# Úradný vestník L 173/2022

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 173 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6530. júna 2022 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 173

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6530. júna 2022

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1031 z 23. júna 2022 o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania – NMO) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1032 z 29. júna 2022, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) 2017/1938 a (ES) č. 715/2009, pokiaľ ide o uskladňovanie plynu (
  1
  ) | 17 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1033 z 29. júna 2022, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenie na poskytnutie výnimočnej dočasnej podpory v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) v reakcii na dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu | 34 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1034 z 29. júna 2022, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/953 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ) s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19 (
  1
  ) | 37 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1035 z 29. júna 2022, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/954 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ), pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov alebo v nich majú oprávnený pobyt, počas pandémie ochorenia COVID-19 | 46 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1031 z 23. júna 2022 o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania – NMO) (
  1
  )

1

1

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1032 z 29. júna 2022, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) 2017/1938 a (ES) č. 715/2009, pokiaľ ide o uskladňovanie plynu (
  1
  )

1

17

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1033 z 29. júna 2022, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenie na poskytnutie výnimočnej dočasnej podpory v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) v reakcii na dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu

34

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1034 z 29. júna 2022, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/953 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ) s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19 (
  1
  )

1

37

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1035 z 29. júna 2022, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/954 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ), pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov alebo v nich majú oprávnený pobyt, počas pandémie ochorenia COVID-19

46

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1036 z 29. júna 2022, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1429, pokiaľ ide o predĺženie referenčného obdobia (
  1
  ) | 50 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1037 z 29. júna 2022, ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 a príloha k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 231/2012, pokiaľ ide o používanie glykolipidov ako konzervačnej látky v nápojoch (
  1
  ) | 52 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1038 z 29. júna 2022, ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokiaľ ide o používanie polyvinylpyrolidónu (E 1201) v potravinách na osobitné medicínske účely vo forme tabliet a potiahnutých tabliet (
  1
  ) | 56 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1039 z 29. júna 2022, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012, pokiaľ ide o pozastavenie určitých colných preferencií na rok 2023 udelených určitým zvýhodneným krajinám podľa VSP | 58 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1040 z 29. júna 2022, ktorým sa menia prílohy VI a XV k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404, pokiaľ ide o zoznamy tretích krajín, území alebo ich pásiem, z ktorých sa povoľuje vstup určitých vtákov chovaných v zajatí a ich zárodočných produktov a mäsových produktov z hydiny do Únie (
  1
  ) | 61 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1041 z 29. júna 2022, ktorým sa zavádza registrácia dovozu určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike po opätovnom otvorení prešetrovania s cieľom vykonať rozsudok Všeobecného súdu z 2. apríla 2020 vo veci T-383/17 potvrdený rozsudkom Súdneho dvora vo veci C-260/20 P, pokiaľ ide o vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/763 | 64 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2022/1042 z 21. júna 2022 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať v Spoločnom výbore EHP, pokiaľ ide o zmenu protokolu 31 o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd, ktorý je pripojený k Dohode o EHP (Rozpočtový riadok 07 20 03 01 – sociálne zabezpečenie) (
  1
  ) | 68 |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2022/1043 z 28. júna 2022, ktorým sa vymenúvajú jeden člen a dvaja náhradníci Výboru regiónov navrhnutí Španielskym kráľovstvom | 71 |
| | * | Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2022/1044 z 28. júna 2022, ktorým sa predlžuje mandát vedúceho policajnej misie Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2022) | 73 |
| | * | Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2022/1045 z 28. júna 2022, ktorým sa predlžuje mandát vedúceho pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2022) | 75 |
| | * | Rozhodnutie zástupcov vlád členských štátov (EÚ) 2022/1046 z 29. júna 2022 o vymenovaní sudcov Všeobecného súdu | 77 |

II   Nelegislatívne akty

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1036 z 29. júna 2022, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1429, pokiaľ ide o predĺženie referenčného obdobia (
  1
  )

1

50

*

Nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1037 z 29. júna 2022, ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 a príloha k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 231/2012, pokiaľ ide o používanie glykolipidov ako konzervačnej látky v nápojoch (
  1
  )

1

52

*

Nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1038 z 29. júna 2022, ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokiaľ ide o používanie polyvinylpyrolidónu (E 1201) v potravinách na osobitné medicínske účely vo forme tabliet a potiahnutých tabliet (
  1
  )

1

56

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1039 z 29. júna 2022, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012, pokiaľ ide o pozastavenie určitých colných preferencií na rok 2023 udelených určitým zvýhodneným krajinám podľa VSP

58

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1040 z 29. júna 2022, ktorým sa menia prílohy VI a XV k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404, pokiaľ ide o zoznamy tretích krajín, území alebo ich pásiem, z ktorých sa povoľuje vstup určitých vtákov chovaných v zajatí a ich zárodočných produktov a mäsových produktov z hydiny do Únie (
  1
  )

1

61

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1041 z 29. júna 2022, ktorým sa zavádza registrácia dovozu určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike po opätovnom otvorení prešetrovania s cieľom vykonať rozsudok Všeobecného súdu z 2. apríla 2020 vo veci T-383/17 potvrdený rozsudkom Súdneho dvora vo veci C-260/20 P, pokiaľ ide o vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/763

64

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2022/1042 z 21. júna 2022 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať v Spoločnom výbore EHP, pokiaľ ide o zmenu protokolu 31 o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd, ktorý je pripojený k Dohode o EHP (Rozpočtový riadok 07 20 03 01 – sociálne zabezpečenie) (
  1
  )

1

68

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2022/1043 z 28. júna 2022, ktorým sa vymenúvajú jeden člen a dvaja náhradníci Výboru regiónov navrhnutí Španielskym kráľovstvom

71

*

Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2022/1044 z 28. júna 2022, ktorým sa predlžuje mandát vedúceho policajnej misie Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2022)

73

*

Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2022/1045 z 28. júna 2022, ktorým sa predlžuje mandát vedúceho pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2022)

75

*

Rozhodnutie zástupcov vlád členských štátov (EÚ) 2022/1046 z 29. júna 2022 o vymenovaní sudcov Všeobecného súdu

77

| | | III   Iné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR |
| | * | Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 269/21/COL z 1. decembra 2021, ktorým sa zavádzajú revidované usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2022 – 2027[2022/1047] | 79 |
| | * | Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 293/21/COL zo 16. decembra 2021, ktorým sa menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením revidovaných usmernení týkajúcich sa poistenia krátkodobých vývozných úverov [2022/1048] | 121 |

III   Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

*

Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 269/21/COL z 1. decembra 2021, ktorým sa zavádzajú revidované usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2022 – 2027[2022/1047]

79

*

Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 293/21/COL zo 16. decembra 2021, ktorým sa menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením revidovaných usmernení týkajúcich sa poistenia krátkodobých vývozných úverov [2022/1048]

121

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2022/1031

z 23. júna 2022

o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania – NMO)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 21 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) Únia vymedzuje a uskutočňuje spoločné politiky a činnosti a zlepšuje spoluprácu vo všetkých oblastiach medzinárodných vzťahov, aby okrem iného podporila integráciu všetkých krajín do svetového hospodárstva, a to aj prostredníctvom postupného odstraňovania prekážok v medzinárodnom obchode. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 21 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) Únia vymedzuje a uskutočňuje spoločné politiky a činnosti a zlepšuje spoluprácu vo všetkých oblastiach medzinárodných vzťahov, aby okrem iného podporila integráciu všetkých krajín do svetového hospodárstva, a to aj prostredníctvom postupného odstraňovania prekážok v medzinárodnom obchode.

| (2) | Podľa článku 206 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) má vytvorením colnej únie Únia v spoločnom záujme prispievať k harmonickému rozvoju svetového obchodu, postupnému zrušovaniu obmedzení medzinárodného obchodu a k priamym zahraničným investíciám, ako aj k znižovaniu colných a iných prekážok. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 206 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) má vytvorením colnej únie Únia v spoločnom záujme prispievať k harmonickému rozvoju svetového obchodu, postupnému zrušovaniu obmedzení medzinárodného obchodu a k priamym zahraničným investíciám, ako aj k znižovaniu colných a iných prekážok.

| (3) | V súlade s článkom 26 ZFEÚ Únia prijíma opatrenia s cieľom vytvoriť vnútorný trh zahŕňajúci oblasť bez vnútorných hraníc, v ktorej je zaručený voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu v súlade so zmluvami, alebo zabezpečiť fungovanie tohto trhu. Prístup hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním alebo koncesiami patrí do rozsahu pôsobnosti spoločnej obchodnej politiky. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 26 ZFEÚ Únia prijíma opatrenia s cieľom vytvoriť vnútorný trh zahŕňajúci oblasť bez vnútorných hraníc, v ktorej je zaručený voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu v súlade so zmluvami, alebo zabezpečiť fungovanie tohto trhu. Prístup hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním alebo koncesiami patrí do rozsahu pôsobnosti spoločnej obchodnej politiky.

| (4) | V článku III:8 Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 a v článku XIII Všeobecnej dohody o obchode so službami sa verejné obstarávanie vylučuje z hlavných viacstranných pravidiel Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“). |
| --- | --- |

(4)

V článku III:8 Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 a v článku XIII Všeobecnej dohody o obchode so službami sa verejné obstarávanie vylučuje z hlavných viacstranných pravidiel Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“).

| (5) | V rámci WTO a prostredníctvom svojich dvojstranných vzťahov Únia obhajuje ambiciózne otvorenie medzinárodných trhov s verejným obstarávaním a koncesiami Únie a jej obchodných partnerov v duchu reciprocity a vzájomného prospechu. |
| --- | --- |

(5)

V rámci WTO a prostredníctvom svojich dvojstranných vzťahov Únia obhajuje ambiciózne otvorenie medzinárodných trhov s verejným obstarávaním a koncesiami Únie a jej obchodných partnerov v duchu reciprocity a vzájomného prospechu.

| (6) | Mnohostranná Dohoda WTO o vládnom obstarávaní a dohody o obchode s Úniou, ktoré obsahujú ustanovenia o verejnom obstarávaní, umožňujú hospodárskym subjektom z Únie prístup len na trhy s verejným obstarávaním alebo koncesiami tých tretích krajín, ktoré sú zmluvnými stranami týchto dohôd. |
| --- | --- |

(6)

Mnohostranná Dohoda WTO o vládnom obstarávaní a dohody o obchode s Úniou, ktoré obsahujú ustanovenia o verejnom obstarávaní, umožňujú hospodárskym subjektom z Únie prístup len na trhy s verejným obstarávaním alebo koncesiami tých tretích krajín, ktoré sú zmluvnými stranami týchto dohôd.

| (7) | Ak je tretia krajina zmluvnou stranou Dohody WTO o vládnom obstarávaní alebo uzavrela dohodu o obchode s Úniou, ktorá obsahuje ustanovenia o verejnom obstarávaní, Komisia by mala postupovať v súlade s konzultačnými mechanizmami alebo postupmi na riešenie sporov stanovenými v uvedených dohodách, keď sa reštriktívne postupy týkajú verejného obstarávania, na ktoré sa vzťahujú záväzky týkajúce sa prístupu na trh, ktoré táto tretia krajina prijala voči Únii. |
| --- | --- |

(7)

Ak je tretia krajina zmluvnou stranou Dohody WTO o vládnom obstarávaní alebo uzavrela dohodu o obchode s Úniou, ktorá obsahuje ustanovenia o verejnom obstarávaní, Komisia by mala postupovať v súlade s konzultačnými mechanizmami alebo postupmi na riešenie sporov stanovenými v uvedených dohodách, keď sa reštriktívne postupy týkajú verejného obstarávania, na ktoré sa vzťahujú záväzky týkajúce sa prístupu na trh, ktoré táto tretia krajina prijala voči Únii.

| (8) | Mnohé tretie krajiny sa zdráhajú otvoriť svoje trhy s verejným obstarávaním alebo koncesiami medzinárodnej hospodárskej súťaži alebo zlepšiť prístup na uvedené trhy. V dôsledku toho čelia hospodárske subjekty z Únie reštriktívnym postupom verejného obstarávania v mnohých tretích krajinách, výsledkom čoho je strata významných obchodných príležitostí. |
| --- | --- |

(8)

Mnohé tretie krajiny sa zdráhajú otvoriť svoje trhy s verejným obstarávaním alebo koncesiami medzinárodnej hospodárskej súťaži alebo zlepšiť prístup na uvedené trhy. V dôsledku toho čelia hospodárske subjekty z Únie reštriktívnym postupom verejného obstarávania v mnohých tretích krajinách, výsledkom čoho je strata významných obchodných príležitostí.

| (9) | V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 654/2014 (3) sa stanovujú pravidlá a postupy na zabezpečenie vykonávania práv Únie podľa dohôd o medzinárodnom obchode uzatvorených Úniou. Pokiaľ ide o zaobchádzanie s hospodárskymi subjektmi, tovarom a so službami, na ktoré sa nevzťahujú takéto medzinárodné dohody, neexistujú žiadne takéto pravidlá a postupy. |
| --- | --- |

(9)

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 654/2014 (3) sa stanovujú pravidlá a postupy na zabezpečenie vykonávania práv Únie podľa dohôd o medzinárodnom obchode uzatvorených Úniou. Pokiaľ ide o zaobchádzanie s hospodárskymi subjektmi, tovarom a so službami, na ktoré sa nevzťahujú takéto medzinárodné dohody, neexistujú žiadne takéto pravidlá a postupy.

| (10) | Medzinárodné záväzky týkajúce sa prístupu na trh, ktoré prijala Únia vo vzťahu k tretím krajinám v oblasti verejného obstarávania a koncesií, si okrem iného vyžadujú rovnaké zaobchádzanie s hospodárskymi subjektmi z uvedených tretích krajín. Opatrenia prijaté podľa tohto nariadenia sa preto môžu vzťahovať len na hospodárske subjekty, tovar alebo služby z tretích krajín, ktoré nie sú zmluvnými stranami mnohostrannej Dohody WTO o vládnom obstarávaní alebo dvojstranných alebo viacstranných dohôd o obchode uzavretých s Úniou, ktoré obsahujú záväzky týkajúce sa prístupu na trhy s verejným obstarávaním alebo koncesiami, alebo na hospodárske subjekty, tovar alebo služby z krajín, ktoré sú zmluvnými stranami takýchto dohôd, ale len pokiaľ ide o postupy verejného obstarávania tovaru, služieb alebo koncesií, na ktoré sa tieto dohody nevzťahujú. V súlade so smernicami Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (4), 2014/24/EÚ (5) a 2014/25/EÚ (6) a ako sa objasňuje v oznámení Komisie z 24. júla 2019 s názvom „Usmernenie týkajúce sa účasti uchádzačov a tovaru z tretích krajín na trhu verejného obstarávania v EÚ“, hospodárske subjekty z tretích krajín, ktoré neuzavreli žiadnu dohodu ustanovujúcu otvorenie trhu verejného obstarávania EÚ alebo na ktorých tovar, služby a práce sa takáto dohoda nevzťahuje, nemajú zabezpečený prístup k postupom obstarávania v EÚ a môžu byť vylúčené. |
| --- | --- |

(10)

Medzinárodné záväzky týkajúce sa prístupu na trh, ktoré prijala Únia vo vzťahu k tretím krajinám v oblasti verejného obstarávania a koncesií, si okrem iného vyžadujú rovnaké zaobchádzanie s hospodárskymi subjektmi z uvedených tretích krajín. Opatrenia prijaté podľa tohto nariadenia sa preto môžu vzťahovať len na hospodárske subjekty, tovar alebo služby z tretích krajín, ktoré nie sú zmluvnými stranami mnohostrannej Dohody WTO o vládnom obstarávaní alebo dvojstranných alebo viacstranných dohôd o obchode uzavretých s Úniou, ktoré obsahujú záväzky týkajúce sa prístupu na trhy s verejným obstarávaním alebo koncesiami, alebo na hospodárske subjekty, tovar alebo služby z krajín, ktoré sú zmluvnými stranami takýchto dohôd, ale len pokiaľ ide o postupy verejného obstarávania tovaru, služieb alebo koncesií, na ktoré sa tieto dohody nevzťahujú. V súlade so smernicami Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (4), 2014/24/EÚ (5) a 2014/25/EÚ (6) a ako sa objasňuje v oznámení Komisie z 24. júla 2019 s názvom „Usmernenie týkajúce sa účasti uchádzačov a tovaru z tretích krajín na trhu verejného obstarávania v EÚ“, hospodárske subjekty z tretích krajín, ktoré neuzavreli žiadnu dohodu ustanovujúcu otvorenie trhu verejného obstarávania EÚ alebo na ktorých tovar, služby a práce sa takáto dohoda nevzťahuje, nemajú zabezpečený prístup k postupom obstarávania v EÚ a môžu byť vylúčené.

| (11) | Účinné uplatňovanie akéhokoľvek opatrenia prijatého podľa tohto nariadenia s cieľom zlepšiť prístup hospodárskych subjektov z Únie na trhy niektorých tretích krajín s verejným obstarávaním alebo koncesiami si vyžaduje jasný súbor pravidiel určovania pôvodu pre hospodárske subjekty, tovar a služby. |
| --- | --- |

(11)

Účinné uplatňovanie akéhokoľvek opatrenia prijatého podľa tohto nariadenia s cieľom zlepšiť prístup hospodárskych subjektov z Únie na trhy niektorých tretích krajín s verejným obstarávaním alebo koncesiami si vyžaduje jasný súbor pravidiel určovania pôvodu pre hospodárske subjekty, tovar a služby.

| (12) | Pôvod tovaru by sa mal určiť v súlade s článkom 60 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 (7). |
| --- | --- |

(12)

Pôvod tovaru by sa mal určiť v súlade s článkom 60 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 (7).

| (13) | Pôvod služby by sa mal určiť na základe pôvodu fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá ju poskytuje. Za pôvod právnickej osoby by sa mala považovať tá krajina, podľa ktorej právnych predpisov je právnická osoba zriadená alebo inak organizovaná a na ktorej území právnická osoba vykonáva svoje významné obchodné operácie. Právnické osoby zriadené alebo inak organizované podľa právnych predpisov členského štátu by sa mali považovať za právnické osoby s pôvodom v Únii len vtedy, ak majú priame a účinné prepojenie s hospodárstvom členského štátu. S cieľom zabrániť možnému obchádzaniu opatrenia nástroja medzinárodného obstarávania (ďalej len „NMO“) môže byť tiež potrebné určiť pôvod právnických osôb kontrolovaných zo zahraničia alebo v zahraničnom vlastníctve, ktoré sa nezapájajú do významných obchodných operácií na území tretej krajiny alebo na území členského štátu, podľa právnych predpisov ktorého sú zriadené alebo inak organizované, aj s prihliadnutím na iné prvky, ako je pôvod vlastníkov alebo iných osôb s dominantným vplyvom na túto právnickú osobu. |
| --- | --- |

(13)

Pôvod služby by sa mal určiť na základe pôvodu fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá ju poskytuje. Za pôvod právnickej osoby by sa mala považovať tá krajina, podľa ktorej právnych predpisov je právnická osoba zriadená alebo inak organizovaná a na ktorej území právnická osoba vykonáva svoje významné obchodné operácie. Právnické osoby zriadené alebo inak organizované podľa právnych predpisov členského štátu by sa mali považovať za právnické osoby s pôvodom v Únii len vtedy, ak majú priame a účinné prepojenie s hospodárstvom členského štátu. S cieľom zabrániť možnému obchádzaniu opatrenia nástroja medzinárodného obstarávania (ďalej len „NMO“) môže byť tiež potrebné určiť pôvod právnických osôb kontrolovaných zo zahraničia alebo v zahraničnom vlastníctve, ktoré sa nezapájajú do významných obchodných operácií na území tretej krajiny alebo na území členského štátu, podľa právnych predpisov ktorého sú zriadené alebo inak organizované, aj s prihliadnutím na iné prvky, ako je pôvod vlastníkov alebo iných osôb s dominantným vplyvom na túto právnickú osobu.

| (14) | Pri posudzovaní toho, či v tretej krajine existujú osobitné opatrenia alebo postupy, ktoré by mohli viesť k zhoršeniu prístupu hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z Únie na trhy s verejným obstarávaním alebo koncesiami v tejto tretej krajine, by Komisia mala preskúmať, do akej miery sa zákonmi, pravidlami alebo inými opatreniami na trhoch príslušnej tretej krajiny s verejným obstarávaním alebo koncesiami zaisťuje transparentnosť v súlade s medzinárodnými normami, a či nevedú k závažným a opakovaným obmedzeniam, pokiaľ ide o hospodárske subjekty, tovar alebo služby z Únie. Okrem toho by Komisia mala preskúmať, do akej miery jednotliví verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia tretích krajín prijímajú alebo naďalej uplatňujú reštriktívne postupy proti hospodárskym subjektom, tovaru alebo službám z Únie. |
| --- | --- |

(14)

Pri posudzovaní toho, či v tretej krajine existujú osobitné opatrenia alebo postupy, ktoré by mohli viesť k zhoršeniu prístupu hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z Únie na trhy s verejným obstarávaním alebo koncesiami v tejto tretej krajine, by Komisia mala preskúmať, do akej miery sa zákonmi, pravidlami alebo inými opatreniami na trhoch príslušnej tretej krajiny s verejným obstarávaním alebo koncesiami zaisťuje transparentnosť v súlade s medzinárodnými normami, a či nevedú k závažným a opakovaným obmedzeniam, pokiaľ ide o hospodárske subjekty, tovar alebo služby z Únie. Okrem toho by Komisia mala preskúmať, do akej miery jednotliví verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia tretích krajín prijímajú alebo naďalej uplatňujú reštriktívne postupy proti hospodárskym subjektom, tovaru alebo službám z Únie.

| (15) | Komisia by mala mať možnosť kedykoľvek iniciovať transparentné vyšetrovanie údajných reštriktívnych opatrení alebo postupov, ktoré prijala alebo naďalej uplatňuje tretia krajina. |
| --- | --- |

(15)

Komisia by mala mať možnosť kedykoľvek iniciovať transparentné vyšetrovanie údajných reštriktívnych opatrení alebo postupov, ktoré prijala alebo naďalej uplatňuje tretia krajina.

| (16) | Vzhľadom na celkový politický cieľ Únie podporovať hospodársky rast najmenej rozvinutých krajín a ich integráciu do globálnych hodnotových reťazcov by Komisia nemala začínať vyšetrovanie v súvislosti s krajinami, ktoré využívajú režim „Všetko okrem zbraní“ uvedený v prílohe IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012 (8). |
| --- | --- |

(16)

Vzhľadom na celkový politický cieľ Únie podporovať hospodársky rast najmenej rozvinutých krajín a ich integráciu do globálnych hodnotových reťazcov by Komisia nemala začínať vyšetrovanie v súvislosti s krajinami, ktoré využívajú režim „Všetko okrem zbraní“ uvedený v prílohe IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012 (8).

| (17) | Pri vyšetrovaní by Komisia mala príslušnú tretiu krajinu vyzvať, aby sa zapojila do konzultácií s cieľom odstrániť a napraviť akékoľvek reštriktívne opatrenia alebo postupy a tým zlepšiť príležitosti prístupu k verejnému obstarávaniu pre hospodárske subjekty, tovar a služby z Únie, pokiaľ ide o trhy s verejným obstarávaním alebo koncesiami v uvedenej tretej krajine. |
| --- | --- |

(17)

Pri vyšetrovaní by Komisia mala príslušnú tretiu krajinu vyzvať, aby sa zapojila do konzultácií s cieľom odstrániť a napraviť akékoľvek reštriktívne opatrenia alebo postupy a tým zlepšiť príležitosti prístupu k verejnému obstarávaniu pre hospodárske subjekty, tovar a služby z Únie, pokiaľ ide o trhy s verejným obstarávaním alebo koncesiami v uvedenej tretej krajine.

| (18) | Je nanajvýš dôležité, aby sa vyšetrovanie vykonalo transparentným spôsobom. Správa o hlavných zisteniach vyšetrovania by preto mala byť verejne prístupná. |
| --- | --- |

(18)

Je nanajvýš dôležité, aby sa vyšetrovanie vykonalo transparentným spôsobom. Správa o hlavných zisteniach vyšetrovania by preto mala byť verejne prístupná.

| (19) | Ak sa vyšetrovaním potvrdí existencia reštriktívnych opatrení alebo postupov a konzultácie s príslušnou treťou krajinou nevedú v primeranom čase k prijatiu uspokojivých nápravných opatrení na nápravu závažného a opakujúceho sa zhoršenia prístupu pre hospodárske subjekty, tovar a služby z Únie, alebo keď príslušná tretia krajina odmietne začať konzultácie, Komisia by mala prijať podľa tohto nariadenia, ak sa domnieva, že takéto prijatie je v záujme Únie, opatrenie NMO vo forme úpravy bodového hodnotenia alebo vylúčenia ponúk. |
| --- | --- |

(19)

Ak sa vyšetrovaním potvrdí existencia reštriktívnych opatrení alebo postupov a konzultácie s príslušnou treťou krajinou nevedú v primeranom čase k prijatiu uspokojivých nápravných opatrení na nápravu závažného a opakujúceho sa zhoršenia prístupu pre hospodárske subjekty, tovar a služby z Únie, alebo keď príslušná tretia krajina odmietne začať konzultácie, Komisia by mala prijať podľa tohto nariadenia, ak sa domnieva, že takéto prijatie je v záujme Únie, opatrenie NMO vo forme úpravy bodového hodnotenia alebo vylúčenia ponúk.

| (20) | Určenie toho, či je prijatie opatrenia NMO v záujme Únie, by malo byť založené na posúdení všetkých rôznych záujmov ako celku vrátane záujmov hospodárskych subjektov z Únie. Komisia by mala zvážiť dôsledky prijatia takéhoto opatrenia a jeho vplyv na širšie záujmy Únie. Je dôležité, aby sa osobitne zohľadnil všeobecný cieľ dosiahnutia reciprocity otvorením trhov tretích krajín a zlepšením možnosti prístupu na trh pre hospodárske subjekty z Únie. Mal by sa zohľadniť aj cieľ obmedziť akékoľvek zbytočné administratívne zaťaženie verejných obstarávateľov a obstarávateľov, ako aj hospodárskych subjektov. |
| --- | --- |

(20)

Určenie toho, či je prijatie opatrenia NMO v záujme Únie, by malo byť založené na posúdení všetkých rôznych záujmov ako celku vrátane záujmov hospodárskych subjektov z Únie. Komisia by mala zvážiť dôsledky prijatia takéhoto opatrenia a jeho vplyv na širšie záujmy Únie. Je dôležité, aby sa osobitne zohľadnil všeobecný cieľ dosiahnutia reciprocity otvorením trhov tretích krajín a zlepšením možnosti prístupu na trh pre hospodárske subjekty z Únie. Mal by sa zohľadniť aj cieľ obmedziť akékoľvek zbytočné administratívne zaťaženie verejných obstarávateľov a obstarávateľov, ako aj hospodárskych subjektov.

| (21) | Úprava bodového hodnotenia by sa mala uplatňovať len na účely vyhodnotenia ponúk predložených hospodárskymi subjektmi s pôvodom v príslušnej tretej krajine. Takéto opatrenie by nemalo mať vplyv na cenu, ktorá sa má zaplatiť na základe zmluvy, ktorá bude uzavretá s úspešným uchádzačom. Ak sa verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia rozhodnú založiť svoje hodnotenie ponúk na cene alebo nákladoch ako na jedinom kritériu na vyhodnotenie ponúk, mala by sa stanoviť výrazne vyššia úroveň úpravy bodového hodnotenia, aby sa zabezpečila porovnateľná účinnosť opatrenia NMO. |
| --- | --- |

(21)

Úprava bodového hodnotenia by sa mala uplatňovať len na účely vyhodnotenia ponúk predložených hospodárskymi subjektmi s pôvodom v príslušnej tretej krajine. Takéto opatrenie by nemalo mať vplyv na cenu, ktorá sa má zaplatiť na základe zmluvy, ktorá bude uzavretá s úspešným uchádzačom. Ak sa verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia rozhodnú založiť svoje hodnotenie ponúk na cene alebo nákladoch ako na jedinom kritériu na vyhodnotenie ponúk, mala by sa stanoviť výrazne vyššia úroveň úpravy bodového hodnotenia, aby sa zabezpečila porovnateľná účinnosť opatrenia NMO.

| (22) | Opatrenia NMO by sa mali uplatňovať na postupy verejného obstarávania, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, vrátane rámcových dohôd a dynamických nákupných systémov. Ak sa konkrétna zákazka zadáva v rámci dynamického nákupného systému, na ktorý sa vzťahuje opatrenie NMO, opatrenia NMO by sa mali vzťahovať aj na túto konkrétnu zákazku. Opatrenia NMO by sa však nemali uplatňovať na zákazky pod určitou prahovou hodnotou s cieľom obmedziť celkové administratívne zaťaženie verejných obstarávateľov a obstarávateľov. S cieľom zabrániť možnému dvojitému uplatňovaniu opatrení NMO by sa tieto opatrenia nemali uplatňovať na zákazky zadané na základe rámcovej dohody, ak sa opatrenia NMO uplatnili už vo fáze uzavretia tejto rámcovej dohody. |
| --- | --- |

(22)

Opatrenia NMO by sa mali uplatňovať na postupy verejného obstarávania, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, vrátane rámcových dohôd a dynamických nákupných systémov. Ak sa konkrétna zákazka zadáva v rámci dynamického nákupného systému, na ktorý sa vzťahuje opatrenie NMO, opatrenia NMO by sa mali vzťahovať aj na túto konkrétnu zákazku. Opatrenia NMO by sa však nemali uplatňovať na zákazky pod určitou prahovou hodnotou s cieľom obmedziť celkové administratívne zaťaženie verejných obstarávateľov a obstarávateľov. S cieľom zabrániť možnému dvojitému uplatňovaniu opatrení NMO by sa tieto opatrenia nemali uplatňovať na zákazky zadané na základe rámcovej dohody, ak sa opatrenia NMO uplatnili už vo fáze uzavretia tejto rámcovej dohody.

| (23) | S cieľom zabrániť možnému obchádzaniu opatrenia NMO by sa úspešným uchádzačom mali uložiť primerané povinnosti. Uvedené povinnosti by sa mali uplatňovať len na postupy verejného obstarávania, na ktoré sa vzťahuje opatrenie NMO, ako aj na zákazky zadané na základe rámcovej dohody, ak sa hodnota takýchto zákaziek rovná určitej prahovej hodnote alebo ju presahuje a ak sa na uvedenú rámcovú dohodu vzťahuje opatrenie NMO. |
| --- | --- |

(23)

S cieľom zabrániť možnému obchádzaniu opatrenia NMO by sa úspešným uchádzačom mali uložiť primerané povinnosti. Uvedené povinnosti by sa mali uplatňovať len na postupy verejného obstarávania, na ktoré sa vzťahuje opatrenie NMO, ako aj na zákazky zadané na základe rámcovej dohody, ak sa hodnota takýchto zákaziek rovná určitej prahovej hodnote alebo ju presahuje a ak sa na uvedenú rámcovú dohodu vzťahuje opatrenie NMO.

| (24) | Ak sa tretia krajina zapojí do podstatných a pokročilých rokovaní s Úniou týkajúcich sa prístupu na trh v oblasti verejného obstarávania s cieľom odstrániť alebo napraviť zhoršenie prístupu hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z Únie na jej trhy s verejným obstarávaním alebo koncesiami, Komisia by mala mať počas rokovaní možnosť pozastaviť uplatňovanie opatrení NMO, ktoré sa týkajú dotknutej tretej krajiny. |
| --- | --- |

(24)

Ak sa tretia krajina zapojí do podstatných a pokročilých rokovaní s Úniou týkajúcich sa prístupu na trh v oblasti verejného obstarávania s cieľom odstrániť alebo napraviť zhoršenie prístupu hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z Únie na jej trhy s verejným obstarávaním alebo koncesiami, Komisia by mala mať počas rokovaní možnosť pozastaviť uplatňovanie opatrení NMO, ktoré sa týkajú dotknutej tretej krajiny.

| (25) | Je dôležité, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia jednotne uplatňovali opatrenia NMO v Únii. S cieľom zohľadniť rôznorodosť administratívnej kapacity verejných obstarávateľov a obstarávateľov by členské štáty mali mať možnosť požiadať o výnimku z opatrení NMO pre obmedzený zoznam miestnych verejných obstarávateľov, a to na základe určitých prísnych požiadaviek. Pri kontrole zoznamov miestnych verejných obstarávateľov, ktoré navrhujú členské štáty, je dôležité, aby Komisia zohľadnila osobitnú situáciu týchto verejných obstarávateľov, pokiaľ ide okrem iného o počet obyvateľov a zemepisnú polohu. Takáto výnimka by sa mohla vzťahovať aj na postupy verejného obstarávania, ktoré by títo verejní obstarávatelia mali môcť vykonávať na základe rámcových dohôd alebo dynamických obstarávacích systémov. |
| --- | --- |

(25)

Je dôležité, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia jednotne uplatňovali opatrenia NMO v Únii. S cieľom zohľadniť rôznorodosť administratívnej kapacity verejných obstarávateľov a obstarávateľov by členské štáty mali mať možnosť požiadať o výnimku z opatrení NMO pre obmedzený zoznam miestnych verejných obstarávateľov, a to na základe určitých prísnych požiadaviek. Pri kontrole zoznamov miestnych verejných obstarávateľov, ktoré navrhujú členské štáty, je dôležité, aby Komisia zohľadnila osobitnú situáciu týchto verejných obstarávateľov, pokiaľ ide okrem iného o počet obyvateľov a zemepisnú polohu. Takáto výnimka by sa mohla vzťahovať aj na postupy verejného obstarávania, ktoré by títo verejní obstarávatelia mali môcť vykonávať na základe rámcových dohôd alebo dynamických obstarávacích systémov.

| (26) | Je nevyhnutné, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia mali prístup k sortimentu vysoko kvalitných výrobkov, ktoré spĺňajú ich požiadavky týkajúce sa obstarávania, a to za konkurencieschopné ceny. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia by preto mali mať možnosť neuplatniť opatrenia NMO obmedzujúce prístup tovaru a služieb, na ktoré sa nevzťahuje režim medzinárodných záväzkov, ak nie je k dispozícii tovar alebo služby z Únie alebo tovar alebo služby, na ktoré sa vzťahuje režim medzinárodných záväzkov, ktoré by vyhovovali požiadavkám verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa, alebo s cieľom zabezpečiť základné potreby verejnej politiky, napríklad pokiaľ ide o prevažujúce dôvody týkajúce sa verejného zdravia alebo ochrany životného prostredia. Keď verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia uvedené výnimky uplatňujú, mali by o tom včas a komplexne informovať Komisiu, aby bolo možné primerane monitorovať vykonávanie tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(26)

Je nevyhnutné, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia mali prístup k sortimentu vysoko kvalitných výrobkov, ktoré spĺňajú ich požiadavky týkajúce sa obstarávania, a to za konkurencieschopné ceny. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia by preto mali mať možnosť neuplatniť opatrenia NMO obmedzujúce prístup tovaru a služieb, na ktoré sa nevzťahuje režim medzinárodných záväzkov, ak nie je k dispozícii tovar alebo služby z Únie alebo tovar alebo služby, na ktoré sa vzťahuje režim medzinárodných záväzkov, ktoré by vyhovovali požiadavkám verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa, alebo s cieľom zabezpečiť základné potreby verejnej politiky, napríklad pokiaľ ide o prevažujúce dôvody týkajúce sa verejného zdravia alebo ochrany životného prostredia. Keď verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia uvedené výnimky uplatňujú, mali by o tom včas a komplexne informovať Komisiu, aby bolo možné primerane monitorovať vykonávanie tohto nariadenia.

| (27) | V prípade, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia nesprávne uplatňujú opatrenia NMO, čo má negatívny vplyv na šance hospodárskych subjektov, ktoré majú právo zúčastniť sa na postupe verejného obstarávania, mali by sa uplatňovať smernice Rady 89/665/EHS (9) a 92/13/EHS (10). Dotknuté hospodárske subjekty by mali mať možnosť iniciovať postup preskúmavania v súlade s vnútroštátnym právnym predpisom, ktorým sa vykonávajú uvedené smernice, ak sa uvedené hospodárske subjekty napríklad domnievajú, že konkurenčný hospodársky subjekt mal byť vylúčený alebo že ponuka mala byť hodnotená nižšie z dôvodu uplatňovania opatrenia NMO. Komisia by tiež mala mať možnosť uplatniť opravný mechanizmus v súlade s článkom 3 smernice 89/665/EHS alebo článkom 8 smernice 92/13/EHS. |
| --- | --- |

(27)

V prípade, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia nesprávne uplatňujú opatrenia NMO, čo má negatívny vplyv na šance hospodárskych subjektov, ktoré majú právo zúčastniť sa na postupe verejného obstarávania, mali by sa uplatňovať smernice Rady 89/665/EHS (9) a 92/13/EHS (10). Dotknuté hospodárske subjekty by mali mať možnosť iniciovať postup preskúmavania v súlade s vnútroštátnym právnym predpisom, ktorým sa vykonávajú uvedené smernice, ak sa uvedené hospodárske subjekty napríklad domnievajú, že konkurenčný hospodársky subjekt mal byť vylúčený alebo že ponuka mala byť hodnotená nižšie z dôvodu uplatňovania opatrenia NMO. Komisia by tiež mala mať možnosť uplatniť opravný mechanizmus v súlade s článkom 3 smernice 89/665/EHS alebo článkom 8 smernice 92/13/EHS.

| (28) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (11). |
| --- | --- |

(28)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (11).

| (29) | Pri prijímaní vykonávacích aktov na účely prijatia, zrušenia, pozastavenia platnosti, obnovy alebo predĺženia platnosti opatrenia NMO by sa mal uplatniť postup preskúmania a Komisii by mal pomáhať Výbor pre obchodné prekážky zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1843 (12). Vzhľadom na to, že opatrenia NMO by mohli mať rôzne účinky na trhy Únie s verejným obstarávaním alebo koncesiami, mal by sa upraviť komitologický postup uplatniteľný na návrhy vykonávacích aktov stanovujúcich vylúčenie ponúk a v takýchto prípadoch by sa mal uplatňovať článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(29)

Pri prijímaní vykonávacích aktov na účely prijatia, zrušenia, pozastavenia platnosti, obnovy alebo predĺženia platnosti opatrenia NMO by sa mal uplatniť postup preskúmania a Komisii by mal pomáhať Výbor pre obchodné prekážky zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1843 (12). Vzhľadom na to, že opatrenia NMO by mohli mať rôzne účinky na trhy Únie s verejným obstarávaním alebo koncesiami, mal by sa upraviť komitologický postup uplatniteľný na návrhy vykonávacích aktov stanovujúcich vylúčenie ponúk a v takýchto prípadoch by sa mal uplatňovať článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

| (30) | V prípade potreby a v záležitostiach, ktoré majú vplyv na uplatňovanie právneho rámca Únie v oblasti verejného obstarávania, by Komisia mala mať možnosť požiadať o radu Poradný výbor pre verejné obstarávanie zriadený rozhodnutím Rady 71/306/EHS (13). |
| --- | --- |

(30)

V prípade potreby a v záležitostiach, ktoré majú vplyv na uplatňovanie právneho rámca Únie v oblasti verejného obstarávania, by Komisia mala mať možnosť požiadať o radu Poradný výbor pre verejné obstarávanie zriadený rozhodnutím Rady 71/306/EHS (13).

| (31) | Informácie získané podľa tohto nariadenia by sa mali použiť len na účel, na ktorý boli vyžiadané, a s náležitým ohľadom na uplatniteľné požiadavky Únie a vnútroštátne požiadavky na ochranu a dôvernosť údajov. Zodpovedajúcim spôsobom by sa malo uplatňovať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14), ako aj článok 28 smernice 2014/23/EÚ, článok 21 smernice 2014/24/EÚ a článok 39 smernice 2014/25/EÚ. |
| --- | --- |

(31)

Informácie získané podľa tohto nariadenia by sa mali použiť len na účel, na ktorý boli vyžiadané, a s náležitým ohľadom na uplatniteľné požiadavky Únie a vnútroštátne požiadavky na ochranu a dôvernosť údajov. Zodpovedajúcim spôsobom by sa malo uplatňovať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14), ako aj článok 28 smernice 2014/23/EÚ, článok 21 smernice 2014/24/EÚ a článok 39 smernice 2014/25/EÚ.

| (32) | V súlade s Medziinštitucionálnou dohodou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (15) a okrem iného s cieľom znížiť administratívnu záťaž, najmä pokiaľ ide o členské štáty, by Komisia mala pravidelne uskutočňovať preskúmanie rozsahu pôsobnosti, fungovania a efektívnosti tohto nariadenia. Takéto preskúmanie by sa okrem iného týkalo možnosti využitia akýchkoľvek dostupných prostriedkov na uľahčenie výmeny informácií vrátane zariadení elektronického obstarávania, ako sú štandardné formuláre na uverejňovanie oznámení v oblasti verejného obstarávania podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1780 (16), ako aj zaťaženia verejných obstarávateľov a obstarávateľov pri uplatňovaní tohto nariadenia. Komisia by o svojom preskúmaní mala informovať Európsky parlament a Radu a vo vhodnom prípade by mala predložiť príslušné legislatívne návrhy. |
| --- | --- |

(32)

V súlade s Medziinštitucionálnou dohodou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (15) a okrem iného s cieľom znížiť administratívnu záťaž, najmä pokiaľ ide o členské štáty, by Komisia mala pravidelne uskutočňovať preskúmanie rozsahu pôsobnosti, fungovania a efektívnosti tohto nariadenia. Takéto preskúmanie by sa okrem iného týkalo možnosti využitia akýchkoľvek dostupných prostriedkov na uľahčenie výmeny informácií vrátane zariadení elektronického obstarávania, ako sú štandardné formuláre na uverejňovanie oznámení v oblasti verejného obstarávania podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1780 (16), ako aj zaťaženia verejných obstarávateľov a obstarávateľov pri uplatňovaní tohto nariadenia. Komisia by o svojom preskúmaní mala informovať Európsky parlament a Radu a vo vhodnom prípade by mala predložiť príslušné legislatívne návrhy.

| (33) | Pravidlá a zásady verejného obstarávania uplatniteľné na verejné zákazky zadávané inštitúciami Únie na vlastný účet sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (17), a preto nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Podľa nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 sú uvedené pravidlá založené na pravidlách stanovených v smerniciach 2014/23/EÚ a 2014/24/EÚ. Preto je vhodné posúdiť, či by sa v kontexte revízie nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 mali pravidlá a zásady stanovené v tomto nariadení uplatňovať aj na verejné zákazky zadávané inštitúciami Únie. |
| --- | --- |

(33)

Pravidlá a zásady verejného obstarávania uplatniteľné na verejné zákazky zadávané inštitúciami Únie na vlastný účet sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (17), a preto nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Podľa nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 sú uvedené pravidlá založené na pravidlách stanovených v smerniciach 2014/23/EÚ a 2014/24/EÚ. Preto je vhodné posúdiť, či by sa v kontexte revízie nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 mali pravidlá a zásady stanovené v tomto nariadení uplatňovať aj na verejné zákazky zadávané inštitúciami Únie.

| (34) | Na uľahčenie uplatňovania tohto nariadenia verejnými obstarávateľmi, obstarávateľmi a hospodárskymi subjektmi by Komisia mala vydať usmernenia. Tieto usmernenia by mali poskytovať informácie najmä o pojmoch pôvod fyzických a právnických osôb, pôvod tovaru a služieb, dodatočná povinnosť a uplatňovanie uvedených ustanovení v rámci tohto nariadenia. Vzhľadom na všeobecný cieľ politiky Únie podporovať malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“) by sa v uvedených usmerneniach mali zohľadniť aj osobitné informačné potreby MSP pri ich uplatňovaní tohto nariadenia s cieľom predísť ich nadmernému zaťaženiu. |
| --- | --- |

(34)

Na uľahčenie uplatňovania tohto nariadenia verejnými obstarávateľmi, obstarávateľmi a hospodárskymi subjektmi by Komisia mala vydať usmernenia. Tieto usmernenia by mali poskytovať informácie najmä o pojmoch pôvod fyzických a právnických osôb, pôvod tovaru a služieb, dodatočná povinnosť a uplatňovanie uvedených ustanovení v rámci tohto nariadenia. Vzhľadom na všeobecný cieľ politiky Únie podporovať malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“) by sa v uvedených usmerneniach mali zohľadniť aj osobitné informačné potreby MSP pri ich uplatňovaní tohto nariadenia s cieľom predísť ich nadmernému zaťaženiu.

| (35) | V súlade so zásadou proporcionality je na dosiahnutie základného cieľa, a to zlepšenia prístupu hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním alebo koncesiami stanovením opatrení týkajúcich sa obstarávania, na ktoré sa nevzťahuje režim medzinárodných záväzkov, potrebné a vhodné stanoviť pravidlá pre postupy, na základe ktorých Komisia vyšetruje údajné opatrenia alebo postupy tretích krajín voči hospodárskym subjektom, tovaru a službám z Únie, a na základe ktorých začína konzultácie s dotknutými tretími krajinami. V súlade s článkom 5 ods. 4 Zmluvy o EÚ toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie sledovaných cieľov, |
| --- | --- |

(35)

V súlade so zásadou proporcionality je na dosiahnutie základného cieľa, a to zlepšenia prístupu hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním alebo koncesiami stanovením opatrení týkajúcich sa obstarávania, na ktoré sa nevzťahuje režim medzinárodných záväzkov, potrebné a vhodné stanoviť pravidlá pre postupy, na základe ktorých Komisia vyšetruje údajné opatrenia alebo postupy tretích krajín voči hospodárskym subjektom, tovaru a službám z Únie, a na základe ktorých začína konzultácie s dotknutými tretími krajinami. V súlade s článkom 5 ods. 4 Zmluvy o EÚ toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie sledovaných cieľov,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   V tomto nariadení sa stanovujú opatrenia týkajúce sa obstarávania, na ktoré sa nevzťahuje režim medzinárodných záväzkov, ktorých cieľom je zlepšiť prístup hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami. Stanovujú sa v ňom postupy, na základe ktorých Komisia vyšetruje údajné opatrenia alebo postupy tretích krajín voči hospodárskym subjektom, tovaru a službám z Únie, a na základe ktorých začína konzultácie s dotknutými tretími krajinami.

