedou ve formuláři žádosti o regionální investiční podporu

| 1. | Informace o příjemci podpory:






  — | Název (jméno), adresa hlavního sídla, hlavní odvětví činnosti (kód NACE). |
| --- | --- | --- |

1.

—

Název (jméno), adresa hlavního sídla, hlavní odvětví činnosti (kód NACE).

| — | Prohlášení o tom, že podnik není v obtížích podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

—

Prohlášení o tom, že podnik není v obtížích podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci.

| — | Prohlášení o podpoře (podpora de minimis i státní podpora), která byla poskytnuta na jiné investice v posledních třech letech v témže statistickém regionu úrovně 3, kde bude umístěna nová investice. Prohlášení o regionální podpoře, která byla poskytnuta nebo má být poskytnuta na stejný projekt jiným orgánem poskytujícím podporu. |
| --- | --- |

—

Prohlášení o podpoře (podpora de minimis i státní podpora), která byla poskytnuta na jiné investice v posledních třech letech v témže statistickém regionu úrovně 3, kde bude umístěna nová investice. Prohlášení o regionální podpoře, která byla poskytnuta nebo má být poskytnuta na stejný projekt jiným orgánem poskytujícím podporu.

| — | Prohlášení o tom, zda příjemce v EHP ukončil stejnou nebo podobnou činnost během dvou let přede dnem, k němuž je tato žádost datována. |
| --- | --- |

—

Prohlášení o tom, zda příjemce v EHP ukončil stejnou nebo podobnou činnost během dvou let přede dnem, k němuž je tato žádost datována.

| — | Prohlášení o tom, zda má příjemce v okamžiku podání žádosti o podporu v úmyslu takovou činnost ukončit během dvou let následujících po dokončení subvencované investice. |
| --- | --- |

—

Prohlášení o tom, zda má příjemce v okamžiku podání žádosti o podporu v úmyslu takovou činnost ukončit během dvou let následujících po dokončení subvencované investice.

| — | V případě podpory poskytnuté v rámci režimu: prohlášení o nepřemístění a závazek nepřemístění. |
| --- | --- |

—

V případě podpory poskytnuté v rámci režimu: prohlášení o nepřemístění a závazek nepřemístění.

| 2. | Informace o investici, která má být podpořena:






  — | Stručný popis investice. |
| --- | --- | --- |

2.

—

Stručný popis investice.

| — | Stručný popis očekávaných pozitivních účinků na dotčenou oblast (např. počet vytvořených nebo zachovaných pracovních míst, činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, vzdělávání, vytvoření klastru a možný přínos projektu k ekologické (1) a digitální transformaci regionálního hospodářství). |
| --- | --- |

—

Stručný popis očekávaných pozitivních účinků na dotčenou oblast (např. počet vytvořených nebo zachovaných pracovních míst, činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, vzdělávání, vytvoření klastru a možný přínos projektu k ekologické (1) a digitální transformaci regionálního hospodářství).

| — | Použitelný právní základ (vnitrostátní, EHP nebo obojí). |
| --- | --- |

—

Použitelný právní základ (vnitrostátní, EHP nebo obojí).

| — | Plánované zahájení prací a dokončení investice. |
| --- | --- |

—

Plánované zahájení prací a dokončení investice.

| — | Umístění investice. |
| --- | --- |

—

Umístění investice.

| 3. | Informace o financování investice:






  — | Investiční náklady a další související náklady, analýza nákladů a přínosů oznámeného opatření podpory. |
| --- | --- | --- |

3.

—

Investiční náklady a další související náklady, analýza nákladů a přínosů oznámeného opatření podpory.

| — | Celkové způsobilé náklady. |
| --- | --- |

—

Celkové způsobilé náklady.

| — | Výše podpory potřebná k uskutečnění investice. |
| --- | --- |

—

Výše podpory potřebná k uskutečnění investice.

| — | Intenzita podpory. |
| --- | --- |

—

Intenzita podpory.

| 4. | Informace o potřebě podpory a jejím očekávaném dopadu:






  — | Stručné vysvětlení potřeby podpory a jejího očekávaného dopadu na rozhodnutí o investici nebo jejím umístění. Musí obsahovat vysvětlení alternativní investice nebo rozhodnutí o umístění v případě neposkytnutí podpory. |
| --- | --- | --- |

4.

—

Stručné vysvětlení potřeby podpory a jejího očekávaného dopadu na rozhodnutí o investici nebo jejím umístění. Musí obsahovat vysvětlení alternativní investice nebo rozhodnutí o umístění v případě neposkytnutí podpory.

| — | Prohlášení o tom, že mezi příjemcem podpory a dodavateli, kteří mají investici uskutečnit, nebyla sjednána neodvolatelná smlouva. |
| --- | --- |

—

Prohlášení o tom, že mezi příjemcem podpory a dodavateli, kteří mají investici uskutečnit, nebyla sjednána neodvolatelná smlouva.

---

(1)  V příslušných případech včetně informací o tom, zda je investice environmentálně udržitelná ve smyslu nařízení EU o taxonomii (EU) 2020/852 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13) nebo jiných srovnatelných metodik.

---

PŘÍLOHA VIII

Informace uvedené v bodě 136

Informace o poskytnutích jednotlivých podpor podle bodu 136 odst. 2) pokynů musí obsahovat následující údaje:

| — | Totožnost příjemce jednotlivé podpory (1)







  — | jméno |
| --- | --- | --- |

—

Totožnost příjemce jednotlivé podpory (1)

—

jméno

| — | identifikátor příjemce podpory |
| --- | --- |

—

identifikátor příjemce podpory

| — | Druh příjemce podpory v době podání žádosti:






  — | malý nebo střední podnik |
| --- | --- | --- |

—

Druh příjemce podpory v době podání žádosti:

—

malý nebo střední podnik

| — | velký podnik |
| --- | --- |

—

velký podnik

| — | Statistický region, v němž se příjemce nachází, na úrovni II nebo nižší |
| --- | --- |

—

Statistický region, v němž se příjemce nachází, na úrovni II nebo nižší

| — | Hlavní odvětví nebo činnost příjemce pro danou podporu podle skupiny NACE (třímístný číselný kód) (2) |
| --- | --- |

—

Hlavní odvětví nebo činnost příjemce pro danou podporu podle skupiny NACE (třímístný číselný kód) (2)

| — | Prvek podpory, vyjádřený v celé výši v národní měně |
| --- | --- |

—

Prvek podpory, vyjádřený v celé výši v národní měně

| — | Pokud se liší od prvku podpory, nominální výše podpory vyjádřená v plné výši v národní měně (3) |
| --- | --- |

—

Pokud se liší od prvku podpory, nominální výše podpory vyjádřená v plné výši v národní měně (3)

| — | Nástroj podpory (4):






  — | dotace/úroková subvence/odpisy dluhu |
| --- | --- | --- |

—

Nástroj podpory (4):

—

dotace/úroková subvence/odpisy dluhu

| — | úvěr/vratné zálohy/vratná dotace |
| --- | --- |

—

úvěr/vratné zálohy/vratná dotace

| — | záruka |
| --- | --- |

—

záruka

| — | daňové zvýhodnění nebo osvobození od daně |
| --- | --- |

—

daňové zvýhodnění nebo osvobození od daně

| — | rizikové financování |
| --- | --- |

—

rizikové financování

| — | jiné (upřesněte) |
| --- | --- |

—

jiné (upřesněte)

| — | Datum poskytnutí podpory a datum zveřejnění |
| --- | --- |

—

Datum poskytnutí podpory a datum zveřejnění

| — | Cíl podpory |
| --- | --- |

—

Cíl podpory

| — | Totožnost orgánu nebo orgánů poskytujících podporu |
| --- | --- |

—

Totožnost orgánu nebo orgánů poskytujících podporu

| — | V příslušných případech název pověřeného subjektu a názvy vybraných finančních zprostředkovatelů |
| --- | --- |

—

V příslušných případech název pověřeného subjektu a názvy vybraných finančních zprostředkovatelů

| — | Odkaz na opatření podpory (5) |
| --- | --- |

—

Odkaz na opatření podpory (5)

---

(1)  S výjimkou obchodních tajemství a jiných důvěrných informací v řádně odůvodněných případech a se souhlasem Kontrolního úřadu (Pokyny Kontrolního úřadu k profesnímu tajemství v rozhodnutích o státních podporách, Úř. věst. L 154, 8.6.2006, s. 27 a dodatek EHP č. 29, 8.6.2006, s. 1).

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1). Toto nařízení je začleněno do přílohy XXI Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 61/2007 (Úř. věst. L 266, 11.10.2007, s. 25 a dodatek EHP č. 48, 11.10.2007, s. 18).

(3)  Hrubý grantový ekvivalent nebo v příslušných případech výše investice. V případě provozní podpory lze uvést roční výši podpory na příjemce. U daňových režimů může být tato částka poskytnuta v rozmezích stanovených v bodě 139. Zveřejňuje se částka představující maximální povolenou výši daňového zvýhodnění, nikoli každoročně odečtená částka (jedná-li se například o daňový dobropis, musí se uveřejnit maximální povolená výše daňového dobropisu, nikoli skutečná částka, která může záviset na výši zdanitelných příjmů a může se každý rok měnit).

(4)  Je-li podpora poskytnuta prostřednictvím více nástrojů podpory, uvede se výše podpory v členění podle jednotlivých nástrojů podpory.

(5)  Jak stanoví Kontrolní úřad v rámci oznamovacího postupu uvedeného v oddíle 3.

---

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/121 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/121

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO č. 293/21/KOL

ze dne 16. prosince 2021,

kterým se mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory zavedením revidovaných pokynů pro krátkodobé pojištění vývozních úvěrů [2022/1048]

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (DÁLE JEN „KONTROLNÍ ÚŘAD“),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 této dohody,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 a čl. 5 odst. 2 písm. b) této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

Podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru má Kontrolní úřad uplatňovat ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory.

Podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru má Kontrolní úřad vydat oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné.

Dne 6. prosince 2021 přijala Evropská komise sdělení o uplatňování článku 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (dále jen „Pokyny“) (1).

Tyto Pokyny jsou relevantní rovněž pro Evropský hospodářský prostor (dále jen „EHP“).

V celém EHP je v souladu s cílem homogenity stanoveným v článku 1 Dohody o EHP třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu.

Podle bodu II v oddíle „VŠEOBECNÉ“ přílohy XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad přijmout po konzultaci s Evropskou komisí právní akty odpovídající právním aktům přijatým Evropskou komisí.

Pokyny mohou odkazovat na některé nástroje politiky Evropské unie a na některé právní akty Evropské unie, které nebyly začleněny do Dohody o EHP. S cílem zajistit jednotné uplatňování ustanovení o státní podpoře a rovné podmínky hospodářské soutěže v celém EHP bude Kontrolní úřad při posuzování slučitelnosti podpory s fungováním Dohody o EHP obecně uplatňovat stejná kritéria jako Evropská komise.

Po konzultaci s Evropskou komisí,

Po konzultaci se státy ESVO,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1)   Hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory se mění zavedením revidovaných pokynů pro krátkodobé pojištění vývozních úvěrů. Pokyny jsou připojeny k tomuto rozhodnutí a tvoří jeho nedílnou součást.

2)   Pokyny nahrazují stávající pokyny pro krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (2) s účinkem od 1. ledna 2022.

Článek 2

Kontrolní úřad použije Pokyny v příslušných případech mimo jiné s těmito úpravami:

| a) | je-li uveden odkaz na „členský stát (členské státy)“, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na „stát (státy) ESVO“ (3) nebo v příslušných případech „stát (státy) EHP“; |
| --- | --- |

a)

je-li uveden odkaz na „členský stát (členské státy)“, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na „stát (státy) ESVO“ (3) nebo v příslušných případech „stát (státy) EHP“;

| b) | je-li uveden odkaz na „Evropskou komisi“, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na „Kontrolní úřad ESVO“; |
| --- | --- |

b)

je-li uveden odkaz na „Evropskou komisi“, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na „Kontrolní úřad ESVO“;

| c) | je-li uveden odkaz na „Smlouvu“ nebo „Smlouvu o fungování EU“, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na „Dohodu o EHP“; |
| --- | --- |

c)

je-li uveden odkaz na „Smlouvu“ nebo „Smlouvu o fungování EU“, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na „Dohodu o EHP“;

| d) | je-li uveden odkaz na článek 49 Smlouvy o fungování EU nebo na oddíly uvedeného článku, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na článek 31 Dohody o EHP a odpovídající oddíly uvedeného článku; |
| --- | --- |

d)

je-li uveden odkaz na článek 49 Smlouvy o fungování EU nebo na oddíly uvedeného článku, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na článek 31 Dohody o EHP a odpovídající oddíly uvedeného článku;

| e) | je-li uveden odkaz na článek 63 Smlouvy o fungování EU nebo na oddíly uvedeného článku, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na článek 40 Dohody o EHP a odpovídající oddíly uvedeného článku; |
| --- | --- |

e)

je-li uveden odkaz na článek 63 Smlouvy o fungování EU nebo na oddíly uvedeného článku, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na článek 40 Dohody o EHP a odpovídající oddíly uvedeného článku;

| f) | je-li uveden odkaz na článek 107 Smlouvy o fungování EU nebo na oddíly uvedeného článku, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na článek 61 Dohody o EHP a odpovídající oddíly uvedeného článku; |
| --- | --- |

f)

je-li uveden odkaz na článek 107 Smlouvy o fungování EU nebo na oddíly uvedeného článku, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na článek 61 Dohody o EHP a odpovídající oddíly uvedeného článku;

| g) | je-li uveden odkaz na článek 108 Smlouvy o fungování EU nebo na oddíly uvedeného článku, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na článek 1 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru a odpovídající oddíly uvedeného článku; |
| --- | --- |

g)

je-li uveden odkaz na článek 108 Smlouvy o fungování EU nebo na oddíly uvedeného článku, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na článek 1 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru a odpovídající oddíly uvedeného článku;

| h) | je-li uveden odkaz na nařízení Rady (EU) 2015/1589 (4), považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na část II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru; |
| --- | --- |

h)

je-li uveden odkaz na nařízení Rady (EU) 2015/1589 (4), považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na část II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru;

| i) | je-li uveden odkaz na nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (5), považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 195/04/KOL; |
| --- | --- |

i)

je-li uveden odkaz na nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (5), považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 195/04/KOL;

| j) | je-li uveden odkaz na znění „(ne)slučitelný s vnitřním trhem“, vykládá jej Kontrolní úřad jako „(ne)slučitelný s fungováním Dohody o EHP“; |
| --- | --- |

j)

je-li uveden odkaz na znění „(ne)slučitelný s vnitřním trhem“, vykládá jej Kontrolní úřad jako „(ne)slučitelný s fungováním Dohody o EHP“;

| k) | je-li uveden odkaz na znění „v rámci Unie (nebo mimo ni)“, vykládá jej Kontrolní úřad jako „v rámci EHP (nebo mimo něj)“; |
| --- | --- |

k)

je-li uveden odkaz na znění „v rámci Unie (nebo mimo ni)“, vykládá jej Kontrolní úřad jako „v rámci EHP (nebo mimo něj)“;

| l) | je-li uveden odkaz na znění „obchod uvnitř Unie“, vykládá jej Kontrolní úřad jako „obchod uvnitř EHP“; |
| --- | --- |

l)

je-li uveden odkaz na znění „obchod uvnitř Unie“, vykládá jej Kontrolní úřad jako „obchod uvnitř EHP“;

| m) | pokud Pokyny stanoví, že se budou vztahovat na „všechna odvětví hospodářské činnosti“, Kontrolní úřad je použije na „všechna odvětví hospodářské činnosti nebo části odvětví hospodářské činnosti spadající do oblasti působnosti Dohody o EHP“; |
| --- | --- |

m)

pokud Pokyny stanoví, že se budou vztahovat na „všechna odvětví hospodářské činnosti“, Kontrolní úřad je použije na „všechna odvětví hospodářské činnosti nebo části odvětví hospodářské činnosti spadající do oblasti působnosti Dohody o EHP“;

| n) | je-li uveden odkaz na sdělení, oznámení nebo pokyny Komise, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na odpovídající pokyny Kontrolního úřadu. |
| --- | --- |

n)

je-li uveden odkaz na sdělení, oznámení nebo pokyny Komise, považuje jej Kontrolní úřad za odkaz na odpovídající pokyny Kontrolního úřadu.

Článek 3

Kontrolní úřad používá seznam zemí s obchodovatelnými riziky uvedený v příloze Pokynů s doplněním Lichtenštejnska.

V Bruselu dne 16. prosince 2021.

Za Kontrolní úřad ESVO

Bente ANGELL-HANSEN

předsedkyně

odpovědná členka kolegia

Högni KRISTJÁNSSON

člen kolegia

Stefan BARRIGA

člen kolegia

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

spolupodepisující jako ředitelka

pro právní a výkonné záležitosti

---

(1)  C(2021) 8705 final (Úř. věst. C 497, 10.12.2021, s. 5)..

1

(2)  (Úř. věst. L 343, 19.12.2013, s. 54, a dodatek EHP č. 71, 19.12.2013, s. 1) znovu přijaté rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 4/19/COL ze dne 6. února 2019, kterým se po sto čtvrté mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory [2019/1008] (Úř. věst. L 163, 20.6.2019, s. 110, a dodatek EHP č. 48, 20.6.2019, s. 1) ve znění rozhodnutí č. 30/20/KOL ze dne 1. dubna 2020, kterým se po sto šesté mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory nahrazením přílohy k pokynům pro krátkodobé pojištění vývozních úvěrů [2020/982] (Úř. věst. L 220, 9.7.2020, s. 8, a dodatek EHP č. 46, 9.7.2020, s. 1), rozhodnutí č. 90/20/COL ze dne 15. července 2020, kterým se po sto sedmé mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory, a to změnou a prodloužením použitelnosti některých pokynů pro státní podporu [2020/1576] (Úř. věst. L 359, 29.10.2020, s. 16, a dodatek EHP č. 68, 29.10.2020, s. 4) a rozhodnutí č. 12/21/KOL ze dne 24. února 2021, kterým se nahrazuje příloha pokynů pro krátkodobé pojištění vývozních úvěrů [2021/1238] (Úř. věst. L 271, 29.7.2021, s. 1, a dodatek EHP č. 50, 29.7.2021, s. 1).

2

(3)  
  „Státy ESVO“ se rozumí Island, Lichtenštejnsko a Norsko.

3

(4)  Nařízení Rady (EU) 2015/1589 ze dne 13. července 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 9).

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (EU) 2015/1589, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

5

---

Sdělení Komise o uplatňování článku 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů

1.   Úvod

Úvod

| 1. | Vývozní subvence mohou nepříznivě ovlivnit hospodářskou soutěž na trhu mezi potenciálními konkurenčními dodavateli zboží a služeb. Proto Komise jako strážce hospodářské soutěže podle Smlouvy vždy přísně odsuzovala podpory vývozu pro obchod uvnitř Unie i pro vývozy mimo Unii. Cílem tohoto sdělení je vyjasnit posouzení Komise týkající se podpory členských států na pojištění vývozních úvěrů podle pravidel Unie pro státní podporu. |
| --- | --- |

1.