V tomto nariadení sa stanovuje možnosť, aby Komisia uložila opatrenia NMO v súvislosti s takýmito opatreniami alebo postupmi tretích krajín s cieľom obmedziť prístup hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z tretích krajín k postupom verejného obstarávania Únie.

2.   Toto nariadenie sa uplatňuje na postupy verejného obstarávania, na ktoré sa vzťahujú tieto právne akty:

| a) | smernica 2014/23/EÚ; |
| --- | --- |

a)

smernica 2014/23/EÚ;

| b) | smernica 2014/24/EÚ; |
| --- | --- |

b)

smernica 2014/24/EÚ;

| c) | smernica 2014/25/EÚ. |
| --- | --- |

c)

smernica 2014/25/EÚ.

3.   Týmto nariadením nie sú dotknuté žiadne medzinárodné záväzky Únie ani opatrenia, ktoré členské štáty alebo ich verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu prijať v súlade s aktmi uvedenými v odseku 2.

4.   Toto nariadenie sa uplatňuje na postupy verejného obstarávania začaté po nadobudnutí jeho účinnosti. Opatrenie NMO sa uplatňuje iba na tie postupy verejného obstarávania, na ktoré sa vzťahuje opatrenie NMO a ktoré sa začali medzi nadobudnutím účinnosti daného opatrenia NMO a uplynutím, zrušením alebo pozastavením jeho platnosti. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia zahrnú odkaz na uplatňovanie tohto nariadenia a akéhokoľvek uplatniteľného opatrenia NMO do súťažných podkladov k postupom, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti opatrenia NMO.

5.   Environmentálne, sociálne a pracovné požiadavky sa vzťahujú na hospodárske subjekty v súlade so smernicami 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ alebo iným právom Únie.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

1.   Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „hospodársky subjekt“ je hospodársky subjekt podľa vymedzenia v smerniciach 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ; |
| --- | --- |

a)

„hospodársky subjekt“ je hospodársky subjekt podľa vymedzenia v smerniciach 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ;

| b) | „tovar“ je tovar uvedený v predmete postupov verejného obstarávania a v špecifikáciách príslušnej zákazky, ale nezahŕňa žiadne vstupy, materiály alebo zložky, ktoré sú súčasťou dodaného tovaru; |
| --- | --- |

b)

„tovar“ je tovar uvedený v predmete postupov verejného obstarávania a v špecifikáciách príslušnej zákazky, ale nezahŕňa žiadne vstupy, materiály alebo zložky, ktoré sú súčasťou dodaného tovaru;

| c) | „predpokladaná hodnota“ je predpokladaná hodnota zákazky vypočítaná v súlade so smernicami 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ; |
| --- | --- |

c)

„predpokladaná hodnota“ je predpokladaná hodnota zákazky vypočítaná v súlade so smernicami 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ;

| d) | „úprava bodového hodnotenia“ je relatívne zníženie bodového hodnotenia ponuky o určitý percentuálny podiel vyplývajúci z jej hodnotenia verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom na základe kritérií na vyhodnotenie ponúk vymedzených v príslušných súťažných podkladoch; v prípadoch, keď sú cena alebo náklady jediným kritériom na vyhodnotenie ponúk, úprava bodového hodnotenia na účel hodnotenia ponúk je relatívne zvýšenie bodového hodnotenia o určitý percentuálny podiel ceny ponúknutej uchádzačom; |
| --- | --- |

d)

„úprava bodového hodnotenia“ je relatívne zníženie bodového hodnotenia ponuky o určitý percentuálny podiel vyplývajúci z jej hodnotenia verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom na základe kritérií na vyhodnotenie ponúk vymedzených v príslušných súťažných podkladoch; v prípadoch, keď sú cena alebo náklady jediným kritériom na vyhodnotenie ponúk, úprava bodového hodnotenia na účel hodnotenia ponúk je relatívne zvýšenie bodového hodnotenia o určitý percentuálny podiel ceny ponúknutej uchádzačom;

| e) | „dôkazy“ sú akékoľvek informácie, osvedčenia, podporné dokumenty alebo vyhlásenia, ktorých cieľom je preukázať splnenie povinností stanovených v článku 8, ako napríklad:






  i) | dokumenty, ktoré preukazujú, že tovar má pôvod v Únii alebo tretej krajine; |
| --- | --- | --- |

e)

„dôkazy“ sú akékoľvek informácie, osvedčenia, podporné dokumenty alebo vyhlásenia, ktorých cieľom je preukázať splnenie povinností stanovených v článku 8, ako napríklad:

i)

dokumenty, ktoré preukazujú, že tovar má pôvod v Únii alebo tretej krajine;

| ii) | opis výrobných procesov vrátane vzoriek, opisov alebo fotografií, tovaru, ktorý sa má dodať; |
| --- | --- |

ii)

opis výrobných procesov vrátane vzoriek, opisov alebo fotografií, tovaru, ktorý sa má dodať;

| iii) | výpis z príslušných registrov alebo z finančných výkazov k pôvodu služieb vrátane daňového identifikačného čísla dane z pridanej hodnoty (DIČ); |
| --- | --- |

iii)

výpis z príslušných registrov alebo z finančných výkazov k pôvodu služieb vrátane daňového identifikačného čísla dane z pridanej hodnoty (DIČ);

| f) | „verejný obstarávateľ“ je verejný obstarávateľ podľa vymedzenia v smerniciach 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ; |
| --- | --- |

f)

„verejný obstarávateľ“ je verejný obstarávateľ podľa vymedzenia v smerniciach 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ;

| g) | „obstarávateľ“ je obstarávateľ podľa vymedzenia v smerniciach 2014/23/EÚ a 2014/25/EÚ; |
| --- | --- |

g)

„obstarávateľ“ je obstarávateľ podľa vymedzenia v smerniciach 2014/23/EÚ a 2014/25/EÚ;

| h) | „zainteresovaná strana“ je akákoľvek osoba alebo subjekt, ktorých záujmy by mohli byť dotknuté opatrením alebo postupom tretej krajiny, ako sú podniky, združenia podnikov alebo hlavné medzirezortné organizácie zastupujúce sociálnych partnerov na úrovni Únie; |
| --- | --- |

h)

„zainteresovaná strana“ je akákoľvek osoba alebo subjekt, ktorých záujmy by mohli byť dotknuté opatrením alebo postupom tretej krajiny, ako sú podniky, združenia podnikov alebo hlavné medzirezortné organizácie zastupujúce sociálnych partnerov na úrovni Únie;

| i) | „opatrenie alebo postup tretej krajiny“ je akékoľvek legislatívne, regulačné alebo administratívne opatrenie, postup alebo prax, alebo ich kombinácia, prijaté alebo uplatňované verejnými orgánmi alebo jednotlivými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi v tretej krajine na akejkoľvek úrovni, ktoré má za následok závažné a opakujúce sa zhoršenie prístupu hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z Únie na trhy uvedenej tretej krajiny s verejným obstarávaním alebo koncesiami; |
| --- | --- |

i)

„opatrenie alebo postup tretej krajiny“ je akékoľvek legislatívne, regulačné alebo administratívne opatrenie, postup alebo prax, alebo ich kombinácia, prijaté alebo uplatňované verejnými orgánmi alebo jednotlivými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi v tretej krajine na akejkoľvek úrovni, ktoré má za následok závažné a opakujúce sa zhoršenie prístupu hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z Únie na trhy uvedenej tretej krajiny s verejným obstarávaním alebo koncesiami;

| j) | „opatrenie NMO“ je opatrenie prijaté Komisiou v súlade s týmto nariadením, ktorým sa obmedzuje prístup hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb s pôvodom v tretích krajinách na trhy Únie s verejným obstarávaním alebo koncesiami, pokiaľ ide o obstarávanie, na ktoré sa nevzťahuje režim medzinárodných záväzkov; |
| --- | --- |

j)

„opatrenie NMO“ je opatrenie prijaté Komisiou v súlade s týmto nariadením, ktorým sa obmedzuje prístup hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb s pôvodom v tretích krajinách na trhy Únie s verejným obstarávaním alebo koncesiami, pokiaľ ide o obstarávanie, na ktoré sa nevzťahuje režim medzinárodných záväzkov;

| k) | „obstarávanie, na ktoré sa nevzťahuje režim medzinárodných záväzkov“ sú postupy verejného obstarávania tovaru, služieb alebo koncesií, v súvislosti s ktorými Únia neprijala záväzky týkajúce sa prístupu na trh v medzinárodnej dohode v oblasti verejného obstarávania alebo koncesií; |
| --- | --- |

k)

„obstarávanie, na ktoré sa nevzťahuje režim medzinárodných záväzkov“ sú postupy verejného obstarávania tovaru, služieb alebo koncesií, v súvislosti s ktorými Únia neprijala záväzky týkajúce sa prístupu na trh v medzinárodnej dohode v oblasti verejného obstarávania alebo koncesií;

| l) | „zákazky“ sú verejné zákazky podľa vymedzenia v smernici 2014/24/EÚ, koncesie podľa vymedzenia v smernici 2014/23/EÚ a zákazky na tovar, práce a služby podľa vymedzenia v smernici 2014/25/EÚ; |
| --- | --- |

l)

„zákazky“ sú verejné zákazky podľa vymedzenia v smernici 2014/24/EÚ, koncesie podľa vymedzenia v smernici 2014/23/EÚ a zákazky na tovar, práce a služby podľa vymedzenia v smernici 2014/25/EÚ;

| m) | „uchádzač“ je uchádzač podľa vymedzenia v smerniciach 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ; |
| --- | --- |

m)

„uchádzač“ je uchádzač podľa vymedzenia v smerniciach 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ;

| n) | „krajina“ je akýkoľvek štát alebo osobitné colné územie bez toho, aby tento pojem mal vplyv na zvrchovanosť; |
| --- | --- |

n)

„krajina“ je akýkoľvek štát alebo osobitné colné územie bez toho, aby tento pojem mal vplyv na zvrchovanosť;

| o) | „využitie subdodávateľov“ je zabezpečenie plnenia časti zmluvy treťou stranou a nezahŕňa len samotné dodanie tovaru alebo častí, ktoré sú potrebné na poskytnutie služby. |
| --- | --- |

o)

„využitie subdodávateľov“ je zabezpečenie plnenia časti zmluvy treťou stranou a nezahŕňa len samotné dodanie tovaru alebo častí, ktoré sú potrebné na poskytnutie služby.

2.   Okrem článku 6 ods. 3 a 7 tohto nariadenia sa na účely tohto nariadenia uskutočnenie stavebných prác alebo uskutočnenie stavby v zmysle smerníc 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ považuje za poskytovanie služby.

Článok 3

Určenie pôvodu

1.   Za pôvod hospodárskeho subjektu sa považuje:

| a) | v prípade fyzickej osoby krajina, ktorej občanom je táto osoba alebo v ktorej má táto osoba právo na trvalý pobyt; |
| --- | --- |

a)

v prípade fyzickej osoby krajina, ktorej občanom je táto osoba alebo v ktorej má táto osoba právo na trvalý pobyt;

| b) | v prípade právnickej osoby ktorákoľvek z týchto možností:






  i) | krajina, podľa právnych predpisov ktorej je právnická osoba zriadená alebo inak organizovaná a na území ktorej sa právnická osoba zaoberá významnými obchodnými operáciami; |
| --- | --- | --- |

b)

v prípade právnickej osoby ktorákoľvek z týchto možností:

i)

krajina, podľa právnych predpisov ktorej je právnická osoba zriadená alebo inak organizovaná a na území ktorej sa právnická osoba zaoberá významnými obchodnými operáciami;

| ii) | ak právnická osoba nevykonáva významné obchodné operácie na území krajiny, v ktorej je zriadená alebo inak organizovaná, pôvod tejto právnickej osoby je pôvod osoby alebo osôb, ktoré môžu mať priamo alebo nepriamo dominantný vplyv na právnickú osobu na základe vlastníctva uvedenej právnickej osoby, svojej finančnej účasti v nej alebo pravidiel, ktorými sa daná právnická osoba riadi. |
| --- | --- |

ii)

ak právnická osoba nevykonáva významné obchodné operácie na území krajiny, v ktorej je zriadená alebo inak organizovaná, pôvod tejto právnickej osoby je pôvod osoby alebo osôb, ktoré môžu mať priamo alebo nepriamo dominantný vplyv na právnickú osobu na základe vlastníctva uvedenej právnickej osoby, svojej finančnej účasti v nej alebo pravidiel, ktorými sa daná právnická osoba riadi.

Na účely prvého pododseku písm. b) bodu ii) sa uvedená osoba alebo osoby považujú za osobu či osoby s dominantným vplyvom na právnickú osobu v ktoromkoľvek z týchto prípadov, v ktorých priamo alebo nepriamo:

| a) | vlastnia väčšinu upísaného základného imania tejto právnickej osoby; |
| --- | --- |

a)

vlastnia väčšinu upísaného základného imania tejto právnickej osoby;

| b) | kontrolujú väčšinu hlasov spojených s akciami vydanými touto právnickou osobou alebo |
| --- | --- |

b)

kontrolujú väčšinu hlasov spojených s akciami vydanými touto právnickou osobou alebo

| c) | môžu vymenovať viac ako polovicu správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu tejto právnickej osoby. |
| --- | --- |

c)

môžu vymenovať viac ako polovicu správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu tejto právnickej osoby.

2.   Ak je hospodárskym subjektom skupina fyzických alebo právnických osôb, verejné subjekty alebo akákoľvek ich kombinácia a aspoň jedna z týchto osôb alebo subjektov pochádza z tretej krajiny, ktorej hospodárske subjekty, tovar alebo služby podliehajú opatreniu NMO, toto opatrenie NMO sa tiež uplatňuje na ponuky predložené touto skupinou.

Ak však účasť takýchto osôb alebo subjektov v skupine predstavuje menej ako 15 % hodnoty ponuky predloženej uvedenou skupinou, toto opatrenie NMO sa na danú ponuku neuplatňuje, pokiaľ uvedené osoby alebo subjekty nie sú potrebné na splnenie väčšej časti aspoň jednej z podmienok účasti v rámci postupu verejného obstarávania.

3.   Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu kedykoľvek počas postupu verejného obstarávania požiadať hospodársky subjekt, aby v primeranej lehote predložil, doplnil, objasnil alebo skompletizoval informácie alebo dokumentáciu týkajúcu sa overenia pôvodu hospodárskeho subjektu za predpokladu, že takéto žiadosti sa podajú v súlade so zásadami rovnakého zaobchádzania a transparentnosti. Ak hospodársky subjekt neposkytne takéto informácie alebo dokumentáciu bez akéhokoľvek rozumného vysvetlenia, a tým verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom bráni v overení pôvodu hospodárskeho subjektu alebo takéto overenie prakticky znemožňuje alebo veľmi sťažuje, uvedený hospodársky subjekt sa vylúči z účasti na dotknutom postupe verejného obstarávania.

4.   Pôvod tovaru sa určí v súlade s článkom 60 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 a pôvod služby sa určí na základe pôvodu hospodárskeho subjektu, ktorý ju poskytuje.

Článok 4

Výnimka pre tovar a služby s pôvodom v najmenej rozvinutých krajinách

Komisia nezačne vyšetrovanie v súvislosti s najmenej rozvinutými krajinami uvedenými v prílohe IV k nariadeniu (EÚ) č. 978/2012, pokiaľ neexistujú dôkazy o obchádzaní akéhokoľvek opatrenia NMO pripísateľného tretej krajine uvedenej na zozname alebo jej hospodárskym subjektom.

KAPITOLA II

Vyšetrovania, konzultácie, opatrenia a povinnosti

Článok 5

Vyšetrovania a konzultácie

1.   Komisia môže z vlastnej iniciatívy alebo na základe odôvodnenej sťažnosti zainteresovanej strany z Únie alebo odôvodnenej sťažnosti členského štátu začať vyšetrovanie údajného opatrenia alebo postupu tretej krajiny uverejnením oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Takéto oznámenie o začatí vyšetrovania zahŕňa predbežné posúdenie Komisie týkajúce sa opatrenia alebo postupu tretej krajiny a výzvu adresovanú zainteresovaným stranám a členským štátom, aby v stanovenej lehote poskytli Komisii príslušné informácie.

Komisia sprístupní na svojom webovom sídle online nástroj. Členské štáty a zainteresované strany z Únie použijú tento nástroj na predloženie odôvodnenej sťažnosti.

2.   Komisia po uverejnení oznámenia uvedenom v odseku 1 vyzve dotknutú tretiu krajinu, aby predložila svoje stanoviská, poskytla príslušné informácie a začala konzultácie s Komisiou s cieľom odstrániť alebo napraviť údajné opatrenie alebo postup tretej krajiny. Komisia pravidelne informuje členské štáty o pokroku vo vyšetrovaní a konzultáciách v rámci Výboru pre obchodné prekážky zriadeného článkom 7 nariadenia (EÚ) 2015/1843.

3.   Vyšetrovanie a konzultácie sa uzavrú v lehote deviatich mesiacov po dátume ich začatia. V odôvodnených prípadoch môže Komisia túto lehotu predĺžiť o päť mesiacov, a to uverejnením oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie a informovaním tretej krajiny, zainteresovaných strán a členských štátov o uvedenom predĺžení.

4.   Po skončení vyšetrovania a konzultácií Komisia zverejní správu, v ktorej uvedie hlavné zistenia vyšetrovania a navrhovaný postup. Komisia túto správu predloží Európskemu parlamentu a Rade.

5.   Ak Komisia na základe svojho vyšetrovania zistí, že údajné opatrenie alebo postup tretej krajiny sa neuplatňuje alebo že nemá za následok závažné a opakujúce sa zhoršenie prístupu hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z Únie na trhy tretej krajiny s verejným obstarávaním alebo koncesiami, Komisia vyšetrovanie skončí a uverejní oznámenie o skončení v Úradnom vestníku Európskej únie.

6.   Komisia môže vyšetrovanie a konzultácie kedykoľvek pozastaviť, ak dotknutá tretia krajina:

| a) | prijme uspokojivé nápravné opatrenia na odstránenie alebo nápravu závažného a opakujúceho sa zhoršenia prístupu hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z Únie na trhy tretej krajiny s verejným obstarávaním alebo koncesiami a tým zlepší takýto prístup, alebo |
| --- | --- |

a)

prijme uspokojivé nápravné opatrenia na odstránenie alebo nápravu závažného a opakujúceho sa zhoršenia prístupu hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z Únie na trhy tretej krajiny s verejným obstarávaním alebo koncesiami a tým zlepší takýto prístup, alebo

| b) | prijme voči Únii záväzky ukončiť alebo postupne zrušiť opatrenie alebo postup tretej krajiny, a to aj rozšírením rozsahu pôsobnosti existujúcej dohody o verejné obstarávanie, v primeranej lehote, najneskôr však do šiestich mesiacov od prijatia takýchto záväzkov. |
| --- | --- |

b)

prijme voči Únii záväzky ukončiť alebo postupne zrušiť opatrenie alebo postup tretej krajiny, a to aj rozšírením rozsahu pôsobnosti existujúcej dohody o verejné obstarávanie, v primeranej lehote, najneskôr však do šiestich mesiacov od prijatia takýchto záväzkov.

7.   Komisia obnoví vyšetrovanie a konzultácie kedykoľvek, ak dospeje k záveru, že dôvody na pozastavenie už nie sú platné.

8.   V prípade pozastavenia alebo obnovenia vyšetrovania a konzultácií Komisia uverejní oznámenie v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 6

Opatrenia NMO

1.   Ak Komisia na základe vyšetrovania a konzultácií podľa článku 5 zistí, že existuje opatrenie alebo postup tretej krajiny, a ak sa domnieva, že to je v záujme Únie, prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu opatrenie NMO. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2

2.   Určenie toho, či je v záujme Únie prijať opatrenie NMO, vychádza z hodnotenia všetkých rôznych záujmov ako celku vrátane záujmov hospodárskych subjektov z Únie. Opatrenia NMO sa neprijmú, ak Komisia na základe všetkých dostupných informácií dospeje k záveru, že prijatie takýchto opatrení nie je v záujme Únie.

3.   Opatrenie NMO sa určuje so zreteľom na dostupné informácie a na základe týchto kritérií:

| a) | primeranosť opatrenia NMO v súvislosti s opatrením alebo postupom tretej krajiny; |
| --- | --- |

a)

primeranosť opatrenia NMO v súvislosti s opatrením alebo postupom tretej krajiny;

| b) | dostupnosť alternatívnych zdrojov dodávok dotknutého tovaru a služieb s cieľom predísť významnému negatívnemu vplyvu na verejných obstarávateľov a obstarávateľov alebo tento vplyv minimalizovať. |
| --- | --- |

b)

dostupnosť alternatívnych zdrojov dodávok dotknutého tovaru a služieb s cieľom predísť významnému negatívnemu vplyvu na verejných obstarávateľov a obstarávateľov alebo tento vplyv minimalizovať.

4.   Opatrenie NMO sa uplatňuje len na postupy verejného obstarávania s predpokladanou hodnotou nad prahovou hodnotou, ktorú určí Komisia na základe výsledkov vyšetrovania a konzultácií, pričom zohľadní kritériá stanovené v odseku 3. Táto predpokladaná hodnota by mala byť najmenej 15 000 000 EUR bez DPH pri stavebných prácach a koncesiách a najmenej 5 000 000 EUR bez DPH pri tovare a službách.

5.   Opatrenie NMO sa uplatňuje v prípade osobitných zákaziek zadaných v rámci dynamického nákupného systému, pričom opatrenie NMO sa vzťahuje tiež na tieto dynamické nákupné systémy s výnimkou osobitných zákaziek, ktorých predpokladaná hodnota je nižšia ako príslušné hodnoty stanovené v článku 8 smernice 2014/23/EÚ, v článku 4 smernice 2014/24/EÚ alebo v článku 15 smernice 2014/25/EÚ. Opatrenie NMO sa nevzťahuje na postupy verejného obstarávania na zadanie zákaziek na základe rámcovej dohody ani na zákazky na jednotlivé časti, ktoré sa majú zadať v súlade s článkom 5 ods. 10 smernice 2014/24/EÚ alebo s článkom 16 ods. 10 smernice 2014/25/EÚ.

6.   Komisia môže v opatrení NMO uvedenom v odseku 1 v rozsahu stanovenom v odseku 8 rozhodnúť o obmedzení prístupu hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z tretej krajiny k postupom verejného obstarávania tým, že bude od verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov vyžadovať, aby:

| a) | zaviedli úpravu bodového hodnotenia ponúk predložených hospodárskymi subjektmi s pôvodom v danej tretej krajine alebo |
| --- | --- |

a)

zaviedli úpravu bodového hodnotenia ponúk predložených hospodárskymi subjektmi s pôvodom v danej tretej krajine alebo

| b) | vylúčili ponuky predložené hospodárskymi subjektmi s pôvodom v danej tretej krajine. |
| --- | --- |

b)

vylúčili ponuky predložené hospodárskymi subjektmi s pôvodom v danej tretej krajine.

7.   Úprava bodového hodnotenia uvedená v odseku 6 písm. a) sa uplatňuje len na účely hodnotenia a zoradenia ponúk. Nemá vplyv na cenu, ktorá sa má zaplatiť na základe zmluvy, ktorá sa má uzavrieť s úspešným uchádzačom.

8.   V opatrení NMO uvedenom v odseku 1 Komisia stanoví rozsah uplatňovania opatrenia NMO vrátane:

| a) | odvetví alebo kategórií tovaru, služieb a koncesií na základe spoločného slovníka obstarávania vytvoreného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 (18), ako aj všetkých uplatniteľných výnimiek; |
| --- | --- |

a)

odvetví alebo kategórií tovaru, služieb a koncesií na základe spoločného slovníka obstarávania vytvoreného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 (18), ako aj všetkých uplatniteľných výnimiek;

| b) | osobitných kategórií verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov; |
| --- | --- |

b)

osobitných kategórií verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov;

| c) | osobitných kategórií hospodárskych subjektov; |
| --- | --- |

c)

osobitných kategórií hospodárskych subjektov;

| d) | osobitných prahových hodnôt, ktoré sú rovnaké alebo vyššie, než tie, ktoré sú stanovené v odseku 4; |
| --- | --- |

d)

osobitných prahových hodnôt, ktoré sú rovnaké alebo vyššie, než tie, ktoré sú stanovené v odseku 4;

| e) | v prípade potreby percentuálnych hodnôt úpravy bodového hodnotenia uvedeného v odseku 6 písm. a). |
| --- | --- |

e)

v prípade potreby percentuálnych hodnôt úpravy bodového hodnotenia uvedeného v odseku 6 písm. a).

Percentuálna hodnota úpravy uvedená v písmene e) prvého pododseku sa stanoví až do výšky 50 % bodového hodnotenia ponuky v závislosti od tretej krajiny a odvetvia predpokladaného tovaru, služieb, stavebných prác alebo koncesií. Ak je na účely postupov verejného obstarávania jediným kritériom na zadanie zákazky cena alebo náklady, úprava bodového hodnotenia je dvojnásobkom percentuálnej hodnoty stanovenej v prvej vete tohto pododseku. V opatrení NMO sa uvedú príslušné percentuálne hodnoty osobitne.

9.   Pri určovaní opatrenia NMO na základe možností podľa odseku 6 písm. a) alebo b) si Komisia zvolí druh opatrenia, ktoré by bolo primerané a ktorým by sa najúčinnejšie napravila úroveň zhoršenia prístupu hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z Únie na trhy tretej krajiny s verejným obstarávaním alebo koncesiami.

10.   Keď sa Komisia domnieva, že tretia krajina prijme uspokojivé nápravné opatrenia na odstránenie alebo nápravu zhoršenia prístupu hospodárskych subjektov, tovaru alebo služieb z Únie na trhy uvedenej tretej krajiny s verejným obstarávaním alebo koncesiami, a tým zlepší takýto prístup, alebo ak tretia krajina prijme záväzky na skončenie uplatňovania daného opatrenia alebo postupu, Komisia môže opatrenie NMO zrušiť alebo pozastaviť jeho uplatňovanie.

Keď sa Komisia domnieva, že prijaté nápravné opatrenia alebo záväzky boli zrušené, pozastavené alebo nesprávne vykonané, zverejní svoje zistenia a kedykoľvek obnoví opatrenie NMO.

Komisia môže zrušiť, pozastaviť alebo obnoviť uplatňovanie opatrenia NMO prostredníctvom vykonávacieho aktu a v takýchto prípadoch uverejní oznámenie v Úradnom vestníku Európskej únie. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2.

11.   Platnosť opatrenia NMO uplynie päť rokov od nadobudnutia jeho účinnosti. Platnosť opatrenia NMO možno predĺžiť o obdobie piatich rokov. Komisia začne preskúmanie predmetného opatrenia NMO najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím jeho platnosti uverejnením oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Takéto preskúmanie sa ukončí do šiestich mesiacov od uverejnenia príslušného oznámenia. Komisia po takomto preskúmaní môže prostredníctvom vykonávacieho aktu predĺžiť platnosť opatrenia NMO, primerane ho upraviť alebo ho nahradiť iným opatrením NMO. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2.

Článok 7

Zoznam verejných obstarávateľov vyňatých z uplatňovania tohto nariadenia

1.   Komisia môže na základe odôvodnenej žiadosti členského štátu a na účely spravodlivého rozdelenia postupov zadávania zákaziek, na ktoré sa vzťahujú opatrenia NMO, medzi jednotlivé členské štáty prijať zoznam verejných obstarávateľov vyňatých z uplatňovania tohto nariadenia v danom členskom štáte v rámci správnych jednotiek s počtom obyvateľov menej než 50 000 ľudí.

2.   Členský štát vo svojej žiadosti poskytne podrobné informácie odôvodňujúce jeho žiadosť o udelenie výnimky a týkajúce sa hodnoty zákaziek, ktoré presahujú prahové hodnoty stanovené v článku 6 ods. 4 tohto nariadenia, ktoré boli zadané všetkými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi uvedenými na zozname za posledné tri roky od 31. decembra predchádzajúceho žiadosti o udelenie výnimky. Výnimku možno udeliť len v prípade, ak celková hodnota zákaziek presahujúcich prahové hodnoty stanovené v článku 6 ods. 4 tohto nariadenia, ktoré zadali verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia, ktorí sa nevyjmú z uplatňovania tohto nariadenia, presahuje 80 % celkovej hodnoty presahujúcej prahové hodnoty zákaziek, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smerníc 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ a ktoré boli zadané v žiadajúcom členskom štáte počas toho istého trojročného obdobia.

3.   Výnimka sa musí vzťahovať len na to, čo je nevyhnutne potrebné a primerané, pričom sa zohľadní administratívna kapacita verejných obstarávateľov, ktorí sa majú vyňať.

4.   Komisia informuje členské štáty pred prijatím zoznamu uvedeného v odseku 1. Platnosť uvedeného zoznamu, ktorý sa má uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie, je tri roky a na základe odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu ho možno revidovať alebo obnoviť každé tri roky.

Článok 8

Povinnosti úspešného uchádzača

1.   V prípade postupov verejného obstarávania, na ktoré sa vzťahuje opatrenie NMO, ako aj v prípade zákaziek zadaných na základe rámcovej dohody, keď je predpokladaná hodnota týchto zákaziek rovnaká alebo vyššia ako hodnoty stanovené v článku 8 smernice 2014/23/EÚ, v článku 4 smernice 2014/24/EÚ a v článku 15 smernice 2014/25/EÚ a keď tieto rámcové dohody podliehali opatreniu NMO, verejní obstarávatelia a obstarávatelia zahrnú do súťažných podkladov tieto povinnosti úspešných uchádzačov:

| a) | nezadať subdodávky predstavujúce viac ako 50 % celkovej hodnoty zákazky hospodárskym subjektom s pôvodom v tretej krajine, na ktorú sa vzťahuje opatrenie NMO; |
| --- | --- |

a)

nezadať subdodávky predstavujúce viac ako 50 % celkovej hodnoty zákazky hospodárskym subjektom s pôvodom v tretej krajine, na ktorú sa vzťahuje opatrenie NMO;

| b) | v prípade zákaziek, ktorých predmet sa vzťahuje na dodanie tovaru, zabezpečiť, aby počas trvania zmluvy tovar dodaný alebo služby poskytnuté pri plnení zmluvy s pôvodom v tretej krajine, na ktorú sa vzťahuje opatrenie NMO, nepredstavovali viac ako 50 % celkovej hodnoty zákazky bez ohľadu na to, či takýto tovar dodáva alebo služby poskytuje priamo úspešný uchádzač alebo subdodávateľ; |
| --- | --- |

b)

v prípade zákaziek, ktorých predmet sa vzťahuje na dodanie tovaru, zabezpečiť, aby počas trvania zmluvy tovar dodaný alebo služby poskytnuté pri plnení zmluvy s pôvodom v tretej krajine, na ktorú sa vzťahuje opatrenie NMO, nepredstavovali viac ako 50 % celkovej hodnoty zákazky bez ohľadu na to, či takýto tovar dodáva alebo služby poskytuje priamo úspešný uchádzač alebo subdodávateľ;

| c) | poskytnúť verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi na ich žiadosť primerané dôkazy zodpovedajúce písmenu a) alebo b) najneskôr po skončení plnenia zmluvy; |
| --- | --- |

c)

poskytnúť verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi na ich žiadosť primerané dôkazy zodpovedajúce písmenu a) alebo b) najneskôr po skončení plnenia zmluvy;

| d) | zaplatiť primeraný poplatok v prípade nesplnenia povinností uvedených v písmene a) alebo b) v rozsahu 10 % až 30 % celkovej hodnoty zákazky. |
| --- | --- |

d)

zaplatiť primeraný poplatok v prípade nesplnenia povinností uvedených v písmene a) alebo b) v rozsahu 10 % až 30 % celkovej hodnoty zákazky.

2.   Na účely odseku 1 písm. c) stačí predložiť dôkaz o tom, že viac ako 50 % celkovej hodnoty zákazky pochádza z iných krajín, než je tretia krajina, na ktorú sa vzťahuje opatrenie NMO. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ si vyžiada náležitý dôkaz, ak sa odôvodnene domnieva, že došlo k nedodržiavaniu odseku 1 písm. a) alebo b), alebo že sa zákazka zadala skupine hospodárskych subjektov, ktorej členom je právnická osoba s pôvodom v tretej krajine, na ktorú sa vzťahuje opatrenie NMO.

3.   Verejní obstarávatelia a obstarávatelia zahrnú odkaz na povinnosti stanovené v tomto článku do súťažných podkladov k postupom verejného obstarávania, na ktoré sa vzťahuje opatrenie NMO.

Článok 9

Výnimky

1.   Verejní obstarávatelia a obstarávatelia sa môžu vo výnimočných prípadoch rozhodnúť, že pri postupe verejného obstarávania neuplatnia opatrenie NMO, ak:

| a) | len ponuky hospodárskych subjektov s pôvodom v tretej krajine, na ktorú sa vzťahuje opatrenie NMO, spĺňajú požiadavky súťaže, alebo |
| --- | --- |

a)

len ponuky hospodárskych subjektov s pôvodom v tretej krajine, na ktorú sa vzťahuje opatrenie NMO, spĺňajú požiadavky súťaže, alebo

| b) | rozhodnutie neuplatniť opatrenie NMO je opodstatnené prevažujúcimi dôvodmi vyššieho verejného záujmu, ako sú verejné zdravie alebo ochrana životného prostredia. |
| --- | --- |

b)

rozhodnutie neuplatniť opatrenie NMO je opodstatnené prevažujúcimi dôvodmi vyššieho verejného záujmu, ako sú verejné zdravie alebo ochrana životného prostredia.

2.   Keď sa verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ rozhodne neuplatniť opatrenie NMO, poskytne Komisii spôsobom, o ktorom rozhodne príslušný členský štát, najneskôr do tridsiatich dní po zadaní zákazky tieto informácie:

| a) | meno a kontaktné údaje verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa; |
| --- | --- |

a)

meno a kontaktné údaje verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa;

| b) | opis predmetu zákazky; |
| --- | --- |

b)

opis predmetu zákazky;

| c) | informácie o pôvode hospodárskych subjektov; |
| --- | --- |

c)

informácie o pôvode hospodárskych subjektov;

| d) | skutočnosť, na ktorej sa zakladá rozhodnutie neuplatňovať opatrenie NMO, a podrobné zdôvodnenie uplatnenia tejto výnimky; |
| --- | --- |

d)

skutočnosť, na ktorej sa zakladá rozhodnutie neuplatňovať opatrenie NMO, a podrobné zdôvodnenie uplatnenia tejto výnimky;

| e) | vo vhodnom prípade akékoľvek ďalšie informácie, ktoré verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ pokladá za užitočné. |
| --- | --- |

e)

vo vhodnom prípade akékoľvek ďalšie informácie, ktoré verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ pokladá za užitočné.

Komisia môže požiadať dotknutý členský štát o dodatočné informácie.

Článok 10

Nápravné opatrenia

S cieľom zabezpečiť právnu ochranu hospodárskych subjektov, ktoré majú alebo mali záujem o získanie určitej zákazky patriacej do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, sa zodpovedajúcim spôsobom uplatňujú smernice 89/665/EHS a 92/13/EHS.

KAPITOLA III

Vykonávacie právomoci, podávanie správ a záverečné ustanovenia

Článok 11

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor zriadený článkom 7 nariadenia (EÚ) 2015/1843. Uvedený výbor je výborom v zmysle článku 3 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

3.   Ak výbor nevydá žiadne stanovisko k prijatiu návrhu na opatrenie NMO vo forme vylúčenia ponúk podľa článku 6 ods. 6 písm. b) tohto nariadenia, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 12

Usmernenia

S cieľom uľahčiť uplatňovanie tohto nariadenia verejnými obstarávateľmi, obstarávateľmi a hospodárskymi subjektmi Komisia do šiestich mesiacov od 29. augusta 2022 vydá usmernenia.

Článok 13

Podávanie správ

1.   Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 30. augusta 2025 a následne najmenej každé dva roky správu o uplatňovaní tohto nariadenia a o pokroku dosiahnutom v medzinárodných rokovaniach týkajúcich sa prístupu hospodárskych subjektov z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním alebo koncesiami realizovaných podľa tohto nariadenia. Uvedená správa sa zverejní. Členské štáty poskytnú Komisii na požiadanie informácie o uplatňovaní opatrení podľa tohto nariadenia, a to aj pokiaľ ide o počet postupov verejného obstarávania na ústrednej a nižšej ako ústrednej úrovni, v ktorých sa uplatnilo dané opatrenie NMO, počet prijatých ponúk z tretích krajín, na ktoré sa vzťahuje uvedené opatrenie NMO, ako aj prípady, v ktorých sa uplatnila osobitná výnimka z opatrenia NMO.

2.   Verejní obstarávatelia a obstarávatelia podávajú Komisii správy o uplatňovaní opatrení NMO ako súčasť informácií o zadávaní zákaziek, a to prostredníctvom portálu TED (Tenders electronic daily). Takáto správa obsahuje pre každý príslušný postup informácie o uplatňovaní opatrení NMO, počte ponúk prijatých z tretích krajín, na ktoré sa vzťahuje príslušné opatrenie NMO, počte ponúk, v prípade ktorých sa uplatnilo vylúčenie ponuky alebo úprava bodového hodnotenia, a o uplatňovaní osobitných výnimiek z opatrenia NMO. Komisia použije tieto údaje vo svojich pravidelných správach požadovaných podľa tohto článku. Členské štáty poskytnú Komisii na jej žiadosť dodatočné informácie o uplatňovaní opatrení podľa tohto nariadenia.

Článok 14

Preskúmanie

Najneskôr štyri roky po prijatí vykonávacieho aktu alebo najneskôr 30. augusta 2027 podľa toho, čo nastane skôr, a následne každých päť rokov Komisia preskúma rozsah pôsobnosti, fungovanie a účinnosť tohto nariadenia a o svojich zisteniach podá správu Európskemu parlamentu a Rade.

Článok 15

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť šesťdesiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. júna 2022

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predseda

F. RIESTER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 110.

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 17. júna 2022.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 654/2014 z 15. mája 2014 o výkone práv Únie na účely uplatňovania a presadzovania pravidiel medzinárodného obchodu, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 3286/94 stanovujúce postupy Spoločenstva v oblasti spoločnej obchodnej politiky s cieľom zaistenia uplatňovania práv Spoločenstva podľa pravidiel medzinárodného obchodu, najmä tých, ktoré boli vytvorené pod záštitou Svetovej obchodnej organizácie (Ú. v. EÚ L 189, 27.6.2014, s. 50).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ z 26. februára 2014 o udeľovaní koncesií (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 1).

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ z 26. februára 2014 o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb a o zrušení smernice 2004/17/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 243).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012 z 25. októbra 2012, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií a zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 732/2008 (Ú. v. EÚ L 303, 31.10.2012, s. 1).

8

(9)  Smernica Rady 89/665/EHS z 21. decembra 1989 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa uplatňovania postupov preskúmavania v rámci verejného obstarávania tovarov a prác (Ú. v. ES L 395, 30.12.1989, s. 33).

9

(10)  Smernica Rady 92/13/EHS z 25. februára 1992, ktorou sa koordinujú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia o uplatňovaní právnych predpisov Spoločenstva o postupoch verejného obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektore (Ú. v. ES L 76, 23.3.1992, s. 14).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1843 zo 6. októbra 2015, ktorým sa stanovujú postupy Únie v oblasti spoločnej obchodnej politiky s cieľom zaistenia uplatňovania práv Únie podľa pravidiel medzinárodného obchodu, najmä tých, ktoré boli vytvorené pod záštitou Svetovej obchodnej organizácie (Ú. v. EÚ L 272, 16.10.2015, s. 1).

12

(13)  Rozhodnutie Rady 71/306/EHS z 26. júla 1971, ktorým sa zriaďuje Poradný výbor pre verejné obstarávanie prác (Ú. v. ES L 185, 16.8.1971, s. 15).

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

14

(15)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

15

(16)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1780 z 23. septembra 2019, ktorým sa stanovujú štandardné formuláre na uverejňovanie oznámení v oblasti verejného obstarávania a ktorým sa zrušuje vykonávacie nariadenie (EÚ) 2015/1986 (elektronické formuláre) (Ú. v. EÚ L 272, 25.10.2019, s. 7).

16

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

17

(18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 z 5. novembra 2002 o spoločnom slovníku obstarávania (CPV) (Ú. v. ES L 340, 16.12.2002, s. 1).

18

---

Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu a Rady v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1031

Európsky parlament a Rada uznávajú, že komitologickými pravidlami prijatými v rámci tohto nástroja nie je dotknutý výsledok iných prebiehajúcich alebo budúcich legislatívnych rokovaní a nemali by sa považovať za precedens pre iné legislatívne spisy.

---

Vyhlásenie Komisie k preskúmaniu nariadenia o nástroji medzinárodného obstarávania [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1031]

Pri preskúmaní rozsahu pôsobnosti, fungovania a účinnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1031 v súlade s jeho článkom 14 posúdi Komisia aj potrebu vyňať z jeho pôsobnosti rozvojové krajiny, ktoré sú zvýhodnenými krajinami podľa všeobecného opatrenia uvedeného v článku 1 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 978/2012, a najmä tie, ktoré sú zvýhodnenými krajinami podľa osobitného stimulačného opatrenia pre trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 978/2012. V rámci tohto preskúmania bude Komisia venovať osobitnú pozornosť odvetviam, ktoré sa z hľadiska verejného obstarávania Únie považujú za strategické.

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/17

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2022/1032

z 29. júna 2022,

ktorým sa menia nariadenia (EÚ) 2017/1938 a (ES) č. 715/2009, pokiaľ ide o uskladňovanie plynu

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | Hoci v minulosti došlo k prerušeniam dodávok plynu, existujú viaceré faktory, ktoré odlišujú situáciu v roku 2022 od predchádzajúcich kríz v oblasti bezpečnosti dodávok plynu. Stupňovanie ruskej vojenskej agresie proti Ukrajine od februára 2022 viedlo k bezprecedentnému zvýšeniu cien. Tieto zvýšenia cien pravdepodobne zásadne zmenia motiváciu plniť podzemné zásobníky plynu v Únii. V súčasnej geopolitickej situácii nemožno vylúčiť ďalšie prerušenie dodávok plynu. Takéto prerušenia dodávok by mohli vážne poškodiť občanov i hospodárstvo Únie, pretože Únia je stále do značnej miery závislá od externých dodávok plynu, ktoré môžu byť zasiahnuté konfliktom. |
| --- | --- |

(1)

Hoci v minulosti došlo k prerušeniam dodávok plynu, existujú viaceré faktory, ktoré odlišujú situáciu v roku 2022 od predchádzajúcich kríz v oblasti bezpečnosti dodávok plynu. Stupňovanie ruskej vojenskej agresie proti Ukrajine od februára 2022 viedlo k bezprecedentnému zvýšeniu cien. Tieto zvýšenia cien pravdepodobne zásadne zmenia motiváciu plniť podzemné zásobníky plynu v Únii. V súčasnej geopolitickej situácii nemožno vylúčiť ďalšie prerušenie dodávok plynu. Takéto prerušenia dodávok by mohli vážne poškodiť občanov i hospodárstvo Únie, pretože Únia je stále do značnej miery závislá od externých dodávok plynu, ktoré môžu byť zasiahnuté konfliktom.

| (2) | Povaha a dôsledky týchto nedávnych udalostí sú rozsiahle a zasahujú celú Úniu, preto si vyžadujú komplexnú reakciu Únie. Uvedená reakcia by mala prednostne zahŕňať opatrenia, ktoré môžu posilniť bezpečnosť dodávok plynu na úrovni Únie, najmä pokiaľ ide o dodávky plynu chráneným odberateľom. Úspory energie a energetická efektívnosť prispievajú zásadným spôsobom k dosahovaniu uvedeného cieľa. Je preto nevyhnutné, aby Únia konala koordinovane s cieľom zabrániť potenciálnym rizikám vyplývajúcim z možných prerušení dodávok plynu, a to bez toho, aby bolo dotknuté právo členských štátov vybrať si medzi rôznymi zdrojmi energie a všeobecná štruktúra ich zásobovania energiou v súlade s článkom 194 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). |
| --- | --- |

(2)

Povaha a dôsledky týchto nedávnych udalostí sú rozsiahle a zasahujú celú Úniu, preto si vyžadujú komplexnú reakciu Únie. Uvedená reakcia by mala prednostne zahŕňať opatrenia, ktoré môžu posilniť bezpečnosť dodávok plynu na úrovni Únie, najmä pokiaľ ide o dodávky plynu chráneným odberateľom. Úspory energie a energetická efektívnosť prispievajú zásadným spôsobom k dosahovaniu uvedeného cieľa. Je preto nevyhnutné, aby Únia konala koordinovane s cieľom zabrániť potenciálnym rizikám vyplývajúcim z možných prerušení dodávok plynu, a to bez toho, aby bolo dotknuté právo členských štátov vybrať si medzi rôznymi zdrojmi energie a všeobecná štruktúra ich zásobovania energiou v súlade s článkom 194 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

| (3) | Podzemné zásobníky plynu prispievajú k bezpečnosti dodávok plynu a riadne naplnené podzemné zásobníky plynu vedú k bezpečnosti dodávok plynu tým, že v časoch veľkého dopytu alebo prerušenia dodávok poskytnú podzemné zásobníky plynu dodatočné dodávky. Keďže k prerušeniam dodávok plynu z plynovodov môže dôjsť kedykoľvek, mali by sa zaviesť opatrenia týkajúce sa úrovne naplnenia podzemných zásobníkov plynu Únie s cieľom zaistiť bezpečnosť dodávok plynu na zimu 2022 - 2023. |
| --- | --- |

(3)

Podzemné zásobníky plynu prispievajú k bezpečnosti dodávok plynu a riadne naplnené podzemné zásobníky plynu vedú k bezpečnosti dodávok plynu tým, že v časoch veľkého dopytu alebo prerušenia dodávok poskytnú podzemné zásobníky plynu dodatočné dodávky. Keďže k prerušeniam dodávok plynu z plynovodov môže dôjsť kedykoľvek, mali by sa zaviesť opatrenia týkajúce sa úrovne naplnenia podzemných zásobníkov plynu Únie s cieľom zaistiť bezpečnosť dodávok plynu na zimu 2022 - 2023.

| (4) | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 (3) sa zaviedol mechanizmus solidarity ako nástroj na zmierňovanie účinkov závažného stavu núdze v rámci Únie, v prípade ktorého sú v nejakom členskom štáte ohrozené dodávky plynu odberateľom chránených solidaritou ako základná bezpečnostná potreba a nevyhnutná priorita. V prípade stavu núdze v Únii sa okamžitou reakciou zabezpečí, aby členské štáty boli schopné poskytnúť odberateľom zvýšenú ochranu. |
| --- | --- |

(4)

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 (3) sa zaviedol mechanizmus solidarity ako nástroj na zmierňovanie účinkov závažného stavu núdze v rámci Únie, v prípade ktorého sú v nejakom členskom štáte ohrozené dodávky plynu odberateľom chránených solidaritou ako základná bezpečnostná potreba a nevyhnutná priorita. V prípade stavu núdze v Únii sa okamžitou reakciou zabezpečí, aby členské štáty boli schopné poskytnúť odberateľom zvýšenú ochranu.

| (5) | Vplyv ruskej vojenskej agresie proti Ukrajine však ukázal, že existujúce pravidlá bezpečnosti dodávok nie sú prispôsobené náhlym veľkým zmenám v geopolitickej situácii, v ktorej nedostatok dodávok a vysoké ceny môžu byť dôsledkom nielen zlyhania infraštruktúry alebo extrémnych poveternostných podmienok, ale aj úmyselných vážnych udalostí a dlhšie trvajúcich alebo náhlych prerušení dodávok. Preto je potrebné riešiť náhle mimoriadne zvýšené riziká vyplývajúce zo súčasných zmien geopolitickej situácie vrátane diverzifikácie energetických zdrojov Únie. |
| --- | --- |

(5)

Vplyv ruskej vojenskej agresie proti Ukrajine však ukázal, že existujúce pravidlá bezpečnosti dodávok nie sú prispôsobené náhlym veľkým zmenám v geopolitickej situácii, v ktorej nedostatok dodávok a vysoké ceny môžu byť dôsledkom nielen zlyhania infraštruktúry alebo extrémnych poveternostných podmienok, ale aj úmyselných vážnych udalostí a dlhšie trvajúcich alebo náhlych prerušení dodávok. Preto je potrebné riešiť náhle mimoriadne zvýšené riziká vyplývajúce zo súčasných zmien geopolitickej situácie vrátane diverzifikácie energetických zdrojov Únie.

| (6) | Na základe analýzy Komisie týkajúcej sa okrem iného primeranosti opatrení na zabezpečenie dodávok plynu a celoúnijnej posilnenej analýzy pripravenosti na riziká, ktorú vo februári 2022 vykonali Komisia a Koordinačná skupina pre plyn (ďalej len „GCG“) zriadená nariadením (EÚ) 2017/1938, by každý členský štát v zásade mal zabezpečiť, aby podzemné zásobníky plynu, ktoré sa nachádzajú na jeho území a sú priamo prepojené s trhovou oblasťou daného členského štátu, boli do 1. novembra každého roku naplnené aspoň na 90 % svojej kapacity na úrovni členského štátu štátov (cieľ naplnenia), s viacerými priebežnými cieľmi pre každý členský štát na máj, júl, september a február (trajektória plnenia) nasledujúceho roka. Niektoré členské štáty, ktoré disponujú značnou uskladňovacou kapacitou podzemných zásobníkov, by boli neúmerne ovplyvnené povinnosťou splniť cieľ naplnenia podzemných zásobníkov plynu na ich území. S cieľom zohľadniť uvedenú situáciu by sa povinnosť naplniť ich podzemné zásobníky plynu mala znížiť na 35 % ich priemernej ročnej spotreby plynu za posledných päť rokov. Tým by nebola dotknutá povinnosť ostatných členských štátov prispievať k naplneniu príslušných podzemných zásobníkov plynu. Členské štáty by mali mať možnosť rozhodnúť za určitých podmienok o čiastočnom splnení cieľa naplnenia započítaním zásob skvapalneného zemného plynu (ďalej len „LNG“) uskladnených v zariadeniach LNG. Ciele naplnenia sú nevyhnutné na zabezpečenie primeranej ochrany spotrebiteľov v Únii pred nedostatočnými dodávkami. Na rok 2022 by sa mal uplatniť nižší cieľ naplnenia na úrovni 80 % a nižší počet priebežných cieľov, pričom sa zohľadní, že toto nariadenie má nadobudnúť účinnosť až po začiatku vtlačnej sezóny, a že členské štáty budú mať obmedzený čas na jeho vykonanie. |
| --- | --- |

(6)

Na základe analýzy Komisie týkajúcej sa okrem iného primeranosti opatrení na zabezpečenie dodávok plynu a celoúnijnej posilnenej analýzy pripravenosti na riziká, ktorú vo februári 2022 vykonali Komisia a Koordinačná skupina pre plyn (ďalej len „GCG“) zriadená nariadením (EÚ) 2017/1938, by každý členský štát v zásade mal zabezpečiť, aby podzemné zásobníky plynu, ktoré sa nachádzajú na jeho území a sú priamo prepojené s trhovou oblasťou daného členského štátu, boli do 1. novembra každého roku naplnené aspoň na 90 % svojej kapacity na úrovni členského štátu štátov (cieľ naplnenia), s viacerými priebežnými cieľmi pre každý členský štát na máj, júl, september a február (trajektória plnenia) nasledujúceho roka. Niektoré členské štáty, ktoré disponujú značnou uskladňovacou kapacitou podzemných zásobníkov, by boli neúmerne ovplyvnené povinnosťou splniť cieľ naplnenia podzemných zásobníkov plynu na ich území. S cieľom zohľadniť uvedenú situáciu by sa povinnosť naplniť ich podzemné zásobníky plynu mala znížiť na 35 % ich priemernej ročnej spotreby plynu za posledných päť rokov. Tým by nebola dotknutá povinnosť ostatných členských štátov prispievať k naplneniu príslušných podzemných zásobníkov plynu. Členské štáty by mali mať možnosť rozhodnúť za určitých podmienok o čiastočnom splnení cieľa naplnenia započítaním zásob skvapalneného zemného plynu (ďalej len „LNG“) uskladnených v zariadeniach LNG. Ciele naplnenia sú nevyhnutné na zabezpečenie primeranej ochrany spotrebiteľov v Únii pred nedostatočnými dodávkami. Na rok 2022 by sa mal uplatniť nižší cieľ naplnenia na úrovni 80 % a nižší počet priebežných cieľov, pričom sa zohľadní, že toto nariadenie má nadobudnúť účinnosť až po začiatku vtlačnej sezóny, a že členské štáty budú mať obmedzený čas na jeho vykonanie.

| (7) | Členské štáty by sa pri napĺňaní svojich zásobníkov mali zamerať na diverzifikáciu svojich dodávateľov plynu s cieľom znížiť svoju závislosť, ak táto závislosť môže ohroziť bezpečnosť dodávok energie alebo základné bezpečnostné záujmy Únie alebo členských štátov. |
| --- | --- |

(7)

Členské štáty by sa pri napĺňaní svojich zásobníkov mali zamerať na diverzifikáciu svojich dodávateľov plynu s cieľom znížiť svoju závislosť, ak táto závislosť môže ohroziť bezpečnosť dodávok energie alebo základné bezpečnostné záujmy Únie alebo členských štátov.

| (8) | Každý rok od roku 2023 by sa mali zásoby plynu osobitne monitorovať počnúc februárom, aby sa zabránilo náhlemu vyťaženiu plynu z podzemných zásobníkov plynu uprostred zimy, čo by mohlo spôsobiť problémy s bezpečnosťou dodávok pred koncom zimy. Trajektórie plnenia by mali umožňovať nepretržité monitorovanie počas celej vtlačnej sezóny. |
| --- | --- |

(8)

Každý rok od roku 2023 by sa mali zásoby plynu osobitne monitorovať počnúc februárom, aby sa zabránilo náhlemu vyťaženiu plynu z podzemných zásobníkov plynu uprostred zimy, čo by mohlo spôsobiť problémy s bezpečnosťou dodávok pred koncom zimy. Trajektórie plnenia by mali umožňovať nepretržité monitorovanie počas celej vtlačnej sezóny.

| (9) | Každý členský štát s podzemnými zásobníkmi plynu by mal od roku 2023 predkladať Komisii návrh trajektórie plnenia takýchto zásobníkov na svojom území a priamo prepojených s jeho trhovou oblasťou v súhrnnej forme. Komisia by po zohľadnení posúdenia GCG mala prijať rozhodnutie o stanovení trajektórií plnenia pre každý členský štát takým spôsobom, aby sa neprimerane nenarúšalo konkurenčné postavenie podzemných zásobníkov plynu v danom členskom štáte v porovnaní s takými zásobníkmi nachádzajúcimi sa v susedných členských štátoch. |
| --- | --- |

(9)

Každý členský štát s podzemnými zásobníkmi plynu by mal od roku 2023 predkladať Komisii návrh trajektórie plnenia takýchto zásobníkov na svojom území a priamo prepojených s jeho trhovou oblasťou v súhrnnej forme. Komisia by po zohľadnení posúdenia GCG mala prijať rozhodnutie o stanovení trajektórií plnenia pre každý členský štát takým spôsobom, aby sa neprimerane nenarúšalo konkurenčné postavenie podzemných zásobníkov plynu v danom členskom štáte v porovnaní s takými zásobníkmi nachádzajúcimi sa v susedných členských štátoch.

| (10) | S cieľom stanoviť trajektóriu plnenia pre každý členský štát s podzemnými zásobníkmi plynu od roku 2023 na základe návrhu trajektórie plnenia predloženej každým takýmto členským štátom, by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(10)

S cieľom stanoviť trajektóriu plnenia pre každý členský štát s podzemnými zásobníkmi plynu od roku 2023 na základe návrhu trajektórie plnenia predloženej každým takýmto členským štátom, by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (4).

| (11) | Trajektória plnenia pre každý členský štát s podzemnými zásobníkmi plynu by mala zahŕňať viaceré priebežné ciele a mala by vychádzať z priemernej miery naplnenia pre daný členský štát počas piatich predchádzajúcich rokov. V prípade členských štátov, ktorých cieľ naplnenia sa zníži na 35 % ich priemernej ročnej spotreby plynu, by sa priebežné ciele trajektórie plnenia mali primerane znížiť. |
| --- | --- |

(11)

Trajektória plnenia pre každý členský štát s podzemnými zásobníkmi plynu by mala zahŕňať viaceré priebežné ciele a mala by vychádzať z priemernej miery naplnenia pre daný členský štát počas piatich predchádzajúcich rokov. V prípade členských štátov, ktorých cieľ naplnenia sa zníži na 35 % ich priemernej ročnej spotreby plynu, by sa priebežné ciele trajektórie plnenia mali primerane znížiť.

| (12) | Ak členský štát nemôže včas splniť cieľ naplnenia z dôvodu technických problémov, ako sú problémy súvisiace s plynovodmi zásobujúcimi podzemné zásobníky plynu alebo so zariadeniami na vtláčanie, malo by sa členskému štátu umožniť splniť cieľ naplnenia neskôr. Cieľ naplnenia by však mal byť splnený čo najskôr, najneskôr však do 1. decembra príslušného roka, aby sa zaistila bezpečnosť dodávok plynu v zimnom období. |
| --- | --- |

(12)

Ak členský štát nemôže včas splniť cieľ naplnenia z dôvodu technických problémov, ako sú problémy súvisiace s plynovodmi zásobujúcimi podzemné zásobníky plynu alebo so zariadeniami na vtláčanie, malo by sa členskému štátu umožniť splniť cieľ naplnenia neskôr. Cieľ naplnenia by však mal byť splnený čo najskôr, najneskôr však do 1. decembra príslušného roka, aby sa zaistila bezpečnosť dodávok plynu v zimnom období.

| (13) | Je možné, že členský štát nemusí byť schopný splniť cieľ naplnenia alebo priebežný cieľ v prípade stavu núdze na regionálnej úrovni alebo stavu núdze v Únii, ako sú prípady nepostačujúcich dodávok plynu ako sa uvádza v článku 11 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2017/1938, ktorý Komisia v zmysle uvedeného nariadenia vyhlásila na žiadosť jedného prípadne viacerých členských štátov, ktoré vyhlásili vnútroštátny stav núdze v zmysle uvedeného nariadenia. Ciele naplnenia vrátane cieľov v oblasti rozdelenia zaťaženia by preto nemali platiť, ak Komisia vyhlásila stav núdze na regionálnej úrovni alebo stav núdze v Únii podľa článku 12 uvedeného nariadenia, a to počas trvania takéhoto stavu. |
| --- | --- |

(13)

Je možné, že členský štát nemusí byť schopný splniť cieľ naplnenia alebo priebežný cieľ v prípade stavu núdze na regionálnej úrovni alebo stavu núdze v Únii, ako sú prípady nepostačujúcich dodávok plynu ako sa uvádza v článku 11 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2017/1938, ktorý Komisia v zmysle uvedeného nariadenia vyhlásila na žiadosť jedného prípadne viacerých členských štátov, ktoré vyhlásili vnútroštátny stav núdze v zmysle uvedeného nariadenia. Ciele naplnenia vrátane cieľov v oblasti rozdelenia zaťaženia by preto nemali platiť, ak Komisia vyhlásila stav núdze na regionálnej úrovni alebo stav núdze v Únii podľa článku 12 uvedeného nariadenia, a to počas trvania takéhoto stavu.

| (14) | S cieľom zabezpečiť, aby nebolo odchýlenie od trajektórií plnenia by mali príslušné orgány nepretržite monitorovať úrovne naplnenia podzemných zásobníkov plynu. Trajektórie plnenia by mali podliehať rozpätiu piatich percentuálnych bodov. Ak je úroveň naplnenia v členskom štáte o viac ako päť percentuálnych bodov nižšia ako úroveň jeho trajektórie plnenia, príslušný orgán by mal bezodkladne prijať účinné opatrenia na jej zvýšenie. Členské štáty by o takýchto opatreniach mali informovať Komisiu a GCG. |
| --- | --- |

(14)

S cieľom zabezpečiť, aby nebolo odchýlenie od trajektórií plnenia by mali príslušné orgány nepretržite monitorovať úrovne naplnenia podzemných zásobníkov plynu. Trajektórie plnenia by mali podliehať rozpätiu piatich percentuálnych bodov. Ak je úroveň naplnenia v členskom štáte o viac ako päť percentuálnych bodov nižšia ako úroveň jeho trajektórie plnenia, príslušný orgán by mal bezodkladne prijať účinné opatrenia na jej zvýšenie. Členské štáty by o takýchto opatreniach mali informovať Komisiu a GCG.

| (15) | Akékoľvek podstatné a trvalé odchýlenie sa od trajektórie plnenia zo strany členského štátu môže ohroziť dosiahnutie primeraných úrovní naplnenia a cieľ naplnenia, ktoré sú potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu v Únii v duchu solidarity. V prípade takejto podstatnej a trvalej odchýlky od trajektórie plnenia alebo odchýlky od cieľa naplnenia by Komisia mala byť splnomocnená prijať účinné opatrenia, aby zabránila problémom s bezpečnosťou dodávok plynu vyplývajúcim z nenaplnených zásobníkov. Pri rozhodovaní o takýchto účinných opatreniach by Komisia mala zohľadniť osobitnú situáciu dotknutého členského štátu, ako napríklad veľkosť podzemných zásobníkov plynu vo vzťahu k domácej spotrebe plynu alebo význam daných podzemných zásobníkov plynu pre bezpečnosť dodávok plynu v regióne a akékoľvek existujúce zariadenie LNG. Keďže toto nariadenie má nadobudnúť účinnosť až po začiatku vtlačnej sezóny v roku 2022, vo všetkých opatreniach, ktoré Komisia prijme na riešenie odchýlok od trajektórie plnenia na rok 2022, by sa mala zohľadniť skutočnosť, že na vykonanie tohto nariadenia na vnútroštátnej úrovni je menej času. Komisia by mala zabezpečiť, aby opatrenia neprekračovali rámec toho, čo je potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu, a neznamenala pre členské štáty, účastníkov trhu s plynom, prevádzkovateľov zásobníkov alebo spotrebiteľov neprimerané zaťaženie. |
| --- | --- |

(15)

Akékoľvek podstatné a trvalé odchýlenie sa od trajektórie plnenia zo strany členského štátu môže ohroziť dosiahnutie primeraných úrovní naplnenia a cieľ naplnenia, ktoré sú potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu v Únii v duchu solidarity. V prípade takejto podstatnej a trvalej odchýlky od trajektórie plnenia alebo odchýlky od cieľa naplnenia by Komisia mala byť splnomocnená prijať účinné opatrenia, aby zabránila problémom s bezpečnosťou dodávok plynu vyplývajúcim z nenaplnených zásobníkov. Pri rozhodovaní o takýchto účinných opatreniach by Komisia mala zohľadniť osobitnú situáciu dotknutého členského štátu, ako napríklad veľkosť podzemných zásobníkov plynu vo vzťahu k domácej spotrebe plynu alebo význam daných podzemných zásobníkov plynu pre bezpečnosť dodávok plynu v regióne a akékoľvek existujúce zariadenie LNG. Keďže toto nariadenie má nadobudnúť účinnosť až po začiatku vtlačnej sezóny v roku 2022, vo všetkých opatreniach, ktoré Komisia prijme na riešenie odchýlok od trajektórie plnenia na rok 2022, by sa mala zohľadniť skutočnosť, že na vykonanie tohto nariadenia na vnútroštátnej úrovni je menej času. Komisia by mala zabezpečiť, aby opatrenia neprekračovali rámec toho, čo je potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu, a neznamenala pre členské štáty, účastníkov trhu s plynom, prevádzkovateľov zásobníkov alebo spotrebiteľov neprimerané zaťaženie.

| (16) | Členské štáty by mali prijať všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili splnenie cieľov naplnenia. Pri plnení cieľov naplnenia by sa mali zamerať na využívanie trhových opatrení ako prvej možnosti, aby sa zabránilo zbytočným narušeniam trhu. Členské štáty by mali mať možnosť rozhodnúť sa pre stanovenie vyššieho cieľa naplnenia, aby sa Únia mohla usilovať o kolektívne naplnenie 85 % kapacity podzemných zásobníkov plynu v Únii na rok 2022. Keďže v mnohých členských štátoch sú na podporu naplnenia zásobníkov už zavedené rôzne regulačné režimy, na splnenie trajektórií plnenia alebo cieľa naplnenia by sa nemal uložiť žiadny konkrétny nástroj. Členské štáty by mali mať možnosť rozhodnúť, ktorý nástroj je najvhodnejší pre ich vnútroštátny systém za predpokladu, že budú splnené príslušné podmienky. Členské štáty alebo príslušné regulačné orgány by preto mali mať možnosť určiť, ktorí účastníci trhu sú povinní zabezpečiť naplnenie podzemných zásobníkov plynu. Mali by mať taktiež možnosť rozhodnúť, či regulačné prostriedky, ktoré pripúšťajú platné trhové pravidlá Únie, ako napríklad opatrenia, ktorými sa držiteľom kapacity uloží povinnosť uvoľniť nevyužitú kapacitu, postačujú na splnenie cieľov naplnenia, alebo či sú potrebné finančné stimuly alebo tarifné zľavy za uskladňovanie. Ak členský štát uloží dodávateľom plynu, ktorí dodávajú plyn chráneným odberateľom na jeho území, povinnosť uskladňovať plyn v podzemných zásobníkoch plynu, množstvo uskladneného plynu by sa malo určiť na základe množstva zemného plynu dodávaného týmto chráneným odberateľom. Členské štáty by sa mali navzájom koordinovať a používať nástroje, ako sú platformy na nákup LNG, s cieľom maximalizovať využívanie LNG na napĺňanie zásobníkov. Okrem toho by členské štáty mali obmedziť infraštruktúrne a regulačné prekážky kombinovaného využívania LNG na napĺňanie zásobníkov. |
| --- | --- |

(16)

Členské štáty by mali prijať všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili splnenie cieľov naplnenia. Pri plnení cieľov naplnenia by sa mali zamerať na využívanie trhových opatrení ako prvej možnosti, aby sa zabránilo zbytočným narušeniam trhu. Členské štáty by mali mať možnosť rozhodnúť sa pre stanovenie vyššieho cieľa naplnenia, aby sa Únia mohla usilovať o kolektívne naplnenie 85 % kapacity podzemných zásobníkov plynu v Únii na rok 2022. Keďže v mnohých členských štátoch sú na podporu naplnenia zásobníkov už zavedené rôzne regulačné režimy, na splnenie trajektórií plnenia alebo cieľa naplnenia by sa nemal uložiť žiadny konkrétny nástroj. Členské štáty by mali mať možnosť rozhodnúť, ktorý nástroj je najvhodnejší pre ich vnútroštátny systém za predpokladu, že budú splnené príslušné podmienky. Členské štáty alebo príslušné regulačné orgány by preto mali mať možnosť určiť, ktorí účastníci trhu sú povinní zabezpečiť naplnenie podzemných zásobníkov plynu. Mali by mať taktiež možnosť rozhodnúť, či regulačné prostriedky, ktoré pripúšťajú platné trhové pravidlá Únie, ako napríklad opatrenia, ktorými sa držiteľom kapacity uloží povinnosť uvoľniť nevyužitú kapacitu, postačujú na splnenie cieľov naplnenia, alebo či sú potrebné finančné stimuly alebo tarifné zľavy za uskladňovanie. Ak členský štát uloží dodávateľom plynu, ktorí dodávajú plyn chráneným odberateľom na jeho území, povinnosť uskladňovať plyn v podzemných zásobníkoch plynu, množstvo uskladneného plynu by sa malo určiť na základe množstva zemného plynu dodávaného týmto chráneným odberateľom. Členské štáty by sa mali navzájom koordinovať a používať nástroje, ako sú platformy na nákup LNG, s cieľom maximalizovať využívanie LNG na napĺňanie zásobníkov. Okrem toho by členské štáty mali obmedziť infraštruktúrne a regulačné prekážky kombinovaného využívania LNG na napĺňanie zásobníkov.

| (17) | V oznámení Komisie z 8. marca 2022 s názvom „REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu“ sa objasnilo, že právo Únie umožňuje členským štátom na účely zaistenia naplnenia zásobníkov poskytovať pomoc dodávateľom plynu podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, napríklad vo forme záruk (dvojsmerné rozdielové zmluvy). |
| --- | --- |

(17)

V oznámení Komisie z 8. marca 2022 s názvom „REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu“ sa objasnilo, že právo Únie umožňuje členským štátom na účely zaistenia naplnenia zásobníkov poskytovať pomoc dodávateľom plynu podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, napríklad vo forme záruk (dvojsmerné rozdielové zmluvy).

| (18) | Každé opatrenie prijaté členskými štátmi na zaistenie naplnenia podzemných zásobníkov plynu vrátane podmienok, ktoré sa majú uložiť v súvislosti s naplnením na základe rozdelenia zaťaženia, a podmienok, ktoré sa majú uložiť na ťažbu plynu z podzemných zásobníkov plynu, by malo byť nevyhnutné, presne vymedzené, transparentné, primerané, nediskriminačné a overiteľné, a nemalo by neprimerane narúšať hospodársku súťaž alebo riadne fungovanie vnútorného trhu s plynom, ani ohrozovať bezpečnosť dodávok plynu iných členských štátov ani Únie. Takéto opatrenia by predovšetkým nemali viesť k posilneniu dominantného postavenia alebo neočakávaným príjmom pre podniky, ktoré kontrolujú podzemné zásobníky plynu alebo ktoré si zarezervovali, ale nevyužili uskladňovaciu kapacitu. |
| --- | --- |

(18)

Každé opatrenie prijaté členskými štátmi na zaistenie naplnenia podzemných zásobníkov plynu vrátane podmienok, ktoré sa majú uložiť v súvislosti s naplnením na základe rozdelenia zaťaženia, a podmienok, ktoré sa majú uložiť na ťažbu plynu z podzemných zásobníkov plynu, by malo byť nevyhnutné, presne vymedzené, transparentné, primerané, nediskriminačné a overiteľné, a nemalo by neprimerane narúšať hospodársku súťaž alebo riadne fungovanie vnútorného trhu s plynom, ani ohrozovať bezpečnosť dodávok plynu iných členských štátov ani Únie. Takéto opatrenia by predovšetkým nemali viesť k posilneniu dominantného postavenia alebo neočakávaným príjmom pre podniky, ktoré kontrolujú podzemné zásobníky plynu alebo ktoré si zarezervovali, ale nevyužili uskladňovaciu kapacitu.

| (19) | Efektívne využívanie existujúcej infraštruktúry vrátane cezhraničných prepravných kapacít, podzemných zásobníkov plynu a zariadení LNG je dôležitým faktorom pri zaisťovaní bezpečnosti dodávok plynu v duchu solidarity. Otvorené hranice trhu s energiou sú kľúčové pre bezpečnosť dodávok plynu, a to aj v časoch prerušenia dodávok plynu na vnútroštátnej úrovni, regionálnej úrovni alebo úrovni Únie. Opatrenia prijaté na zaistenie naplnenia podzemných zásobníkov plynu by preto nemali blokovať alebo obmedzovať cezhraničné kapacity pridelené v súlade s nariadením Komisie (EÚ) 2017/459 (5). Okrem toho by členské štáty mali zabezpečiť, aby uskladňovacia kapacita zostala k dispozícii, a to aj pre susedné členské štáty a v prípade vyhlásenia stavu núdze ako sa uvádza v článku 11 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2017/1938. |
| --- | --- |

(19)

Efektívne využívanie existujúcej infraštruktúry vrátane cezhraničných prepravných kapacít, podzemných zásobníkov plynu a zariadení LNG je dôležitým faktorom pri zaisťovaní bezpečnosti dodávok plynu v duchu solidarity. Otvorené hranice trhu s energiou sú kľúčové pre bezpečnosť dodávok plynu, a to aj v časoch prerušenia dodávok plynu na vnútroštátnej úrovni, regionálnej úrovni alebo úrovni Únie. Opatrenia prijaté na zaistenie naplnenia podzemných zásobníkov plynu by preto nemali blokovať alebo obmedzovať cezhraničné kapacity pridelené v súlade s nariadením Komisie (EÚ) 2017/459 (5). Okrem toho by členské štáty mali zabezpečiť, aby uskladňovacia kapacita zostala k dispozícii, a to aj pre susedné členské štáty a v prípade vyhlásenia stavu núdze ako sa uvádza v článku 11 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2017/1938.

| (20) | Povinnosť uskladňovania bude pravdepodobne predstavovať finančnú záťaž pre príslušných účastníkov trhu v tých členských štátoch, ktoré majú príslušné podzemné zásobníky plynu na svojom území, zatiaľ čo zámerom zvýšenia úrovne bezpečnosti dodávok plynu je to, aby z neho ťažili všetky členské štáty vrátane tých, ktoré podzemné zásobníky plynu nemajú. Aby sa rozdelilo zaťaženie spočívajúce v zabezpečení dostatočného naplnenia podzemných zásobníkov plynu v Únii v záujme zaistenia bezpečnosti dodávok plynu, členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu by mali v duchu solidarity využívať podzemné zásobníky plynu v iných členských štátoch. V prípade, že členský štát nemá existujúce prepojenie s inými členskými štátmi alebo ak obmedzená cezhraničná prepravná kapacita členského štátu alebo iné technické dôvody znemožňujú využívanie podzemných zásobníkov plynu v iných členských štátoch, táto povinnosť by sa mala zodpovedajúcim spôsobom obmedziť. |
| --- | --- |

(20)

Povinnosť uskladňovania bude pravdepodobne predstavovať finančnú záťaž pre príslušných účastníkov trhu v tých členských štátoch, ktoré majú príslušné podzemné zásobníky plynu na svojom území, zatiaľ čo zámerom zvýšenia úrovne bezpečnosti dodávok plynu je to, aby z neho ťažili všetky členské štáty vrátane tých, ktoré podzemné zásobníky plynu nemajú. Aby sa rozdelilo zaťaženie spočívajúce v zabezpečení dostatočného naplnenia podzemných zásobníkov plynu v Únii v záujme zaistenia bezpečnosti dodávok plynu, členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu by mali v duchu solidarity využívať podzemné zásobníky plynu v iných členských štátoch. V prípade, že členský štát nemá existujúce prepojenie s inými členskými štátmi alebo ak obmedzená cezhraničná prepravná kapacita členského štátu alebo iné technické dôvody znemožňujú využívanie podzemných zásobníkov plynu v iných členských štátoch, táto povinnosť by sa mala zodpovedajúcim spôsobom obmedziť.

| (21) | Členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu by mali zabezpečiť, aby účastníci trhu v takom členskom štáte mali uzavreté dohody v členských štátoch, ktoré takéto zásobníky majú, v ktorých sa stanoví do 1. novembra využívanie objemov zásobníkov zodpovedajúcich aspoň 15 % ich priemernej ročnej spotreby plynu za predchádzajúcich päť rokov. Členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu by však mali byť schopné vytvoriť si aj alternatívny mechanizmus rozdelenia zaťaženia s jedným alebo viacerými členskými štátmi, ktoré majú podzemné zásobníky plynu. Ak sú splnené určité podmienky, pri zvažovaní mechanizmu rozdelenia zaťaženia by sa mali zohľadniť aj iné existujúce rovnocenné opatrenia na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu, ako je napríklad rovnocenná povinnosť týkajúca sa iných palív než zemný plyn vrátane ropy. Členské štáty by mali takéto alternatívne mechanizmy rozdelenia zaťaženia oznámiť Komisii a preukázať technické obmedzenia, a rovnocennosť prijatých opatrení. |
| --- | --- |

(21)

Členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu by mali zabezpečiť, aby účastníci trhu v takom členskom štáte mali uzavreté dohody v členských štátoch, ktoré takéto zásobníky majú, v ktorých sa stanoví do 1. novembra využívanie objemov zásobníkov zodpovedajúcich aspoň 15 % ich priemernej ročnej spotreby plynu za predchádzajúcich päť rokov. Členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu by však mali byť schopné vytvoriť si aj alternatívny mechanizmus rozdelenia zaťaženia s jedným alebo viacerými členskými štátmi, ktoré majú podzemné zásobníky plynu. Ak sú splnené určité podmienky, pri zvažovaní mechanizmu rozdelenia zaťaženia by sa mali zohľadniť aj iné existujúce rovnocenné opatrenia na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu, ako je napríklad rovnocenná povinnosť týkajúca sa iných palív než zemný plyn vrátane ropy. Členské štáty by mali takéto alternatívne mechanizmy rozdelenia zaťaženia oznámiť Komisii a preukázať technické obmedzenia, a rovnocennosť prijatých opatrení.

| (22) | Opatrenia, ktorými sa zaťaženie týkajúce sa povinnosti podzemného uskladňovania rozdelí medzi členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu a členské štáty s podzemnými zásobníkmi plynu, môžu mať na druhej strane finančný vplyv na príslušných účastníkov trhu. Členským štátom bez podzemných zásobníkov plynu by preto malo byť umožnené, aby účastníkom trhu poskytli finančné stimuly alebo náhradu za výpadky príjmov alebo za náklady vzniknuté v dôsledku povinností, ktoré im boli uložené a ktoré nemožno pokryť príjmami. Ak sú takéto opatrenia financované prostredníctvom poplatku, daný poplatok by sa nemal uplatňovať na cezhraničné prepojovacie body. |
| --- | --- |