Vývozní subvence mohou nepříznivě ovlivnit hospodářskou soutěž na trhu mezi potenciálními konkurenčními dodavateli zboží a služeb. Proto Komise jako strážce hospodářské soutěže podle Smlouvy vždy přísně odsuzovala podpory vývozu pro obchod uvnitř Unie i pro vývozy mimo Unii. Cílem tohoto sdělení je vyjasnit posouzení Komise týkající se podpory členských států na pojištění vývozních úvěrů podle pravidel Unie pro státní podporu.

| 2. | Komise využila své pravomoci vydávat pokyny ke státní podpoře v oblasti krátkodobého pojištění vývozních úvěrů. Cílem bylo vyřešit stávající nebo potenciální narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu nejen mezi vývozci v různých členských státech (obchodujících v rámci Unie a mimo ni), ale také mezi pojistiteli vývozních úvěrů působícími v Unii. V roce 1997 Komise ve svém sdělení členským státům na základě čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES, kterým se použijí články 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (1) („sdělení z roku 1997“), stanovila zásady týkající se státních zásahů. Zásady uvedené ve sdělení z roku 1997 se měly uplatňovat od 1. ledna 1998 po dobu pěti let. Sdělení z roku 1997 bylo poté upraveno a doba uplatňování byla v letech 2001 (2), 2004 (3), 2005 (4) a 2010 (5) prodloužena. Jeho zásady se uplatňovaly do 31. prosince 2012. |
| --- | --- |

2.

Komise využila své pravomoci vydávat pokyny ke státní podpoře v oblasti krátkodobého pojištění vývozních úvěrů. Cílem bylo vyřešit stávající nebo potenciální narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu nejen mezi vývozci v různých členských státech (obchodujících v rámci Unie a mimo ni), ale také mezi pojistiteli vývozních úvěrů působícími v Unii. V roce 1997 Komise ve svém sdělení členským státům na základě čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES, kterým se použijí články 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů

1

2

3

4

5

| 3. | Ze zkušeností získaných z uplatňování zásad uvedených ve sdělení z roku 1997, zejména během finanční krize v letech 2009 až 2011, vyplynulo, že by se politika Komise v této oblasti měla přezkoumat. Komise proto přijala nové sdělení členským státům o uplatňování článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (6) (dále jen „sdělení z roku 2012“). Zásady uvedené ve sdělení z roku 2012 se měly v zásadě uplatňovat od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2018 (7). Příloha sdělení z roku 2012 byla následně několikrát upravena (8) a doba uplatňování sdělení z roku 2012 byla prodloužena v roce 2018 (9) a v roce 2020 (10). Nyní se uplatňuje do 31. prosince 2021. |
| --- | --- |

3.

Ze zkušeností získaných z uplatňování zásad uvedených ve sdělení z roku 1997, zejména během finanční krize v letech 2009 až 2011, vyplynulo, že by se politika Komise v této oblasti měla přezkoumat. Komise proto přijala nové sdělení členským státům o uplatňování článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů

6

7

8

9

10

| 4. | V roce 2019 zahájila Komise hodnocení sdělení z roku 2012 jako součást kontroly účelnosti balíčku opatření pro modernizaci státní podpory, pokynů pro oblast železniční dopravy a krátkodobého pojištění vývozních úvěrů (11). Z výsledků hodnocení vyplynulo, že stávající pravidla fungují v zásadě dobře, avšak vyžadují určitá malá zlepšení s cílem zohlednit vývoj na trhu. Toto sdělení proto obsahuje pouze několik technických úprav a zároveň zachovává zásady uvedené ve sdělení z roku 2012. |
| --- | --- |

4.

V roce 2019 zahájila Komise hodnocení sdělení z roku 2012 jako součást kontroly účelnosti balíčku opatření pro modernizaci státní podpory, pokynů pro oblast železniční dopravy a krátkodobého pojištění vývozních úvěrů

11

| 5. | Pravidla stanovená v tomto sdělení pomohou zajistit, aby státní podpora nenarušovala hospodářskou soutěž mezi soukromými a veřejnými – nebo veřejně podporovanými – pojistiteli vývozních úvěrů. Pravidla rovněž pomohou vytvořit rovné podmínky mezi vývozci. |
| --- | --- |

5.

Pravidla stanovená v tomto sdělení pomohou zajistit, aby státní podpora nenarušovala hospodářskou soutěž mezi soukromými a veřejnými – nebo veřejně podporovanými – pojistiteli vývozních úvěrů. Pravidla rovněž pomohou vytvořit rovné podmínky mezi vývozci.

| 6. | Toto sdělení poskytne členským státům podrobnější vysvětlení k zásadám, na nichž Komise hodlá založit svůj výklad článků 107 a 108 Smlouvy a jejich použití ve vztahu ke krátkodobému pojištění vývozních úvěrů. Politika Komise v této oblasti by se na jeho základě měla stát co možná transparentní a měla by zajistit předvídatelnost a rovné zacházení. Za tímto účelem je ve sdělení stanovena řada podmínek, které musí být splněny, pokud státní pojistitelé chtějí vstoupit na trh s krátkodobým pojištěním vývozních úvěrů na obchodovatelná rizika. |
| --- | --- |

6.

Toto sdělení poskytne členským státům podrobnější vysvětlení k zásadám, na nichž Komise hodlá založit svůj výklad článků 107 a 108 Smlouvy a jejich použití ve vztahu ke krátkodobému pojištění vývozních úvěrů. Politika Komise v této oblasti by se na jeho základě měla stát co možná transparentní a měla by zajistit předvídatelnost a rovné zacházení. Za tímto účelem je ve sdělení stanovena řada podmínek, které musí být splněny, pokud státní pojistitelé chtějí vstoupit na trh s krátkodobým pojištěním vývozních úvěrů na obchodovatelná rizika.

| 7. | Do působnosti tohoto sdělení nespadají rizika, která v zásadě nejsou obchodovatelná. |
| --- | --- |

7.

Do působnosti tohoto sdělení nespadají rizika, která v zásadě nejsou obchodovatelná.

| 8. | Oddíl 2 se zabývá oblastí působnosti tohoto sdělení a stanoví definice, které jsou v něm použity. Oddíl 3 se věnuje uplatňování čl. 107 odst. 1 Smlouvy a obecnému zákazu státní podpory u pojištění vývozních úvěrů na obchodovatelná rizika. Oddíl 4 stanoví některé výjimky z rozsahu obchodovatelných rizik a upřesňuje podmínky, za nichž může být státní podpora u pojištění dočasně neobchodovatelných rizik slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

8.

Oddíl 2 se zabývá oblastí působnosti tohoto sdělení a stanoví definice, které jsou v něm použity. Oddíl 3 se věnuje uplatňování čl. 107 odst. 1 Smlouvy a obecnému zákazu státní podpory u pojištění vývozních úvěrů na obchodovatelná rizika. Oddíl 4 stanoví některé výjimky z rozsahu obchodovatelných rizik a upřesňuje podmínky, za nichž může být státní podpora u pojištění dočasně neobchodovatelných rizik slučitelná s vnitřním trhem.

2.   Oblast působnosti sdělení a definice

Oblast působnosti sdělení a definice

2.1.   Oblast působnosti

Oblast působnosti

| 9. | Komise bude uplatňovat zásady stanovené v tomto sdělení pouze v případě pojištění vývozních úvěrů s dobou trvání rizika kratší než dva roky. Všechny ostatní nástroje pro financování vývozu jsou z oblasti působnosti tohoto sdělení vyloučeny. |
| --- | --- |

9.

Komise bude uplatňovat zásady stanovené v tomto sdělení pouze v případě pojištění vývozních úvěrů s dobou trvání rizika kratší než dva roky. Všechny ostatní nástroje pro financování vývozu jsou z oblasti působnosti tohoto sdělení vyloučeny.

2.2.   Definice

Definice

| 10. | Pro účely tohoto sdělení:






  1. | „pojištěním vývozních úvěrů“ se rozumí pojistný produkt, v jehož rámci pojistitel poskytuje při vývozní transakci pojištění proti komerčnímu nebo politickému riziku, příp. proti oběma rizikům, v souvislosti s platebními závazky; |
| --- | --- | --- |

10.

Pro účely tohoto sdělení:

1.

„pojištěním vývozních úvěrů“ se rozumí pojistný produkt, v jehož rámci pojistitel poskytuje při vývozní transakci pojištění proti komerčnímu nebo politickému riziku, příp. proti oběma rizikům, v souvislosti s platebními závazky;

| 2. | „soukromým pojistitelem úvěrů“ se rozumí společnost nebo organizace jiná než státní pojistitel, která poskytuje pojištění vývozních úvěrů; |
| --- | --- |

2.

„soukromým pojistitelem úvěrů“ se rozumí společnost nebo organizace jiná než státní pojistitel, která poskytuje pojištění vývozních úvěrů;

| 3. | „státním pojistitelem“ se rozumí společnost nebo organizace, která poskytuje pojištění vývozních úvěrů s podporou určitého členského státu, nebo jeho jménem, nebo členský stát, který poskytuje pojištění vývozních úvěrů; |
| --- | --- |

3.

„státním pojistitelem“ se rozumí společnost nebo organizace, která poskytuje pojištění vývozních úvěrů s podporou určitého členského státu, nebo jeho jménem, nebo členský stát, který poskytuje pojištění vývozních úvěrů;

| 4. | „obchodovatelnými riziky“ se rozumí komerční nebo politická rizika (příp. obě) veřejných a neveřejných odběratelů, kteří sídlí v zemích uvedených v příloze tohoto sdělení, pokud je maximální doba trvání rizika kratší než dva roky; všechna ostatní rizika se pro účely tohoto sdělení považují za neobchodovatelná; |
| --- | --- |

4.

„obchodovatelnými riziky“ se rozumí komerční nebo politická rizika (příp. obě) veřejných a neveřejných odběratelů, kteří sídlí v zemích uvedených v příloze tohoto sdělení, pokud je maximální doba trvání rizika kratší než dva roky; všechna ostatní rizika se pro účely tohoto sdělení považují za neobchodovatelná;

| 5. | „obchodní rizika“ zahrnují zejména tato rizika:






  a) | svévolné vypovězení smlouvy odběratelem, totiž jakékoliv svévolné rozhodnutí neveřejného odběratele přerušit nebo ukončit platnost smlouvy bez oprávněného důvodu; |
| --- | --- | --- |

5.