(22)

Opatrenia, ktorými sa zaťaženie týkajúce sa povinnosti podzemného uskladňovania rozdelí medzi členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu a členské štáty s podzemnými zásobníkmi plynu, môžu mať na druhej strane finančný vplyv na príslušných účastníkov trhu. Členským štátom bez podzemných zásobníkov plynu by preto malo byť umožnené, aby účastníkom trhu poskytli finančné stimuly alebo náhradu za výpadky príjmov alebo za náklady vzniknuté v dôsledku povinností, ktoré im boli uložené a ktoré nemožno pokryť príjmami. Ak sú takéto opatrenia financované prostredníctvom poplatku, daný poplatok by sa nemal uplatňovať na cezhraničné prepojovacie body.

| (23) | Účinné monitorovanie a podávanie správ je nevyhnutné na posúdenie povahy a rozsahu rizík súvisiacich s bezpečnosťou dodávok plynu, ako aj na výber vhodných opatrení na odvrátenie takýchto rizík. Prevádzkovatelia podzemných zásobníkov plynu by mali počas vtlačnej sezóny každý mesiac oznamovať úrovne naplnenia príslušným orgánom. Vlastníci a prevádzkovatelia podzemných zásobníkov plynu sa nabádajú, aby do centrálnej vykazovacej platformy pravidelne zadávali informácie o kapacite a úrovni naplnenia každého podzemného zásobníka plynu. |
| --- | --- |

(23)

Účinné monitorovanie a podávanie správ je nevyhnutné na posúdenie povahy a rozsahu rizík súvisiacich s bezpečnosťou dodávok plynu, ako aj na výber vhodných opatrení na odvrátenie takýchto rizík. Prevádzkovatelia podzemných zásobníkov plynu by mali počas vtlačnej sezóny každý mesiac oznamovať úrovne naplnenia príslušným orgánom. Vlastníci a prevádzkovatelia podzemných zásobníkov plynu sa nabádajú, aby do centrálnej vykazovacej platformy pravidelne zadávali informácie o kapacite a úrovni naplnenia každého podzemného zásobníka plynu.

| (24) | Príslušné orgány zohrávajú významnú úlohu pri monitorovaní bezpečnosti dodávok plynu, a zabezpečovaní rovnováhy medzi bezpečnosťou dodávok plynu a nákladmi pre spotrebiteľov vyplývajúcich z opatrení. Príslušný orgán každého členského štátu alebo iný subjekt určený členským štátom by mali monitorovať úrovne naplnenia podzemných zásobníkov plynu na ich území a oznámiť výsledky Komisii. Komisia by mala mať možnosť v náležitých prípadoch vyzvať Agentúru Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER), aby jej pri monitorovaní pomohla. |
| --- | --- |

(24)

Príslušné orgány zohrávajú významnú úlohu pri monitorovaní bezpečnosti dodávok plynu, a zabezpečovaní rovnováhy medzi bezpečnosťou dodávok plynu a nákladmi pre spotrebiteľov vyplývajúcich z opatrení. Príslušný orgán každého členského štátu alebo iný subjekt určený členským štátom by mali monitorovať úrovne naplnenia podzemných zásobníkov plynu na ich území a oznámiť výsledky Komisii. Komisia by mala mať možnosť v náležitých prípadoch vyzvať Agentúru Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER), aby jej pri monitorovaní pomohla.

| (25) | Je zásadné, aby sa v posúdení rizika vykonanom podľa článku 7 nariadenia (EÚ) 2017/1938 zohľadnili všetky riziká, ktoré by mohli mať vážny vplyv na bezpečnosť dodávok plynu. Na tento účel by sa v prístupe založenom na riziku pri posudzovaní bezpečnosti dodávok plynu a zavádzaní preventívnych a zmierňujúcich opatrení mali zohľadniť aj scenáre úplného prerušenia dodávok z jedného zdroja. S cieľom zabezpečiť maximálnu pripravenosť v snahe zabrániť prerušeniu dodávok plynu a zmierniť účinky takéhoto prerušenia by sa spoločné posúdenie rizika a vnútroštátne posúdenia rizika mali vykonať s prihliadnutím na takéto scenáre. To by umožnilo koordináciu opatrení na zmiernenie účinkov stavu núdze a optimalizáciu zdrojov s cieľom zaručiť nepretržitú dodávku v prípade úplného prerušenia dodávok. |
| --- | --- |

(25)

Je zásadné, aby sa v posúdení rizika vykonanom podľa článku 7 nariadenia (EÚ) 2017/1938 zohľadnili všetky riziká, ktoré by mohli mať vážny vplyv na bezpečnosť dodávok plynu. Na tento účel by sa v prístupe založenom na riziku pri posudzovaní bezpečnosti dodávok plynu a zavádzaní preventívnych a zmierňujúcich opatrení mali zohľadniť aj scenáre úplného prerušenia dodávok z jedného zdroja. S cieľom zabezpečiť maximálnu pripravenosť v snahe zabrániť prerušeniu dodávok plynu a zmierniť účinky takéhoto prerušenia by sa spoločné posúdenie rizika a vnútroštátne posúdenia rizika mali vykonať s prihliadnutím na takéto scenáre. To by umožnilo koordináciu opatrení na zmiernenie účinkov stavu núdze a optimalizáciu zdrojov s cieľom zaručiť nepretržitú dodávku v prípade úplného prerušenia dodávok.

| (26) | Mala by sa posilniť úloha GCG, ktorá by mala mať výslovný mandát monitorovať výkonnosť členských štátov a vypracovať najlepšie postupy v oblasti bezpečnosti dodávok plynu. Komisia by preto pravidelne mala podávať správy GCG a GCG by mala Komisii pomáhať pri monitorovaní cieľov naplnenia a pri zabezpečovaní toho, aby boli splnené. |
| --- | --- |

(26)

Mala by sa posilniť úloha GCG, ktorá by mala mať výslovný mandát monitorovať výkonnosť členských štátov a vypracovať najlepšie postupy v oblasti bezpečnosti dodávok plynu. Komisia by preto pravidelne mala podávať správy GCG a GCG by mala Komisii pomáhať pri monitorovaní cieľov naplnenia a pri zabezpečovaní toho, aby boli splnené.

| (27) | GCG pôsobí ako kľúčový poradca Komisie na uľahčenie koordinácie opatrení v oblasti bezpečnosti dodávok a pomáha Komisii kedykoľvek a osobitne počas kríz. Keďže je to potrebné z hľadiska zabezpečenia maximálnej pripravenosti a uľahčenia rýchlej výmeny informácií, Komisia v očakávaní možnej krízy bezodkladne zvolá zasadnutie GCG v zložení pre krízové riadenie. GCG v zložení pre krízové riadenie by mala byť k dispozícii, aby Komisii pomáhala tak dlho, ako to je potrebné. Na tento účel by GCG mala udržiavať komunikačné kanály s členskými štátmi a všetkými príslušnými účastníkmi trhu z oblasti bezpečnosti dodávok plynu a zhromažďovať informácie, ktoré sú relevantné z hľadiska bezpečnosti dodávok plynu na vnútroštátnej úrovni, regionálnej úrovni a úrovni Únie. |
| --- | --- |

(27)

GCG pôsobí ako kľúčový poradca Komisie na uľahčenie koordinácie opatrení v oblasti bezpečnosti dodávok a pomáha Komisii kedykoľvek a osobitne počas kríz. Keďže je to potrebné z hľadiska zabezpečenia maximálnej pripravenosti a uľahčenia rýchlej výmeny informácií, Komisia v očakávaní možnej krízy bezodkladne zvolá zasadnutie GCG v zložení pre krízové riadenie. GCG v zložení pre krízové riadenie by mala byť k dispozícii, aby Komisii pomáhala tak dlho, ako to je potrebné. Na tento účel by GCG mala udržiavať komunikačné kanály s členskými štátmi a všetkými príslušnými účastníkmi trhu z oblasti bezpečnosti dodávok plynu a zhromažďovať informácie, ktoré sú relevantné z hľadiska bezpečnosti dodávok plynu na vnútroštátnej úrovni, regionálnej úrovni a úrovni Únie.

| (28) | Odvetvie zásobníkov má veľký význam pre Úniu, pre bezpečnosť jej dodávok energie a pre ďalšie základné bezpečnostné záujmy Únie. Na základe toho sú podzemné zásobníky plynu považované za kritickú infraštruktúru v zmysle smernice Rady 2008/114/ES (6). Členské štáty sa nabádajú, aby opatrenia zavedené týmto nariadením zohľadnili vo svojich národných energetických a klimatických plánoch a v správach o pokroku prijatých podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (7). |
| --- | --- |

(28)

Odvetvie zásobníkov má veľký význam pre Úniu, pre bezpečnosť jej dodávok energie a pre ďalšie základné bezpečnostné záujmy Únie. Na základe toho sú podzemné zásobníky plynu považované za kritickú infraštruktúru v zmysle smernice Rady 2008/114/ES (6). Členské štáty sa nabádajú, aby opatrenia zavedené týmto nariadením zohľadnili vo svojich národných energetických a klimatických plánoch a v správach o pokroku prijatých podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (7).

| (29) | V sieti systému zásobníkov sú potrebné dodatočné záruky, aby sa zabránilo ohrozeniam verejného poriadku a verejnej bezpečnosti v Únii alebo blahobytu občanov Únie. Členské štáty by mali zaistiť, aby každý prevádzkovateľ zásobníkov vrátane prevádzkovateľov zásobníkov kontrolovaných prevádzkovateľmi prepravných sietí bol certifikovaný vnútroštátnym regulačným orgánom alebo iným príslušným orgánom určeným členským štátom s cieľom zabezpečiť, aby bezpečnosť dodávok energie ani žiadny iný základný bezpečnostný záujem v Únii alebo ktoromkoľvek členskom štáte nebol ohrozený vplyvom na prevádzkovateľov zásobníkov. Na analýzu možných rizík v oblasti bezpečnosti dodávok energie je dôležitá koordinácia medzi členskými štátmi pri posudzovaní bezpečnosti dodávok. Toto posudzovanie by nemalo rozlišovať medzi účastníkmi trhu, ale malo by byť v plnom súlade so zásadami dobre fungujúceho vnútorného trhu. S cieľom rýchlo zmierniť riziko vyplývajúce z nízkych úrovní naplnenia by táto certifikácia mala byť uprednostňovaná a v prípade väčších podzemných zásobníkov, ktorých úroveň naplnenia je v poslednom čase na trvalo nízkej úrovni, by sa mala vykonávať rýchlejšie, čím by sa malo zabezpečiť vylúčenie alebo podľa možnosti odstránenie prípadných problémov s bezpečnosťou dodávok plynu vyplývajúcich z kontroly nad takýmito veľkými zásobníkmi. Vzhľadom na to, že priemerná úroveň naplnenia všetkých podzemných zásobníkov v Únii je za posledných šesť rokov k 31. marcu 35 % ich maximálnej kapacity, prahová hodnota na vymedzenie nezvyčajne nízkej úrovne naplnenia v marci 2021 a marci 2022 by sa mala stanoviť na 30 %. |
| --- | --- |

(29)

V sieti systému zásobníkov sú potrebné dodatočné záruky, aby sa zabránilo ohrozeniam verejného poriadku a verejnej bezpečnosti v Únii alebo blahobytu občanov Únie. Členské štáty by mali zaistiť, aby každý prevádzkovateľ zásobníkov vrátane prevádzkovateľov zásobníkov kontrolovaných prevádzkovateľmi prepravných sietí bol certifikovaný vnútroštátnym regulačným orgánom alebo iným príslušným orgánom určeným členským štátom s cieľom zabezpečiť, aby bezpečnosť dodávok energie ani žiadny iný základný bezpečnostný záujem v Únii alebo ktoromkoľvek členskom štáte nebol ohrozený vplyvom na prevádzkovateľov zásobníkov. Na analýzu možných rizík v oblasti bezpečnosti dodávok energie je dôležitá koordinácia medzi členskými štátmi pri posudzovaní bezpečnosti dodávok. Toto posudzovanie by nemalo rozlišovať medzi účastníkmi trhu, ale malo by byť v plnom súlade so zásadami dobre fungujúceho vnútorného trhu. S cieľom rýchlo zmierniť riziko vyplývajúce z nízkych úrovní naplnenia by táto certifikácia mala byť uprednostňovaná a v prípade väčších podzemných zásobníkov, ktorých úroveň naplnenia je v poslednom čase na trvalo nízkej úrovni, by sa mala vykonávať rýchlejšie, čím by sa malo zabezpečiť vylúčenie alebo podľa možnosti odstránenie prípadných problémov s bezpečnosťou dodávok plynu vyplývajúcich z kontroly nad takýmito veľkými zásobníkmi. Vzhľadom na to, že priemerná úroveň naplnenia všetkých podzemných zásobníkov v Únii je za posledných šesť rokov k 31. marcu 35 % ich maximálnej kapacity, prahová hodnota na vymedzenie nezvyčajne nízkej úrovne naplnenia v marci 2021 a marci 2022 by sa mala stanoviť na 30 %.

| (30) | Vnútroštátne regulačné orgány alebo iný príslušný orgán určený dotknutými členskými štátmi (ďalej v každom prípade len "certifikačný orgán") by mali certifikáciu zamietnuť, ak dospejú k záveru, že osoba, ktorá priamo alebo nepriamo kontroluje prevádzkovateľa zásobníka alebo uplatňuje akékoľvek právo vo vzťahu k tomuto prevádzkovateľovi, by mohla ohroziť bezpečnosť dodávok energie alebo akýkoľvek iný základný bezpečnostný záujem na vnútroštátnej úrovni, regionálnej úrovni alebo úrovni Únie. Pri vypracovaní tohto posúdenia by certifikačný orgán mal zohľadniť obchodné vzťahy, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť motiváciu a schopnosť prevádzkovateľa zásobníka napĺňať podzemný zásobník plynu, ako aj medzinárodné záväzky Únie a akékoľvek iné konkrétne skutočnosti a okolnosti prípadu. S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie certifikačných pravidiel v celej Únii, dodržiavanie medzinárodných záväzkov Únie, solidaritu a energetickú bezpečnosť v rámci Únie by certifikačný orgán mal pri prijímaní rozhodnutí o certifikácii v čo najväčšej miere zohľadniť stanovisko Komisie, a to v náležitých prípadoch aj formou revízie návrhu svojho rozhodnutia. Ak certifikačný orgán zamietne certifikáciu, mal by mať právomoc požadovať od akejkoľvek osoby, aby sa vzdala podielu alebo práva, ktoré má vo vzťahu k vlastníkovi zásobníka alebo prevádzkovateľovi zásobníka, a stanoviť v tomto ohľade príslušnú lehotu, nariadiť akékoľvek iné vhodné opatrenie na zabezpečenie toho, aby táto osoba nemala možnosť vykonávať žiadnu kontrolu alebo právo vo vzťahu k danému vlastníkovi zásobníka alebo prevádzkovateľovi zásobníka, a rozhodnúť o vhodných kompenzačných opatreniach. Akékoľvek opatrenie prijaté v rozhodnutí o certifikácii na riešenie rizík bezpečnosti dodávok plynu alebo iných základných bezpečnostných záujmov by malo byť nevyhnutné, presne vymedzené, transparentné, primerané a nediskriminačné. |
| --- | --- |

(30)

Vnútroštátne regulačné orgány alebo iný príslušný orgán určený dotknutými členskými štátmi (ďalej v každom prípade len "certifikačný orgán") by mali certifikáciu zamietnuť, ak dospejú k záveru, že osoba, ktorá priamo alebo nepriamo kontroluje prevádzkovateľa zásobníka alebo uplatňuje akékoľvek právo vo vzťahu k tomuto prevádzkovateľovi, by mohla ohroziť bezpečnosť dodávok energie alebo akýkoľvek iný základný bezpečnostný záujem na vnútroštátnej úrovni, regionálnej úrovni alebo úrovni Únie. Pri vypracovaní tohto posúdenia by certifikačný orgán mal zohľadniť obchodné vzťahy, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť motiváciu a schopnosť prevádzkovateľa zásobníka napĺňať podzemný zásobník plynu, ako aj medzinárodné záväzky Únie a akékoľvek iné konkrétne skutočnosti a okolnosti prípadu. S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie certifikačných pravidiel v celej Únii, dodržiavanie medzinárodných záväzkov Únie, solidaritu a energetickú bezpečnosť v rámci Únie by certifikačný orgán mal pri prijímaní rozhodnutí o certifikácii v čo najväčšej miere zohľadniť stanovisko Komisie, a to v náležitých prípadoch aj formou revízie návrhu svojho rozhodnutia. Ak certifikačný orgán zamietne certifikáciu, mal by mať právomoc požadovať od akejkoľvek osoby, aby sa vzdala podielu alebo práva, ktoré má vo vzťahu k vlastníkovi zásobníka alebo prevádzkovateľovi zásobníka, a stanoviť v tomto ohľade príslušnú lehotu, nariadiť akékoľvek iné vhodné opatrenie na zabezpečenie toho, aby táto osoba nemala možnosť vykonávať žiadnu kontrolu alebo právo vo vzťahu k danému vlastníkovi zásobníka alebo prevádzkovateľovi zásobníka, a rozhodnúť o vhodných kompenzačných opatreniach. Akékoľvek opatrenie prijaté v rozhodnutí o certifikácii na riešenie rizík bezpečnosti dodávok plynu alebo iných základných bezpečnostných záujmov by malo byť nevyhnutné, presne vymedzené, transparentné, primerané a nediskriminačné.

| (31) | Týmto nariadením sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané najmä Chartou základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“). Rešpektuje sa najmä právo nebyť zbavený svojho majetku, s výnimkou verejného záujmu, v prípadoch a za podmienok, ktoré ustanovuje zákon, pričom musí byť včas vyplatená spravodlivá náhrada, ako sa stanovuje v článku 17 charty, ako aj právo na účinný prostriedok nápravy pred súdom a na spravodlivý proces, ako je stanovené v článku 47 charty. |
| --- | --- |

(31)

Týmto nariadením sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané najmä Chartou základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“). Rešpektuje sa najmä právo nebyť zbavený svojho majetku, s výnimkou verejného záujmu, v prípadoch a za podmienok, ktoré ustanovuje zákon, pričom musí byť včas vyplatená spravodlivá náhrada, ako sa stanovuje v článku 17 charty, ako aj právo na účinný prostriedok nápravy pred súdom a na spravodlivý proces, ako je stanovené v článku 47 charty.

| (32) | Pokiaľ by mali podniky nakupovať viac plynu, keď je cena plynu vysoká, mohlo by to ešte viac zvýšiť ceny. Regulačné orgány by preto mali mať možnosť uplatňovať zľavu až do výšky 100 % na vstupné a výstupné tarify za prepravnú a distribučnú kapacitu do a zo zásobníkov aj pre podzemné zásobníky plynu aj pre zariadenia LNG, čím sa uskladňovanie pre účastníkov trhu zatraktívni. Vnútroštátne regulačné orgány a orgány na ochranu hospodárskej súťaže sa takisto nabádajú, aby využili svoje právomoci na účinné vylúčenie neprimeraného zvyšovania taríf za uskladňovanie. |
| --- | --- |

(32)

Pokiaľ by mali podniky nakupovať viac plynu, keď je cena plynu vysoká, mohlo by to ešte viac zvýšiť ceny. Regulačné orgány by preto mali mať možnosť uplatňovať zľavu až do výšky 100 % na vstupné a výstupné tarify za prepravnú a distribučnú kapacitu do a zo zásobníkov aj pre podzemné zásobníky plynu aj pre zariadenia LNG, čím sa uskladňovanie pre účastníkov trhu zatraktívni. Vnútroštátne regulačné orgány a orgány na ochranu hospodárskej súťaže sa takisto nabádajú, aby využili svoje právomoci na účinné vylúčenie neprimeraného zvyšovania taríf za uskladňovanie.

| (33) | Vzhľadom na súčasné výnimočné okolnosti a neistotu súvisiacu s budúcimi zmenami geopolitickej situácie sa členské štáty vyzývajú, aby splnili ciele naplnenia čo najskôr. |
| --- | --- |

(33)

Vzhľadom na súčasné výnimočné okolnosti a neistotu súvisiacu s budúcimi zmenami geopolitickej situácie sa členské štáty vyzývajú, aby splnili ciele naplnenia čo najskôr.

| (34) | Vzhľadom na bezprostredné ohrozenie bezpečnosti dodávok plynu spôsobené súčasnou vojenskou agresiou Ruska proti Ukrajine by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom, ktorý nasleduje po jeho uverejnení. Vzhľadom na výnimočnú povahu súčasných okolností by sa určité ustanovenia zavedené týmto nariadením mali uplatňovať len do 31. decembra 2025. |
| --- | --- |

(34)

Vzhľadom na bezprostredné ohrozenie bezpečnosti dodávok plynu spôsobené súčasnou vojenskou agresiou Ruska proti Ukrajine by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom, ktorý nasleduje po jeho uverejnení. Vzhľadom na výnimočnú povahu súčasných okolností by sa určité ustanovenia zavedené týmto nariadením mali uplatňovať len do 31. decembra 2025.

| (35) | Toto nariadenie by sa malo bezodkladne začleniť do acquis Energetického spoločenstva v súlade so Zmluvou o Energetickom spoločenstve, ktorá bola podpísaná v Aténach 25. októbra 2005 a nadobudla platnosť 1. júla 2006. |
| --- | --- |

(35)

Toto nariadenie by sa malo bezodkladne začleniť do acquis Energetického spoločenstva v súlade so Zmluvou o Energetickom spoločenstve, ktorá bola podpísaná v Aténach 25. októbra 2005 a nadobudla platnosť 1. júla 2006.

| (36) | Nariadenie (EÚ) 2017/1938 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (8) by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(36)

Nariadenie (EÚ) 2017/1938 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (8) by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zmeny nariadenia (EÚ) 2017/1938

Nariadenie (EÚ) 2017/1938 sa mení takto:

| 1. | V článku 2 sa dopĺňajú tieto body:

  „27.   „trajektória plnenia“ je viacero priebežných cieľov pre podzemné zásobníky plynu každého členského štátu uvedených v prílohe Ia na rok 2022 a na nasledujúce roky, stanovených v súlade s článkom 6a;


  28.   „cieľ naplnenia“ je záväzný cieľ pre úroveň naplnenia súhrnnej kapacity podzemných zásobníkov plynu;


  29.   
  „strategické zásoby“ je podzemné uskladňovanie alebo časť podzemného uskladňovania neskvapalneného zemného plynu, ktoré nakúpili, uskladňujú a s ktorými hospodária prevádzkovatelia prepravných sietí, subjekt určený členským štátom alebo podnik, a ktoré môžu byť uvoľnené len po predchádzajúcom oznámení alebo povolení orgánu verejnej moci a ktoré sa vo všeobecnosti uvoľňujú v prípade:






  a) | významného nedostatku dodávok; |
| --- | --- | --- |

1.

V článku 2 sa dopĺňajú tieto body:

„27.   „trajektória plnenia“ je viacero priebežných cieľov pre podzemné zásobníky plynu každého členského štátu uvedených v prílohe Ia na rok 2022 a na nasledujúce roky, stanovených v súlade s článkom 6a;

28.   „cieľ naplnenia“ je záväzný cieľ pre úroveň naplnenia súhrnnej kapacity podzemných zásobníkov plynu;

29.   
  „strategické zásoby“ je podzemné uskladňovanie alebo časť podzemného uskladňovania neskvapalneného zemného plynu, ktoré nakúpili, uskladňujú a s ktorými hospodária prevádzkovatelia prepravných sietí, subjekt určený členským štátom alebo podnik, a ktoré môžu byť uvoľnené len po predchádzajúcom oznámení alebo povolení orgánu verejnej moci a ktoré sa vo všeobecnosti uvoľňujú v prípade:

a)

významného nedostatku dodávok;

| b) | prerušenia dodávok alebo |
| --- | --- |

b)

prerušenia dodávok alebo

| c) | vyhlásenia stavu núdze uvedeného v článku 11 ods. 1 písm. c); |
| --- | --- |

c)

vyhlásenia stavu núdze uvedeného v článku 11 ods. 1 písm. c);

30.   
  „vyvažovacie zásoby“ je neskvapalnený zemný plyn, ktorý:

| a) | nakúpili, s ktorým hospodária a ktorý uskladňujú v podzemí prevádzkovatelia prepravných sietí alebo subjekt určený členským štátom výlučne na účely vykonávania funkcií prevádzkovateľov prepravných sietí a na účely bezpečnosti dodávok plynu; a |
| --- | --- |

a)

nakúpili, s ktorým hospodária a ktorý uskladňujú v podzemí prevádzkovatelia prepravných sietí alebo subjekt určený členským štátom výlučne na účely vykonávania funkcií prevádzkovateľov prepravných sietí a na účely bezpečnosti dodávok plynu; a

| b) | distribuuje sa len ak je to potrebné na zachovanie prevádzky siete v rámci bezpečných a spoľahlivých podmienok v súlade s článkom 13 smernice 2009/73/ES a s článkami 8 a 9 nariadenia (EÚ) č. 312/2014; |
| --- | --- |

b)

distribuuje sa len ak je to potrebné na zachovanie prevádzky siete v rámci bezpečných a spoľahlivých podmienok v súlade s článkom 13 smernice 2009/73/ES a s článkami 8 a 9 nariadenia (EÚ) č. 312/2014;

31.   „podzemný zásobník plynu“ je zásobník vymedzený v článku 2 bode 9 smernice 2009/73/ES, ktorý sa používa na uskladňovanie zemného plynu vrátane vyvažovacích zásob a je pripojený k prepravnej alebo distribučnej sieti, s výnimkou nadzemných guľových alebo potrubných zásobníkov.“

| 2. | Vkladajú sa tieto články:

  „Článok 6a
  Ciele naplnenia a trajektórie plnenia

  1.   S výhradou odsekov 2 až 5 členské štáty musia spĺňať ciele naplnenia súhrnne pre kapacitu všetkých podzemných zásobníkov plynu nachádzajúcich sa na ich území a priamo prepojených s trhovou oblasťou na ich území a zásobníkov uvedených v prílohe Ib do 1. novembra každého roka:






  a) | na rok 2022: 80 %; |
| --- | --- | --- |

2.

Vkladajú sa tieto články:

„Článok 6a

Ciele naplnenia a trajektórie plnenia

1.   S výhradou odsekov 2 až 5 členské štáty musia spĺňať ciele naplnenia súhrnne pre kapacitu všetkých podzemných zásobníkov plynu nachádzajúcich sa na ich území a priamo prepojených s trhovou oblasťou na ich území a zásobníkov uvedených v prílohe Ib do 1. novembra každého roka:

a)

na rok 2022: 80 %;

| b) | od roku 2023: 90 %. |
| --- | --- |

b)

od roku 2023: 90 %.

Na účely splnenia tohto odseku členské štáty zohľadnia cieľ zaistiť bezpečnosť dodávok plynu v Únii v súlade s článkom 1.

2.   Bez ohľadu na odsek 1 a bez toho, aby boli dotknuté povinnosti iných členských štátov napĺňať dotknuté podzemné zásobníky plynu, je cieľ naplnenia pre každý členský štát, v ktorom sa zásobníky nachádzajú, znížený na objem zodpovedajúci 35 % priemernej ročnej spotreby plynu za predchádzajúcich päť rokov pre daný členský štát.

3.   Bez ohľadu na odsek 1 a bez toho, aby boli dotknuté povinnosti iných členských štátov napĺňať dotknuté podzemné zásobníky plynu, sa cieľ naplnenia pre každý členský štát, v ktorom sa podzemné zásobníky plynu nachádzajú, zníži o objem, ktorý bol dodaný do tretích krajín počas referenčného obdobia 2016 až 2021, ak priemerný dodaný objem predstavoval viac než 15 TWh ročne počas obdobia ťažby uskladneného plynu (október – apríl).

4.   Na podzemné zásobníky plynu uvedené v prílohe Ib sa vzťahujú povinnosti týkajúce sa cieľa naplnenia podľa odseku 1 a trajektórie plnenia podľa odseku 7. Podrobnosti o povinnostiach každého členského štátu sa určia v dvojstrannej dohode v súlade s prílohou Ib.

5.   Členské štáty môžu čiastočne splniť cieľ naplnenia započítaním fyzicky uskladneného a dostupného LNG v zariadeniach LNG, ak sú splnené obe tieto podmienky:

| a) | súčasťou plynárenskej siete je významná kapacita zásob LNG, ktorá ročne predstavuje viac ako 4 % priemernej vnútroštátnej spotreby za predchádzajúcich päť rokov; |
| --- | --- |

a)

súčasťou plynárenskej siete je významná kapacita zásob LNG, ktorá ročne predstavuje viac ako 4 % priemernej vnútroštátnej spotreby za predchádzajúcich päť rokov;

| b) | členský štát uložil dodávateľom plynu povinnosť uskladňovať minimálne objemy plynu v podzemných zásobníkoch plynu a/alebo zariadeniach LNG v súlade s článkom 6b ods. 1 písm. a). |
| --- | --- |

b)

členský štát uložil dodávateľom plynu povinnosť uskladňovať minimálne objemy plynu v podzemných zásobníkoch plynu a/alebo zariadeniach LNG v súlade s článkom 6b ods. 1 písm. a).

6.   Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na splnenie priebežných cieľov alebo na zabezpečenie ich splnenia takto:

| a) | na rok 2022: ako sa stanovuje v prílohe Ia, a |
| --- | --- |

a)

na rok 2022: ako sa stanovuje v prílohe Ia, a

| b) | od roku 2023: v súlade s odsekom 7. |
| --- | --- |

b)

od roku 2023: v súlade s odsekom 7.

7.   Každý členský štát s podzemnými zásobníkmi plynu predloží Komisii na rok 2023 a na nasledujúce roky do 15. septembra predchádzajúceho roka návrh trajektórie plnenia s priebežnými cieľmi na február, máj, júl a september vrátane technických informácií v súhrnnej forme pre podzemné zásobníky plynu na svojom území a priamo prepojené s jeho trhovou oblasťou. Trajektória plnenia a priebežné ciele vychádzajú z priemernej miery naplnenia počas piatich predchádzajúcich rokov.

V prípade členských štátov, ktorých cieľ naplnenia sa zníži na 35 % ich priemernej ročnej spotreby plynu podľa odseku 2, sa priebežné ciele trajektórie plnenia náležitým spôsobom znížia.

Komisia na základe technických informácií, ktoré poskytol každý členský štát, a po zohľadnení posúdenia zo strany GCG prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví trajektóriu plnenia pre každý členský štát. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 18a ods. 2. Tieto vykonávacie akty sa prijmú do 15. novembra predchádzajúceho roka, keď to je nevyhnutné, a aj vtedy, ak členský štát predložil aktualizovaný návrh trajektórie plnenia. Tieto akty sú založené na posúdení celkovej situácie v oblasti bezpečnosti dodávok plynu a vývoja dopytu po plyne a jeho ponuky v Únii a jednotlivých členských štátoch a stanovujú sa tak, aby sa zaistila bezpečnosť dodávok plynu a zároveň sa zabránilo zbytočnému zaťaženiu členských štátov, účastníkov trhu s plynom, prevádzkovateľov zásobníkov alebo odberateľov a bez neprimeraného narušenia hospodárskej súťaže medzi prevádzkovateľmi zásobníkov nachádzajúcich sa v susedných členských štátoch.

8.   Ak v danom roku členský štát nie je schopný do 1. novembra splniť svoj cieľ naplnenia z dôvodu špecifických technických vlastností jedného alebo viacerých podzemných zásobníkov plynu na svojom území, ako je napríklad výnimočne nízky vtlačný výkon, tomuto členskému štátu sa umožní splniť jeho cieľ naplnenia do 1. decembra. Členský štát o tom informuje Komisiu do 1. novembra a uvedie dôvody omeškania.

9.   Cieľ naplnenia neplatí, ak Komisia vyhlási stav núdze na regionálnej úrovni alebo stav núdze v Únii podľa článku 12 na žiadosť jedného prípadne viacerých členských štátov, ktoré vyhlásili vnútroštátny stav núdze, a to počas trvania takéhoto stavu.

10.   Príslušný orgán každého členského štátu nepretržite monitoruje dodržiavanie trajektórie plnenia a pravidelne podáva správy GCG. Ak je úroveň naplnenia v danom členskom štáte o viac ako päť percentuálnych bodov nižšia ako úroveň trajektórie plnenia, príslušný orgán bezodkladne prijme účinné opatrenia na zvýšenie tejto úrovne. Členské štáty o prijatých opatreniach informujú Komisiu a GCG.

11.   V prípade podstatnej a trvalej odchýlky členského štátu od trajektórie plnenia, ktorá ohrozuje dosiahnutie cieľa naplnenia, alebo v prípade odchýlky od cieľa naplnenia Komisia po konzultácii s GCG a dotknutými členskými štátmi vydá danému členskému štátu alebo ostatným dotknutým členským štátom odporúčanie týkajúce sa opatrení, ktoré sa majú ihneď prijať.

Ak sa odchýlka do jedného mesiaca od prijatia odporúčania Komisie výrazne nezníži, Komisia po konzultácii s GCG a dotknutým členským štátom prijme ako krajné opatrenie rozhodnutie, ktorým stanoví pre dotknutý členský štát povinnosť, aby prijal opatrenia, ktorými sa účinne odstráni odchýlka, prípadne vrátane jedného alebo viacerých opatrení uvedených v článku 6b ods. 1 alebo akéhokoľvek iného opatrenia na zabezpečenie dosiahnutia cieľa naplnenia podľa tohto článku.

Komisia pri rozhodovaní o tom, ktoré opatrenia prijať podľa druhého pododseku, zohľadní osobitnú situáciu dotknutého členského štátu, napríklad veľkosť podzemných zásobníkov plynu vo vzťahu k domácej spotrebe plynu, význam podzemných zásobníkov plynu pre bezpečnosť dodávok plynu v regióne a akékoľvek existujúce zásobníky LNG.

Vo všetkých opatreniach, ktoré Komisia prijme na odstránenie odchýlok od trajektórie plnenia alebo cieľa naplnenia na rok 2022, sa zohľadní krátky časový rámec na vykonanie tohto článku na vnútroštátnej úrovni, ktorý mohol prispieť k odchýlke od trajektórie plnenia alebo cieľa naplnenia na rok 2022.

Komisia zabezpečí, aby opatrenia prijaté podľa tohto odseku:

| a) | neprekračovali rámec toho, čo je potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu; |
| --- | --- |

a)

neprekračovali rámec toho, čo je potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu;

| b) | nezaťaží neprimerane členské štáty, účastníkov trhu s plynom, prevádzkovateľov zásobníkov alebo odberateľov. |
| --- | --- |

b)

nezaťaží neprimerane členské štáty, účastníkov trhu s plynom, prevádzkovateľov zásobníkov alebo odberateľov.

Článok 6b

Plnenie cieľov naplnenia

1.   Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia vrátane poskytnutia finančných stimulov alebo náhrady pre účastníkov trhu, aby zabezpečili dosiahnutie povinných cieľov naplnenia stanovených podľa článku 6a. Ak je to možné, členské štáty pri zabezpečení plnenia cieľov naplnenia uprednostňujú trhové opatrenia.

Pokiaľ ktorékoľvek z opatrení stanovených v tomto článku patrí medzi povinnosti a právomoci vnútroštátneho regulačného orgánu podľa článku 41 smernice 2009/73/ES, za prijatie týchto opatrení sú zodpovedné vnútroštátne regulačné orgány.

Opatrenia prijaté podľa tohto odseku môžu zahŕňať najmä:

| a) | požiadavku, aby dodávatelia plynu uskladňovali minimálne objemy plynu v zásobníkoch vrátane podzemných zásobníkov plynu a/alebo zásobníkov LNG, tieto objemy sa určia na základe množstva plynu dodaného dodávateľmi plynu chráneným odberateľom; |
| --- | --- |

a)

požiadavku, aby dodávatelia plynu uskladňovali minimálne objemy plynu v zásobníkoch vrátane podzemných zásobníkov plynu a/alebo zásobníkov LNG, tieto objemy sa určia na základe množstva plynu dodaného dodávateľmi plynu chráneným odberateľom;

| b) | požiadavku na prevádzkovateľov zásobníkov, aby svoje kapacity tendrovali účastníkom trhu; |
| --- | --- |

b)

požiadavku na prevádzkovateľov zásobníkov, aby svoje kapacity tendrovali účastníkom trhu;

| c) | požiadavku, aby prevádzkovatelia prepravnej siete alebo subjekty určené členským štátom nakupovali vyvažovacie zásoby a hospodárili s nimi výlučne na účely vykonávania svojich funkcií ako prevádzkovateľov prepravnej siete a ak je to potrebné, uloženie povinnosti iným určeným subjektom na účely zaistenia bezpečnosti dodávok plynu v prípade stavu núdze uvedenej v článku 11 ods. 1 písm. c); |
| --- | --- |

c)

požiadavku, aby prevádzkovatelia prepravnej siete alebo subjekty určené členským štátom nakupovali vyvažovacie zásoby a hospodárili s nimi výlučne na účely vykonávania svojich funkcií ako prevádzkovateľov prepravnej siete a ak je to potrebné, uloženie povinnosti iným určeným subjektom na účely zaistenia bezpečnosti dodávok plynu v prípade stavu núdze uvedenej v článku 11 ods. 1 písm. c);

| d) | používanie koordinovaných nástrojov, ako sú platformy na nákup LNG, s inými členskými štátmi s cieľom maximalizovať využívanie LNG a obmedziť infraštruktúrne a regulačné prekážky spoločného využívania LNG na napĺňanie podzemných zásobníkov plynu; |
| --- | --- |

d)

používanie koordinovaných nástrojov, ako sú platformy na nákup LNG, s inými členskými štátmi s cieľom maximalizovať využívanie LNG a obmedziť infraštruktúrne a regulačné prekážky spoločného využívania LNG na napĺňanie podzemných zásobníkov plynu;

| e) | používanie dobrovoľných mechanizmov spoločného obstarávania zemného plynu, o uplatňovaní ktorého môže Komisia v prípade potreby vydať usmernenie do 1. augusta 2022; |
| --- | --- |

e)

používanie dobrovoľných mechanizmov spoločného obstarávania zemného plynu, o uplatňovaní ktorého môže Komisia v prípade potreby vydať usmernenie do 1. augusta 2022;

| f) | poskytovanie finančných stimulov účastníkom trhu vrátane prevádzkovateľom zásobníkov, ako sú rozdielové zmluvy alebo poskytovanie náhrady účastníkom trhu za výpadok príjmov alebo náklady, ktoré im vznikli v dôsledku povinností účastníkov trhu vrátane prevádzkovateľov zásobníkov a ktoré nemožno pokryť príjmami; |
| --- | --- |

f)

poskytovanie finančných stimulov účastníkom trhu vrátane prevádzkovateľom zásobníkov, ako sú rozdielové zmluvy alebo poskytovanie náhrady účastníkom trhu za výpadok príjmov alebo náklady, ktoré im vznikli v dôsledku povinností účastníkov trhu vrátane prevádzkovateľov zásobníkov a ktoré nemožno pokryť príjmami;

| g) | požiadavku, aby držitelia uskladňovacej kapacity využívali alebo uvoľňovali nevyužité rezervované kapacity, zatiaľ čo držiteľ uskladňovacej kapacity, ktorý nevyužíva túto kapacitu, je stále povinný zaplatiť dohodnutú cenu za celé obdobie platnosti zmluvy o uskladňovaní; |
| --- | --- |

g)

požiadavku, aby držitelia uskladňovacej kapacity využívali alebo uvoľňovali nevyužité rezervované kapacity, zatiaľ čo držiteľ uskladňovacej kapacity, ktorý nevyužíva túto kapacitu, je stále povinný zaplatiť dohodnutú cenu za celé obdobie platnosti zmluvy o uskladňovaní;

| h) | prijatie účinných nástrojov na nákup strategických zásob a hospodárenie s nimi zo strany verejných alebo súkromných subjektov, za predpokladu, že takéto nástroje nenarúšajú hospodársku súťaž alebo riadne fungovanie vnútorného trhu; |
| --- | --- |

h)

prijatie účinných nástrojov na nákup strategických zásob a hospodárenie s nimi zo strany verejných alebo súkromných subjektov, za predpokladu, že takéto nástroje nenarúšajú hospodársku súťaž alebo riadne fungovanie vnútorného trhu;

| i) | vymenovanie špecializovaného subjektu, ktorý bude poverený úlohou splniť cieľ naplnenia v prípade, že by sa inak cieľ naplnenia nepodarilo splniť; |
| --- | --- |

i)

vymenovanie špecializovaného subjektu, ktorý bude poverený úlohou splniť cieľ naplnenia v prípade, že by sa inak cieľ naplnenia nepodarilo splniť;

| j) | poskytnutie zľavy z taríf za uskladňovanie; |
| --- | --- |

j)

poskytnutie zľavy z taríf za uskladňovanie;

| k) | výber príjmov potrebných na vymáhanie kapitálových a prevádzkových výdavkov súvisiacich s regulovanými zásobníkmi, ako sú tarify za uskladňovanie a osobitný poplatok začlenený do prepravných taríf, a to len z výstupných bodov ku koncovým odberateľom nachádzajúcim sa v tých istých členských štátoch za predpokladu, že vybraté príjmy z taríf nie sú vyššie ako povolené príjmy. |
| --- | --- |

k)

výber príjmov potrebných na vymáhanie kapitálových a prevádzkových výdavkov súvisiacich s regulovanými zásobníkmi, ako sú tarify za uskladňovanie a osobitný poplatok začlenený do prepravných taríf, a to len z výstupných bodov ku koncovým odberateľom nachádzajúcim sa v tých istých členských štátoch za predpokladu, že vybraté príjmy z taríf nie sú vyššie ako povolené príjmy.

2.   Opatrenia prijaté členskými štátmi podľa odseku 1 sa obmedzujú na to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie trajektórií plnenia a cieľov naplnenia. Musia byť presne vymedzené, transparentné, primerané a nediskriminačné. Nesmú neprimerane narúšať hospodársku súťaž ani riadne fungovanie vnútorného trhu s plynom ani ohroziť bezpečnosť dodávok plynu iných členských štátov alebo Únie.

3.   Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie efektívneho využívania existujúcej infraštruktúry na vnútroštátnej a regionálnej úrovni v prospech bezpečnosti dodávok plynu. Uvedené opatrenia nesmú za žiadnych okolností blokovať ani obmedzovať cezhraničné využívanie zásobníkov alebo zariadení LNG a nesmú obmedzovať cezhraničné prepravné kapacity pridelené v súlade s nariadením Komisie (EÚ) 2017/459 (*1).

4.   Pri prijímaní opatrení podľa tohto článku členské štáty uplatňujú zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti, pričom stále dosahujú ciele svojich príslušných opatrení v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (*2).

Článok 6c

Dohody o uskladňovaní a mechanizmus rozdelenia zaťaženia

1.   Členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu zabezpečia, aby účastníci trhu v danom členskom štáte mali uzavreté dohody s prevádzkovateľmi podzemných zásobníkov plynu alebo inými účastníkmi trhu z členských štátov s podzemnými zásobníkmi plynu. Uvedenými dohodami sa do 1. novembra zabezpečí využitie objemov zásobníkov zodpovedajúcich aspoň 15 % priemernej ročnej spotreby plynu členského štátu bez zásobníkov za predchádzajúcich päť rokov. Ak však cezhraničná prepravná kapacita alebo iné technické obmedzenia neumožňujú členskému štátu bez podzemných zásobníkov plynu plné využitie 15 % objemu týchto zásobníkov, daný členský štát uskladní len technicky možné objemy.

V prípade, že technické obmedzenia neumožňujú splniť členskému štátu povinnosť uvedenú v prvom pododseku a členský štát má povinnosť uskladňovať iné palivá ako náhradu plynu, povinnosť uvedenú v prvom pododseku možno výnimočne splniť rovnocennou povinnosťou uskladňovať iné palivá ako plyn. Technické obmedzenia a rovnocennosť opatrenia preukáže dotknutý členský štát.

2.   Odchylne od odseku 1 môže členský štát bez podzemných zásobníkov plynu spoločne s jedným alebo viacerými členskými štátmi s podzemnými zásobníkmi plynu vytvoriť mechanizmus rozdelenia zaťaženia (mechanizmus rozdelenia zaťaženia).

Mechanizmus rozdelenia zaťaženia musí vychádzať z relevantných údajov z najnovšieho posúdenia rizika podľa článku 7 a musia sa v ňom zohľadniť všetky tieto parametre:

| a) | náklady finančnej podpory na dosiahnutie cieľov naplnenia, s výnimkou nákladov na splnenie akýchkoľvek povinností týkajúcich sa strategických zásob; |
| --- | --- |

a)

náklady finančnej podpory na dosiahnutie cieľov naplnenia, s výnimkou nákladov na splnenie akýchkoľvek povinností týkajúcich sa strategických zásob;

| b) | objemy plynu potrebné na uspokojenie dopytu chránených odberateľov v súlade s článkom 6 ods. 1; |
| --- | --- |

b)

objemy plynu potrebné na uspokojenie dopytu chránených odberateľov v súlade s článkom 6 ods. 1;

| c) | všetky technické obmedzenia, vrátane dostupnej podzemnej uskladňovacej kapacity, technickej cezhraničnej prepravnej kapacity a ťažobného výkonu. |
| --- | --- |

c)

všetky technické obmedzenia, vrátane dostupnej podzemnej uskladňovacej kapacity, technickej cezhraničnej prepravnej kapacity a ťažobného výkonu.

Členské štáty oznámia mechanizmus rozdelenia zaťaženia Komisii do 2. septembra 2022. Ak sa v uvedenej lehote nedospeje k dohode o mechanizme rozdelenia zaťaženia, členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu preukážu, že spĺňajú odsek 1 a náležite o tom informujú Komisiu.

3.   Ako prechodné opatrenie členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu, ale ktoré majú podzemné zásobníky plynu uvedené v poslednom zozname projektov spoločného záujmu uvedenom v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 (*3) môžu čiastočne splniť odsek 1 započítaním zásob LNG v existujúcich plávajúcich skladiskách až do uvedenia podzemných zásobníkov plynu do prevádzky.

4.   Členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu môžu účastníkom trhu alebo prípadne prevádzkovateľom prepravných sietí poskytnúť stimuly alebo finančnú náhradu za výpadok príjmov alebo za náklady, ktoré im vznikli v dôsledku splnenia ich povinností uskladnenia podľa tohto článku, ak takýto nedostatok alebo takéto náklady nie je možné pokryť príjmami, aby sa zabezpečilo splnenie ich povinnosti uskladňovať plyn v iných členských štátoch podľa odseku 1 alebo vykonávanie mechanizmu rozdelenia zaťaženia. Ak sú stimuly alebo finančná náhrada financované prostredníctvom poplatku, daný poplatok sa nepridelí cezhraničným prepojovacím bodom.

5.   Bez ohľadu na odsek 1, ak členský štát má podzemné zásobníky plynu, ktoré sa nachádzajú na jeho území a súhrnná kapacita uvedených zariadení je väčšia ako ročná spotreba plynu daného členského štátu, členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu, ktoré majú prístup k uvedeným zásobníkom buď:

| a) | zabezpečia, aby do 1. novembra objemy v zásobníkoch zodpovedali aspoň priemernému využitiu uskladňovacej kapacity za predchádzajúcich päť rokov, určenej okrem iného s prihliadnutím na toky počas ťažobnej sezóny za predchádzajúcich päť rokov z členských štátov, v ktorých sa zásobníky nachádzajú, alebo |
| --- | --- |

a)

zabezpečia, aby do 1. novembra objemy v zásobníkoch zodpovedali aspoň priemernému využitiu uskladňovacej kapacity za predchádzajúcich päť rokov, určenej okrem iného s prihliadnutím na toky počas ťažobnej sezóny za predchádzajúcich päť rokov z členských štátov, v ktorých sa zásobníky nachádzajú, alebo

| b) | preukážu, že uskladňovacia kapacita zodpovedajúca objemu, na ktorý sa vzťahuje povinnosť podľa písmena a), bola rezervovaná. |
| --- | --- |

b)

preukážu, že uskladňovacia kapacita zodpovedajúca objemu, na ktorý sa vzťahuje povinnosť podľa písmena a), bola rezervovaná.

Ak členský štát bez podzemných zásobníkov plynu môže preukázať, že uskladňovacia kapacita zodpovedajúca objemu, na ktorý sa vzťahuje povinnosť podľa písmena a) prvého pododseku, bola rezervovaná, uplatní sa odsek 1.

Povinnosť podľa tohto odseku je obmedzená na 15 % priemernej ročnej spotreby plynu za predchádzajúcich päť rokov v dotknutom členskom štáte.

6.   Pokiaľ nie je v prílohe Ib stanovené inak, v prípade podzemných zásobníkov plynu nachádzajúcich sa v jednom členskom štáte, na ktoré sa nevzťahuje odsek 5, ale ktoré sú priamo prepojené s oblasťou trhu iného členského štátu, tento iný členský štát zabezpečí, aby do 1. novembra objemy zásobníkov zodpovedali aspoň priemeru uskladňovacej kapacity rezervovanej na príslušnom cezhraničnom bode za predchádzajúcich päť rokov.

Článok 6d

Monitorovanie a presadzovanie

1.   Prevádzkovatelia zásobníkov vykazujú úroveň naplnenia príslušnému orgánu v každom členskom štáte, v ktorom sa nachádzajú dotknuté podzemné zásobníky plynu a v uplatniteľných prípadoch subjektu určenému daným členským štátom (určený subjekt):

| a) | na rok 2022: v každom z priebežných cieľov stanovených v prílohe Ia a |
| --- | --- |

a)

na rok 2022: v každom z priebežných cieľov stanovených v prílohe Ia a

| b) | od roku 2023: stanovenú v článku 6a ods. 8. |
| --- | --- |

b)

od roku 2023: stanovenú v článku 6a ods. 8.

2.   Príslušný orgán a v uplatniteľných prípadoch určený subjekt každého členského štátu monitorujú úrovne naplnenia podzemných zásobníkov plynu na svojom území na konci každého mesiaca a výsledky bez zbytočného odkladu poskytujú Komisii.

Komisia môže v náležitých prípadoch vyzvať Agentúru Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER), aby pomohla pri takomto monitorovaní.

3.   Na základe informácií poskytnutých príslušným orgánom a v uplatniteľných prípadoch určeným subjektom každého členského štátu Komisia pravidelne podáva správu GCG.

4.   GCG pomáha Komisii pri monitorovaní trajektórií plnenia a cieľov naplnenia a vypracúva usmernenia pre Komisiu o primeraných opatreniach na zabezpečenie súladu, v prípade ak sa členské štáty odchýlia od trajektórií plnenia alebo nespĺňajú ciele naplnenia.

5.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na splnenie trajektórií plnenia a cieľov naplnenia a na presadzovanie povinností uskladňovania, ktoré sú pre účastníkov trhu potrebné na ich dosiahnutie, a to aj uložením dostatočne odrádzajúcich sankcií a pokút týmto účastníkom trhu.

Členské štáty bezodkladne informujú Komisiu o opatreniach na presadzovanie prijatých podľa tohto odseku.

6.   Ak sa majú vymieňať citlivé obchodné informácie, Komisia môže zvolať zasadnutia GCG vo formáte obmedzenom na ňu a členské štáty.

7.   Výmena všetkých informácií je obmedzená na to, čo je nevyhnutné na účely monitorovania súladu s týmto nariadením.

Komisia, vnútroštátne regulačné orgány a členské štáty zachovávajú dôvernosť citlivých obchodných informácií prijatých na účely plnenia ich povinností.

(*1)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2017/459 zo 16. marca 2017, ktorým sa stanovuje sieťový predpis o mechanizmoch prideľovania kapacity v plynárenských prepravných sieťach a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 984/2013 (Ú. v. EÚ L 72, 17.3.2017, s. 1)."

*1

(*2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1)."

*2

(*3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 z 30. mája 2022 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2019/942 a (EÚ) 2019/943 a smernice 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944 a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013 (Ú. v. EÚ L 152, 3.6.2022, s. 45).“
  "

*3

| 3. | Článok 7 sa mení takto:






  a) | Odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   ENTSOG vykoná do 1. septembra 2022 simuláciu scenárov s prerušením dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry na úrovni Únie vrátane scenárov dlhodobého prerušenia dodávok z jedného zdroja. Simulácia zahŕňa určenie a posúdenie koridorov pre núdzové dodávky plynu a zároveň identifikuje tie členské štáty, ktoré môžu riešiť zistené riziká, a to aj v súvislosti s LNG. Tieto scenáre prerušenia dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry a metodiku pre túto simuláciu vymedzí ENTSOG v spolupráci s GCG. ENTSOG zabezpečí primeranú úroveň transparentnosti a prístup k modelovým predpokladom použitým pri jej scenároch. Simulácia scenárov s prerušením dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry na úrovni Únie sa opakuje každé štyri roky, pokiaľ si to okolnosti nevyžadujú v kratších intervaloch.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 7 sa mení takto:

a)

Odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   ENTSOG vykoná do 1. septembra 2022 simuláciu scenárov s prerušením dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry na úrovni Únie vrátane scenárov dlhodobého prerušenia dodávok z jedného zdroja. Simulácia zahŕňa určenie a posúdenie koridorov pre núdzové dodávky plynu a zároveň identifikuje tie členské štáty, ktoré môžu riešiť zistené riziká, a to aj v súvislosti s LNG. Tieto scenáre prerušenia dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry a metodiku pre túto simuláciu vymedzí ENTSOG v spolupráci s GCG. ENTSOG zabezpečí primeranú úroveň transparentnosti a prístup k modelovým predpokladom použitým pri jej scenároch. Simulácia scenárov s prerušením dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry na úrovni Únie sa opakuje každé štyri roky, pokiaľ si to okolnosti nevyžadujú v kratších intervaloch.“

| b) | V odseku 4 sa dopĺňa toto písmeno:






  „g) | zohľadnením scenárov dlhodobého prerušenia dodávok z jedného zdroja.“ |
| --- | --- | --- |

b)

V odseku 4 sa dopĺňa toto písmeno:

„g)

zohľadnením scenárov dlhodobého prerušenia dodávok z jedného zdroja.“

| 4. | V článku 16 sa dopĺňa tento odsek:

  „3.   Členské štáty zabezpečia, aby povinnosti uskladnenia podľa tohto nariadenia boli splnené využívaním zásobníkov v Únii. Spolupráca členských štátov a zmluvných strán Energetického spoločenstva však môže zahŕňať dobrovoľné dohody o využívaní uskladňovacej kapacity, ktorú poskytujú zmluvné strany Energetického spoločenstva na uskladňovanie dodatočných objemov plynu pre členské štáty.“ |
| --- | --- |

4.

V článku 16 sa dopĺňa tento odsek:

„3.   Členské štáty zabezpečia, aby povinnosti uskladnenia podľa tohto nariadenia boli splnené využívaním zásobníkov v Únii. Spolupráca členských štátov a zmluvných strán Energetického spoločenstva však môže zahŕňať dobrovoľné dohody o využívaní uskladňovacej kapacity, ktorú poskytujú zmluvné strany Energetického spoločenstva na uskladňovanie dodatočných objemov plynu pre členské štáty.“

| 5. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 17a
  Predkladanie správ Komisie

  1.   Komisia do 28. februára 2023 a potom každoročne predloží Európskemu parlamentu a Rade správy, ktoré obsahujú:






  a) | prehľad opatrení prijatých členskými štátmi na splnenie povinností týkajúcich sa uskladňovania; |
| --- | --- | --- |

5.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 17a

Predkladanie správ Komisie

1.   Komisia do 28. februára 2023 a potom každoročne predloží Európskemu parlamentu a Rade správy, ktoré obsahujú:

a)

prehľad opatrení prijatých členskými štátmi na splnenie povinností týkajúcich sa uskladňovania;

| b) | prehľad času potrebného na certifikačný postup stanovený v článku 3a nariadenia (ES) č. 715/2009; |
| --- | --- |

b)

prehľad času potrebného na certifikačný postup stanovený v článku 3a nariadenia (ES) č. 715/2009;

| c) | prehľad opatrení požadovaných Komisiou na zabezpečenie súladu s trajektóriami plnenia a cieľmi naplnenia; |
| --- | --- |

c)

prehľad opatrení požadovaných Komisiou na zabezpečenie súladu s trajektóriami plnenia a cieľmi naplnenia;

| d) | analýzu potenciálnych účinkov tohto nariadenia na ceny plynu a potenciálne úspory plynu v súvislosti s článkom 6b ods. 4.“ |
| --- | --- |

d)

analýzu potenciálnych účinkov tohto nariadenia na ceny plynu a potenciálne úspory plynu v súvislosti s článkom 6b ods. 4.“

| 6. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 18a
  Postup výboru

  1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (*4).


  2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.



  (*4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).“
  " |
| --- | --- |

6.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 18a

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (*4).

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

(*4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).“
  "

*4

| 7. | V článku 20 sa dopĺňa tento odsek:

  „4.   Články 6a až 6d sa neuplatňujú na Írsko, Cyprus alebo Maltu, pokiaľ nie sú priamo prepojené s prepojenou plynárenskou sieťou ktoréhokoľvek iného členského štátu.“ |
| --- | --- |

7.

V článku 20 sa dopĺňa tento odsek:

„4.   Články 6a až 6d sa neuplatňujú na Írsko, Cyprus alebo Maltu, pokiaľ nie sú priamo prepojené s prepojenou plynárenskou sieťou ktoréhokoľvek iného členského štátu.“

| 8. | V článku 22 sa dopĺňa tento odsek:

  „Článok 2 body 27 až 31, články 6a až 6d, článok 16 ods. 3, článok 17a, článok 18a, článok 20 ods. 4 a prílohy Ia a Ib sa uplatňujú do 31. decembra 2025.“ |
| --- | --- |

8.

V článku 22 sa dopĺňa tento odsek:

„Článok 2 body 27 až 31, články 6a až 6d, článok 16 ods. 3, článok 17a, článok 18a, článok 20 ods. 4 a prílohy Ia a Ib sa uplatňujú do 31. decembra 2025.“

| 9. | Text uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu sa vkladá ako prílohy Ia a Ib. |
| --- | --- |

9.

Text uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu sa vkladá ako prílohy Ia a Ib.

Článok 2

Zmeny nariadenia (ES) č. 715/2009

Nariadenie (ES) č. 715/2009 sa mení takto:

| 1. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 3a
  Certifikácia prevádzkovateľov zásobníkov

  1.   Členské štáty zabezpečia, aby bol každý prevádzkovateľ zásobníkov vrátane akéhokoľvek prevádzkovateľa zásobníkov kontrolovaného prevádzkovateľom prepravných sietí certifikovaný v súlade s postupom stanoveným v tomto článku, a to vnútroštátnym regulačným orgánom alebo iným príslušným orgánom určeným dotknutým členským štátom podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 (*5) (ďalej v každom prípade len „certifikačný orgán“).
  Tento článok sa vzťahuje aj na prevádzkovateľov zásobníkov kontrolovaných prevádzkovateľmi prepravných sietí, ktorí už boli certifikovaní podľa pravidiel oddelenia uvedených v článkoch 9, 10 a 11 smernice 2009/73/ES.


  2.   Certifikačný orgán vydá návrh rozhodnutia o certifikácii pokiaľ ide o prevádzkovateľov podzemných zásobníkov, ktorí prevádzkujú zásobníky s kapacitou nad 3,5 TWh, v prípade ktorých celkový objem v zásobníkoch, bez ohľadu na počet prevádzkovateľov, bol k 31. marcu 2021 a 31. marca 2022 naplnený na úrovni v priemere nižšej ako 30 % ich maximálnej kapacity do 1. februára 2023 alebo do 150 pracovných dní od dňa doručenia oznámenia podľa odseku 9.
  V prípade prevádzkovateľov zásobníkov uvedených v prvom pododseku, certifikačný orgán vynaloží svoje maximálne úsilie na vydanie návrhu rozhodnutia o certifikácii do 1. novembra 2022.
  V prípade všetkých ostatných prevádzkovateľov zásobníkov certifikačný orgán vydá návrh rozhodnutia o certifikácii do 2. januára 2024 alebo do 18 mesiacov odo dňa doručenia oznámenia podľa odsekov 8 alebo 9.


  3.   Pri posudzovaní rizika pre bezpečnosť dodávok energie v Únii certifikačný orgán zohľadní akékoľvek riziko pre bezpečnosť dodávok plynu na vnútroštátnej úrovni, regionálnej úrovni alebo úrovni Únie, ako aj akékoľvek zmiernenie takéhoto rizika, ktoré vyplýva okrem iného z:






  a) | vlastníctva, dodávky alebo iných obchodných vzťahov, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť motiváciu a schopnosť prevádzkovateľa zásobníka naplniť podzemný zásobník plynu; |
| --- | --- | --- |

1.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 3a

Certifikácia prevádzkovateľov zásobníkov

1.   Členské štáty zabezpečia, aby bol každý prevádzkovateľ zásobníkov vrátane akéhokoľvek prevádzkovateľa zásobníkov kontrolovaného prevádzkovateľom prepravných sietí certifikovaný v súlade s postupom stanoveným v tomto článku, a to vnútroštátnym regulačným orgánom alebo iným príslušným orgánom určeným dotknutým členským štátom podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 (*5) (ďalej v každom prípade len „certifikačný orgán“).

Tento článok sa vzťahuje aj na prevádzkovateľov zásobníkov kontrolovaných prevádzkovateľmi prepravných sietí, ktorí už boli certifikovaní podľa pravidiel oddelenia uvedených v článkoch 9, 10 a 11 smernice 2009/73/ES.

2.   Certifikačný orgán vydá návrh rozhodnutia o certifikácii pokiaľ ide o prevádzkovateľov podzemných zásobníkov, ktorí prevádzkujú zásobníky s kapacitou nad 3,5 TWh, v prípade ktorých celkový objem v zásobníkoch, bez ohľadu na počet prevádzkovateľov, bol k 31. marcu 2021 a 31. marca 2022 naplnený na úrovni v priemere nižšej ako 30 % ich maximálnej kapacity do 1. februára 2023 alebo do 150 pracovných dní od dňa doručenia oznámenia podľa odseku 9.

V prípade prevádzkovateľov zásobníkov uvedených v prvom pododseku, certifikačný orgán vynaloží svoje maximálne úsilie na vydanie návrhu rozhodnutia o certifikácii do 1. novembra 2022.

V prípade všetkých ostatných prevádzkovateľov zásobníkov certifikačný orgán vydá návrh rozhodnutia o certifikácii do 2. januára 2024 alebo do 18 mesiacov odo dňa doručenia oznámenia podľa odsekov 8 alebo 9.

3.   Pri posudzovaní rizika pre bezpečnosť dodávok energie v Únii certifikačný orgán zohľadní akékoľvek riziko pre bezpečnosť dodávok plynu na vnútroštátnej úrovni, regionálnej úrovni alebo úrovni Únie, ako aj akékoľvek zmiernenie takéhoto rizika, ktoré vyplýva okrem iného z:

a)

vlastníctva, dodávky alebo iných obchodných vzťahov, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť motiváciu a schopnosť prevádzkovateľa zásobníka naplniť podzemný zásobník plynu;

| b) | práv a povinností Únie vo vzťahu k tretej krajine, ktoré vyplývajú z medzinárodného práva, vrátane akýchkoľvek dohôd uzatvorených s jednou alebo viacerými tretími krajinami, ktorých zmluvnou stranou je Únia a ktoré sa zaoberajú otázkami bezpečnosti dodávok energie; |
| --- | --- |

b)

práv a povinností Únie vo vzťahu k tretej krajine, ktoré vyplývajú z medzinárodného práva, vrátane akýchkoľvek dohôd uzatvorených s jednou alebo viacerými tretími krajinami, ktorých zmluvnou stranou je Únia a ktoré sa zaoberajú otázkami bezpečnosti dodávok energie;

| c) | práv a povinností dotknutých členských štátov vo vzťahu k tretej krajine, ktoré vyplývajú z dohôd, ktoré dotknutý členský štát uzavrel s jednou alebo viacerými tretími krajinami, pokiaľ sú tieto dohody v súlade s právom Únie, alebo |
| --- | --- |

c)

práv a povinností dotknutých členských štátov vo vzťahu k tretej krajine, ktoré vyplývajú z dohôd, ktoré dotknutý členský štát uzavrel s jednou alebo viacerými tretími krajinami, pokiaľ sú tieto dohody v súlade s právom Únie, alebo

| d) | akýchkoľvek iných osobitných skutočností a okolností prípadu. |
| --- | --- |

d)

akýchkoľvek iných osobitných skutočností a okolností prípadu.

4.   Ak certifikačný orgán dospeje k záveru, že osoba, ktorá priamo alebo nepriamo kontroluje prevádzkovateľa zásobníka alebo uplatňuje akékoľvek právo vo vzťahu k tomuto prevádzkovateľovi v zmysle článku 9 smernice 2009/73/ES, by mohla ohroziť bezpečnosť dodávok energie alebo základné bezpečnostné záujmy Únie alebo ktoréhokoľvek členského štátu, certifikačnú orgán zamietne certifikáciu. Certifikačný orgán môže namiesto toho vydať rozhodnutie o certifikácii za podmienok, ktoré zabezpečia, aby sa dostatočne zmiernili všetky riziká, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť naplnenie podzemných zásobníkov plynu, a za predpokladu, že uskutočniteľnosť podmienok možno v plnej miere zabezpečiť účinným vykonávaním a monitorovaním. Takéto podmienky môžu zahŕňať najmä požiadavku, aby vlastník zásobníka alebo prevádzkovateľ zásobníka previedol riadenie zásobníkov.

5.   Ak certifikačný orgán dospeje k záveru, že riziká spojené s bezpečnosťou dodávok plynu nemožno odstrániť pomocou podmienok podľa odseku 4, a to ani požiadavkou, aby vlastník zásobníka alebo prevádzkovateľ zásobníka previedol riadenie zásobníkov, a preto zamietne certifikáciu, musí:

| a) | ustanoviť povinnosť vlastníka zásobníka alebo prevádzkovateľa zásobníka alebo akejkoľvek osoby, o ktorých sa domnieva, že by mohli ohroziť bezpečnosť dodávok energie alebo základné bezpečnostné záujmy Únie alebo ktoréhokoľvek členského štátu, aby sa vzdali podielu alebo práv, ktoré majú vo vzťahu k vlastníctvu zásobníka alebo k vlastníctvu prevádzkovateľa zásobníka, a stanoviť v tomto ohľade príslušnú lehotu; |
| --- | --- |

a)

ustanoviť povinnosť vlastníka zásobníka alebo prevádzkovateľa zásobníka alebo akejkoľvek osoby, o ktorých sa domnieva, že by mohli ohroziť bezpečnosť dodávok energie alebo základné bezpečnostné záujmy Únie alebo ktoréhokoľvek členského štátu, aby sa vzdali podielu alebo práv, ktoré majú vo vzťahu k vlastníctvu zásobníka alebo k vlastníctvu prevádzkovateľa zásobníka, a stanoviť v tomto ohľade príslušnú lehotu;

| b) | v náležitých prípadoch nariadiť predbežné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby takáto osoba nemohla vykonávať žiadnu kontrolu alebo právo vo vzťahu k tomuto vlastníkovi zásobníka alebo prevádzkovateľovi zásobníkov až do vzdania sa podielu alebo práv, a |
| --- | --- |

b)

v náležitých prípadoch nariadiť predbežné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby takáto osoba nemohla vykonávať žiadnu kontrolu alebo právo vo vzťahu k tomuto vlastníkovi zásobníka alebo prevádzkovateľovi zásobníkov až do vzdania sa podielu alebo práv, a

| c) | stanoviť vhodné kompenzačné opatrenia v súlade s vnútroštátnym právom. |
| --- | --- |

c)

stanoviť vhodné kompenzačné opatrenia v súlade s vnútroštátnym právom.

6.   Certifikačný orgán bezodkladne oznámi svoj návrh rozhodnutia o certifikácii Komisii spolu so všetkými relevantnými informáciami.

Komisia do 25 pracovných dní po takomto oznámení doručí stanovisko k návrhu rozhodnutia o certifikácii certifikačnému orgánu. Certifikačný orgán zohľadní stanovisko Komisie v čo najväčšej miere.

7.   Certifikačný orgán prijme rozhodnutie o certifikácii do 25 pracovných dní od doručenia stanoviska Komisie.

8.   Pred uvedením novovybudovaného podzemného zásobníka plynu do prevádzky musí byť prevádzkovateľ zásobníkov certifikovaný v súlade s odsekmi 1 až 7. Prevádzkovateľ zásobníkov oznámi certifikačnému orgánu svoj zámer uviesť daný podzemný zásobník plynu do prevádzky.

9.   Prevádzkovatelia zásobníkov oznamujú certifikačnému orgánu každú plánovanú transakciu, ktorá by si vyžadovala opätovné posúdenie ich súladu s požiadavkami na certifikáciu stanovenými v odsekoch 1 až 4.

10.   Certifikačné orgány monitorujú nepretržitý súlad prevádzkovateľov zásobníkov s certifikačnými požiadavkami stanovenými v odsekoch 1 až 4. S cieľom opätovného posúdenia súladu začne certifikačný postup v prípade ktorejkoľvek z týchto situácií:

| a) | po doručení oznámenia od prevádzkovateľa zásobníkov podľa odseku 8 alebo 9; |
| --- | --- |

a)

po doručení oznámenia od prevádzkovateľa zásobníkov podľa odseku 8 alebo 9;

| b) | z vlastnej iniciatívy, ak majú vedomosť o tom, že plánovaná zmena práv alebo vplyvu na prevádzkovateľa zásobníkov by mohla viesť k nesúladu s požiadavkami odsekov 1, 2 a 3; |
| --- | --- |

b)

z vlastnej iniciatívy, ak majú vedomosť o tom, že plánovaná zmena práv alebo vplyvu na prevádzkovateľa zásobníkov by mohla viesť k nesúladu s požiadavkami odsekov 1, 2 a 3;

| c) | na základe odôvodnenej žiadosti Komisie. |
| --- | --- |

c)

na základe odôvodnenej žiadosti Komisie.

11.   Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie nepretržitej prevádzky podzemných zásobníkov plynu na svojich príslušných územiach. Uvedené podzemné zásobníky plynu môžu ukončiť prevádzku len v prípade, ak nie sú splnené technické a bezpečnostné požiadavky alebo, ak certifikačný orgán dospeje k záveru na základe posúdenia a s prihliadnutím na stanovisko siete ENTSOG, že ukončenie by neoslabilo bezpečnosť dodávok plynu na úrovni Únie alebo na vnútroštátnej úrovni.

Ak sa ukončenie prevádzky nepovolí, v náležitých prípadoch sa prijmú vhodné kompenzačné opatrenia.

12.   Komisia môže vydať usmernenia týkajúce sa uplatňovania tohto článku.

13.   Tento článok sa neuplatňuje na časti zariadení LNG používané na uskladňovanie.

(*5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 z 25. októbra 2017 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 994/2010 (Ú. v. EÚ L 280, 28.10.2017, s. 1).“
  "

*5

| 2. | V článku 13 sa dopĺňa tento odsek:

  „3.   Na kapacitné prepravné tarify a distribučné tarify na vstupných bodoch z podzemných zásobníkov plynu a zariadení LNG a výstupných bodoch do podzemných zásobníkov plynu a zariadení LNG môže vnútroštátny regulačný orgán uplatniť zľavu až do 100 %, pokiaľ a v rozsahu, v akom sa takýto zásobník, ktorý je pripojený k viac než jednej prepravnej alebo distribučnej sieti, nepoužíva na konkurovanie prepojovaciemu bodu.
  Tento odsek sa uplatňuje do 31. decembra 2025.“. |
| --- | --- |

2.

V článku 13 sa dopĺňa tento odsek:

„3.   Na kapacitné prepravné tarify a distribučné tarify na vstupných bodoch z podzemných zásobníkov plynu a zariadení LNG a výstupných bodoch do podzemných zásobníkov plynu a zariadení LNG môže vnútroštátny regulačný orgán uplatniť zľavu až do 100 %, pokiaľ a v rozsahu, v akom sa takýto zásobník, ktorý je pripojený k viac než jednej prepravnej alebo distribučnej sieti, nepoužíva na konkurovanie prepojovaciemu bodu.

Tento odsek sa uplatňuje do 31. decembra 2025.“.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 29. júna 2022

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predseda

F. RIESTER

---

(1)  Stanovisko z 18. mája 2022 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 28. júna 2022.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 z 25. októbra 2017 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 994/2010 (Ú. v. EÚ L 280, 28.10.2017, s. 1).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

4

(5)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2017/459 zo 16. marca 2017, ktorým sa stanovuje sieťový predpis o mechanizmoch prideľovania kapacity v plynárenských prepravných sieťach a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 984/2013 (Ú. v. EÚ L 72, 17.3.2017, s. 1).

5

(6)  Smernica Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu (Ú. v. EÚ L 345, 23.12.2008, s. 75).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1775/2005 (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 36).

8

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA Ia (1)

Trajektórie plnenia s priebežnými cieľmi a cieľ naplnenia na rok 2022 pre členské štáty s podzemnými zásobníkmi plynu

| Členský štát | Priebežný cieľ 1. augusta | Priebežný cieľ 1. septembra | Priebežný cieľ 1. októbra | Cieľ naplnenia 1. novembra |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | 49  % | 60  % | 70  % | 80  % |
| BE | 49  % | 62  % | 75  % | 80  % |
| BG | 49  % | 61  % | 75  % | 80  % |
| CZ | 60  % | 67  % | 74  % | 80  % |
| DE | 45  % | 53  % | 80  % | 80  % |
| DK | 61  % | 68  % | 74  % | 80  % |
| ES | 71  % | 74  % | 77  % | 80  % |
| FR | 52  % | 65  % | 72  % | 80  % |
| HR | 49  % | 60  % | 70  % | 80  % |
| HU | 51  % | 60  % | 70  % | 80  % |
| IT | 58  % | 66  % | 73  % | 80  % |
| LV | 57  % | 65  % | 72  % | 80  % |
| NL | 54  % | 62  % | 71  % | 80  % |
| PL | 80  % | 80  % | 80  % | 80  % |
| PT | 72  % | 75  % | 77  % | 80  % |
| RO | 46  % | 57  % | 66  % | 80  % |
| SE | 40  % | 53  % | 67  % | 80  % |
| SK | 49  % | 60  % | 70  % | 80  % |

Členský štát

Priebežný cieľ 1. augusta

Priebežný cieľ 1. septembra

Priebežný cieľ 1. októbra

Cieľ naplnenia 1. novembra

AT

49  %

60  %

70  %

80  %

BE

49  %

62  %

75  %

80  %

BG

49  %

61  %

75  %

80  %

CZ

60  %

67  %

74  %

80  %

DE

45  %

53  %

80  %

80  %

DK

61  %

68  %

74  %

80  %

ES

71  %

74  %

77  %

80  %

FR

52  %

65  %

72  %

80  %

HR

49  %

60  %

70  %

80  %

HU

51  %

60  %

70  %

80  %

IT

58  %

66  %

73  %

80  %

LV

57  %

65  %

72  %

80  %

NL

54  %

62  %

71  %

80  %

PL

80  %

80  %

80  %

80  %

PT

72  %

75  %

77  %

80  %

RO

46  %

57  %

66  %

80  %

SE

40  %

53  %

67  %

80  %

SK

49  %

60  %

70  %

80  %

PRÍLOHA Ib

Spoločná zodpovednosť za cieľ naplnenia a trajektóriu plnenia

Pokiaľ ide o cieľ naplnenia a trajektóriu plnenia podľa článku 6a, Spolková republika Nemecko a Rakúska republika nesú spoločne zodpovednosť za zásobníky Haidach a 7Fields. Presný pomer a rozsah tejto zodpovednosti Spolkovej republiky Nemecko a Rakúskej republiky je predmetom dvojstrannej dohody týchto členských štátov.

---

(1)  Táto príloha podlieha pomerným povinnostiam každého členského štátu podľa tohto nariadenia, a najmä podľa článkov 6a, 6b a 6c.

1

V prípade členských štátov, na ktoré sa vzťahuje článok 6a ods. 2, sa pomerný priebežný cieľ vypočíta vynásobením hodnoty uvedenej v tabuľke limitom 35 % a vydelením výsledku 80 %-ami.

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/34

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2022/1033

z 29. júna 2022,

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenie na poskytnutie výnimočnej dočasnej podpory v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) v reakcii na dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 42 a článok 43 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | Poľnohospodári a vidiecke podniky v Únii boli bezprecedentným spôsobom zasiahnuté dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu. Rastúce ceny vstupov, najmä energií, hnojív a krmív, spôsobili hospodárske narušenie v odvetví poľnohospodárstva a vo vidieckych komunitách Únie, ako aj problémy s likviditou poľnohospodárom a malým vidieckym podnikom pôsobiacim v oblasti spracovania, uvádzania na trh alebo vývoja poľnohospodárskych výrobkov. Došlo tak k výnimočnej situácii, ktorú je potrebné riešiť novým výnimočným opatrením. |
| --- | --- |

(1)

Poľnohospodári a vidiecke podniky v Únii boli bezprecedentným spôsobom zasiahnuté dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu. Rastúce ceny vstupov, najmä energií, hnojív a krmív, spôsobili hospodárske narušenie v odvetví poľnohospodárstva a vo vidieckych komunitách Únie, ako aj problémy s likviditou poľnohospodárom a malým vidieckym podnikom pôsobiacim v oblasti spracovania, uvádzania na trh alebo vývoja poľnohospodárskych výrobkov. Došlo tak k výnimočnej situácii, ktorú je potrebné riešiť novým výnimočným opatrením.

| (2) | V reakcii na dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu na odvetvia poľnohospodárstva a potravinárstva Únie by sa v tomto nariadení malo stanoviť nové výnimočné a dočasné opatrenie na riešenie problémov s likviditou, ktoré ohrozujú kontinuitu poľnohospodárskych činností a malých podnikov pôsobiacich v oblasti spracovania, uvádzania na trh alebo vývoja poľnohospodárskych výrobkov. |
| --- | --- |

(2)

V reakcii na dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu na odvetvia poľnohospodárstva a potravinárstva Únie by sa v tomto nariadení malo stanoviť nové výnimočné a dočasné opatrenie na riešenie problémov s likviditou, ktoré ohrozujú kontinuitu poľnohospodárskych činností a malých podnikov pôsobiacich v oblasti spracovania, uvádzania na trh alebo vývoja poľnohospodárskych výrobkov.

| (3) | Podpora v rámci opatrenia stanoveného v tomto nariadení, ktorej účelom je zabezpečiť konkurencieschopnosť agropotravinárskych podnikov a životaschopnosť poľnohospodárskych podnikov v Únii, by mala sústrediť dostupné zdroje pre tých prijímateľov, ktorí sú najviac zasiahnutí dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu, a mala by sa poskytovať na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií. V prípade poľnohospodárov by malo byť možné, aby takéto kritériá zahŕňali výrobné odvetvia, typy hospodárenia alebo štruktúry poľnohospodárskych podnikov a v prípade malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) sektory, druhy činností, druhy regiónov alebo iné osobitné obmedzenia. |
| --- | --- |

(3)

Podpora v rámci opatrenia stanoveného v tomto nariadení, ktorej účelom je zabezpečiť konkurencieschopnosť agropotravinárskych podnikov a životaschopnosť poľnohospodárskych podnikov v Únii, by mala sústrediť dostupné zdroje pre tých prijímateľov, ktorí sú najviac zasiahnutí dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu, a mala by sa poskytovať na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií. V prípade poľnohospodárov by malo byť možné, aby takéto kritériá zahŕňali výrobné odvetvia, typy hospodárenia alebo štruktúry poľnohospodárskych podnikov a v prípade malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) sektory, druhy činností, druhy regiónov alebo iné osobitné obmedzenia.

| (4) | Súčasná vážna kríza v odvetví poľnohospodárstva Únie potvrdzuje, že je potrebné urýchliť prechod na udržateľnosť, aby sme sa lepšie pripravili na budúce krízy. Podpora v rámci opatrenia stanoveného v tomto nariadení by teda nemala viesť k zníženiu celkového podielu príspevku z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV“) vyhradeného na opatrenia uvedené v článku 59 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 (3). |
| --- | --- |

(4)

Súčasná vážna kríza v odvetví poľnohospodárstva Únie potvrdzuje, že je potrebné urýchliť prechod na udržateľnosť, aby sme sa lepšie pripravili na budúce krízy. Podpora v rámci opatrenia stanoveného v tomto nariadení by teda nemala viesť k zníženiu celkového podielu príspevku z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV“) vyhradeného na opatrenia uvedené v článku 59 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 (3).

| (5) | Vzhľadom na naliehavosť a dočasný a výnimočný charakter opatrenia stanoveného v tomto nariadení by sa mala stanoviť jednorazová platba a dátum skončenia uplatňovania opatrenia. Mala by sa tiež dodržiavať zásada, že platby uskutočňované Komisiou sa majú vykonávať v súlade s rozpočtovými prostriedkami a v závislosti od dostupných finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na naliehavosť a dočasný a výnimočný charakter opatrenia stanoveného v tomto nariadení by sa mala stanoviť jednorazová platba a dátum skončenia uplatňovania opatrenia. Mala by sa tiež dodržiavať zásada, že platby uskutočňované Komisiou sa majú vykonávať v súlade s rozpočtovými prostriedkami a v závislosti od dostupných finančných prostriedkov.

| (6) | S cieľom poskytnúť vyššiu podporu poľnohospodárom alebo MSP, ktorí sú najviac zasiahnutí, je vhodné umožniť členským štátom upraviť výšku jednorazových súm pre určité kategórie oprávnených prijímateľov, napríklad v podobe stanovenia určitých rozsahov alebo širokých kategórií, na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií. |
| --- | --- |

(6)

S cieľom poskytnúť vyššiu podporu poľnohospodárom alebo MSP, ktorí sú najviac zasiahnutí, je vhodné umožniť členským štátom upraviť výšku jednorazových súm pre určité kategórie oprávnených prijímateľov, napríklad v podobe stanovenia určitých rozsahov alebo širokých kategórií, na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií.

| (7) | S cieľom zabezpečiť primerané financovanie opatrenia stanoveného v tomto nariadení bez toho, aby boli ohrozené ostatné ciele programov rozvoja vidieka, by sa mal stanoviť maximálny podiel príspevku Únie na uvedené opatrenie. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom zabezpečiť primerané financovanie opatrenia stanoveného v tomto nariadení bez toho, aby boli ohrozené ostatné ciele programov rozvoja vidieka, by sa mal stanoviť maximálny podiel príspevku Únie na uvedené opatrenie.

| (8) | Nariadenie (EÚ) č. 1305/2013 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(8)

Nariadenie (EÚ) č. 1305/2013 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (9) | Vzhľadom na inváziu Ruska na Ukrajinu a naliehavú potrebu riešiť dôsledky uvedenej invázie na odvetvia poľnohospodárstva a potravinárstva Únie sa považuje za vhodné uplatniť výnimku z osemtýždňovej lehoty stanovenú v článku 4 Protokolu č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), Zmluve o fungovaní Európskej únie a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu. |
| --- | --- |

(9)

Vzhľadom na inváziu Ruska na Ukrajinu a naliehavú potrebu riešiť dôsledky uvedenej invázie na odvetvia poľnohospodárstva a potravinárstva Únie sa považuje za vhodné uplatniť výnimku z osemtýždňovej lehoty stanovenú v článku 4 Protokolu č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), Zmluve o fungovaní Európskej únie a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

| (10) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to riešiť výnimočnú situáciu spôsobenú v odvetviach poľnohospodárstva a potravinárstva Únie dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(10)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to riešiť výnimočnú situáciu spôsobenú v odvetviach poľnohospodárstva a potravinárstva Únie dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (11) | Vzhľadom na naliehavosť situácie v súvislosti s dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu na odvetvia poľnohospodárstva a potravinárstva Únie by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(11)

Vzhľadom na naliehavosť situácie v súvislosti s dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu na odvetvia poľnohospodárstva a potravinárstva Únie by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (EÚ) č. 1305/2013 sa mení takto:

| 1. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 39c
  Výnimočná dočasná podpora pre poľnohospodárov a MSP, ktorí sú obzvlášť zasiahnutí dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu

  1.   Z podpory v rámci tohto opatrenia sa poskytuje núdzová pomoc poľnohospodárom a MSP obzvlášť zasiahnutým dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu s cieľom zabezpečiť kontinuitu ich podnikateľskej činnosti za podmienok stanovených v tomto článku.