„obchodní rizika“ zahrnují zejména tato rizika:

a)

svévolné vypovězení smlouvy odběratelem, totiž jakékoliv svévolné rozhodnutí neveřejného odběratele přerušit nebo ukončit platnost smlouvy bez oprávněného důvodu;

| b) | svévolné odmítnutí neveřejného odběratele přijmout zboží, které je předmětem smlouvy, bez oprávněného důvodu; |
| --- | --- |

b)

svévolné odmítnutí neveřejného odběratele přijmout zboží, které je předmětem smlouvy, bez oprávněného důvodu;

| c) | platební neschopnost neveřejného odběratele a jeho ručitele; |
| --- | --- |

c)

platební neschopnost neveřejného odběratele a jeho ručitele;

| d) | přetrvávající neplacení, totiž neplacení závazků vyplývajících ze smlouvy ze strany neveřejného odběratele a jeho ručitele; |
| --- | --- |

d)

přetrvávající neplacení, totiž neplacení závazků vyplývajících ze smlouvy ze strany neveřejného odběratele a jeho ručitele;

| 6. | „politická rizika“ zahrnují zejména tato rizika:






  a) | riziko, že veřejný odběratel nebo země zabrání dokončení transakce nebo nezaplatí včas; |
| --- | --- | --- |

6.

„politická rizika“ zahrnují zejména tato rizika:

a)

riziko, že veřejný odběratel nebo země zabrání dokončení transakce nebo nezaplatí včas;

| b) | riziko, které překračuje působnost jednotlivého odběratele nebo nespadá pod jeho odpovědnost; |
| --- | --- |

b)

riziko, které překračuje působnost jednotlivého odběratele nebo nespadá pod jeho odpovědnost;

| c) | riziko, že země nepřevede peníze, které odběratelé s bydlištěm v této zemi zaplatili, do země pojištěného; |
| --- | --- |

c)

riziko, že země nepřevede peníze, které odběratelé s bydlištěm v této zemi zaplatili, do země pojištěného;

| d) | riziko, že mimo zemi pojistitele dojde k události způsobené vyšší mocí (např. k událostem podobným válkám), nakolik její dopady nejsou kryty jiným pojištěním; |
| --- | --- |

d)

riziko, že mimo zemi pojistitele dojde k události způsobené vyšší mocí (např. k událostem podobným válkám), nakolik její dopady nejsou kryty jiným pojištěním;

| 7. | „dobou trvání rizika“ se rozumí období výroby plus úvěrové období; |
| --- | --- |

7.

„dobou trvání rizika“ se rozumí období výroby plus úvěrové období;

| 8. | „obdobím výroby“ se rozumí období mezi datem objednávky a datem dodání zboží nebo služeb; |
| --- | --- |

8.

„obdobím výroby“ se rozumí období mezi datem objednávky a datem dodání zboží nebo služeb;

| 9. | „úvěrovým obdobím“ se rozumí lhůta v rámci transakce vývozního úvěru, kterou má odběratel na zaplacení dodaného zboží a služeb; |
| --- | --- |

9.

„úvěrovým obdobím“ se rozumí lhůta v rámci transakce vývozního úvěru, kterou má odběratel na zaplacení dodaného zboží a služeb;

| 10. | „pojištěním jediného rizika“ se rozumí pojištění všech prodejů jednomu odběrateli nebo pojištění jedné smlouvy s jedním odběratelem; |
| --- | --- |

10.

„pojištěním jediného rizika“ se rozumí pojištění všech prodejů jednomu odběrateli nebo pojištění jedné smlouvy s jedním odběratelem;

| 11. | „zajištěním“ se rozumí pojištění, které si pojistitel kupuje od jiného pojistitele, aby snížením vlastního rizika řídil rizika; |
| --- | --- |

11.

„zajištěním“ se rozumí pojištění, které si pojistitel kupuje od jiného pojistitele, aby snížením vlastního rizika řídil rizika;

| 12. | „soupojištěním“ se rozumí procentní podíl každé pojistné události, který není odškodněn pojistitelem, ale který musí zaplatit jiný pojistitel; |
| --- | --- |

12.

„soupojištěním“ se rozumí procentní podíl každé pojistné události, který není odškodněn pojistitelem, ale který musí zaplatit jiný pojistitel;

| 13. | „kvótovým zajištěním“ se rozumí zajištění, v rámci kterého pojistitel převede určitý procentní podíl každého rizika, které nese v rámci určené kategorie pojištění, na zajistitele, který to přijme; |
| --- | --- |

13.

„kvótovým zajištěním“ se rozumí zajištění, v rámci kterého pojistitel převede určitý procentní podíl každého rizika, které nese v rámci určené kategorie pojištění, na zajistitele, který to přijme;

| 14. | „doplňkovým pojištěním“ se rozumí dodatečné pojištění nad úvěrový limit stanovený jiným pojistitelem; |
| --- | --- |

14.

„doplňkovým pojištěním“ se rozumí dodatečné pojištění nad úvěrový limit stanovený jiným pojistitelem;

| 15. | „pojištěním celého obratu“ se rozumí pojištění úvěrů jiné než pojištění jediného rizika; totiž pojištění úvěrů, které pokrývá všechny prodeje pojištěného na úvěr, nebo jejich většinu, jakož i pohledávky z prodejů více odběratelům. |
| --- | --- |

15.

„pojištěním celého obratu“ se rozumí pojištění úvěrů jiné než pojištění jediného rizika; totiž pojištění úvěrů, které pokrývá všechny prodeje pojištěného na úvěr, nebo jejich většinu, jakož i pohledávky z prodejů více odběratelům.

3.   Použitelnost čl. 107 odst. 1 Smlouvy

Použitelnost čl. 107 odst. 1 Smlouvy

3.1.   Obecné zásady

Obecné zásady

| 11. | Ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy uvádí, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. |
| --- | --- |

11.

Ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy uvádí, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.

| 12. | Pokud státní pojistitelé poskytují pojištění vývozních úvěrů, zahrnuje toto pojištění státní prostředky. Účast státu může pojistitelům nebo vývozcům poskytovat selektivní výhodu a mohla by tedy narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit jejím narušením a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Zásady uvedené v oddílech 3.2, 3.3 a 4 jsou navrženy tak, aby sloužily jako vodítko pro posuzování takových opatření podle pravidel pro státní podpory. |
| --- | --- |

12.

Pokud státní pojistitelé poskytují pojištění vývozních úvěrů, zahrnuje toto pojištění státní prostředky. Účast státu může pojistitelům nebo vývozcům poskytovat selektivní výhodu a mohla by tedy narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit jejím narušením a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Zásady uvedené v oddílech 3.2, 3.3 a 4 jsou navrženy tak, aby sloužily jako vodítko pro posuzování takových opatření podle pravidel pro státní podpory.

3.2.   Podpora pojistitelům

Podpora pojistitelům

| 13. | Pokud požívají státní pojistitelé v porovnání se soukromými pojistiteli úvěrů určité výhody, může se jednat o státní podporu. Tyto výhody mohou mít různé formy a mohou mimo jiné zahrnovat:






  a) | státní záruky za půjčky nebo ztráty; |
| --- | --- | --- |

13.

Pokud požívají státní pojistitelé v porovnání se soukromými pojistiteli úvěrů určité výhody, může se jednat o státní podporu. Tyto výhody mohou mít různé formy a mohou mimo jiné zahrnovat:

a)

státní záruky za půjčky nebo ztráty;

| b) | osvobození od povinnosti vytvářet přiměřené rezervy a od ostatních požadavků vycházejících z vyloučení úkonů pojištění vývozních úvěrů poskytovaných na účet státu nebo s jeho zárukou z působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (12); |
| --- | --- |

b)

osvobození od povinnosti vytvářet přiměřené rezervy a od ostatních požadavků vycházejících z vyloučení úkonů pojištění vývozních úvěrů poskytovaných na účet státu nebo s jeho zárukou z působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (12);

12

| c) | úlevu nebo osvobození od daní, které je třeba obvykle odvádět (např. daně z příjmů právnických osob a daně vybírané z pojistek); |
| --- | --- |

c)

úlevu nebo osvobození od daní, které je třeba obvykle odvádět (např. daně z příjmů právnických osob a daně vybírané z pojistek);

| d) | udělení podpory nebo poskytnutí kapitálu státem nebo jiné formy financování, které nejsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství; |
| --- | --- |

d)

udělení podpory nebo poskytnutí kapitálu státem nebo jiné formy financování, které nejsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství;

| e) | poskytnutí nepeněžitých služeb ze strany státu, např. zpřístupnění a využívání státní infrastruktury, státních zařízení nebo privilegovaných informací za podmínek, které neodpovídají jejich tržní hodnotě; |
| --- | --- |

e)

poskytnutí nepeněžitých služeb ze strany státu, např. zpřístupnění a využívání státní infrastruktury, státních zařízení nebo privilegovaných informací za podmínek, které neodpovídají jejich tržní hodnotě;

| f) | přímé zajištění poskytované státem nebo záruka na přímé zajištění státem za výhodnějších podmínek, než jsou podmínky dostupné na soukromém trhu se zajištěním, což vede buď k podhodnocení ceny zajištění, anebo k umělému vytvoření kapacity, kterou by soukromý trh nebyl schopen poskytnout. |
| --- | --- |

f)

přímé zajištění poskytované státem nebo záruka na přímé zajištění státem za výhodnějších podmínek, než jsou podmínky dostupné na soukromém trhu se zajištěním, což vede buď k podhodnocení ceny zajištění, anebo k umělému vytvoření kapacity, kterou by soukromý trh nebyl schopen poskytnout.

3.3.   Zákaz státní podpory na vývozní úvěry

Zákaz státní podpory na vývozní úvěry

| 14. | Výhody uvedené v bodě 13, které požívají státní pojistitelé, pokud jde o obchodovatelná rizika, ovlivňují obchod uvnitř Unie v oblasti služeb pojištění úvěrů. Vedou k rozdílům v pojistném krytí, které je v různých členských státech nabízeno ve vztahu k obchodovatelným rizikům. To narušuje hospodářskou soutěž mezi pojistiteli v různých členských státech a má druhotné účinky na obchod uvnitř Unie bez ohledu na to, zda jde o vývoz uvnitř Unie nebo o vývoz mimo Unii (13). Z těchto důvodů by státní pojistitelé, pokud v porovnání se soukromými pojistiteli úvěrů požívají takové výhody, neměli mít možnost pojišťovat obchodovatelná rizika. Je proto nezbytné vymezit podmínky, za jakých mohou státní pojistitelé působit, aby se zajistilo, že neobdrží státní podporu. |
| --- | --- |

14.

Výhody uvedené v bodě 13, které požívají státní pojistitelé, pokud jde o obchodovatelná rizika, ovlivňují obchod uvnitř Unie v oblasti služeb pojištění úvěrů. Vedou k rozdílům v pojistném krytí, které je v různých členských státech nabízeno ve vztahu k obchodovatelným rizikům. To narušuje hospodářskou soutěž mezi pojistiteli v různých členských státech a má druhotné účinky na obchod uvnitř Unie bez ohledu na to, zda jde o vývoz uvnitř Unie nebo o vývoz mimo Unii (13

| 15. | Výhody pro státní pojistitele se také někdy – přinejmenším částečně – přenášejí na vývozce. Tyto výhody mohou narušit hospodářskou soutěž a obchod a mohou představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pokud jsou však splněny podmínky pro poskytování pojištění vývozních úvěrů na obchodovatelná rizika, které jsou stanoveny v oddíle 4.3 tohoto sdělení, bude mít Komise za to, že na vývozce nebyla přenesena žádná neoprávněná výhoda. |
| --- | --- |

15.

Výhody pro státní pojistitele se také někdy – přinejmenším částečně – přenášejí na vývozce. Tyto výhody mohou narušit hospodářskou soutěž a obchod a mohou představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pokud jsou však splněny podmínky pro poskytování pojištění vývozních úvěrů na obchodovatelná rizika, které jsou stanoveny v oddíle 4.3 tohoto sdělení, bude mít Komise za to, že na vývozce nebyla přenesena žádná neoprávněná výhoda.

4.   Podmínky pro poskytování pojištění vývozních úvěrů na dočasně neobchodovatelná rizika

Podmínky pro poskytování pojištění vývozních úvěrů na dočasně neobchodovatelná rizika

4.1.   Obecné zásady

Obecné zásady

| 16. | Jak je uvedeno v bodě 14, pokud státní pojistitelé požívají ve srovnání se soukromými pojistiteli úvěrů jakékoli výhody (jak je popsáno v bodě 13), nesmějí pojišťovat obchodovatelná rizika. Pokud by státní pojistitelé nebo jejich dceřiné společnosti chtěli pojistit obchodovatelná rizika, musí být zajištěno, že přitom nebudou požívat přímo ani nepřímo státní podpory. Za tímto účelem musí disponovat určitou výší vlastních finančních prostředků (míra solventnosti včetně garančního fondu) a technických rezerv (zejména vyrovnávací rezerva) a musí obdržet nezbytné povolení podle směrnice 2009/138/ES. Musí rovněž vést oddělený účet pro administrativu a samostatné účetnictví pro pojištění obchodovatelných a neobchodovatelných rizik pojišťovaných s podporou státu nebo jeho jménem, aby prokázali, že při pojišťování obchodovatelných rizik nezískávají státní podporu. Účetnictví týkající se pojišťovacích činností vykonávaných na vlastní účet pojistitele by mělo být vedeno v souladu se směrnicí Rady 91/674/EHS (14). |
| --- | --- |

16.

Jak je uvedeno v bodě 14, pokud státní pojistitelé požívají ve srovnání se soukromými pojistiteli úvěrů jakékoli výhody (jak je popsáno v bodě 13), nesmějí pojišťovat obchodovatelná rizika. Pokud by státní pojistitelé nebo jejich dceřiné společnosti chtěli pojistit obchodovatelná rizika, musí být zajištěno, že přitom nebudou požívat přímo ani nepřímo státní podpory. Za tímto účelem musí disponovat určitou výší vlastních finančních prostředků (míra solventnosti včetně garančního fondu) a technických rezerv (zejména vyrovnávací rezerva) a musí obdržet nezbytné povolení podle směrnice 2009/138/ES. Musí rovněž vést oddělený účet pro administrativu a samostatné účetnictví pro pojištění obchodovatelných a neobchodovatelných rizik pojišťovaných s podporou státu nebo jeho jménem, aby prokázali, že při pojišťování obchodovatelných rizik nezískávají státní podporu. Účetnictví týkající se pojišťovacích činností vykonávaných na vlastní účet pojistitele by mělo být vedeno v souladu se směrnicí Rady 91/674/EHS (14

| 17. | Každý členský stát poskytující pojistitelům vývozních úvěrů služby zajištění prostřednictvím účasti nebo podílení se na zajistných smlouvách v rámci soukromého sektoru, které kryjí obchodovatelná i neobchodovatelná rizika, musí být schopen prokázat, že tento systém zajištění neobsahuje žádnou státní podporu ve smyslu bodu 13 písm. f). |
| --- | --- |

17.

Každý členský stát poskytující pojistitelům vývozních úvěrů služby zajištění prostřednictvím účasti nebo podílení se na zajistných smlouvách v rámci soukromého sektoru, které kryjí obchodovatelná i neobchodovatelná rizika, musí být schopen prokázat, že tento systém zajištění neobsahuje žádnou státní podporu ve smyslu bodu 13 písm. f).

| 18. | Státní pojistitelé mohou poskytovat pojištění vývozních úvěrů na dočasně neobchodovatelná rizika, pokud splní podmínky stanovené v oddíle 4 tohoto sdělení. |
| --- | --- |

18.

Státní pojistitelé mohou poskytovat pojištění vývozních úvěrů na dočasně neobchodovatelná rizika, pokud splní podmínky stanovené v oddíle 4 tohoto sdělení.

4.2.   Výjimky z rozsahu obchodovatelných rizik: dočasně neobchodovatelná rizika

Výjimky z rozsahu obchodovatelných rizik: dočasně neobchodovatelná rizika

| 19. | Bez ohledu na definici obchodovatelných rizik se určitá obchodní nebo politická rizika (případně obě) spojená s odběrateli usazenými v zemích uvedených v příloze považují za dočasně neobchodovatelná v těchto případech:






  a) | pokud Komise rozhodne o dočasném vynětí jedné nebo více zemí ze seznamu zemí s obchodovatelnými riziky uvedeného v příloze, jak je popsáno v oddíle 5.2, protože kapacita soukromého pojišťovacího trhu není v dané zemi nebo dotčených zemích dostatečná pro krytí všech hospodářsky odůvodněných rizik; |
| --- | --- | --- |

19.

Bez ohledu na definici obchodovatelných rizik se určitá obchodní nebo politická rizika (případně obě) spojená s odběrateli usazenými v zemích uvedených v příloze považují za dočasně neobchodovatelná v těchto případech:

a)

pokud Komise rozhodne o dočasném vynětí jedné nebo více zemí ze seznamu zemí s obchodovatelnými riziky uvedeného v příloze, jak je popsáno v oddíle 5.2, protože kapacita soukromého pojišťovacího trhu není v dané zemi nebo dotčených zemích dostatečná pro krytí všech hospodářsky odůvodněných rizik;

| b) | pokud Komise po obdržení oznámení od členského státu, jak je uvedeno v oddíle 5.3 tohoto sdělení, rozhodne, že rizika, kterým jsou vystaveny malé a střední podniky definované v doporučení Komise 2003/361/ES (15), jejichž celkový roční obrat vývozu nepřesahuje 2,5 milionu EUR, jsou v členském státě, který podal oznámení, pro vývozce dočasně neobchodovatelná; |
| --- | --- |

b)

pokud Komise po obdržení oznámení od členského státu, jak je uvedeno v oddíle 5.3 tohoto sdělení, rozhodne, že rizika, kterým jsou vystaveny malé a střední podniky definované v doporučení Komise 2003/361/ES (15), jejichž celkový roční obrat vývozu nepřesahuje 2,5 milionu EUR, jsou v členském státě, který podal oznámení, pro vývozce dočasně neobchodovatelná;

15

| c) | pokud Komise po obdržení oznámení od členského státu, jak je uvedeno v oddíle 5.3 tohoto sdělení, rozhodne, že pojištění jediného rizika s dobou trvání rizika nejméně 181 dní, avšak kratší než dva roky, je pro vývozce v členském státě, který podal oznámení, dočasně neobchodovatelné; |
| --- | --- |

c)

pokud Komise po obdržení oznámení od členského státu, jak je uvedeno v oddíle 5.3 tohoto sdělení, rozhodne, že pojištění jediného rizika s dobou trvání rizika nejméně 181 dní, avšak kratší než dva roky, je pro vývozce v členském státě, který podal oznámení, dočasně neobchodovatelné;

| d) | pokud Komise po obdržení oznámení od členského státu, jak je uvedeno v oddíle 5.4 tohoto sdělení, rozhodne, že kvůli nedostatku pojištění vývozních úvěrů jsou určitá rizika pro vývozce v členském státě, který podal oznámení, dočasně neobchodovatelná. |
| --- | --- |

d)

pokud Komise po obdržení oznámení od členského státu, jak je uvedeno v oddíle 5.4 tohoto sdělení, rozhodne, že kvůli nedostatku pojištění vývozních úvěrů jsou určitá rizika pro vývozce v členském státě, který podal oznámení, dočasně neobchodovatelná.

| 20. | S cílem minimalizovat narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu mohou rizika, která se považují za dočasně neobchodovatelná rizika v souladu s bodem 19, pojištěna státními pojistiteli za předpokladu, že splňují podmínky uvedené v oddíle 4.3. |
| --- | --- |

20.