  2.   Podpora sa poskytuje poľnohospodárom alebo MSP pôsobiacim v oblasti spracovania, uvádzania na trh alebo vývoja poľnohospodárskych výrobkov, na ktoré sa vzťahuje príloha I k ZFEÚ, alebo v oblasti bavlny s výnimkou produktov rybolovu. Výstupom výrobného procesu môže byť aj výrobok, na ktorý sa uvedená príloha nevzťahuje.


  3.   Členské štáty zamerajú podporu na prijímateľov, ktorí sú najviac zasiahnutí dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu, a to tak, že na základe dostupných dôkazov vymedzia podmienky oprávnenosti a tam, kde to považuje dotknutý členský štát za vhodné, výberové kritériá, ktoré musia byť objektívne a nediskriminačné. Podpora, ktorú poskytujú členské štáty, musí prispievať k potravinovej bezpečnosti alebo k riešeniu nerovnováh na trhu a musí podporovať poľnohospodárov alebo MSP zapojených do jednej alebo viacerých z nasledujúcich činností sledujúcich tieto ciele:






  a) | obehové hospodárstvo; |
| --- | --- | --- |

1.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 39c

Výnimočná dočasná podpora pre poľnohospodárov a MSP, ktorí sú obzvlášť zasiahnutí dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu

1.   Z podpory v rámci tohto opatrenia sa poskytuje núdzová pomoc poľnohospodárom a MSP obzvlášť zasiahnutým dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu s cieľom zabezpečiť kontinuitu ich podnikateľskej činnosti za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Podpora sa poskytuje poľnohospodárom alebo MSP pôsobiacim v oblasti spracovania, uvádzania na trh alebo vývoja poľnohospodárskych výrobkov, na ktoré sa vzťahuje príloha I k ZFEÚ, alebo v oblasti bavlny s výnimkou produktov rybolovu. Výstupom výrobného procesu môže byť aj výrobok, na ktorý sa uvedená príloha nevzťahuje.

3.   Členské štáty zamerajú podporu na prijímateľov, ktorí sú najviac zasiahnutí dôsledkami invázie Ruska na Ukrajinu, a to tak, že na základe dostupných dôkazov vymedzia podmienky oprávnenosti a tam, kde to považuje dotknutý členský štát za vhodné, výberové kritériá, ktoré musia byť objektívne a nediskriminačné. Podpora, ktorú poskytujú členské štáty, musí prispievať k potravinovej bezpečnosti alebo k riešeniu nerovnováh na trhu a musí podporovať poľnohospodárov alebo MSP zapojených do jednej alebo viacerých z nasledujúcich činností sledujúcich tieto ciele:

a)

obehové hospodárstvo;

| b) | hospodárenie so živinami; |
| --- | --- |

b)

hospodárenie so živinami;

| c) | efektívne využívanie zdrojov; |
| --- | --- |

c)

efektívne využívanie zdrojov;

| d) | výrobné metódy šetrné k životnému prostrediu a klíme. |
| --- | --- |

d)

výrobné metódy šetrné k životnému prostrediu a klíme.

4.   Podpora má podobu jednorazovej sumy, ktorá sa vyplatí do 15. októbra 2023 na základe žiadostí o podporu schválených príslušným orgánom do 31. marca 2023. Komisia ju následne uhradí v súlade s rozpočtovými prostriedkami a v rámci dostupných finančných prostriedkov. Výška platby sa môže líšiť podľa kategórií prijímateľov v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami.

5.   Maximálna výška podpory nesmie presiahnuť 15 000 EUR na poľnohospodára a 100 000 EUR na MSP.

6.   Členské štáty pri udeľovaní podpory podľa tohto článku zohľadnia podporu poskytnutú z iných vnútroštátnych podporných nástrojov alebo podporných nástrojov Únie alebo súkromných schém v reakcii na dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu.“

| 2. | V článku 49 sa odsek 2 nahrádza takto:

  „2.   Orgán členského štátu zodpovedný za výber operácií zabezpečí, aby sa operácie s výnimkou operácií podľa článku 18 ods. 1 písm. b), článku 24 ods. 1 písm. d) a článkov 28 až 31, 33, 34 a 36 až 39c vyberali v súlade s výberovými kritériami uvedenými v odseku 1 tohto článku a transparentným a dobre zdokumentovaným postupom.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 49 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Orgán členského štátu zodpovedný za výber operácií zabezpečí, aby sa operácie s výnimkou operácií podľa článku 18 ods. 1 písm. b), článku 24 ods. 1 písm. d) a článkov 28 až 31, 33, 34 a 36 až 39c vyberali v súlade s výberovými kritériami uvedenými v odseku 1 tohto článku a transparentným a dobre zdokumentovaným postupom.“

| 3. | V článku 59 sa vkladá tento odsek:

  „6b.   Podpora z EPFRV poskytnutá na základe článku 39c nesmie presiahnuť 5 % z celkového príspevku z EPFRV na program rozvoja vidieka na roky 2021 – 2022, ako je uvedené v časti 2 prílohy I.“ |
| --- | --- |

3.

V článku 59 sa vkladá tento odsek:

„6b.   Podpora z EPFRV poskytnutá na základe článku 39c nesmie presiahnuť 5 % z celkového príspevku z EPFRV na program rozvoja vidieka na roky 2021 – 2022, ako je uvedené v časti 2 prílohy I.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 29. júna 2022

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predseda

F. RIESTER

---

(1)  Stanovisko zo 16. júna 2022 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 28. júna 2022.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 487).

3

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/37

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2022/1034

z 29. júna 2022,

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/953 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ) s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 21 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/953 (2) sa stanovuje rámec pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (ďalej len „digitálny COVID preukaz EÚ“) na účely toho, aby sa držiteľom takýchto potvrdení uľahčilo uplatňovanie ich práva na voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19. Toto nariadenie prispieva tiež k uľahčeniu koordinovaného, postupného rušenia obmedzení voľného pohybu zavedených členskými štátmi v súlade s právom Únie na obmedzenie šírenia vírusu SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/953 (2) sa stanovuje rámec pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (ďalej len „digitálny COVID preukaz EÚ“) na účely toho, aby sa držiteľom takýchto potvrdení uľahčilo uplatňovanie ich práva na voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19. Toto nariadenie prispieva tiež k uľahčeniu koordinovaného, postupného rušenia obmedzení voľného pohybu zavedených členskými štátmi v súlade s právom Únie na obmedzenie šírenia vírusu SARS-CoV-2.

| (2) | Podľa nariadenia (EÚ) 2021/953 sa potvrdenia o vykonaní testu majú vydávať na základe dvoch typov testov na infekciu vírusom SARS-CoV-2, konkrétne molekulárnych testov amplifikácie nukleových kyselín (ďalej len „testy NAAT“) vrátane testov využívajúcich polymerázovú reťazovú reakciu s reverznou transkripciou (RT-PCR) a rýchlych antigénových testov založených na detekcii vírusových proteínov (antigénov) pomocou imunoanalýzy bočného toku, ktoré poskytujú výsledky za menej ako 30 minút, a to za predpokladu, že boli vykonané zdravotníckymi pracovníkmi alebo kvalifikovaným testujúcim personálom. |
| --- | --- |

(2)

Podľa nariadenia (EÚ) 2021/953 sa potvrdenia o vykonaní testu majú vydávať na základe dvoch typov testov na infekciu vírusom SARS-CoV-2, konkrétne molekulárnych testov amplifikácie nukleových kyselín (ďalej len „testy NAAT“) vrátane testov využívajúcich polymerázovú reťazovú reakciu s reverznou transkripciou (RT-PCR) a rýchlych antigénových testov založených na detekcii vírusových proteínov (antigénov) pomocou imunoanalýzy bočného toku, ktoré poskytujú výsledky za menej ako 30 minút, a to za predpokladu, že boli vykonané zdravotníckymi pracovníkmi alebo kvalifikovaným testujúcim personálom.

| (3) | Nariadenie (EÚ) 2021/953 sa nevzťahuje na laboratórne antigénové analýzy, ako sú enzýmová imunoadsorbentová analýza alebo automatizovaná imunoanalýza. Technická pracovná skupina pre diagnostické testy na COVID-19, ktorá je zodpovedná za prípravu aktualizácií spoločného zoznamu EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19 schváleného Výborom pre zdravotnú bezpečnosť zriadeným podľa článku 17 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ (3), preskúmava od júla 2021 návrhy, ktoré predložili členské štáty a výrobcovia v súvislosti s laboratórnou antigénovou analýzou pre ochorenie COVID-19. Uvedené návrhy sa posudzujú na základe rovnakých kritérií, aké sa používajú pri rýchlych antigénových testoch, a Výbor pre zdravotnú bezpečnosť vypracoval zoznam laboratórnych antigénových analýz, ktoré spĺňajú uvedené kritéria. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (EÚ) 2021/953 sa nevzťahuje na laboratórne antigénové analýzy, ako sú enzýmová imunoadsorbentová analýza alebo automatizovaná imunoanalýza. Technická pracovná skupina pre diagnostické testy na COVID-19, ktorá je zodpovedná za prípravu aktualizácií spoločného zoznamu EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19 schváleného Výborom pre zdravotnú bezpečnosť zriadeným podľa článku 17 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ (3), preskúmava od júla 2021 návrhy, ktoré predložili členské štáty a výrobcovia v súvislosti s laboratórnou antigénovou analýzou pre ochorenie COVID-19. Uvedené návrhy sa posudzujú na základe rovnakých kritérií, aké sa používajú pri rýchlych antigénových testoch, a Výbor pre zdravotnú bezpečnosť vypracoval zoznam laboratórnych antigénových analýz, ktoré spĺňajú uvedené kritéria.

| (4) | V dôsledku tohto vývoja a s cieľom rozšíriť rozsah jednotlivých typov diagnostických testov, ktoré možno použiť na vydávanie digitálnych COVID preukazov EÚ, by sa preto vymedzenie rýchlych antigénových testov malo zmeniť tak, aby zahŕňalo laboratórnu antigénovú analýzu. Členské štáty by mali mať teda možnosť vydávať potvrdenia o vykonaní testu a po prijatí delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2022/256 (4) potvrdenia o prekonaní ochorenia na základe antigénových testov, ktoré sú do spoločného zoznamu EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19, ktorý schválil a pravidelne aktualizuje Výbor pre zdravotnú bezpečnosť, zahrnuté ako testy, ktoré spĺňajú stanovené kritériá kvality. Vzhľadom na to, že stratégie testovania na ochorenie COVID-19 sa v jednotlivých členských štátoch líšia, možnosť členských štátov používať antigénové testy na vydávanie potvrdení o prekonaní ochorenia by mala zostať voliteľná, mala by sa využiť najmä v prípade, keď je nedostatočná kapacita na vykonávanie testov NAAT z dôvodu vysokého počtu infekcií v dotknutej oblasti alebo z iného dôvodu. Ak je k dispozícii dostatočná kapacita na vykonávanie testov NAAT, členské štáty môžu naďalej vydávať potvrdenia o prekonaní ochorenia len na základe testov NAAT, ktoré sa považujú za najspoľahlivejšiu metódu testovania prípadov ochorenia COVID-19 a kontaktov. Podobne v obdobiach, keď sa zvýši počet infekcií vírusom SARS-CoV-2, dôsledkom čoho je vysoký dopyt po testovaní alebo nedostatok testov NAAT, by členské štáty mohli mať možnosť dočasne vydávať potvrdenia o prekonaní ochorenia na základe antigénových testov. Keď počet infekcií klesne, členské štáty môžu naďalej vydávať potvrdenia o prekonaní ochorenia len na základe testov NAAT. |
| --- | --- |

(4)

V dôsledku tohto vývoja a s cieľom rozšíriť rozsah jednotlivých typov diagnostických testov, ktoré možno použiť na vydávanie digitálnych COVID preukazov EÚ, by sa preto vymedzenie rýchlych antigénových testov malo zmeniť tak, aby zahŕňalo laboratórnu antigénovú analýzu. Členské štáty by mali mať teda možnosť vydávať potvrdenia o vykonaní testu a po prijatí delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2022/256 (4) potvrdenia o prekonaní ochorenia na základe antigénových testov, ktoré sú do spoločného zoznamu EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19, ktorý schválil a pravidelne aktualizuje Výbor pre zdravotnú bezpečnosť, zahrnuté ako testy, ktoré spĺňajú stanovené kritériá kvality. Vzhľadom na to, že stratégie testovania na ochorenie COVID-19 sa v jednotlivých členských štátoch líšia, možnosť členských štátov používať antigénové testy na vydávanie potvrdení o prekonaní ochorenia by mala zostať voliteľná, mala by sa využiť najmä v prípade, keď je nedostatočná kapacita na vykonávanie testov NAAT z dôvodu vysokého počtu infekcií v dotknutej oblasti alebo z iného dôvodu. Ak je k dispozícii dostatočná kapacita na vykonávanie testov NAAT, členské štáty môžu naďalej vydávať potvrdenia o prekonaní ochorenia len na základe testov NAAT, ktoré sa považujú za najspoľahlivejšiu metódu testovania prípadov ochorenia COVID-19 a kontaktov. Podobne v obdobiach, keď sa zvýši počet infekcií vírusom SARS-CoV-2, dôsledkom čoho je vysoký dopyt po testovaní alebo nedostatok testov NAAT, by členské štáty mohli mať možnosť dočasne vydávať potvrdenia o prekonaní ochorenia na základe antigénových testov. Keď počet infekcií klesne, členské štáty môžu naďalej vydávať potvrdenia o prekonaní ochorenia len na základe testov NAAT.

| (5) | V súlade s článkom 5 nariadenia (EÚ) 2021/953 majú potvrdenia o očkovaní vydané členskými štátmi zahŕňať informácie o počte dávok podaných držiteľovi. Je potrebné objasniť, že cieľom tejto požiadavky je zohľadniť všetky dávky, ktoré boli podané v ktoromkoľvek členskom štáte, a nielen dávky podané v členskom štáte, ktorý vydal potvrdenie o očkovaní. Zahrnutie len tých predchádzajúcich dávok podaných v členskom štáte, ktorý vydal potvrdenie o očkovaní, by mohlo viesť k nesúladu medzi celkovým počtom dávok skutočne podaných osobe a počtom uvedeným v potvrdení o očkovaní, a mohlo by držiteľom brániť v tom, aby svoj preukaz o očkovaní využili pri uplatňovaní práva na voľný pohyb v Únii. Podanie predchádzajúcich dávok v iných členských štátoch sa preukazuje platným digitálnym COVID preukazom EÚ. Členský štát by od občanov Únie, ktorí sú držiteľmi takýchto potvrdení o očkovaní, nemal vyžadovať ďalšie informácie alebo dôkazy, ako je napríklad číslo šarže predchádzajúcich dávok. Členský štát by mal mať možnosť požadovať, aby osoba predložila platný doklad totožnosti a predchádzajúce potvrdenie o očkovaní alebo potvrdenie o prekonaní ochorenia. V tejto súvislosti sa uplatňujú pravidlá uznávania potvrdení o očkovaní, ktoré vydali iné členské štáty, stanovené v článku 5 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2021/953. Okrem toho potvrdenia, na ktoré sa vzťahuje vykonávací akt prijatý podľa článku 3 ods. 10 a článku 8 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/953, majú byť na účely uľahčenia uplatňovania práva ich držiteľov na voľný pohyb uznávané za rovnakých podmienok ako digitálne COVID preukazy EÚ vydané členskými štátmi. V súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2021/953 je držiteľ digitálneho COVID preukazu EÚ oprávnený požiadať o vydanie nového potvrdenia, ak osobné údaje uvedené v pôvodnom potvrdení nie sú presné, a to aj pokiaľ ide o očkovanie držiteľa. |
| --- | --- |

(5)

V súlade s článkom 5 nariadenia (EÚ) 2021/953 majú potvrdenia o očkovaní vydané členskými štátmi zahŕňať informácie o počte dávok podaných držiteľovi. Je potrebné objasniť, že cieľom tejto požiadavky je zohľadniť všetky dávky, ktoré boli podané v ktoromkoľvek členskom štáte, a nielen dávky podané v členskom štáte, ktorý vydal potvrdenie o očkovaní. Zahrnutie len tých predchádzajúcich dávok podaných v členskom štáte, ktorý vydal potvrdenie o očkovaní, by mohlo viesť k nesúladu medzi celkovým počtom dávok skutočne podaných osobe a počtom uvedeným v potvrdení o očkovaní, a mohlo by držiteľom brániť v tom, aby svoj preukaz o očkovaní využili pri uplatňovaní práva na voľný pohyb v Únii. Podanie predchádzajúcich dávok v iných členských štátoch sa preukazuje platným digitálnym COVID preukazom EÚ. Členský štát by od občanov Únie, ktorí sú držiteľmi takýchto potvrdení o očkovaní, nemal vyžadovať ďalšie informácie alebo dôkazy, ako je napríklad číslo šarže predchádzajúcich dávok. Členský štát by mal mať možnosť požadovať, aby osoba predložila platný doklad totožnosti a predchádzajúce potvrdenie o očkovaní alebo potvrdenie o prekonaní ochorenia. V tejto súvislosti sa uplatňujú pravidlá uznávania potvrdení o očkovaní, ktoré vydali iné členské štáty, stanovené v článku 5 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2021/953. Okrem toho potvrdenia, na ktoré sa vzťahuje vykonávací akt prijatý podľa článku 3 ods. 10 a článku 8 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/953, majú byť na účely uľahčenia uplatňovania práva ich držiteľov na voľný pohyb uznávané za rovnakých podmienok ako digitálne COVID preukazy EÚ vydané členskými štátmi. V súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2021/953 je držiteľ digitálneho COVID preukazu EÚ oprávnený požiadať o vydanie nového potvrdenia, ak osobné údaje uvedené v pôvodnom potvrdení nie sú presné, a to aj pokiaľ ide o očkovanie držiteľa.

| (6) | V súlade s článkom 5 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/953 má členský štát, v ktorom bola podaná vakcína proti ochoreniu COVID-19, vydať potvrdenie o očkovaní predmetnej osobe. Nemalo by sa to však chápať tak, že to členskému štátu bráni v tom, aby vydával potvrdenia o očkovaní uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2021/953 osobám, ktoré predložia dôkaz o tom, že boli očkované v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

(6)

V súlade s článkom 5 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/953 má členský štát, v ktorom bola podaná vakcína proti ochoreniu COVID-19, vydať potvrdenie o očkovaní predmetnej osobe. Nemalo by sa to však chápať tak, že to členskému štátu bráni v tom, aby vydával potvrdenia o očkovaní uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2021/953 osobám, ktoré predložia dôkaz o tom, že boli očkované v inom členskom štáte.

| (7) | Najmä vzhľadom na vznik nových znepokojujúcich variantov vírusu SARS-CoV-2 je pokračujúci vývoj a štúdie v oblasti vakcín proti ochoreniu COVID-19 kľúčovým faktorom v boji proti pandémii ochorenia COVID-19. V uvedenej súvislosti je dôležité uľahčiť účasť dobrovoľníkov na klinickom skúšaní, teda na štúdiách, ktoré sa vykonávajú s cieľom preskúmať bezpečnosť alebo účinnosť lieku, ako napríklad vakcíny proti ochoreniu COVID-19. Klinický výskum zohráva zásadnú úlohu pri vývoji vakcín, a preto je nutné podporovať dobrovoľnú účasť na klinickom skúšaní. Zabránenie účastníkom klinického skúšania získať potvrdenia o očkovaní by mohlo výrazne odrádzať od účasti na takýchto skúšaniach, čo by oddialilo dokončenie takéhoto skúšania a vo všeobecnosti by malo negatívny vplyv na verejné zdravie. Okrem toho by mala byť integrita klinického skúšania, a to aj pokiaľ ide o zaslepenie údajov a dôvernosť, zachovaná, aby sa zaistila platnosť jeho výsledkov. Členské štáty by preto mali mať možnosť vydávať potvrdenia o očkovaní účastníkom klinického skúšania, ktoré bolo schválené etickými výbormi a príslušnými orgánmi členských štátov, a to bez ohľadu na to, či bola účastníkovi podaná potenciálna vakcína proti ochoreniu COVID-19 alebo, v snahe vyhnúť sa narušeniu štúdií, dávka podaná kontrolnej skupine. |
| --- | --- |

(7)

Najmä vzhľadom na vznik nových znepokojujúcich variantov vírusu SARS-CoV-2 je pokračujúci vývoj a štúdie v oblasti vakcín proti ochoreniu COVID-19 kľúčovým faktorom v boji proti pandémii ochorenia COVID-19. V uvedenej súvislosti je dôležité uľahčiť účasť dobrovoľníkov na klinickom skúšaní, teda na štúdiách, ktoré sa vykonávajú s cieľom preskúmať bezpečnosť alebo účinnosť lieku, ako napríklad vakcíny proti ochoreniu COVID-19. Klinický výskum zohráva zásadnú úlohu pri vývoji vakcín, a preto je nutné podporovať dobrovoľnú účasť na klinickom skúšaní. Zabránenie účastníkom klinického skúšania získať potvrdenia o očkovaní by mohlo výrazne odrádzať od účasti na takýchto skúšaniach, čo by oddialilo dokončenie takéhoto skúšania a vo všeobecnosti by malo negatívny vplyv na verejné zdravie. Okrem toho by mala byť integrita klinického skúšania, a to aj pokiaľ ide o zaslepenie údajov a dôvernosť, zachovaná, aby sa zaistila platnosť jeho výsledkov. Členské štáty by preto mali mať možnosť vydávať potvrdenia o očkovaní účastníkom klinického skúšania, ktoré bolo schválené etickými výbormi a príslušnými orgánmi členských štátov, a to bez ohľadu na to, či bola účastníkovi podaná potenciálna vakcína proti ochoreniu COVID-19 alebo, v snahe vyhnúť sa narušeniu štúdií, dávka podaná kontrolnej skupine.

| (8) | Okrem toho je potrebné objasniť, že ostatné členské štáty by mali mať možnosť uznávať potvrdenia o očkovaní pre vakcíny proti ochoreniu COVID-19, ktoré sú predmetom klinického skúšania, s cieľom upustiť od obmedzení voľného pohybu, ktoré boli v súlade s právom Únie zavedené v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19. Doba uznávania takýchto potvrdení o očkovaní by nemala byť dlhšia ako doba uznávania potvrdení vydaných na základe vakcín proti ochoreniu COVID-19, ktorým bolo udelené povolenie na uvedenie na trh podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (5). Doba uznávania takýchto potvrdení o očkovaní sa môže líšiť v závislosti od toho, či bola vakcína podaná ako súčasť primárnej vakcinačnej série alebo ako posilňovacia dávka. Počas uvedenej doby členské štáty môžu uznať takéto potvrdenia o očkovaní, pokiaľ neboli zrušené po ukončení klinického skúšania, najmä ak sa vakcíne proti ochoreniu COVID-19 následne neudelilo povolenie na uvedenie na trh alebo ak boli potvrdenia o očkovaní vydané pre placebo podané kontrolnej skupine v rámci zaslepeného klinického skúšania. V tejto súvislosti patrí vydávanie potvrdení o očkovaní účastníkom klinického skúšania vakcín proti ochoreniu COVID-19 a uznávanie týchto potvrdení do právomoci členských štátov. Ak je vakcíne proti ochoreniu COVID-19, ktorá je predmetom klinického skúšania, následne udelené povolenie na uvedenie na trh podľa nariadenia (ES) č. 726/2004, potvrdenia o očkovaní pre uvedenú vakcínu patria odo dňa vydania uvedeného povolenia na uvedenia na trh do rozsahu pôsobnosti článku 5 ods. 5 prvého pododseku nariadenia (EÚ) 2021/953. V snahe zaistiť jednotný prístup by mala byť Komisia splnomocnená požiadať Výbor pre zdravotnú bezpečnosť, Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ďalej len „ECDC“) alebo Európsku agentúru pre lieky (ďalej len „EMA“) o vydanie usmernenia k uznávaniu potvrdení vydaných pre vakcínu proti ochoreniu COVID-19, ktorá je predmetom klinického skúšania a ktorej ešte nebolo udelené povolenie na uvedenie na trh podľa nariadenia (ES) č. 726/2004, pričom v tomto usmernení by sa mali zohľadniť etické a vedecké kritériá potrebné na vykonávanie klinického skúšania. |
| --- | --- |

(8)

Okrem toho je potrebné objasniť, že ostatné členské štáty by mali mať možnosť uznávať potvrdenia o očkovaní pre vakcíny proti ochoreniu COVID-19, ktoré sú predmetom klinického skúšania, s cieľom upustiť od obmedzení voľného pohybu, ktoré boli v súlade s právom Únie zavedené v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19. Doba uznávania takýchto potvrdení o očkovaní by nemala byť dlhšia ako doba uznávania potvrdení vydaných na základe vakcín proti ochoreniu COVID-19, ktorým bolo udelené povolenie na uvedenie na trh podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (5). Doba uznávania takýchto potvrdení o očkovaní sa môže líšiť v závislosti od toho, či bola vakcína podaná ako súčasť primárnej vakcinačnej série alebo ako posilňovacia dávka. Počas uvedenej doby členské štáty môžu uznať takéto potvrdenia o očkovaní, pokiaľ neboli zrušené po ukončení klinického skúšania, najmä ak sa vakcíne proti ochoreniu COVID-19 následne neudelilo povolenie na uvedenie na trh alebo ak boli potvrdenia o očkovaní vydané pre placebo podané kontrolnej skupine v rámci zaslepeného klinického skúšania. V tejto súvislosti patrí vydávanie potvrdení o očkovaní účastníkom klinického skúšania vakcín proti ochoreniu COVID-19 a uznávanie týchto potvrdení do právomoci členských štátov. Ak je vakcíne proti ochoreniu COVID-19, ktorá je predmetom klinického skúšania, následne udelené povolenie na uvedenie na trh podľa nariadenia (ES) č. 726/2004, potvrdenia o očkovaní pre uvedenú vakcínu patria odo dňa vydania uvedeného povolenia na uvedenia na trh do rozsahu pôsobnosti článku 5 ods. 5 prvého pododseku nariadenia (EÚ) 2021/953. V snahe zaistiť jednotný prístup by mala byť Komisia splnomocnená požiadať Výbor pre zdravotnú bezpečnosť, Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ďalej len „ECDC“) alebo Európsku agentúru pre lieky (ďalej len „EMA“) o vydanie usmernenia k uznávaniu potvrdení vydaných pre vakcínu proti ochoreniu COVID-19, ktorá je predmetom klinického skúšania a ktorej ešte nebolo udelené povolenie na uvedenie na trh podľa nariadenia (ES) č. 726/2004, pričom v tomto usmernení by sa mali zohľadniť etické a vedecké kritériá potrebné na vykonávanie klinického skúšania.

| (9) | Od prijatia nariadenia (EÚ) 2021/953 sa epidemiologická situácia v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 výrazne zmenila. Napriek rozdielom v úrovni očkovania v rôznych členských štátoch dokončilo do 31. januára 2022 viac ako 80 % dospelej populácie v Únii svoj primárny vakcinačný cyklus a viac ako 50 % dostalo posilňovaciu dávku. Zvyšovanie miery zaočkovanosti zostáva kľúčovým cieľom v boji proti pandémii ochorenia COVID-19, keďže očkovanie vo zvýšenej miere chráni pred hospitalizáciou a závažným priebehom ochorenia, a zohráva tak dôležitú úlohu pri zabezpečovaní rušenia obmedzení voľného pohybu osôb. |
| --- | --- |

(9)

Od prijatia nariadenia (EÚ) 2021/953 sa epidemiologická situácia v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 výrazne zmenila. Napriek rozdielom v úrovni očkovania v rôznych členských štátoch dokončilo do 31. januára 2022 viac ako 80 % dospelej populácie v Únii svoj primárny vakcinačný cyklus a viac ako 50 % dostalo posilňovaciu dávku. Zvyšovanie miery zaočkovanosti zostáva kľúčovým cieľom v boji proti pandémii ochorenia COVID-19, keďže očkovanie vo zvýšenej miere chráni pred hospitalizáciou a závažným priebehom ochorenia, a zohráva tak dôležitú úlohu pri zabezpečovaní rušenia obmedzení voľného pohybu osôb.

| (10) | Okrem toho viedlo šírenie znepokojujúceho variantu delta vírusu SARS-CoV-2 v druhom polroku roku 2021 k nárastu počtu infekcií, hospitalizácií a úmrtí, v dôsledku čoho boli členské štáty nútené prijať prísne opatrenia v oblasti verejného zdravia, aby chránili kapacitu systému zdravotnej starostlivosti. Začiatkom roka 2022 spôsobil znepokojujúci variant omikron vírusu SARS-CoV-2 prudký nárast počtu infekcií ochorenia COVID-19, rýchlo nahradil variant delta a dosiahol bezprecedentnú intenzitu komunitného prenosu v celej Únii. Ako poznamenalo ECDC vo svojom rýchlom posúdení rizika z 27. januára 2022, pri infekcii variantom omikron sa zdá byť menej pravdepodobné, že povedie k závažným klinickým prejavom, ktoré by si vyžadovali hospitalizáciu alebo prijatie na jednotku intenzívnej starostlivosti. Hoci zníženie závažnosti je čiastočne spôsobené inherentnými vlastnosťami vírusu, výsledky štúdií účinnosti vakcín preukázali, že v prípade infekcie variantom omikron zohráva očkovanie významnú úlohu pri prevencii závažných klinických prejavov, pričom účinnosť proti závažnému priebehu ochorenia sa výrazne zvyšuje u ľudí, ktorí dostali tri dávky vakcíny. Keďže miera komunitného prenosu je veľmi vysoká, v dôsledku čoho je chorých mnoho ľudí súčasne, je navyše pravdepodobné, že členské štáty budú istý čas čeliť veľkému tlaku na svoje systémy zdravotnej starostlivosti, ako aj na fungovanie samotnej spoločnosti, a to najmä z dôvodu neprítomnosti v práci aj vo vzdelávaní. |
| --- | --- |

(10)

Okrem toho viedlo šírenie znepokojujúceho variantu delta vírusu SARS-CoV-2 v druhom polroku roku 2021 k nárastu počtu infekcií, hospitalizácií a úmrtí, v dôsledku čoho boli členské štáty nútené prijať prísne opatrenia v oblasti verejného zdravia, aby chránili kapacitu systému zdravotnej starostlivosti. Začiatkom roka 2022 spôsobil znepokojujúci variant omikron vírusu SARS-CoV-2 prudký nárast počtu infekcií ochorenia COVID-19, rýchlo nahradil variant delta a dosiahol bezprecedentnú intenzitu komunitného prenosu v celej Únii. Ako poznamenalo ECDC vo svojom rýchlom posúdení rizika z 27. januára 2022, pri infekcii variantom omikron sa zdá byť menej pravdepodobné, že povedie k závažným klinickým prejavom, ktoré by si vyžadovali hospitalizáciu alebo prijatie na jednotku intenzívnej starostlivosti. Hoci zníženie závažnosti je čiastočne spôsobené inherentnými vlastnosťami vírusu, výsledky štúdií účinnosti vakcín preukázali, že v prípade infekcie variantom omikron zohráva očkovanie významnú úlohu pri prevencii závažných klinických prejavov, pričom účinnosť proti závažnému priebehu ochorenia sa výrazne zvyšuje u ľudí, ktorí dostali tri dávky vakcíny. Keďže miera komunitného prenosu je veľmi vysoká, v dôsledku čoho je chorých mnoho ľudí súčasne, je navyše pravdepodobné, že členské štáty budú istý čas čeliť veľkému tlaku na svoje systémy zdravotnej starostlivosti, ako aj na fungovanie samotnej spoločnosti, a to najmä z dôvodu neprítomnosti v práci aj vo vzdelávaní.

| (11) | Po vrchole počtu infekcií variantom omikron začiatkom roka 2022 sa očakáva, že veľká časť populácie bude aspoň načas chránená pred ochorením COVID-19 buď vďaka očkovaniu, alebo vďaka predchádzajúcej infekcii, či obom týmto faktorom. V dôsledku vakcín proti ochoreniu COVID-19 dostupných v súčasnosti je tak pred vážnym priebehom ochorenia COVID-19 a úmrtím na toto ochorenie lepšie chránený výrazne vyšší percentuálny podiel obyvateľstva. Nie je však možné predpovedať, aký dosah bude mať prípadný nárast infekcií v druhej polovici roka 2022. Okrem toho nemožno vylúčiť ani možnosť, že sa pandémia ochorenia COVID-19 zhorší v dôsledku vzniku nových znepokojujúcich variantov vírusu SARS-CoV-2. Ako sa tiež vyjadrilo ECDC, v tejto fáze pandémie ochorenia COVID-19 pretrváva značná neistota. |
| --- | --- |

(11)

Po vrchole počtu infekcií variantom omikron začiatkom roka 2022 sa očakáva, že veľká časť populácie bude aspoň načas chránená pred ochorením COVID-19 buď vďaka očkovaniu, alebo vďaka predchádzajúcej infekcii, či obom týmto faktorom. V dôsledku vakcín proti ochoreniu COVID-19 dostupných v súčasnosti je tak pred vážnym priebehom ochorenia COVID-19 a úmrtím na toto ochorenie lepšie chránený výrazne vyšší percentuálny podiel obyvateľstva. Nie je však možné predpovedať, aký dosah bude mať prípadný nárast infekcií v druhej polovici roka 2022. Okrem toho nemožno vylúčiť ani možnosť, že sa pandémia ochorenia COVID-19 zhorší v dôsledku vzniku nových znepokojujúcich variantov vírusu SARS-CoV-2. Ako sa tiež vyjadrilo ECDC, v tejto fáze pandémie ochorenia COVID-19 pretrváva značná neistota.

| (12) | Vzhľadom na pretrvávajúce neistoty týkajúce sa ďalšieho vývoja pandémie ochorenia COVID-19 nemožno vylúčiť, že členské štáty budú od občanov Únie a ich rodinných príslušníkov uplatňujúcich svoje právo na voľný pohyb vyžadovať predloženie dôkazu o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, výsledku testu alebo o prekonaní tohto ochorenia aj po 30. júni 2022, teda po dátume, keď má uplynúť platnosť nariadenia (EÚ) 2021/953. Je preto dôležité zabrániť situácii, aby v prípade, že určité obmedzenia voľného pohybu uložené z dôvodov verejného zdravia zostanú v platnosti aj po 30. júni 2022, boli občania Únie a ich rodinní príslušníci pozbavení možnosti využívať svoje digitálne COVID preukazy EÚ, ktoré sú účinným, bezpečným a súkromie chrániacim prostriedkom na preukázanie očkovania proti ochoreniu COVID-19, výsledku testu alebo prekonania ochorenia, ak ich držbu vyžadujú členské štáty na účely uplatnenia ich práva na voľný pohyb. |
| --- | --- |

(12)

Vzhľadom na pretrvávajúce neistoty týkajúce sa ďalšieho vývoja pandémie ochorenia COVID-19 nemožno vylúčiť, že členské štáty budú od občanov Únie a ich rodinných príslušníkov uplatňujúcich svoje právo na voľný pohyb vyžadovať predloženie dôkazu o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, výsledku testu alebo o prekonaní tohto ochorenia aj po 30. júni 2022, teda po dátume, keď má uplynúť platnosť nariadenia (EÚ) 2021/953. Je preto dôležité zabrániť situácii, aby v prípade, že určité obmedzenia voľného pohybu uložené z dôvodov verejného zdravia zostanú v platnosti aj po 30. júni 2022, boli občania Únie a ich rodinní príslušníci pozbavení možnosti využívať svoje digitálne COVID preukazy EÚ, ktoré sú účinným, bezpečným a súkromie chrániacim prostriedkom na preukázanie očkovania proti ochoreniu COVID-19, výsledku testu alebo prekonania ochorenia, ak ich držbu vyžadujú členské štáty na účely uplatnenia ich práva na voľný pohyb.

| (13) | V tejto súvislosti by členské štáty mali od občanov Únie a ich rodinných príslušníkov, ktorí uplatňujú svoje právo na voľný pohyb, vyžadovať, aby predložili doklad o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o výsledku testu alebo o prekonaní ochorenia, alebo by mali ukladať dodatočné obmedzenia, ako napríklad dodatočné testovanie súvisiace s cestovaním na infekcie vírusom SARS-CoV-2 alebo karanténu či samoizoláciu súvisiacu s cestovaním, len ak sú takéto obmedzenia nediskriminačné a nevyhnutné a primerané na účely ochrany verejného zdravia na základe najnovších dostupných vedeckých dôkazov vrátane epidemiologických údajov uverejnených centrom ECDC na základe odporúčania Rady (EÚ) 2022/107 (6) a v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti. |
| --- | --- |

(13)

V tejto súvislosti by členské štáty mali od občanov Únie a ich rodinných príslušníkov, ktorí uplatňujú svoje právo na voľný pohyb, vyžadovať, aby predložili doklad o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o výsledku testu alebo o prekonaní ochorenia, alebo by mali ukladať dodatočné obmedzenia, ako napríklad dodatočné testovanie súvisiace s cestovaním na infekcie vírusom SARS-CoV-2 alebo karanténu či samoizoláciu súvisiacu s cestovaním, len ak sú takéto obmedzenia nediskriminačné a nevyhnutné a primerané na účely ochrany verejného zdravia na základe najnovších dostupných vedeckých dôkazov vrátane epidemiologických údajov uverejnených centrom ECDC na základe odporúčania Rady (EÚ) 2022/107 (6) a v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti.

| (14) | Pri zavádzaní obmedzení voľného pohybu z dôvodu verejného zdravia by členské štáty mali venovať osobitnú pozornosť špecifikám najvzdialenejších regiónov, exkláv a geograficky izolovaných oblastí a pravdepodobnému vplyvu takýchto obmedzení na cezhraničné regióny vzhľadom na silné sociálne a hospodárske väzby týchto regiónov. |
| --- | --- |

(14)

Pri zavádzaní obmedzení voľného pohybu z dôvodu verejného zdravia by členské štáty mali venovať osobitnú pozornosť špecifikám najvzdialenejších regiónov, exkláv a geograficky izolovaných oblastí a pravdepodobnému vplyvu takýchto obmedzení na cezhraničné regióny vzhľadom na silné sociálne a hospodárske väzby týchto regiónov.

| (15) | Akékoľvek overovanie potvrdení, ktoré tvoria digitálny COVID preukaz EÚ, by nemalo viesť k ďalším obmedzeniam slobody pohybu v rámci Únie ani k obmedzeniam cestovania v rámci schengenského priestoru. |
| --- | --- |

(15)

Akékoľvek overovanie potvrdení, ktoré tvoria digitálny COVID preukaz EÚ, by nemalo viesť k ďalším obmedzeniam slobody pohybu v rámci Únie ani k obmedzeniam cestovania v rámci schengenského priestoru.