S cílem minimalizovat narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu mohou rizika, která se považují za dočasně neobchodovatelná rizika v souladu s bodem 19, pojištěna státními pojistiteli za předpokladu, že splňují podmínky uvedené v oddíle 4.3.

4.3.   Podmínky pro poskytování pojištění na dočasně neobchodovatelná rizika

Podmínky pro poskytování pojištění na dočasně neobchodovatelná rizika

4.3.1.   Kvalita pojistného krytí

Kvalita pojistného krytí

| 21. | Kvalita pojistného krytí, které nabízejí státní pojistitelé, musí být v souladu s tržními zvyklostmi. Kryta tak mohou být pouze hospodářsky odůvodněná rizika, totiž rizika, která lze přijmout v souladu se zásadami řádného pojištění. Maximální procentní podíl krytí obchodních a politických rizik nesmí překročit 95 % a čekací lhůta na uplatnění nároku musí trvat nejméně 90 dní. |
| --- | --- |

21.

Kvalita pojistného krytí, které nabízejí státní pojistitelé, musí být v souladu s tržními zvyklostmi. Kryta tak mohou být pouze hospodářsky odůvodněná rizika, totiž rizika, která lze přijmout v souladu se zásadami řádného pojištění. Maximální procentní podíl krytí obchodních a politických rizik nesmí překročit 95 % a čekací lhůta na uplatnění nároku musí trvat nejméně 90 dní.

4.3.2.   Zásady pojištění

Zásady pojištění

| 22. | Při posuzování rizik se vždy musí uplatňovat zásady řádného pojištění. Z tohoto důvodu nesmí být riziko spojené s finančně nespolehlivými transakcemi způsobilé pro pojištění v rámci veřejně podporovaných režimů. Vzhledem k těmto zásadám musí být kritéria přijatelnosti rizika výslovně vyjádřena. Pokud již existují obchodní vztahy, musí mít vývozci pozitivní obchodní nebo platební zkušenosti, případně obojí. Odběratelé musí prokázat bezškodní průběh, pravděpodobnost platební neschopnosti odběratelů, jakož i jejich interní nebo externí finanční rating musí být přijatelné. |
| --- | --- |

22.

Při posuzování rizik se vždy musí uplatňovat zásady řádného pojištění. Z tohoto důvodu nesmí být riziko spojené s finančně nespolehlivými transakcemi způsobilé pro pojištění v rámci veřejně podporovaných režimů. Vzhledem k těmto zásadám musí být kritéria přijatelnosti rizika výslovně vyjádřena. Pokud již existují obchodní vztahy, musí mít vývozci pozitivní obchodní nebo platební zkušenosti, případně obojí. Odběratelé musí prokázat bezškodní průběh, pravděpodobnost platební neschopnosti odběratelů, jakož i jejich interní nebo externí finanční rating musí být přijatelné.

4.3.3.   Přiměřené stanovení cen

Přiměřené stanovení cen

| 23. | Přebírání rizika ve smlouvách o pojištění vývozních úvěrů musí být zaplaceno přiměřeným pojistným. S cílem minimalizovat vytlačování soukromých pojistitelů musí být průměrné pojistné v rámci veřejně podporovaných režimů vyšší, než je průměrné pojistné účtované soukromými pojistiteli úvěrů pro podobná rizika. Tento požadavek zajistí postupné upouštění od státních zásahů, neboť vyšším pojistným se zajistí, že se vývozci vrátí k soukromým pojistitelům úvěrů, jakmile jim to tržní podmínky dovolí a riziko se opět stane obchodovatelným. |
| --- | --- |

23.

Přebírání rizika ve smlouvách o pojištění vývozních úvěrů musí být zaplaceno přiměřeným pojistným. S cílem minimalizovat vytlačování soukromých pojistitelů musí být průměrné pojistné v rámci veřejně podporovaných režimů vyšší, než je průměrné pojistné účtované soukromými pojistiteli úvěrů pro podobná rizika. Tento požadavek zajistí postupné upouštění od státních zásahů, neboť vyšším pojistným se zajistí, že se vývozci vrátí k soukromým pojistitelům úvěrů, jakmile jim to tržní podmínky dovolí a riziko se opět stane obchodovatelným.

| 24. | Ceny se považují za přiměřené, pokud se účtuje minimální roční rizikové pojistné (16) („pojistné safe-harbour“) v příslušné kategorii rizika (17), jak je uvedeno v následující tabulce. Pojistné safe-harbour se uplatňuje, pokud členské státy neposkytnou důkazy o tom, že jsou tyto sazby pro dané riziko nepřiměřené. Pokud jde o pojištění celého obratu, musí daná kategorie rizika odpovídat průměrnému riziku spojenému s odběrateli, které je kryto daným pojištěním.






  Kategorie rizika | Minimální roční rizikové pojistné
   (18) (% pojištěného objemu) |
| --- | --- | --- |
| Vynikající (19) | 0,2 –0,4 |
| Dobré (20) | 0,41 –0,9 |
| Uspokojivé (21) | 0,91 –2,3 |
| Slabé (22) | 2,31 –4,5 |

24.

Ceny se považují za přiměřené, pokud se účtuje minimální roční rizikové pojistné (16

17

Kategorie rizika

Minimální roční rizikové pojistné
   (18) (% pojištěného objemu)

Minimální roční rizikové pojistné

18

Vynikající (19)

19

0,2 –0,4

Dobré (20)

20

0,41 –0,9

Uspokojivé (21)

21

0,91 –2,3

Slabé (22)

22

2,31 –4,5

| 25. | Pro soupojištění, kvótové zajištění a doplňkové pojištění se ceny považují za přiměřené, pokud je účtované pojistné nejméně o 30 % vyšší než pojistné v rámci (původního) pojištění poskytovaného soukromým pojistitelem úvěrů. |
| --- | --- |

25.

Pro soupojištění, kvótové zajištění a doplňkové pojištění se ceny považují za přiměřené, pokud je účtované pojistné nejméně o 30 % vyšší než pojistné v rámci (původního) pojištění poskytovaného soukromým pojistitelem úvěrů.

| 26. | Bez ohledu na dobu trvání smlouvy musí být k rizikovému pojistnému připočten správní poplatek, aby bylo možné považovat stanovení cen za přiměřené. |
| --- | --- |

26.

Bez ohledu na dobu trvání smlouvy musí být k rizikovému pojistnému připočten správní poplatek, aby bylo možné považovat stanovení cen za přiměřené.

4.3.4.   Transparentnost a podávání zpráv

Transparentnost a podávání zpráv

| 27. | Členské státy musí na internetových stránkách státních pojistitelů zveřejnit režimy zavedené pro rizika, která jsou považována za dočasně neobchodovatelná v souladu s bodem 19, jakož i všechny platné podmínky. |
| --- | --- |

27.

Členské státy musí na internetových stránkách státních pojistitelů zveřejnit režimy zavedené pro rizika, která jsou považována za dočasně neobchodovatelná v souladu s bodem 19, jakož i všechny platné podmínky.

| 28. | Musí Komisi předložit výroční zprávy o rizicích, která jsou považována za dočasně neobchodovatelná v souladu s bodem 19 a která jsou kryta státními pojistiteli. Musí tak učinit nejpozději do 31. července roku, který následuje po zásahu státu. |
| --- | --- |

28.

Musí Komisi předložit výroční zprávy o rizicích, která jsou považována za dočasně neobchodovatelná v souladu s bodem 19 a která jsou kryta státními pojistiteli. Musí tak učinit nejpozději do 31. července roku, který následuje po zásahu státu.

| 29. | Zpráva musí pro každý režim obsahovat tyto informace:






  a) | celkovou výši poskytnutých úvěrových limitů; |
| --- | --- | --- |

29.

Zpráva musí pro každý režim obsahovat tyto informace:

a)

celkovou výši poskytnutých úvěrových limitů;

| b) | pojištěný obrat; |
| --- | --- |

b)

pojištěný obrat;

| c) | účtované pojistné; |
| --- | --- |

c)

účtované pojistné;

| d) | registrované a zaplacené nároky; |
| --- | --- |

d)

registrované a zaplacené nároky;

| e) | zpět získané částky; |
| --- | --- |

e)

zpět získané částky;

| f) | náklady na správu daného režimu. |
| --- | --- |

f)

náklady na správu daného režimu.

| 30. | Informace musí být poskytnuty v tabulkovém formátu, který umožňuje vyhledávat, získávat a stahovat údaje a snadno je uveřejňovat na internetu, například ve formátu CSV nebo XML. Členské státy musí tyto zprávy zveřejnit na internetových stránkách státních pojistitelů. |
| --- | --- |

30.

Informace musí být poskytnuty v tabulkovém formátu, který umožňuje vyhledávat, získávat a stahovat údaje a snadno je uveřejňovat na internetu, například ve formátu CSV nebo XML. Členské státy musí tyto zprávy zveřejnit na internetových stránkách státních pojistitelů.

5.   Procedurální pravidla

Procedurální pravidla

5.1.   Obecné zásady

Obecné zásady

| 31. | Rizika uvedená v bodě 19 písm. a) mohou být pojištěna státními pojistiteli, pokud jsou splněny podmínky stanovené v oddíle 4.3. Tyto případy není nutné oznamovat Komisi. |
| --- | --- |

31.

Rizika uvedená v bodě 19 písm. a) mohou být pojištěna státními pojistiteli, pokud jsou splněny podmínky stanovené v oddíle 4.3. Tyto případy není nutné oznamovat Komisi.

| 32. | Rizika uvedená v bodě 19 písm. b), c) a d) mohou být pojištěna státními pojistiteli, pokud jsou splněny podmínky stanovené v oddíle 4.3, a po oznámení Komisi a získání jejího souhlasu. |
| --- | --- |

32.

Rizika uvedená v bodě 19 písm. b), c) a d) mohou být pojištěna státními pojistiteli, pokud jsou splněny podmínky stanovené v oddíle 4.3, a po oznámení Komisi a získání jejího souhlasu.

| 33. | Nesplnění některé z podmínek stanovených v oddíle 4.3 neznamená, že jsou pojištění vývozních úvěrů nebo režim pojištění automaticky zakázané. Pokud se některý členský stát hodlá odchýlit od kterékoli z podmínek uvedených v oddíle 4.3 nebo pokud existují pochybnosti o tom, zda plánovaný režim pojištění vývozních úvěrů splňuje podmínky stanovené v tomto sdělení, zejména v oddíle 4, musí členský stát daný režim oznámit Komisi. |
| --- | --- |

33.

Nesplnění některé z podmínek stanovených v oddíle 4.3 neznamená, že jsou pojištění vývozních úvěrů nebo režim pojištění automaticky zakázané. Pokud se některý členský stát hodlá odchýlit od kterékoli z podmínek uvedených v oddíle 4.3 nebo pokud existují pochybnosti o tom, zda plánovaný režim pojištění vývozních úvěrů splňuje podmínky stanovené v tomto sdělení, zejména v oddíle 4, musí členský stát daný režim oznámit Komisi.

| 34. | Analýza podle pravidel pro státní podpory se nedotýká otázky slučitelnosti daného opatření s dalšími ustanoveními Smlouvy. |
| --- | --- |

34.

Analýza podle pravidel pro státní podpory se nedotýká otázky slučitelnosti daného opatření s dalšími ustanoveními Smlouvy.

5.2.   Úprava seznamu zemí s obchodovatelnými riziky

Úprava seznamu zemí s obchodovatelnými riziky

| 35. | Při určování, zda nedostatečné soukromé kapacity opravňují k dočasnému vynětí země ze seznamu zemí s obchodovatelnými riziky, jak je stanoveno v bodě 19 písm. a), Komise zohlední následující ukazatele seřazené podle důležitosti:






  a) | snížení kapacity soukromého pojištění úvěrů: zejména rozhodnutí velkého pojistitele nepojišťovat rizika spojená s odběrateli v dotčené zemi, významný pokles celkových pojistných částek nebo významný pokles míry přijetí v dotčené zemi během šesti měsíců; |
| --- | --- | --- |

35.

Při určování, zda nedostatečné soukromé kapacity opravňují k dočasnému vynětí země ze seznamu zemí s obchodovatelnými riziky, jak je stanoveno v bodě 19 písm. a), Komise zohlední následující ukazatele seřazené podle důležitosti:

a)

snížení kapacity soukromého pojištění úvěrů: zejména rozhodnutí velkého pojistitele nepojišťovat rizika spojená s odběrateli v dotčené zemi, významný pokles celkových pojistných částek nebo významný pokles míry přijetí v dotčené zemi během šesti měsíců;

| b) | zhoršení ratingů státního sektoru: především náhlé změny úvěrových ratingů během šesti měsíců, např. vícenásobné snížení ratingu nezávislými ratingovými agenturami nebo vysoký nárůst v rozpětí swapů úvěrového selhání; |
| --- | --- |

b)

zhoršení ratingů státního sektoru: především náhlé změny úvěrových ratingů během šesti měsíců, např. vícenásobné snížení ratingu nezávislými ratingovými agenturami nebo vysoký nárůst v rozpětí swapů úvěrového selhání;

| c) | zhoršení výkonnosti v podnikovém sektoru: zejména prudký nárůst případů platební neschopnosti v dotčené zemi během šesti měsíců. |
| --- | --- |

c)

zhoršení výkonnosti v podnikovém sektoru: zejména prudký nárůst případů platební neschopnosti v dotčené zemi během šesti měsíců.

| 36. | Pokud kapacita trhu již nestačí na to, aby pokryla všechna hospodářsky odůvodněná rizika, může Komise na písemnou žádost nejméně tří členských států nebo z vlastního podnětu změnit seznam zemí s obchodovatelnými riziky uvedený v příloze. |
| --- | --- |

36.

Pokud kapacita trhu již nestačí na to, aby pokryla všechna hospodářsky odůvodněná rizika, může Komise na písemnou žádost nejméně tří členských států nebo z vlastního podnětu změnit seznam zemí s obchodovatelnými riziky uvedený v příloze.

| 37. | Pokud Komise hodlá změnit seznam zemí s obchodovatelnými riziky, bude konzultovat členské státy, soukromé pojistitele úvěrů a zúčastněné strany a požádá je o informace. Konzultace a druh požadovaných informací budou oznámeny na internetových stránkách Komise. Konzultace zpravidla nebude trvat déle než 20 pracovních dní. Pokud se Komise na základě obdržených informací rozhodne, že změní seznam zemí s obchodovatelnými riziky, oznámí rozhodnutí na svých internetových stránkách. |
| --- | --- |

37.

Pokud Komise hodlá změnit seznam zemí s obchodovatelnými riziky, bude konzultovat členské státy, soukromé pojistitele úvěrů a zúčastněné strany a požádá je o informace. Konzultace a druh požadovaných informací budou oznámeny na internetových stránkách Komise. Konzultace zpravidla nebude trvat déle než 20 pracovních dní. Pokud se Komise na základě obdržených informací rozhodne, že změní seznam zemí s obchodovatelnými riziky, oznámí rozhodnutí na svých internetových stránkách.

| 38. | Dočasné vynětí určité země ze seznamu zemí s obchodovatelnými riziky bude platné v zásadě nejméně 12 měsíců. Platnost pojistek týkajících se dočasně vyňaté země, které byly sjednány během tohoto období, skončí nejpozději 180 dní po dni, kdy přestalo platit dočasné vynětí ze seznamu. Po tomto datu nesmí být sjednány žádné nové pojistky. Tři měsíce před skončením platnosti dočasného vynětí Komise zváží, zda prodlouží vynětí dotčené země ze seznamu. Pokud Komise při zohlednění ukazatelů uvedených v bodě 35 dojde k závěru, že kapacita trhu je stále nedostatečná na to, aby pokryla všechna hospodářsky odůvodněná rizika, může v souladu s bodem 37 prodloužit platnost dočasného vynětí země ze seznamu. |
| --- | --- |

38.

Dočasné vynětí určité země ze seznamu zemí s obchodovatelnými riziky bude platné v zásadě nejméně 12 měsíců. Platnost pojistek týkajících se dočasně vyňaté země, které byly sjednány během tohoto období, skončí nejpozději 180 dní po dni, kdy přestalo platit dočasné vynětí ze seznamu. Po tomto datu nesmí být sjednány žádné nové pojistky. Tři měsíce před skončením platnosti dočasného vynětí Komise zváží, zda prodlouží vynětí dotčené země ze seznamu. Pokud Komise při zohlednění ukazatelů uvedených v bodě 35 dojde k závěru, že kapacita trhu je stále nedostatečná na to, aby pokryla všechna hospodářsky odůvodněná rizika, může v souladu s bodem 37 prodloužit platnost dočasného vynětí země ze seznamu.

5.3.   Povinnost oznámit dočasně neobchodovatelná rizika uvedená v bodě 19 písm. b) a c)

Povinnost oznámit dočasně neobchodovatelná rizika uvedená v bodě 19 písm. b) a c)

| 39. | Údaje, které má Komise v současné době k dispozici, naznačují, že na trhu existuje mezera, pokud jde o rizika uvedená v bodě 19 písm. b) a c), a že tato rizika jsou tudíž neobchodovatelná. Je však třeba mít na zřeteli, že nedostatečné krytí neexistuje v každém členském státě a že se situace může postupem času změnit, neboť soukromý sektor může o tento segment trhu projevit zájem. Státní zásah by měl být přípustný pouze v případě rizik, která by na trhu jinak nebyla kryta. |
| --- | --- |

39.

Údaje, které má Komise v současné době k dispozici, naznačují, že na trhu existuje mezera, pokud jde o rizika uvedená v bodě 19 písm. b) a c), a že tato rizika jsou tudíž neobchodovatelná. Je však třeba mít na zřeteli, že nedostatečné krytí neexistuje v každém členském státě a že se situace může postupem času změnit, neboť soukromý sektor může o tento segment trhu projevit zájem. Státní zásah by měl být přípustný pouze v případě rizik, která by na trhu jinak nebyla kryta.

| 40. | Z těchto důvodů, pokud chce určitý členský stát pokrýt rizika uvedená v bodě 19 písm. b) nebo c) tohoto sdělení, musí to podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy oznámit Komisi a v tomto oznámení musí prokázat, že kontaktoval hlavní pojistitele a zprostředkovatele úvěrů v tomto členském státě (23) a dal jim příležitost předložit důkazy o tom, že pojištění proti příslušným rizikům v tomto členském státě existuje. Pokud dotyční pojistitelé a zprostředkovatelé úvěrů neinformují členský stát či Komisi o podmínkách krytí a pojistných objemech ve vztahu k typu rizik, které chce členský stát pokrýt, a to do 30 dnů po obdržení žádosti členského státu o tyto informace, nebo pokud poskytnuté informace neprokáží, že pojištění proti dotčeným rizikům v tomto členském státě existuje, bude Komise tato rizika považovat za dočasně neobchodovatelná. |
| --- | --- |

40.