| (16) | Keďže zároveň platí, že akékoľvek obmedzenia voľného pohybu osôb v rámci Únie, ktoré boli zavedené s cieľom obmedziť šírenie vírusu SARS-CoV-2, vrátane požiadavky predložiť digitálne COVID preukazy EÚ by sa mali zrušiť hneď, ako to epidemiologická situácia umožní, predĺženie obdobia uplatňovania nariadenia (EÚ) 2021/953 by sa malo obmedziť na 12 mesiacov. Predĺženie obdobia uplatňovania uvedeného nariadenia by sa navyše nemalo chápať tak, že sa od členských štátov, a to najmä tých členských štátov, ktoré rušia vnútroštátne opatrenia v oblasti verejného zdravia, vyžaduje, aby zachovali alebo uložili obmedzenia voľného pohybu. Právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie delegovaná na Komisiu podľa nariadenia (EÚ) 2021/953 by sa mala tiež predĺžiť. Je potrebné zabezpečiť, aby sa rámec digitálneho COVID preukazu EÚ mohol prispôsobiť novým dôkazom týkajúcim sa očkovania proti ochoreniu COVID-19, opätovnej infekcie po prekonaní tohto ochorenia alebo testovania a vedeckému pokroku pri zvládaní pandémie ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(16)

Keďže zároveň platí, že akékoľvek obmedzenia voľného pohybu osôb v rámci Únie, ktoré boli zavedené s cieľom obmedziť šírenie vírusu SARS-CoV-2, vrátane požiadavky predložiť digitálne COVID preukazy EÚ by sa mali zrušiť hneď, ako to epidemiologická situácia umožní, predĺženie obdobia uplatňovania nariadenia (EÚ) 2021/953 by sa malo obmedziť na 12 mesiacov. Predĺženie obdobia uplatňovania uvedeného nariadenia by sa navyše nemalo chápať tak, že sa od členských štátov, a to najmä tých členských štátov, ktoré rušia vnútroštátne opatrenia v oblasti verejného zdravia, vyžaduje, aby zachovali alebo uložili obmedzenia voľného pohybu. Právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie delegovaná na Komisiu podľa nariadenia (EÚ) 2021/953 by sa mala tiež predĺžiť. Je potrebné zabezpečiť, aby sa rámec digitálneho COVID preukazu EÚ mohol prispôsobiť novým dôkazom týkajúcim sa očkovania proti ochoreniu COVID-19, opätovnej infekcie po prekonaní tohto ochorenia alebo testovania a vedeckému pokroku pri zvládaní pandémie ochorenia COVID-19.

| (17) | Do 31. decembra 2022 by Komisia mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade tretiu správu o uplatňovaní nariadenia (EÚ) 2021/953. Správa by mala obsahovať najmä prehľad informácií poskytnutých podľa článku 11 uvedeného nariadenia, pokiaľ ide o obmedzenia voľného pohybu zavedené členskými štátmi s cieľom obmedziť šírenie vírusu SARS-CoV-2, prehľad s opisom vývoja v súvislosti s domácim a medzinárodným používaním digitálneho COVID preukazu EÚ, všetky relevantné aktualizácie týkajúce sa posúdenia uvedeného v druhej správe a posúdenie vhodnosti ďalšieho používania digitálnych COVID preukazov EÚ na účely uvedeného nariadenia s prihliadnutím na epidemiologický vývoj a najnovšie dostupné vedecké dôkazy a so zreteľom na zásady nevyhnutnosti a proporcionality. Pri vypracúvaní správy by Komisia mala požiadať o usmernenie ECDC a Výbor pre zdravotnú bezpečnosť. Bez toho, aby bolo dotknuté právo iniciatívy Komisie, by mal byť k správe pripojený legislatívny návrh na skrátenie obdobia uplatňovania nariadenia (EÚ) 2021/953, pričom sa zohľadní vývoj epidemiologickej situácie v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 a prípadné odporúčania ECDC a Výboru pre zdravotnú bezpečnosť vydané na tento účel. |
| --- | --- |

(17)

Do 31. decembra 2022 by Komisia mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade tretiu správu o uplatňovaní nariadenia (EÚ) 2021/953. Správa by mala obsahovať najmä prehľad informácií poskytnutých podľa článku 11 uvedeného nariadenia, pokiaľ ide o obmedzenia voľného pohybu zavedené členskými štátmi s cieľom obmedziť šírenie vírusu SARS-CoV-2, prehľad s opisom vývoja v súvislosti s domácim a medzinárodným používaním digitálneho COVID preukazu EÚ, všetky relevantné aktualizácie týkajúce sa posúdenia uvedeného v druhej správe a posúdenie vhodnosti ďalšieho používania digitálnych COVID preukazov EÚ na účely uvedeného nariadenia s prihliadnutím na epidemiologický vývoj a najnovšie dostupné vedecké dôkazy a so zreteľom na zásady nevyhnutnosti a proporcionality. Pri vypracúvaní správy by Komisia mala požiadať o usmernenie ECDC a Výbor pre zdravotnú bezpečnosť. Bez toho, aby bolo dotknuté právo iniciatívy Komisie, by mal byť k správe pripojený legislatívny návrh na skrátenie obdobia uplatňovania nariadenia (EÚ) 2021/953, pričom sa zohľadní vývoj epidemiologickej situácie v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 a prípadné odporúčania ECDC a Výboru pre zdravotnú bezpečnosť vydané na tento účel.

| (18) | Nariadenie (EÚ) 2021/953 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(18)

Nariadenie (EÚ) 2021/953 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (19) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to uľahčiť uplatnenie práva na voľný pohyb v rámci Únie počas pandémie ochorenia COVID-19 vytvorením rámca pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení súvisiacich s ochorením COVID-19 o držiteľovom očkovaní proti ochoreniu COVID-19, výsledku testu alebo prekonaní tohto ochorenia, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(19)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to uľahčiť uplatnenie práva na voľný pohyb v rámci Únie počas pandémie ochorenia COVID-19 vytvorením rámca pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení súvisiacich s ochorením COVID-19 o držiteľovom očkovaní proti ochoreniu COVID-19, výsledku testu alebo prekonaní tohto ochorenia, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (20) | Aby sa umožnilo rýchle a včasné uplatňovanie tohto nariadenia s cieľom zabezpečiť kontinuitu digitálneho COVID preukazu EÚ, malo by nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

(20)

Aby sa umožnilo rýchle a včasné uplatňovanie tohto nariadenia s cieľom zabezpečiť kontinuitu digitálneho COVID preukazu EÚ, malo by nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

| (21) | V súlade s článkom 42 ods. 1 a 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (7) sa konzultovalo s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov a s Európskym výborom na ochranu údajov, ktorí vydali 14. marca 2022 spoločné stanovisko (8), |
| --- | --- |

(21)

V súlade s článkom 42 ods. 1 a 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (7) sa konzultovalo s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov a s Európskym výborom na ochranu údajov, ktorí vydali 14. marca 2022 spoločné stanovisko (8),

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (EÚ) 2021/953 sa mení takto:

| 1. | V článku 2 sa bod 5 nahrádza takto:






  „5. | „antigénový test“ je jeden z týchto kategórií testov, ktorý je založený na detekcii vírusových proteínov (antigénov) na odhalenie prítomnosti vírusu SARS-CoV-2:






  a) | rýchle antigénové testy, ako sú imunoanalýzy bočného toku, ktoré poskytujú výsledky za menej ako 30 minút; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V článku 2 sa bod 5 nahrádza takto:

„5.

„antigénový test“ je jeden z týchto kategórií testov, ktorý je založený na detekcii vírusových proteínov (antigénov) na odhalenie prítomnosti vírusu SARS-CoV-2:

a)

rýchle antigénové testy, ako sú imunoanalýzy bočného toku, ktoré poskytujú výsledky za menej ako 30 minút;

| b) | laboratórne antigénové analýzy na detekciu antigénov, ako sú enzýmová imunoadsorbentová analýza alebo automatizovaná imunoanalýza;“. |
| --- | --- |

b)

laboratórne antigénové analýzy na detekciu antigénov, ako sú enzýmová imunoadsorbentová analýza alebo automatizovaná imunoanalýza;“.

| 2. | Článok 3 sa mení takto:






  a) | Odsek 1 sa mení takto:






  i) | v prvom pododseku sa písmená b) a c) nahrádzajú takto:






  „b) | potvrdenie, ktorým sa potvrdzuje, že držiteľ bol podrobený testu NAAT alebo antigénovému testu uvedenému v spoločnom zozname EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19 schválenom Výborom pre zdravotnú bezpečnosť, ktoré boli vykonané zdravotníckymi pracovníkmi alebo kvalifikovaným testujúcim personálom v členskom štáte, ktorý potvrdenie vydal, a v ktorom sa uvádza typ testu, dátum vykonania testu a výsledok testu (ďalej len „potvrdenie o vykonaní testu“); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 3 sa mení takto:

a)

Odsek 1 sa mení takto:

i)

v prvom pododseku sa písmená b) a c) nahrádzajú takto:

„b)

potvrdenie, ktorým sa potvrdzuje, že držiteľ bol podrobený testu NAAT alebo antigénovému testu uvedenému v spoločnom zozname EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19 schválenom Výborom pre zdravotnú bezpečnosť, ktoré boli vykonané zdravotníckymi pracovníkmi alebo kvalifikovaným testujúcim personálom v členskom štáte, ktorý potvrdenie vydal, a v ktorom sa uvádza typ testu, dátum vykonania testu a výsledok testu (ďalej len „potvrdenie o vykonaní testu“);

| c) | potvrdenie, ktorým sa potvrdzuje, že po pozitívnom výsledku testu NAAT alebo antigénového testu uvedeného v spoločnom zozname EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19 schválenom Výborom pre zdravotnú bezpečnosť, ktoré boli vykonané zdravotníckymi pracovníkmi alebo kvalifikovaným testujúcim personálom, držiteľ prekonal infekciu vírusom SARS-CoV-2 (ďalej len „potvrdenie o prekonaní ochorenia“).“; |
| --- | --- |

c)

potvrdenie, ktorým sa potvrdzuje, že po pozitívnom výsledku testu NAAT alebo antigénového testu uvedeného v spoločnom zozname EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19 schválenom Výborom pre zdravotnú bezpečnosť, ktoré boli vykonané zdravotníckymi pracovníkmi alebo kvalifikovaným testujúcim personálom, držiteľ prekonal infekciu vírusom SARS-CoV-2 (ďalej len „potvrdenie o prekonaní ochorenia“).“;

| ii) | druhý pododsek sa nahrádza takto:

  „Komisia uverejní spoločný zoznam EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19 schválený Výborom pre zdravotnú bezpečnosť vrátane všetkých jeho aktualizácií.“ |
| --- | --- |

ii)

druhý pododsek sa nahrádza takto:

„Komisia uverejní spoločný zoznam EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19 schválený Výborom pre zdravotnú bezpečnosť vrátane všetkých jeho aktualizácií.“

| b) | Odsek 11 sa nahrádza takto:

  „11.   Komisia v prípade potreby požiada Výbor pre zdravotnú bezpečnosť, ECDC alebo EMA o vydanie usmernenia k dostupným vedeckým dôkazom o účinkoch zdravotných udalostí zdokumentovaných v potvrdeniach uvedených v odseku 1, najmä s ohľadom na nové znepokojujúce varianty vírusu SARS-CoV-2, a k uznávaniu vakcín proti ochoreniu COVID-19, ktoré sú predmetom klinického skúšania v členských štátoch.“ |
| --- | --- |

b)

Odsek 11 sa nahrádza takto:

„11.   Komisia v prípade potreby požiada Výbor pre zdravotnú bezpečnosť, ECDC alebo EMA o vydanie usmernenia k dostupným vedeckým dôkazom o účinkoch zdravotných udalostí zdokumentovaných v potvrdeniach uvedených v odseku 1, najmä s ohľadom na nové znepokojujúce varianty vírusu SARS-CoV-2, a k uznávaniu vakcín proti ochoreniu COVID-19, ktoré sú predmetom klinického skúšania v členských štátoch.“

| 3. | V článku 4 sa odsek 2 nahrádza takto:

  „2.   Rámec dôvery je založený na infraštruktúre verejného kľúča a umožňuje spoľahlivé a bezpečné vydávanie a overovanie pravosti, platnosti a integrity potvrdení uvedených v článku 3 ods. 1. Rámec dôvery umožňuje odhaľovanie podvodov, najmä falšovania a pozmeňovania. Okrem toho umožňuje výmenu zoznamov zrušených potvrdení obsahujúcich jedinečné identifikátory potvrdení zrušených potvrdení. Takéto zoznamy zrušených potvrdení nesmú obsahovať žiadne iné osobné údaje. Overovanie potvrdení uvedených v článku 3 ods. 1 a vo vhodnom prípade zoznamov zrušených potvrdení sa vystaviteľovi neoznamuje.“ |
| --- | --- |

3.

V článku 4 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Rámec dôvery je založený na infraštruktúre verejného kľúča a umožňuje spoľahlivé a bezpečné vydávanie a overovanie pravosti, platnosti a integrity potvrdení uvedených v článku 3 ods. 1. Rámec dôvery umožňuje odhaľovanie podvodov, najmä falšovania a pozmeňovania. Okrem toho umožňuje výmenu zoznamov zrušených potvrdení obsahujúcich jedinečné identifikátory potvrdení zrušených potvrdení. Takéto zoznamy zrušených potvrdení nesmú obsahovať žiadne iné osobné údaje. Overovanie potvrdení uvedených v článku 3 ods. 1 a vo vhodnom prípade zoznamov zrušených potvrdení sa vystaviteľovi neoznamuje.“

| 4. | Článok 5 sa mení takto:






  a) | V odseku 2 prvom pododseku sa písmeno b) nahrádza takto:






  „b) | informácie o vakcíne proti ochoreniu COVID-19 a počte dávok podaných držiteľovi bez ohľadu na to, v ktorom členskom štáte boli uvedené dávky podané;“. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Článok 5 sa mení takto:

a)

V odseku 2 prvom pododseku sa písmeno b) nahrádza takto:

„b)

informácie o vakcíne proti ochoreniu COVID-19 a počte dávok podaných držiteľovi bez ohľadu na to, v ktorom členskom štáte boli uvedené dávky podané;“.

| b) | V odseku 5 sa dopĺňajú tieto pododseky:

  „Členské štáty môžu vydávať potvrdenia o očkovaní aj osobám zúčastňujúcim sa na klinickom skúšaní vakcíny proti ochoreniu COVID-19, ktoré schválili etické výbory a príslušné orgány členských štátov, a to bez ohľadu na to, či účastník dostal potenciálnu vakcínu proti ochoreniu COVID-19 alebo dávku podanú kontrolnej skupine. Informácie o vakcíne proti ochoreniu COVID-19, ktoré sa majú zahrnúť do potvrdenia o očkovaní v súlade s osobitnými dátovými poľami stanovenými v bode 1 prílohy, nesmú narušiť integritu klinického skúšania.
  Členské štáty môžu uznávať potvrdenia o očkovaní vydané inými členskými štátmi v súlade so štvrtým pododsekom s cieľom upustiť od obmedzení voľného pohybu zavedených v súlade s právom Únie s cieľom obmedziť šírenie vírusu SARS-CoV-2, s výnimkou prípadov, ak uplynula doba ich uznávania alebo boli zrušené po ukončení klinického skúšania, najmä preto, že sa vakcíne proti ochoreniu COVID-19 následne neudelilo povolenie na uvedenie na trh alebo že potvrdenia o očkovaní boli vydané pre placebo podané kontrolnej skupine ako súčasť zaslepeného klinického skúšania.“ |
| --- | --- |

b)

V odseku 5 sa dopĺňajú tieto pododseky:

„Členské štáty môžu vydávať potvrdenia o očkovaní aj osobám zúčastňujúcim sa na klinickom skúšaní vakcíny proti ochoreniu COVID-19, ktoré schválili etické výbory a príslušné orgány členských štátov, a to bez ohľadu na to, či účastník dostal potenciálnu vakcínu proti ochoreniu COVID-19 alebo dávku podanú kontrolnej skupine. Informácie o vakcíne proti ochoreniu COVID-19, ktoré sa majú zahrnúť do potvrdenia o očkovaní v súlade s osobitnými dátovými poľami stanovenými v bode 1 prílohy, nesmú narušiť integritu klinického skúšania.

Členské štáty môžu uznávať potvrdenia o očkovaní vydané inými členskými štátmi v súlade so štvrtým pododsekom s cieľom upustiť od obmedzení voľného pohybu zavedených v súlade s právom Únie s cieľom obmedziť šírenie vírusu SARS-CoV-2, s výnimkou prípadov, ak uplynula doba ich uznávania alebo boli zrušené po ukončení klinického skúšania, najmä preto, že sa vakcíne proti ochoreniu COVID-19 následne neudelilo povolenie na uvedenie na trh alebo že potvrdenia o očkovaní boli vydané pre placebo podané kontrolnej skupine ako súčasť zaslepeného klinického skúšania.“

| 5. | V článku 6 ods. 2 sa písmeno b) nahrádza takto:






  „b) | informácie o teste NAAT alebo antigénovom teste, ktorému bol držiteľ podrobený;“. |
| --- | --- | --- |

5.

V článku 6 ods. 2 sa písmeno b) nahrádza takto:

„b)

informácie o teste NAAT alebo antigénovom teste, ktorému bol držiteľ podrobený;“.

| 6. | Článok 7 sa mení takto:






  a) | Odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Každý členský štát vydáva na požiadanie potvrdenia o prekonaní ochorenia uvedené v článku 3 ods. 1 písm. c) po pozitívnom výsledku testu NAAT vykonaného zdravotníckymi pracovníkmi alebo kvalifikovaným testujúcim personálom.
  Členské štáty môžu vydávať na požiadanie potvrdenia o prekonaní ochorenia uvedené v článku 3 ods. 1 písm. c) aj po pozitívnom výsledku antigénového testu uvedeného v spoločnom zozname EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19 schválenom Výborom pre zdravotnú bezpečnosť, ktoré boli vykonané zdravotníckymi pracovníkmi alebo kvalifikovaným testujúcim personálom.
  Členské štáty môžu vydávať potvrdenia o prekonaní ochorenia na základe antigénových testov, ktoré boli vykonané zdravotníckymi pracovníkmi alebo kvalifikovaným testujúcim personálom 1. októbra 2021 alebo po tomto dátume, pod podmienkou, že použitý antigénový test bol v deň vyhotovenia pozitívneho výsledku testu uvedený v spoločnom zozname EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19 schválenom Výborom pre zdravotnú bezpečnosť.
  Potvrdenia o prekonaní ochorenia sa vydajú najskôr 11 dní po dátume, keď bola osoba prvýkrát podrobená testu NAAT alebo antigénovému testu s pozitívnym výsledkom.
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 12 s cieľom zmeniť počet dní, po uplynutí ktorých sa má vydať potvrdenie o prekonaní ochorenia, a to na základe usmernení prijatých od Výboru pre zdravotnú bezpečnosť v súlade s článkom 3 ods. 11 alebo na základe vedeckých dôkazov, ktoré preskúmal ECDC.“ |
| --- | --- | --- |

6.

Článok 7 sa mení takto:

a)

Odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Každý členský štát vydáva na požiadanie potvrdenia o prekonaní ochorenia uvedené v článku 3 ods. 1 písm. c) po pozitívnom výsledku testu NAAT vykonaného zdravotníckymi pracovníkmi alebo kvalifikovaným testujúcim personálom.

Členské štáty môžu vydávať na požiadanie potvrdenia o prekonaní ochorenia uvedené v článku 3 ods. 1 písm. c) aj po pozitívnom výsledku antigénového testu uvedeného v spoločnom zozname EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19 schválenom Výborom pre zdravotnú bezpečnosť, ktoré boli vykonané zdravotníckymi pracovníkmi alebo kvalifikovaným testujúcim personálom.

Členské štáty môžu vydávať potvrdenia o prekonaní ochorenia na základe antigénových testov, ktoré boli vykonané zdravotníckymi pracovníkmi alebo kvalifikovaným testujúcim personálom 1. októbra 2021 alebo po tomto dátume, pod podmienkou, že použitý antigénový test bol v deň vyhotovenia pozitívneho výsledku testu uvedený v spoločnom zozname EÚ antigénových testov na ochorenie COVID-19 schválenom Výborom pre zdravotnú bezpečnosť.

Potvrdenia o prekonaní ochorenia sa vydajú najskôr 11 dní po dátume, keď bola osoba prvýkrát podrobená testu NAAT alebo antigénovému testu s pozitívnym výsledkom.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 12 s cieľom zmeniť počet dní, po uplynutí ktorých sa má vydať potvrdenie o prekonaní ochorenia, a to na základe usmernení prijatých od Výboru pre zdravotnú bezpečnosť v súlade s článkom 3 ods. 11 alebo na základe vedeckých dôkazov, ktoré preskúmal ECDC.“

| b) | Odsek 4 sa nahrádza takto:

  „4.   Na základe usmernenia prijatého podľa článku 3 ods. 11 je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 12 na účely zmeny odseku 1 tohto článku a článku 3 ods. 1 písm. c) s cieľom umožniť vydanie potvrdenia o prekonaní ochorenia na základe pozitívneho antigénového testu, testu na protilátky vrátane sérologického testu na protilátky proti vírusu SARS-CoV-2 alebo akejkoľvek inej vedecky uznanej metódy. Takýmito delegovanými aktmi sa zmení aj bod 3 prílohy doplnením, úpravou alebo odstránením dátových polí patriacich do kategórií osobných údajov uvedených v odseku 2 písm. b) a c) tohto článku.“ |
| --- | --- |

b)

Odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   Na základe usmernenia prijatého podľa článku 3 ods. 11 je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 12 na účely zmeny odseku 1 tohto článku a článku 3 ods. 1 písm. c) s cieľom umožniť vydanie potvrdenia o prekonaní ochorenia na základe pozitívneho antigénového testu, testu na protilátky vrátane sérologického testu na protilátky proti vírusu SARS-CoV-2 alebo akejkoľvek inej vedecky uznanej metódy. Takýmito delegovanými aktmi sa zmení aj bod 3 prílohy doplnením, úpravou alebo odstránením dátových polí patriacich do kategórií osobných údajov uvedených v odseku 2 písm. b) a c) tohto článku.“

| 7. | V článku 10 sa odsek 5 nahrádza takto:

  „5.   Žiadne zoznamy zrušených potvrdení vymieňané podľa článku 4 ods. 2 sa neuchovávajú po skončení obdobia uplatňovania tohto nariadenia.“ |
| --- | --- |

7.

V článku 10 sa odsek 5 nahrádza takto:

„5.   Žiadne zoznamy zrušených potvrdení vymieňané podľa článku 4 ods. 2 sa neuchovávajú po skončení obdobia uplatňovania tohto nariadenia.“

| 8. | Článok 11 sa nahrádza takto:

  „Článok 11
  Obmedzenia voľného pohybu a výmena informácií

  1.   Bez toho, aby bola dotknutá právomoc členských štátov ukladať obmedzenia voľného pohybu z dôvodov verejného zdravia, ak členské štáty uznávajú potvrdenia o očkovaní, potvrdenia o vykonaní testu, v ktorých sa uvádza negatívny výsledok, alebo potvrdenia o prekonaní ochorenia, upustia od ukladania dodatočných obmedzení voľného pohybu, s výnimkou prípadu, ak sú takéto obmedzenia nediskriminačné a nevyhnutné a primerané na účely ochrany verejného zdravia na základe najnovších dostupných vedeckých dôkazov vrátane epidemiologických údajov, ktoré uverejnilo ECDC na základe odporúčania Rady (EÚ) 2022/107 (*1), a v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti.


  2.   Ak členský štát v súlade s právom Únie vrátane zásad stanovených v odseku 1 tohto článku uloží držiteľom potvrdení uvedených v článku 3 ods. 1 dodatočné obmedzenia, najmä v dôsledku variantu vírusu SARS-CoV-2, ktorý vyvoláva znepokojenie alebo záujem, informuje o tom Komisiu a ostatné členské štáty, ak je to možné, 48 hodín pred zavedením takýchto nových obmedzení. Členský štát poskytne na uvedený účel tieto informácie:






  a) | dôvody takýchto obmedzení vrátane všetkých príslušných epidemiologických údajov a vedeckých dôkazov, o ktoré sa uvedené obmedzenia opierajú a ktoré sú v danom štádiu dostupné a prístupné; |
| --- | --- | --- |

8.

Článok 11 sa nahrádza takto:

„Článok 11

Obmedzenia voľného pohybu a výmena informácií

1.   Bez toho, aby bola dotknutá právomoc členských štátov ukladať obmedzenia voľného pohybu z dôvodov verejného zdravia, ak členské štáty uznávajú potvrdenia o očkovaní, potvrdenia o vykonaní testu, v ktorých sa uvádza negatívny výsledok, alebo potvrdenia o prekonaní ochorenia, upustia od ukladania dodatočných obmedzení voľného pohybu, s výnimkou prípadu, ak sú takéto obmedzenia nediskriminačné a nevyhnutné a primerané na účely ochrany verejného zdravia na základe najnovších dostupných vedeckých dôkazov vrátane epidemiologických údajov, ktoré uverejnilo ECDC na základe odporúčania Rady (EÚ) 2022/107 (*1), a v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti.

2.   Ak členský štát v súlade s právom Únie vrátane zásad stanovených v odseku 1 tohto článku uloží držiteľom potvrdení uvedených v článku 3 ods. 1 dodatočné obmedzenia, najmä v dôsledku variantu vírusu SARS-CoV-2, ktorý vyvoláva znepokojenie alebo záujem, informuje o tom Komisiu a ostatné členské štáty, ak je to možné, 48 hodín pred zavedením takýchto nových obmedzení. Členský štát poskytne na uvedený účel tieto informácie:

a)

dôvody takýchto obmedzení vrátane všetkých príslušných epidemiologických údajov a vedeckých dôkazov, o ktoré sa uvedené obmedzenia opierajú a ktoré sú v danom štádiu dostupné a prístupné;

| b) | rozsah takýchto obmedzení s uvedením toho, na ktorých držiteľov potvrdení sa takéto obmedzenia vzťahujú alebo ktorí im nepodliehajú; |
| --- | --- |

b)

rozsah takýchto obmedzení s uvedením toho, na ktorých držiteľov potvrdení sa takéto obmedzenia vzťahujú alebo ktorí im nepodliehajú;

| c) | dátum a trvanie takýchto obmedzení. |
| --- | --- |

c)

dátum a trvanie takýchto obmedzení.

2a.   Ak členský štát uloží obmedzenia v súlade s odsekmi 1 a 2, venuje osobitnú pozornosť pravdepodobnému vplyvu takýchto obmedzení na cezhraničné regióny a špecifikám najvzdialenejších regiónov, exkláv a geograficky izolovaných oblastí.

3.   Členské štáty informujú Komisiu a ostatné členské štáty o vydávaní a podmienkach uznávania potvrdení uvedených v článku 3 ods. 1 vrátane toho, ktoré vakcíny proti ochoreniu COVID-19 uznávajú podľa článku 5 ods. 5 druhého pododseku.

4.   Členské štáty poskytnú verejnosti jasné, úplné a včasné informácie týkajúce sa odsekov 1, 2 a 3. Členské štáty zverejnia uvedené informácie spravidla 24 hodín pred nadobudnutím účinnosti nových obmedzení, zohľadňujúc skutočnosť, že v prípade epidemiologických núdzových situácií je potrebná určitá flexibilita. Okrem toho môže Komisia centralizovane sprístupniť verejnosti informácie poskytnuté členskými štátmi.

(*1)  Odporúčanie Rady (EÚ) 2022/107 z 25. januára 2022 o koordinovanom prístupe na uľahčenie bezpečného voľného pohybu počas pandémie COVID-19, ktorým sa nahrádza odporúčanie (EÚ) 2020/1475 (Ú. v. EÚ L 18, 27.1.2022, s. 110).“
  "

*1

| 9. | V článku 12 sa odsek 2 nahrádza takto:

  „2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 5 ods. 2, článku 6 ods. 2 a článku 7 ods. 1 a 2 sa Komisii udeľuje na obdobie 24 mesiacov od 1. júla 2021.“ |
| --- | --- |

9.

V článku 12 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 5 ods. 2, článku 6 ods. 2 a článku 7 ods. 1 a 2 sa Komisii udeľuje na obdobie 24 mesiacov od 1. júla 2021.“

| 10. | Článok 16 sa mení takto:






  a) | V odseku 2 sa tretí pododsek vypúšťa. |
| --- | --- | --- |

10.

Článok 16 sa mení takto:

a)

V odseku 2 sa tretí pododsek vypúšťa.

| b) | Dopĺňa sa tento odsek:

  „3.   Komisia predloží do 31. decembra 2022 Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia.
  Správa obsahuje najmä:






  a) | prehľad informácií získaných podľa článku 11 o obmedzeniach voľného pohybu zavedených členskými štátmi s cieľom obmedziť šírenie vírusu SARS-CoV-2; |
| --- | --- | --- |

b)

Dopĺňa sa tento odsek:

„3.   Komisia predloží do 31. decembra 2022 Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia.

Správa obsahuje najmä:

a)

prehľad informácií získaných podľa článku 11 o obmedzeniach voľného pohybu zavedených členskými štátmi s cieľom obmedziť šírenie vírusu SARS-CoV-2;

| b) | prehľad s opisom vývoja v súvislosti s domácim a medzinárodným používaním potvrdení uvedených v článku 3 ods. 1 a prijatím vykonávacích aktov podľa článku 8 ods. 2 o potvrdeniach súvisiacich s ochorením COVID-19 vydávaných tretími krajinami; |
| --- | --- |

b)

prehľad s opisom vývoja v súvislosti s domácim a medzinárodným používaním potvrdení uvedených v článku 3 ods. 1 a prijatím vykonávacích aktov podľa článku 8 ods. 2 o potvrdeniach súvisiacich s ochorením COVID-19 vydávaných tretími krajinami;

| c) | všetky relevantné aktualizácie uvedené v správe predloženej podľa odseku 2 tohto článku týkajúce sa posúdenia vplyvu tohto nariadenia na uľahčenie voľného pohybu, a to aj na cestovanie a cestovný ruch a uznávanie rôznych druhov vakcíny, na základné práva a nediskrimináciu, ako aj na ochranu osobných údajov počas pandémie ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

c)

všetky relevantné aktualizácie uvedené v správe predloženej podľa odseku 2 tohto článku týkajúce sa posúdenia vplyvu tohto nariadenia na uľahčenie voľného pohybu, a to aj na cestovanie a cestovný ruch a uznávanie rôznych druhov vakcíny, na základné práva a nediskrimináciu, ako aj na ochranu osobných údajov počas pandémie ochorenia COVID-19;

| d) | posúdenie vhodnosti ďalšieho používania potvrdení uvedených v článku 3 ods. 1 na účely tohto nariadenia, pričom sa zohľadní epidemiologický vývoj a najnovšie dostupné vedecké dôkazy.
  Pri vypracúvaní správy Komisia požiada ECDC a Výbor pre zdravotnú bezpečnosť o usmernenie, ktoré sa pripojí k správe.
  K správe môže byť pripojený legislatívny návrh, najmä návrh na skrátenie obdobia uplatňovania tohto nariadenia, pričom sa zohľadní vývoj epidemiologickej situácie v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 a odporúčania ECDC a Výboru pre zdravotnú bezpečnosť vydané na tento účel.“ |
| --- | --- |

d)

posúdenie vhodnosti ďalšieho používania potvrdení uvedených v článku 3 ods. 1 na účely tohto nariadenia, pričom sa zohľadní epidemiologický vývoj a najnovšie dostupné vedecké dôkazy.

Pri vypracúvaní správy Komisia požiada ECDC a Výbor pre zdravotnú bezpečnosť o usmernenie, ktoré sa pripojí k správe.

K správe môže byť pripojený legislatívny návrh, najmä návrh na skrátenie obdobia uplatňovania tohto nariadenia, pričom sa zohľadní vývoj epidemiologickej situácie v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 a odporúčania ECDC a Výboru pre zdravotnú bezpečnosť vydané na tento účel.“

| 11. | V článku 17 sa druhý odsek nahrádza takto:

  „Uplatňuje sa od 1. júla 2021 do 30. júna 2023.“ |
| --- | --- |

11.

V článku 17 sa druhý odsek nahrádza takto:

„Uplatňuje sa od 1. júla 2021 do 30. júna 2023.“

| 12. | V prílohe bode 2 sa písmeno i) nahrádza takto:






  „i) | testovacie centrum alebo zariadenie (nepovinné pre antigénový test);“. |
| --- | --- | --- |

12.

V prílohe bode 2 sa písmeno i) nahrádza takto:

„i)

testovacie centrum alebo zariadenie (nepovinné pre antigénový test);“.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 29. júna 2022

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predseda

F. RIESTER

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 28. júna 2022.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/953 zo 14. júna 2021 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ) s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 211, 15.6.2021, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ z 22. októbra 2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 2119/98/ES (Ú. v. EÚ L 293, 5.11.2013, s. 1).

3

(4)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2022/256 z 22. februára 2022, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/953, pokiaľ ide o vydávanie potvrdení o prekonaní ochorenia na základe rýchlych antigénových testov (Ú. v. EÚ L 42, 23.2.2022, s. 4).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 z 31. marca 2004, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva pri povoľovaní liekov na humánne použitie a na veterinárne použitie a pri vykonávaní dozoru nad týmito liekmi a ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre lieky (Ú. v. EÚ L 136, 30.4.2004, s. 1).

5

(6)  Odporúčanie Rady (EÚ) 2022/107 z 25. januára 2022 o koordinovanom prístupe na uľahčenie bezpečného voľného pohybu počas pandémie COVID-19, ktorým sa nahrádza odporúčanie (EÚ) 2020/1475 (Ú. v. EÚ L 18, 27.1.2022, s. 110).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

7

(8)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

8

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/46

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2022/1035

z 29. júna 2022,

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/954 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ), pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov alebo v nich majú oprávnený pobyt, počas pandémie ochorenia COVID-19

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. c),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Podľa schengenského acquis, najmä nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 (2) (ďalej len „Kódex schengenských hraníc“), sa štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú v Únii alebo v nej majú oprávnený pobyt, a štátni príslušníci tretích krajín, ktorí oprávnene vstúpili na územie členského štátu, môžu slobodne pohybovať na území všetkých ostatných členských štátov počas 90 dní v rámci akéhokoľvek obdobia 180 dní. |
| --- | --- |

(1)

Podľa schengenského acquis, najmä nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 (2) (ďalej len „Kódex schengenských hraníc“), sa štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú v Únii alebo v nej majú oprávnený pobyt, a štátni príslušníci tretích krajín, ktorí oprávnene vstúpili na územie členského štátu, môžu slobodne pohybovať na území všetkých ostatných členských štátov počas 90 dní v rámci akéhokoľvek obdobia 180 dní.

| (2) | Digitálny COVID preukaz EÚ bol vytvorený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/953 (3), ktorým sa stanovil spoločný rámec pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu alebo prekonaní tohto ochorenia s cieľom uľahčiť výkon práva na voľný pohyb občanov Únie a ich rodinných príslušníkov počas pandémie ochorenia COVID-19. Uvedené nariadenie doplnilo nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/954 (4), ktorým sa rozšíril rámec pre digitálne COVID preukazy EÚ na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú alebo majú oprávnený pobyt na území členských štátov a ktorí sú oprávnení cestovať do iných členských štátov v súlade s právom Únie. |
| --- | --- |

(2)

Digitálny COVID preukaz EÚ bol vytvorený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/953 (3), ktorým sa stanovil spoločný rámec pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu alebo prekonaní tohto ochorenia s cieľom uľahčiť výkon práva na voľný pohyb občanov Únie a ich rodinných príslušníkov počas pandémie ochorenia COVID-19. Uvedené nariadenie doplnilo nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/954 (4), ktorým sa rozšíril rámec pre digitálne COVID preukazy EÚ na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú alebo majú oprávnený pobyt na území členských štátov a ktorí sú oprávnení cestovať do iných členských štátov v súlade s právom Únie.

| (3) | Platnosť nariadení (EÚ) 2021/953 a (EÚ) 2021/954 má uplynúť 30. júna 2022. Pandémia ochorenia COVID-19 však stále trvá a výskyty znepokojujúcich variantov môžu mať naďalej negatívny vplyv na cestovanie v rámci Únie. Následne by sa obdobie uplatňovania uvedených nariadení malo predĺžiť, aby sa digitálny COVID preukaz EÚ mohol ďalej používať. |
| --- | --- |

(3)

Platnosť nariadení (EÚ) 2021/953 a (EÚ) 2021/954 má uplynúť 30. júna 2022. Pandémia ochorenia COVID-19 však stále trvá a výskyty znepokojujúcich variantov môžu mať naďalej negatívny vplyv na cestovanie v rámci Únie. Následne by sa obdobie uplatňovania uvedených nariadení malo predĺžiť, aby sa digitálny COVID preukaz EÚ mohol ďalej používať.

| (4) | Obdobie uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2021/953 sa má predĺžiť o 12 mesiacov. Keďže cieľom nariadenia (EÚ) 2021/954 je rozšíriť uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2021/953 na určité kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú alebo majú oprávnený pobyt v Únii, obdobie jeho uplatňovania by malo byť priamo prepojené s obdobím uplatňovania nariadenia (EÚ) 2021/953. Nariadenie (EÚ) 2021/954 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(4)

Obdobie uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2021/953 sa má predĺžiť o 12 mesiacov. Keďže cieľom nariadenia (EÚ) 2021/954 je rozšíriť uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2021/953 na určité kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú alebo majú oprávnený pobyt v Únii, obdobie jeho uplatňovania by malo byť priamo prepojené s obdobím uplatňovania nariadenia (EÚ) 2021/953. Nariadenie (EÚ) 2021/954 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (5) | Toto nariadenie by sa nemalo vykladať tak, že má uľahčovať alebo podporovať prijímanie cestovných obmedzení v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19. Okrem toho akákoľvek požiadavka na overenie potvrdení stanovená nariadením (EÚ) 2021/953 nie je sama osebe dôvodom na dočasné obnovenie hraničnej kontroly na vnútorných hraniciach. Kontroly na vnútorných hraniciach by mali zostať krajným opatrením s prihliadnutím na osobitné pravidlá stanovené v Kódexe schengenských hraníc. |
| --- | --- |

(5)

Toto nariadenie by sa nemalo vykladať tak, že má uľahčovať alebo podporovať prijímanie cestovných obmedzení v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19. Okrem toho akákoľvek požiadavka na overenie potvrdení stanovená nariadením (EÚ) 2021/953 nie je sama osebe dôvodom na dočasné obnovenie hraničnej kontroly na vnútorných hraniciach. Kontroly na vnútorných hraniciach by mali zostať krajným opatrením s prihliadnutím na osobitné pravidlá stanovené v Kódexe schengenských hraníc.

| (6) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva. |
| --- | --- |

(6)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva.

| (7) | Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (5); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. S cieľom umožniť členským štátom uznávať za podmienok stanovených v nariadení (EÚ) 2021/953 potvrdenia súvisiace s ochorením COVID-19 vydané Írskom štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú alebo majú oprávnený pobyt na jeho území, na účely uľahčenia cestovania na území členských štátov, by Írsko malo uvedeným štátnym príslušníkom tretích krajín vydávať potvrdenia súvisiace s ochorením COVID-19, ktoré spĺňajú požiadavky rámca dôvery digitálneho COVID preukazu EÚ. Írsko a ostatné členské štáty by mali uznávať potvrdenia vydané štátnym príslušníkom tretích krajín, na ktorých sa vzťahuje toto nariadenie, na základe reciprocity. |
| --- | --- |

(7)

Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (5); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. S cieľom umožniť členským štátom uznávať za podmienok stanovených v nariadení (EÚ) 2021/953 potvrdenia súvisiace s ochorením COVID-19 vydané Írskom štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú alebo majú oprávnený pobyt na jeho území, na účely uľahčenia cestovania na území členských štátov, by Írsko malo uvedeným štátnym príslušníkom tretích krajín vydávať potvrdenia súvisiace s ochorením COVID-19, ktoré spĺňajú požiadavky rámca dôvery digitálneho COVID preukazu EÚ. Írsko a ostatné členské štáty by mali uznávať potvrdenia vydané štátnym príslušníkom tretích krajín, na ktorých sa vzťahuje toto nariadenie, na základe reciprocity.

| (8) | Pokiaľ ide o Cyprus, Bulharsko, Rumunsko a Chorvátsko, toto nariadenie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 1 aktu o pristúpení z roku 2003, článku 4 ods. 1 aktu o pristúpení z roku 2005 a článku 4 ods. 1 aktu o pristúpení z roku 2011. |
| --- | --- |

(8)

Pokiaľ ide o Cyprus, Bulharsko, Rumunsko a Chorvátsko, toto nariadenie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 1 aktu o pristúpení z roku 2003, článku 4 ods. 1 aktu o pristúpení z roku 2005 a článku 4 ods. 1 aktu o pristúpení z roku 2011.

| (9) | Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis (6), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode C rozhodnutia Rady 1999/437/ES (7). |
| --- | --- |

(9)

Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis (6), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode C rozhodnutia Rady 1999/437/ES (7).

| (10) | Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (8), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode C rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (9). |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (8), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode C rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (9).

| (11) | Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (10), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode C rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (11). |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (10), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode C rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (11).

| (12) | Nariadenie (EÚ) 2021/954 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(12)

Nariadenie (EÚ) 2021/954 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (13) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to uľahčiť cestovanie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov alebo v nich majú oprávnený pobyt, počas pandémie ochorenia COVID-19 vytvorením rámca pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení súvisiacich s ochorením COVID-19 o držiteľovom očkovaní proti ochoreniu COVID-19, výsledku testu alebo prekonaní tohto ochorenia, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(13)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to uľahčiť cestovanie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov alebo v nich majú oprávnený pobyt, počas pandémie ochorenia COVID-19 vytvorením rámca pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení súvisiacich s ochorením COVID-19 o držiteľovom očkovaní proti ochoreniu COVID-19, výsledku testu alebo prekonaní tohto ochorenia, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (14) | S cieľom umožniť okamžité a včasné uplatňovanie tohto nariadenia, aby sa zabezpečila kontinuita digitálneho COVID preukazu EÚ, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

(14)

S cieľom umožniť okamžité a včasné uplatňovanie tohto nariadenia, aby sa zabezpečila kontinuita digitálneho COVID preukazu EÚ, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

| (15) | V súlade s článkom 42 ods. 1 a 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (12) sa konzultovalo s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov a s Európskym výborom na ochranu údajov, ktorí vydali 14. marca 2022 spoločné stanovisko (13), |
| --- | --- |

(15)

V súlade s článkom 42 ods. 1 a 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (12) sa konzultovalo s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov a s Európskym výborom na ochranu údajov, ktorí vydali 14. marca 2022 spoločné stanovisko (13),

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Článok 3 nariadenia (EÚ) 2021/954 sa nahrádza takto:

„Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. júla 2021 dovtedy, kým sa uplatňuje nariadenie (EÚ) 2021/953.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V Bruseli 29. júna 2022

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predseda

F. RIESTER

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 28. júna 2022.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2016, s. 1).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/953 zo 14. júna 2021 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ) s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 211, 15.6.2021, s. 1).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/954 zo 14. júna 2021 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ), pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov alebo v nich majú oprávnený pobyt, počas pandémie ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 211, 15.6.2021, s. 24).