Z těchto důvodů, pokud chce určitý členský stát pokrýt rizika uvedená v bodě 19 písm. b) nebo c) tohoto sdělení, musí to podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy oznámit Komisi a v tomto oznámení musí prokázat, že kontaktoval hlavní pojistitele a zprostředkovatele úvěrů v tomto členském státě (23

5.4.   Oznamovací povinnost v ostatních případech

Oznamovací povinnost v ostatních případech

| 41. | Pokud jde o rizika uvedená v bodě 19 písm. d) musí příslušný členský stát ve svém oznámení, které předloží Komisi podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, prokázat, že pojistné krytí je pro vývozce v tomto konkrétním členském státě nedostupné z důvodu šoku na straně nabídky na trhu se soukromým pojištěním způsobeného především odchodem velkého pojistitele úvěrů z tohoto členského státu, sníženou kapacitou nebo omezenou škálou produktů v porovnání s jinými členskými státy. |
| --- | --- |

41.

Pokud jde o rizika uvedená v bodě 19 písm. d) musí příslušný členský stát ve svém oznámení, které předloží Komisi podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, prokázat, že pojistné krytí je pro vývozce v tomto konkrétním členském státě nedostupné z důvodu šoku na straně nabídky na trhu se soukromým pojištěním způsobeného především odchodem velkého pojistitele úvěrů z tohoto členského státu, sníženou kapacitou nebo omezenou škálou produktů v porovnání s jinými členskými státy.

6.   Den a doba použitelnosti

Den a doba použitelnosti

| 42. | Komise bude uplatňovat zásady stanovené v tomto sdělení od 1. ledna 2022, s výjimkou seznamu zemí v příloze, který se použije ode dne 1. dubna 2022. Do 31. března 2022 Komise posoudí všechna komerční a politická rizika v souvislosti s vývozem do všech zemí dočasně neobchodovatelných v souladu s dočasnou výjimkou stanovenou v bodě 33 dočasného rámce pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření onemocnění COVID-19 (24) a v bodě 62 sdělení Komise C(2021) 8442 o šesté změně dočasného rámce. Komise se může kdykoli rozhodnout, že toto sdělení upraví, je-li to nezbytné z důvodů souvisejících s politikou hospodářské soutěže nebo s ohledem na jiné politiky a mezinárodní závazky Unie. |
| --- | --- |

42.

Komise bude uplatňovat zásady stanovené v tomto sdělení od 1. ledna 2022, s výjimkou seznamu zemí v příloze, který se použije ode dne 1. dubna 2022. Do 31. března 2022 Komise posoudí všechna komerční a politická rizika v souvislosti s vývozem do všech zemí dočasně neobchodovatelných v souladu s dočasnou výjimkou stanovenou v bodě 33 dočasného rámce pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření onemocnění COVID-19 (24

---

(1)  
  Úř. věst. C 281, 17.9.1997, s. 4.

1

(2)  
  Úř. věst. C 217, 2.8.2001, s. 2.

2

(3)  
  Úř. věst. C 307, 11.12.2004, s. 12.

3

(4)  
  Úř. věst. C 325, 22.12.2005, s. 22.

4

(5)  
  Úř. věst. C 329, 7.12.2010, s. 6.

5

(6)  
  Úř. věst. C 392, 19.12.2012, s. 1.

6

(7)  Bod 18 písm. a) a oddíl 5.2 sdělení z roku 2012 se měl uplatňovat ode dne přijetí sdělení z roku 2012.

7

(8)  
  Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 6. Úř. věst. C 372, 19.12.2013, s. 1; Úř. věst. C 28, 28.1.2015, s. 1; Úř. věst. C 215, 1.7.2015, s. 1; Úř. věst. C 244, 5.7.2016, s. 1; Úř. věst. C 206, 30.6.2017, s. 1; Úř. věst. C 225, 28.6.2018, s. 1; Úř. věst. C 457, 19.12.2018, s. 9; Úř. věst. C 401, 27.11.2019, s. 3; Úř. věst. C 101I, 28.3.2020, s. 1; Úř. věst. C 340I, 13.10.2020, s. 1; Úř. věst. C 34, 1.2.2021, s. 6.

8

(9)  
  Úř. věst. C 457, 19.12.2018, s. 9.

9

(10)  
  Úř. věst. C 224, 8.7.2020, s. 2.

10

(11)  Pracovní dokument útvarů Komise – Fitness check of the 2012 State aid modernisation package, railways guidelines and short-term export credit insurance (Kontrola účelnosti balíčku opatření pro modernizaci státní podpory z roku 2012, pokynů pro oblast železniční dopravy a krátkodobého pojištění vývozních úvěrů), 30.10.2020, SWD(2020) 257 final.

11

Fitness check of the 2012 State aid modernisation package, railways guidelines and short-term export credit insurance

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1).

12

(13)  V rozsudku ve věci C-142/87 Belgické království v. Komise Evropských společenství Soudní dvůr konstatoval, že nejen podpora vývozů uskutečňovaných uvnitř Unie, ale rovněž podpora vývozů do třetích zemí může ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod uvnitř Unie. Oba druhy těchto úkonů jsou pojišťovány pojistiteli vývozních úvěrů, takže v obou případech může mít podpora dopady na hospodářskou soutěž a obchod uvnitř Unie.

13

(14)  Směrnice Rady 91/674/EHS ze dne 19. prosince 1991 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven (Úř. věst. L 374, 31.12.1991, s. 7).

14

(15)  Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

15

(16)  Pro příslušnou kategorii rizika bylo rozmezí pojistného safe-harbour stanoveno na základě ročního rozpětí swapů úvěrového selhání (Credit Default Swap), které vychází z ratingu složeného z ratingů všech tří hlavních ratingových agentur (Standard & Poor, Moody’s a Fitch) za roky 2007–2011, přičemž se vychází z předpokladu, že průměrná míra návratnosti je u krátkodobého pojištění vývozních úvěrů 40 %. Vnitrostátní ratingové systémy nebo ratingové systémy používané bankami jsou rovněž přijatelné.

16

(17)  Pro společnosti bez veřejného ratingu by se mohl použít rating založený na ověřitelných údajích. Není nutné používat ratingy od specializovaných ratingových agentur. Vnitrostátní ratingové systémy nebo ratingové systémy používané bankami jsou rovněž přijatelné. Daná rozmezí se následně upravila tak, aby se na sebe navazovala, s cílem zohlednit skutečnost, že rizikové pojistné se v průběhu času mění.

17

(18)  Safe-harbour pojistné na 30denní pojistnou smlouvu lze vypočítat vydělením ročního rizikového pojistného číslem 12.

18

(19)  Riziková kategorie „vynikající“ zahrnuje rizika rovnající se ratingům AAA, AA+, AA, AA-, A+, A, A- agentury Standard & Poor’s.

19

(20)  Riziková kategorie „dobré“ zahrnuje rizika rovnající se ratingům BBB+, BBB nebo BBB- agentury Standard & Poor’s.

20

(21)  Riziková kategorie „uspokojivé“ zahrnuje rizika rovnající se ratingům BB+, BB nebo BB- agentury Standard & Poor’s.

21

(22)  Riziková kategorie „slabé“ zahrnuje rizika rovnající se ratingům B+, B nebo B- agentury Standard & Poor’s.

22

(23)  Kontaktovaní pojistitelé a zprostředkovatelé úvěrů by měli být reprezentativní, pokud jde o nabízené produkty (např. specializovaní poskytovatelé pojištění jediného rizika) i velikost trhu, který pokrývají (např. by na trhu měli mít společně nejméně 50 % podíl).

23

(24)  Sdělení Komise „Dočasný rámec pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření onemocnění COVID-19“, C(2020) 1863, 19.3.2020 (Úř. věst. C 91 I, 20.3.2020, s. 1), ve znění sdělení Komise C(2020) 2215 (Úř. věst. C 112 I, 4.4.2020, s. 1), C(2020) 3156 (Úř. věst. C 164, 13.5.2020, s. 3), C(2020) 4509 (Úř. věst. C 218, 2.7.2020, s. 3), C(2020) 7127 (Úř. věst. C 340 I, 13.10.2020, s. 1), C(2021) 564 (Úř. věst. C 34, 1.2.2021, s. 6) a C(2021) 8442 (Úř. věst. C 473, 24.11.2021, s. 1). Další informace o dočasné výjimce jsou uvedeny v bodech 24 až 27 a 62 sdělení Komise C(2021) 8442 o šesté změně dočasného rámce.

24

---

PŘÍLOHA

Seznam zemí s obchodovatelnými riziky

| Belgie | Kypr | Slovensko |
| --- | --- | --- |
| Bulharsko | Lotyšsko | Finsko |
| Česko | Litva | Švédsko |
| Dánsko | Lucembursko | Austrálie |
| Německo | Maďarsko | Kanada |
| Estonsko | Malta | Island |
| Irsko | Nizozemsko | Japonsko |
| Řecko | Rakousko | Nový Zéland |
| Španělsko | Polsko | Norsko |
| Francie | Portugalsko | Švýcarsko |
| Chorvatsko | Rumunsko | Spojené království |
| Itálie | Slovinsko | Spojené státy americké |

Belgie

Kypr

Slovensko

Bulharsko

Lotyšsko

Finsko

Česko

Litva

Švédsko

Dánsko

Lucembursko

Austrálie

Německo

Maďarsko

Kanada

Estonsko

Malta

Island

Irsko

Nizozemsko

Japonsko

Řecko

Rakousko

Nový Zéland

Španělsko

Polsko

Norsko

Francie

Portugalsko

Švýcarsko

Chorvatsko

Rumunsko

Spojené království

Itálie

Slovinsko

Spojené státy americké

---

Opravy

| 30.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 173/133 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 173/133

---

Oprava nařízení Rady (EU) 2022/922 ze dne 9. června 2022 o vytvoření a fungování hodnotícího a monitorovacího mechanism k ověření uplatňování schengenského acquis a o zrušení nařízení (EU) č. 1053/2013

(
  Úřední věstník Evropské unie L 160 ze dne 15. června 2022
  )

Obálka a str. 1, název nařízení:

místo:

„... hodnotícího a monitorovacího mechanism...“,

má být:

„... hodnotícího a monitorovacího mechanismu...“.

---