4

(5)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

5

acquis

(6)  
  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.

6

(7)  Rozhodnutie Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k Dohode uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis (Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31).

7

acquis

(8)  
  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

8

(9)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

9

acquis

(10)  
  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

10

(11)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).

11

acquis

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

12

(13)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

13

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/50

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/1036

z 29. júna 2022,

ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1429, pokiaľ ide o predĺženie referenčného obdobia

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1429 zo 7. októbra 2020, ktorým sa stanovujú opatrenia pre udržateľný trh železničnej dopravy vzhľadom na výskyt ochorenia COVID-19 (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

keďže:

| (1) | V dôsledku pandémie COVID-19 nastal prudký pokles železničnej dopravy z dôvodu výrazného poklesu dopytu a priamych opatrení prijatých členskými štátmi na zamedzenie šírenia tejto pandémie. |
| --- | --- |

(1)

V dôsledku pandémie COVID-19 nastal prudký pokles železničnej dopravy z dôvodu výrazného poklesu dopytu a priamych opatrení prijatých členskými štátmi na zamedzenie šírenia tejto pandémie.

| (2) | Uvedené okolnosti sú mimo kontroly železničných podnikov, ktoré stále čelia značným problémom s likviditou, veľkým stratám a v niektorých prípadoch aj riziku platobnej neschopnosti. |
| --- | --- |

(2)

Uvedené okolnosti sú mimo kontroly železničných podnikov, ktoré stále čelia značným problémom s likviditou, veľkým stratám a v niektorých prípadoch aj riziku platobnej neschopnosti.

| (3) | S cieľom zabrániť negatívnym hospodárskym účinkom pandémie COVID-19 a podporiť železničné podniky sa v nariadení (EÚ) 2020/1429 členským štátom umožňuje povoliť manažérom infraštruktúry znížiť poplatky za prístup k železničnej infraštruktúre, vzdať sa ich alebo ich odložiť. Táto možnosť bola poskytnutá na obmedzené referenčné obdobie, ktoré bolo naposledy predĺžené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/312 (2) do 30. júna 2022. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zabrániť negatívnym hospodárskym účinkom pandémie COVID-19 a podporiť železničné podniky sa v nariadení (EÚ) 2020/1429 členským štátom umožňuje povoliť manažérom infraštruktúry znížiť poplatky za prístup k železničnej infraštruktúre, vzdať sa ich alebo ich odložiť. Táto možnosť bola poskytnutá na obmedzené referenčné obdobie, ktoré bolo naposledy predĺžené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/312 (2) do 30. júna 2022.

| (4) | Obmedzenia mobility zavedené počas pandémie mali významný vplyv na využívanie služieb osobnej železničnej dopravy. V menšej miere boli zasiahnuté aj služby nákladnej železničnej dopravy. Na základe údajov, ktoré poskytli manažéri železničnej infraštruktúry Únie, pandémia najtvrdšie zasiahla segment služieb osobnej dopravy. Najviac zasiahnutý bol segment komerčnej osobnej dopravy, ktorý výrazne znížil ponuku vo všetkých členských štátoch, pričom táto ponuka sa ešte stále nevrátila na úroveň z roku 2019. |
| --- | --- |

(4)

Obmedzenia mobility zavedené počas pandémie mali významný vplyv na využívanie služieb osobnej železničnej dopravy. V menšej miere boli zasiahnuté aj služby nákladnej železničnej dopravy. Na základe údajov, ktoré poskytli manažéri železničnej infraštruktúry Únie, pandémia najtvrdšie zasiahla segment služieb osobnej dopravy. Najviac zasiahnutý bol segment komerčnej osobnej dopravy, ktorý výrazne znížil ponuku vo všetkých členských štátoch, pričom táto ponuka sa ešte stále nevrátila na úroveň z roku 2019.

| (5) | Pokiaľ ide o počet nákladných vlakov prevádzkovaných v sieti, došlo k zotaveniu, pričom úrovne v roku 2021 boli v porovnaní s rokom 2019 nižšie len o 0,1 %. Počet osobných vlakov v rámci služieb vo verejnom záujme prevádzkovaných v sieti v roku 2021 bol o 2 % vyšší ako v roku 2019, zatiaľ čo v roku 2020 bol v porovnaní s rokom 2019 o 5,1 % nižší. Avšak vzhľadom na to, že počet cestujúcich v rokoch 2020 a 2021 nedosiahol ani dve tretiny počtu cestujúcich v roku 2019, zníženiu nepriaznivého vplyvu pandémie a nasledujúcemu zotaveniu pravdepodobne pomohla pokračujúca finančná podpora príslušných orgánov v rámci zmlúv o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. V skutočnosti bol v roku 2021 počet komerčných osobných vlakov v porovnaní s rokom 2019 stále nižší o 18,2 %. Keďže v roku 2020 bol v porovnaní s rokom 2019 nižší o 22,9 %, nedošlo k výraznému zotaveniu. |
| --- | --- |

(5)

Pokiaľ ide o počet nákladných vlakov prevádzkovaných v sieti, došlo k zotaveniu, pričom úrovne v roku 2021 boli v porovnaní s rokom 2019 nižšie len o 0,1 %. Počet osobných vlakov v rámci služieb vo verejnom záujme prevádzkovaných v sieti v roku 2021 bol o 2 % vyšší ako v roku 2019, zatiaľ čo v roku 2020 bol v porovnaní s rokom 2019 o 5,1 % nižší. Avšak vzhľadom na to, že počet cestujúcich v rokoch 2020 a 2021 nedosiahol ani dve tretiny počtu cestujúcich v roku 2019, zníženiu nepriaznivého vplyvu pandémie a nasledujúcemu zotaveniu pravdepodobne pomohla pokračujúca finančná podpora príslušných orgánov v rámci zmlúv o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. V skutočnosti bol v roku 2021 počet komerčných osobných vlakov v porovnaní s rokom 2019 stále nižší o 18,2 %. Keďže v roku 2020 bol v porovnaní s rokom 2019 nižší o 22,9 %, nedošlo k výraznému zotaveniu.

| (6) | Podobné trendy možno pozorovať aj pri vyjadrení objemu dopravy vo vlakokilometroch. Počet vlakokilometrov prejdených nákladnými vlakmi prevádzkovaných v sieti vykazoval známky zotavenia, keďže v roku 2021 sa v porovnaní s rokom 2019 zaznamenala úroveň len o 0,5 % nižšia. Služby osobnej dopravy v rámci služieb vo verejnom záujme vyjadrené vo vlakokilometroch sa v roku 2021 dostali v porovnaní s rokom 2019 na úroveň vyššiu o 1,1 %. V roku 2021 však služby komerčnej osobnej dopravy vyjadrené vo vlakokilometroch zostali o 18,7 % nižšie ako v roku 2019, čo predstavuje mierne zlepšenie v porovnaní s rokom 2020. |
| --- | --- |

(6)

Podobné trendy možno pozorovať aj pri vyjadrení objemu dopravy vo vlakokilometroch. Počet vlakokilometrov prejdených nákladnými vlakmi prevádzkovaných v sieti vykazoval známky zotavenia, keďže v roku 2021 sa v porovnaní s rokom 2019 zaznamenala úroveň len o 0,5 % nižšia. Služby osobnej dopravy v rámci služieb vo verejnom záujme vyjadrené vo vlakokilometroch sa v roku 2021 dostali v porovnaní s rokom 2019 na úroveň vyššiu o 1,1 %. V roku 2021 však služby komerčnej osobnej dopravy vyjadrené vo vlakokilometroch zostali o 18,7 % nižšie ako v roku 2019, čo predstavuje mierne zlepšenie v porovnaní s rokom 2020.

| (7) | Preto je zrejmé, že v dôsledku pandémie COVID-19 sa v rámci železničnej dopravy segment osobnej dopravy stále drží na nižšej úrovni – v roku 2018 predstavoval približne 80 % celej dopravy vyjadrenej vo vlakokilometroch. |
| --- | --- |

(7)

Preto je zrejmé, že v dôsledku pandémie COVID-19 sa v rámci železničnej dopravy segment osobnej dopravy stále drží na nižšej úrovni – v roku 2018 predstavoval približne 80 % celej dopravy vyjadrenej vo vlakokilometroch.

| (8) | Z údajov Svetovej zdravotníckej organizácie vyplýva, že počet každodenne zaznamenaných prípadov ochorenia COVID-19 v Európe sa začiatkom roka 2022 prudko zvýšil na úrovne, ktoré počas pandémie nikdy predtým neboli dosiahnuté. Počet denne nahlásených prípadov navyše zostáva veľmi vysoký. |
| --- | --- |

(8)

Z údajov Svetovej zdravotníckej organizácie vyplýva, že počet každodenne zaznamenaných prípadov ochorenia COVID-19 v Európe sa začiatkom roka 2022 prudko zvýšil na úrovne, ktoré počas pandémie nikdy predtým neboli dosiahnuté. Počet denne nahlásených prípadov navyše zostáva veľmi vysoký.

| (9) | Je pravdepodobné, že negatívny vplyv pandémie na železničnú dopravu stále pretrváva a rovnako pravdepodobne aj ťažká finančná situácia železničných podnikov bude pretrvávať do konca roka 2022. |
| --- | --- |

(9)

Je pravdepodobné, že negatívny vplyv pandémie na železničnú dopravu stále pretrváva a rovnako pravdepodobne aj ťažká finančná situácia železničných podnikov bude pretrvávať do konca roka 2022.

| (10) | Preto treba predĺžiť referenčné obdobie stanovené v článku 1 nariadenia (EÚ) 2020/1429 do konca 31. decembra 2022. |
| --- | --- |

(10)

Preto treba predĺžiť referenčné obdobie stanovené v článku 1 nariadenia (EÚ) 2020/1429 do konca 31. decembra 2022.

| (11) | Keby Európsky parlament a Rada skúmali toto nariadenie počas celého obdobia na vznesenie námietok stanoveného v článku 6 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2020/1429, toto nariadenie by nadobudlo účinnosť až po skončení referenčného obdobia, ktoré je v súčasnosti stanovené v článku 1 nariadenia (EÚ) 2020/1429. S cieľom predísť právnej neistote by sa toto nariadenie malo prijať v rámci postupu pre naliehavé prípady stanoveného v článku 7 nariadenia (EÚ) 2020/1429 a malo by nadobudnúť účinnosť čo najskôr, a to dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(11)

Keby Európsky parlament a Rada skúmali toto nariadenie počas celého obdobia na vznesenie námietok stanoveného v článku 6 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2020/1429, toto nariadenie by nadobudlo účinnosť až po skončení referenčného obdobia, ktoré je v súčasnosti stanovené v článku 1 nariadenia (EÚ) 2020/1429. S cieľom predísť právnej neistote by sa toto nariadenie malo prijať v rámci postupu pre naliehavé prípady stanoveného v článku 7 nariadenia (EÚ) 2020/1429 a malo by nadobudnúť účinnosť čo najskôr, a to dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Článok 1 nariadenia (EÚ) 2020/1429 sa nahrádza takto:

„Článok 1

Týmto nariadením sa stanovujú dočasné pravidlá vyberania poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry podľa kapitoly IV smernice 2012/34/EÚ. Uplatňuje sa na používanie železničnej infraštruktúry na vnútroštátnu a medzinárodnú železničnú dopravu, na ktorú sa vzťahuje uvedená smernica, počas obdobia od 1. marca 2020 do 31. decembra 2022 (ďalej len „referenčné obdobie“).“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 29. júna 2022

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 333, 12.10.2020, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/312 z 24. februára 2022, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2020/1429, pokiaľ ide o trvanie referenčného obdobia na uplatňovanie dočasných opatrení týkajúcich sa vyberania poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2022, s. 1).

2

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/52

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/1037

z 29. júna 2022,

ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 a príloha k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 231/2012, pokiaľ ide o používanie glykolipidov ako konzervačnej látky v nápojoch

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 zo 16. decembra 2008 o prídavných látkach v potravinách (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 3 a článok 14,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 zo 16. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje spoločný postup schvaľovania prídavných látok v potravinách, potravinárskych enzýmov a potravinárskych aróm (2), a najmä na jeho článok 7 ods. 5,

keďže:

| (1) | V prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 sa stanovuje zoznam Únie obsahujúci prídavné látky schválené na používanie v potravinách a podmienky ich používania. |
| --- | --- |

(1)

V prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 sa stanovuje zoznam Únie obsahujúci prídavné látky schválené na používanie v potravinách a podmienky ich používania.

| (2) | V prílohe k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 231/2012 (3) sa stanovujú špecifikácie prídavných látok v potravinách uvedených v prílohách II a III k nariadeniu (ES) č. 1333/2008. |
| --- | --- |

(2)

V prílohe k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 231/2012 (3) sa stanovujú špecifikácie prídavných látok v potravinách uvedených v prílohách II a III k nariadeniu (ES) č. 1333/2008.

| (3) | Zoznam Únie obsahujúci prídavné látky v potravinách a špecifikácie prídavných látok v potravinách sa môže aktualizovať v súlade so spoločným postupom uvedeným v článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1331/2008, a to buď na podnet Komisie, alebo na základe žiadosti členského štátu alebo zainteresovanej strany. |
| --- | --- |

(3)

Zoznam Únie obsahujúci prídavné látky v potravinách a špecifikácie prídavných látok v potravinách sa môže aktualizovať v súlade so spoločným postupom uvedeným v článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1331/2008, a to buď na podnet Komisie, alebo na základe žiadosti členského štátu alebo zainteresovanej strany.

| (4) | V decembri 2019 bola Komisii predložená žiadosť o povolenie používania glykolipidov ako konzervačnej látky v ochutených nápojoch, niektorých ďalších výrobkoch patriacich do kategórie 14.1 „nealkoholické nápoje“ a v nealkoholickom pive a sladových nápojoch. |
| --- | --- |

(4)

V decembri 2019 bola Komisii predložená žiadosť o povolenie používania glykolipidov ako konzervačnej látky v ochutených nápojoch, niektorých ďalších výrobkoch patriacich do kategórie 14.1 „nealkoholické nápoje“ a v nealkoholickom pive a sladových nápojoch.

| (5) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) vyhodnotil bezpečnosť navrhovaného použitia glykolipidov ako prídavnej látky v potravinách. V stanovisku úradu (4) prijatom 4. mája 2021 sa stanovil prijateľný denný príjem vo výške 10 mg/kg telesnej hmotnosti na deň. Úrad uviedol, že najvyšší odhad expozície 3,1 mg/kg telesnej hmotnosti na deň u batoliat je v rámci stanoveného prijateľného denného príjmu, a dospel k záveru, že expozícia glykolipidom nevyvoláva bezpečnostné riziko pri použitiach a množstvách, ktoré navrhol žiadateľ. |
| --- | --- |

(5)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) vyhodnotil bezpečnosť navrhovaného použitia glykolipidov ako prídavnej látky v potravinách. V stanovisku úradu (4) prijatom 4. mája 2021 sa stanovil prijateľný denný príjem vo výške 10 mg/kg telesnej hmotnosti na deň. Úrad uviedol, že najvyšší odhad expozície 3,1 mg/kg telesnej hmotnosti na deň u batoliat je v rámci stanoveného prijateľného denného príjmu, a dospel k záveru, že expozícia glykolipidom nevyvoláva bezpečnostné riziko pri použitiach a množstvách, ktoré navrhol žiadateľ.

| (6) | Glykolipidy sa získavajú z huby Dacryopinax spathularia fermentáciou. Glykolipidy, ak sa používajú ako konzervačná látka, predlžujú trvanlivosť nápojov, keďže ich chránia pred skazením spôsobeným mikroorganizmami a tlmia rast patogénnych mikroorganizmov. Glykolipidy sú účinné proti kvasinkám, plesniam a grampozitívnym baktériám a môžu slúžiť ako alternatíva k iným konzervačným látkam, ktoré sú v súčasnosti povolené v nápojoch. |
| --- | --- |

(6)

Glykolipidy sa získavajú z huby Dacryopinax spathularia fermentáciou. Glykolipidy, ak sa používajú ako konzervačná látka, predlžujú trvanlivosť nápojov, keďže ich chránia pred skazením spôsobeným mikroorganizmami a tlmia rast patogénnych mikroorganizmov. Glykolipidy sú účinné proti kvasinkám, plesniam a grampozitívnym baktériám a môžu slúžiť ako alternatíva k iným konzervačným látkam, ktoré sú v súčasnosti povolené v nápojoch.

| (7) | Preto je vhodné povoliť používanie glykolipidov ako konzervačnej látky v nápojoch, na ktoré sa vzťahuje žiadosť, a prideliť tejto prídavnej látke číslo E 246. |
| --- | --- |

(7)

Preto je vhodné povoliť používanie glykolipidov ako konzervačnej látky v nápojoch, na ktoré sa vzťahuje žiadosť, a prideliť tejto prídavnej látke číslo E 246.

| (8) | Špecifikácie glykolipidov (E 246) by sa mali zahrnúť do prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 231/2012, keď sa táto látka prvý raz zapíše do zoznamu Únie obsahujúceho prídavné látky v potravinách stanoveného v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008. |
| --- | --- |

(8)

Špecifikácie glykolipidov (E 246) by sa mali zahrnúť do prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 231/2012, keď sa táto látka prvý raz zapíše do zoznamu Únie obsahujúceho prídavné látky v potravinách stanoveného v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008.

| (9) | Nariadenie (ES) č. 1333/2008 a nariadenie (EÚ) č. 231/2012 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(9)

Nariadenie (ES) č. 1333/2008 a nariadenie (EÚ) č. 231/2012 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (10) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(10)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 sa mení v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Príloha k nariadeniu (EÚ) č. 231/2012 sa mení v súlade s prílohou II k tomuto nariadeniu.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 29. júna 2022

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 231/2012 z 9. marca 2012, ktorým sa ustanovujú špecifikácie prídavných látok uvedených v prílohách II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (Ú. v. EÚ L 83, 22.3.2012, s. 1).

3

(4)  Vestník EFSA (EFSA Journal) (2021) 19(6):6609.

4

EFSA Journal

---

PRÍLOHA I

Príloha II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 sa mení takto:

| a) | V bode 3 časti B „Prídavné látky iné ako farbivá a sladidlá“ sa za zápis týkajúci sa prídavnej látky E 243 vkladá tento nový zápis:






  „E 246 | Glykolipidy“ |
| --- | --- | --- |

a)

V bode 3 časti B „Prídavné látky iné ako farbivá a sladidlá“ sa za zápis týkajúci sa prídavnej látky E 243 vkladá tento nový zápis:

„E 246

Glykolipidy“

| b) | Časť E sa mení takto:






  1. | V kategórii 14.1.4 (Ochutené nápoje) sa za zápis týkajúci sa E 242 vkladá zápis týkajúci sa E 246 (Glykolipidy): | „E 246 | Glykolipidy | 50 | | okrem nápojov na báze mlieka“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Časť E sa mení takto:

1.

V kategórii 14.1.4 (Ochutené nápoje) sa za zápis týkajúci sa E 242 vkladá zápis týkajúci sa E 246 (Glykolipidy):

„E 246

Glykolipidy

50

okrem nápojov na báze mlieka“

| 2. | V kategórii 14.1.5.2 (Iné) sa za zápis týkajúci sa E 242 vkladá zápis týkajúci sa E 246 (Glykolipidy): | „E 246 | Glykolipidy | 20 | (93) | len tekuté čajové koncentráty a tekuté koncentráty ovocných a bylinných nálevov“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

V kategórii 14.1.5.2 (Iné) sa za zápis týkajúci sa E 242 vkladá zápis týkajúci sa E 246 (Glykolipidy):

„E 246

Glykolipidy

20

(93)

len tekuté čajové koncentráty a tekuté koncentráty ovocných a bylinných nálevov“

| 3. | V kategórii 14.2.1 (Pivo a sladové nápoje) sa za zápisy týkajúce sa E 220 – E 228 vkladá zápis týkajúci sa E 246 (Glykolipidy): | „E 246 | Glykolipidy | 50 | | iba nealkoholické pivo a sladové nápoje“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

V kategórii 14.2.1 (Pivo a sladové nápoje) sa za zápisy týkajúce sa E 220 – E 228 vkladá zápis týkajúci sa E 246 (Glykolipidy):

„E 246

Glykolipidy

50

iba nealkoholické pivo a sladové nápoje“

---

PRÍLOHA II

V prílohe k nariadeniu (EÚ) č. 231/2012 sa za zápis týkajúci sa prídavnej látky v potravinách E 243 vkladá tento nový zápis:

| „E 246 glykolipidy |
| --- |
| Synonymá | |
| Definícia | Prirodzene sa vyskytujúce glykolipidy sa získavajú fermentačným procesom s použitím divokého typu kmeňa MUCL 53181 huby Dacryopinax spathularia. Glukóza sa používa ako zdroj uhlíka. Následný proces bez rozpúšťadiel zahŕňa filtráciu a mikrofiltráciu na odstránenie mikrobiálnych buniek, zrážanie a premývanie pufrovanou vodou na účely čistenia. Výrobok je pasterizovaný a sušený rozprašovaním. Výrobný proces chemicky nemení glykolipidy ani nemení ich vnútorné zloženie. |
| CAS číslo | 2205009-17-0 |
| Chemický názov | Glykolipidy získané z Dacryopinax spathularia |
| Rozbor | Nie menej než 93 % celkového obsahu glykolipidov v sušine |
| Opis | Béžový až svetlohnedý prášok, slabý charakteristický zápach |
| Identifikácia | |
| Rozpustnosť | Spĺňa (10 g/l vo vode) |
| pH | Medzi 5,0 a 7,0 (10 g/l vo vode) |
| Zakalenie | Najviac 28 NTU (10 g/l vo vode) |
| Čistota | |
| Obsah vody | Najviac 5 % (metóda Karla Fischera) |
| Proteíny | Najviac 3 % (faktor N × 6,25) |
| Tuk | Najviac 2 % (gravimetrické) |
| Sodík | Najviac 3,3 % |
| Arzén | nie viac ako 1 mg/kg |
| Olovo | Najviac 0,7 mg/kg |
| Kadmium | Najviac 0,1 mg/kg. |
| Ortuť | Najviac 0,1 mg/kg. |
| Nikel | Najviac 2 mg/kg |
| Mikrobiologické kritériá: | |
| Celkový počet aeróbnych mikroorganizmov: | Najviac 100 kolónií/g. |
| Kvasinky a plesne | Najviac 10 kolónií na gram |
| Koliformy | Najviac 3 MPN na gram |
| Salmonella spp. | Neprítomné v 25 g“ |

„E 246 glykolipidy

Synonymá

Definícia

Prirodzene sa vyskytujúce glykolipidy sa získavajú fermentačným procesom s použitím divokého typu kmeňa MUCL 53181 huby Dacryopinax spathularia. Glukóza sa používa ako zdroj uhlíka. Následný proces bez rozpúšťadiel zahŕňa filtráciu a mikrofiltráciu na odstránenie mikrobiálnych buniek, zrážanie a premývanie pufrovanou vodou na účely čistenia. Výrobok je pasterizovaný a sušený rozprašovaním. Výrobný proces chemicky nemení glykolipidy ani nemení ich vnútorné zloženie.

CAS číslo

2205009-17-0

Chemický názov

Glykolipidy získané z Dacryopinax spathularia

Rozbor

Nie menej než 93 % celkového obsahu glykolipidov v sušine

Opis

Béžový až svetlohnedý prášok, slabý charakteristický zápach

Identifikácia

Rozpustnosť

Spĺňa (10 g/l vo vode)

pH

Medzi 5,0 a 7,0 (10 g/l vo vode)

Zakalenie

Najviac 28 NTU (10 g/l vo vode)

Čistota

Obsah vody

Najviac 5 % (metóda Karla Fischera)

Proteíny

Najviac 3 % (faktor N × 6,25)

Tuk

Najviac 2 % (gravimetrické)

Sodík

Najviac 3,3 %

Arzén

nie viac ako 1 mg/kg

Olovo

Najviac 0,7 mg/kg

Kadmium

Najviac 0,1 mg/kg.

Ortuť

Najviac 0,1 mg/kg.

Nikel

Najviac 2 mg/kg

Mikrobiologické kritériá:

Celkový počet aeróbnych mikroorganizmov:

Najviac 100 kolónií/g.

Kvasinky a plesne

Najviac 10 kolónií na gram

Koliformy

Najviac 3 MPN na gram

Salmonella spp.

Neprítomné v 25 g“

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/56 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/56

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/1038

z 29. júna 2022,

ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokiaľ ide o používanie polyvinylpyrolidónu (E 1201) v potravinách na osobitné medicínske účely vo forme tabliet a potiahnutých tabliet

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 zo 16. decembra 2008 o prídavných látkach v potravinách (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 3,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 zo 16. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje spoločný postup schvaľovania prídavných látok v potravinách, potravinárskych enzýmov a potravinárskych aróm (2), a najmä na jeho článok 7 ods. 5,

keďže:

| (1) | V prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 sa stanovuje zoznam Únie obsahujúci prídavné látky schválené na používanie v potravinách a podmienky ich používania. |
| --- | --- |

(1)

V prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 sa stanovuje zoznam Únie obsahujúci prídavné látky schválené na používanie v potravinách a podmienky ich používania.

| (2) | Uvedený zoznam možno aktualizovať v súlade so spoločným postupom uvedeným v článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1331/2008, a to buď na podnet Komisie, alebo na základe žiadosti. |
| --- | --- |

(2)

Uvedený zoznam možno aktualizovať v súlade so spoločným postupom uvedeným v článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1331/2008, a to buď na podnet Komisie, alebo na základe žiadosti.

| (3) | V súlade s prílohou II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 sa polyvinylpyrolidón (E 1201) povoľuje na používanie ako prídavná látka v potravinách v stolových sladidlách vo forme tabliet a vo výživových doplnkoch dodávaných v tuhej forme okrem výživových doplnkov pre dojčatá a malé deti. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s prílohou II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 sa polyvinylpyrolidón (E 1201) povoľuje na používanie ako prídavná látka v potravinách v stolových sladidlách vo forme tabliet a vo výživových doplnkoch dodávaných v tuhej forme okrem výživových doplnkov pre dojčatá a malé deti.

| (4) | Dňa 29. októbra 2018 bola predložená žiadosť o povolenie používania polyvinylpyrolidónu (E 1201) ako prídavnej látky v potravinách na osobitné medicínske účely vo forme tabliet a potiahnutých tabliet ako spojiva. Žiadosť sa sprístupnila členským štátom podľa článku 4 ods. 1 druhého pododseku nariadenia (ES) č. 1331/2008. |
| --- | --- |

(4)

Dňa 29. októbra 2018 bola predložená žiadosť o povolenie používania polyvinylpyrolidónu (E 1201) ako prídavnej látky v potravinách na osobitné medicínske účely vo forme tabliet a potiahnutých tabliet ako spojiva. Žiadosť sa sprístupnila členským štátom podľa článku 4 ods. 1 druhého pododseku nariadenia (ES) č. 1331/2008.

| (5) | Vedecký výbor pre potraviny vyhodnotil polyvinylpyrolidón (E 1201) v roku 1990 (3). Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) vo svojom vedeckom stanovisku z 1. júla 2020 (4) prehodnotil bezpečnosť polyvinylpyrolidónu (E 1201) ako prídavnej látky v potravinách a zvážil rozšírenie jeho používania v potravinách na osobitné medicínske účely vo forme tabliet a potiahnutých tabliet. V uvedenom stanovisku úrad dospel k záveru, že sa neočakáva, že takéto rozšírenie používania v navrhovaných najvyšších prípustných množstvách a v množstvách odporúčaných na konzumáciu bude predstavovať bezpečnostné riziko. |
| --- | --- |

(5)

Vedecký výbor pre potraviny vyhodnotil polyvinylpyrolidón (E 1201) v roku 1990 (3). Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) vo svojom vedeckom stanovisku z 1. júla 2020 (4) prehodnotil bezpečnosť polyvinylpyrolidónu (E 1201) ako prídavnej látky v potravinách a zvážil rozšírenie jeho používania v potravinách na osobitné medicínske účely vo forme tabliet a potiahnutých tabliet. V uvedenom stanovisku úrad dospel k záveru, že sa neočakáva, že takéto rozšírenie používania v navrhovaných najvyšších prípustných množstvách a v množstvách odporúčaných na konzumáciu bude predstavovať bezpečnostné riziko.

| (6) | Pri výrobe tabliet na osobitné medicínske účely je z technologických dôvodov potrebné pridávať polyvinylpyrolidón (E 1201), aby sa jednotlivé zložky pevne spojili a tým sa zabezpečila ich kohézia a spomalil ich rozpad. Preto je vhodné povoliť používanie tejto prídavnej látky ako stabilizátora v potravinách na osobitné medicínske účely vo forme tabliet a potiahnutých tabliet. |
| --- | --- |

(6)

Pri výrobe tabliet na osobitné medicínske účely je z technologických dôvodov potrebné pridávať polyvinylpyrolidón (E 1201), aby sa jednotlivé zložky pevne spojili a tým sa zabezpečila ich kohézia a spomalil ich rozpad. Preto je vhodné povoliť používanie tejto prídavnej látky ako stabilizátora v potravinách na osobitné medicínske účely vo forme tabliet a potiahnutých tabliet.

| (7) | Povolenie používania polyvinylpyrolidónu (E 1201) ako prídavnej látky v potravinách v časti E v kategórii 13.2 „Dietetické potraviny na osobitné medicínske účely v zmysle vymedzenia v smernici 1999/21/ES (okrem produktov zahrnutých do kategórii potravín 13.1.5)“ prílohy II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 nezahŕňa klasifikáciu produktu spracovaného pomocou uvedenej prídavnej látky ako potraviny na osobitné medicínske účely podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 609/2013 (5). |
| --- | --- |

(7)

Povolenie používania polyvinylpyrolidónu (E 1201) ako prídavnej látky v potravinách v časti E v kategórii 13.2 „Dietetické potraviny na osobitné medicínske účely v zmysle vymedzenia v smernici 1999/21/ES (okrem produktov zahrnutých do kategórii potravín 13.1.5)“ prílohy II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 nezahŕňa klasifikáciu produktu spracovaného pomocou uvedenej prídavnej látky ako potraviny na osobitné medicínske účely podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 609/2013 (5).

| (8) | Nariadenie (ES) č. 1333/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(8)

Nariadenie (ES) č. 1333/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (9) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(9)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V časti E prílohy II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 sa v kategórii potravín 13.2 „Dietetické potraviny na osobitné medicínske účely v zmysle vymedzenia v smernici 1999/21/ES (okrem produktov zahrnutých do kategórii potravín 13.1.5)“ dopĺňa tento zápis:

| | „E 1201 | polyvinylpyrolidón | quantum satis | | len vo forme tabliet a poťahovaných tabliet“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„E 1201

polyvinylpyrolidón

quantum satis

len vo forme tabliet a poťahovaných tabliet“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 29. júna 2022

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Správa Vedeckého výboru pre potraviny (dvadsiata šiesta séria). Správa EUR 13 913.

3

(4)  Vestník EFSA (EFSA Journal) (2020) 18(8):6215.

4

EFSA Journal

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 609/2013 z 12. júna 2013 o potravinách určených pre dojčatá a malé deti, potravinách na osobitné lekárske účely a o celkovej náhrade stravy na účely regulácie hmotnosti a ktorým sa zrušuje smernica Rady 92/52/EHS, smernica Komisie 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES a 2006/141/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/39/ES a nariadenie Komisie (ES) č. 41/2009 a (ES) č. 953/2009 (Ú. v. EÚ L 181, 29.6.2013, s. 35).

5

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/58

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/1039

z 29. júna 2022,

ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012, pokiaľ ide o pozastavenie určitých colných preferencií na rok 2023 udelených určitým zvýhodneným krajinám podľa VSP

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012 z 25. októbra 2012, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií a zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 732/2008 (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 3,

po porade s Výborom pre všeobecné preferencie v zmysle článku 39 nariadenia (EÚ) č. 978/2012,

keďže:

| (1) | Podľa článku 8 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 978/2012 sa colné preferencie všeobecného opatrenia v rámci všeobecného systému preferencií (ďalej len „VSP“) majú pozastaviť v súvislosti s výrobkami triedy VSP s pôvodom v zvýhodnenej krajine podľa VSP, keď priemerná hodnota dovozu takýchto výrobkov z danej zvýhodnenej krajiny podľa VSP do Únie počas troch po sebe nasledujúcich rokov prekročí limity uvedené v prílohe VI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 8 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 978/2012 sa colné preferencie všeobecného opatrenia v rámci všeobecného systému preferencií (ďalej len „VSP“) majú pozastaviť v súvislosti s výrobkami triedy VSP s pôvodom v zvýhodnenej krajine podľa VSP, keď priemerná hodnota dovozu takýchto výrobkov z danej zvýhodnenej krajiny podľa VSP do Únie počas troch po sebe nasledujúcich rokov prekročí limity uvedené v prílohe VI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Podľa článku 8 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 978/2012 a na základe obchodných štatistík týkajúcich sa kalendárnych rokov 2015 – 2017 sa vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/249 (2) stanovil zoznam tried výrobkov, v prípade ktorých boli colné preferencie pozastavené od 1. januára 2020 do 31. decembra 2022. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 8 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 978/2012 a na základe obchodných štatistík týkajúcich sa kalendárnych rokov 2015 – 2017 sa vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/249 (2) stanovil zoznam tried výrobkov, v prípade ktorých boli colné preferencie pozastavené od 1. januára 2020 do 31. decembra 2022.

| (3) | Podľa článku 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 978/2012 má Komisia tento zoznam každé tri roky preskúmať a prijať vykonávací akt s cieľom pozastaviť alebo obnoviť colné preferencie. |
| --- | --- |

(3)

Podľa článku 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 978/2012 má Komisia tento zoznam každé tri roky preskúmať a prijať vykonávací akt s cieľom pozastaviť alebo obnoviť colné preferencie.

| (4) | Keďže nariadenie (EÚ) č. 978/2012 má stratiť účinnosť 31. decembra 2023, revidovaný zoznam by sa mal uplatňovať jeden rok od 1. januára 2023. Tento zoznam je založený na obchodných štatistikách týkajúcich sa kalendárnych rokov 2018 – 2020, ktoré boli dostupné k 1. septembru 2021, a zohľadňuje sa v ňom dovoz zo zvýhodnených krajín podľa VSP uvedených v zozname v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 978/2012 platnom k uvedenému dátumu. Hodnota dovozu zo zvýhodnených krajín podľa VSP, ktoré od 1. januára 2023 už nevyužívajú výhody colných preferencií podľa článku 4 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 978/2012, sa však nezohľadňuje, |
| --- | --- |

(4)

Keďže nariadenie (EÚ) č. 978/2012 má stratiť účinnosť 31. decembra 2023, revidovaný zoznam by sa mal uplatňovať jeden rok od 1. januára 2023. Tento zoznam je založený na obchodných štatistikách týkajúcich sa kalendárnych rokov 2018 – 2020, ktoré boli dostupné k 1. septembru 2021, a zohľadňuje sa v ňom dovoz zo zvýhodnených krajín podľa VSP uvedených v zozname v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 978/2012 platnom k uvedenému dátumu. Hodnota dovozu zo zvýhodnených krajín podľa VSP, ktoré od 1. januára 2023 už nevyužívajú výhody colných preferencií podľa článku 4 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 978/2012, sa však nezohľadňuje,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Colné preferencie uvedené v článku 7 nariadenia (EÚ) č. 978/2012 sa v prípade dotknutých zvýhodnených krajín podľa VSP pozastavujú pre zoznam výrobkov tried VSP uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2023 do 31. decembra 2023.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 29. júna 2022

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 303, 31.10.2012, s. 1.

1

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/249 z 12. februára 2019, ktorým sa pozastavujú colné preferencie pre určité zvýhodnené krajiny podľa VSP v súvislosti s určitými triedami VSP v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií (Ú. v. EÚ L 42, 13.2.2019, s. 6).

2

---

PRÍLOHA

Zoznam tried VSP, pre ktoré sa v prípade dotknutých zvýhodnených krajín podľa VSP pozastavujú colné preferencie uvedené v článku 7 nariadenia (EÚ) č. 978/2012:

| Stĺpec A: názov krajiny

  Stĺpec B: trieda VSP [článok 2 písm. j) nariadenia o VSP]

  Stĺpec C: opis |
| --- |
| A | B | C |
| India | S-6a | Anorganické a organické chemikálie |
| S-7a | Plasty a výrobky z nich |
| S-8b | Výrobky z usne; kožušiny a umelé kožušiny |
| S-11a | Textílie |
| S-13 | Výrobky z kameňa, sadry, cementu, azbestu, sľudy alebo podobných materiálov; keramické výrobky; sklo a sklenený tovar |
| S-14 | Perly a drahé kovy |
| S-15a | Železo, oceľ a predmety zo železa a z ocele |
| S-15b | Základné kovy (okrem železa a ocele), predmety zo základných kovov (okrem predmetov zo železa a z ocele) |
| S-16 | Stroje a mechanické zariadenia; elektrické stroje, prístroje a zariadenia a ich časti a súčasti |
| S-17a | Železničné alebo električkové lokomotívy, koľajové vozidlá |
| Indonézia | S-1a | Živé zvieratá a živočíšne výrobky okrem rýb |
| S-3 | Živočíšne alebo rastlinné oleje, tuky a vosky |
| S-5 | Nerastné výrobky |
| S-9a | Drevo a výrobky z dreva; drevné uhlie |
| Keňa | S-2a | Živé rastliny a kvetinárske výrobky |

Stĺpec A: názov krajiny

Stĺpec B: trieda VSP [článok 2 písm. j) nariadenia o VSP]

Stĺpec C: opis

A

B

C

India

S-6a

Anorganické a organické chemikálie

S-7a

Plasty a výrobky z nich

S-8b

Výrobky z usne; kožušiny a umelé kožušiny

S-11a

Textílie

S-13

Výrobky z kameňa, sadry, cementu, azbestu, sľudy alebo podobných materiálov; keramické výrobky; sklo a sklenený tovar

S-14

Perly a drahé kovy

S-15a

Železo, oceľ a predmety zo železa a z ocele

S-15b

Základné kovy (okrem železa a ocele), predmety zo základných kovov (okrem predmetov zo železa a z ocele)

S-16

Stroje a mechanické zariadenia; elektrické stroje, prístroje a zariadenia a ich časti a súčasti

S-17a

Železničné alebo električkové lokomotívy, koľajové vozidlá

Indonézia

S-1a

Živé zvieratá a živočíšne výrobky okrem rýb

S-3

Živočíšne alebo rastlinné oleje, tuky a vosky

S-5

Nerastné výrobky

S-9a

Drevo a výrobky z dreva; drevné uhlie

Keňa

S-2a

Živé rastliny a kvetinárske výrobky

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/61

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/1040

z 29. júna 2022,

ktorým sa menia prílohy VI a XV k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404, pokiaľ ide o zoznamy tretích krajín, území alebo ich pásiem, z ktorých sa povoľuje vstup určitých vtákov chovaných v zajatí a ich zárodočných produktov a mäsových produktov z hydiny do Únie

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/429 z 9. marca 2016 o prenosných chorobách zvierat a zmene a zrušení určitých aktov v oblasti zdravia zvierat („právna úprava v oblasti zdravia zvierat“) (1), a najmä na jeho článok 230 ods. 1,

keďže:

| (1) | V nariadení (EÚ) 2016/429, ktoré sa uplatňuje od 21. apríla 2021, sa okrem iného stanovujú požiadavky na zdravie zvierat na účely vstupu zásielok zvierat, zárodočných produktov a produktov živočíšneho pôvodu do Únie. Jednou z uvedených požiadaviek na zdravie zvierat je, že takéto zásielky musia pochádzať z tretej krajiny, územia alebo ich pásma či kompartmentu, ktoré sú uvedené v zozname v súlade s článkom 230 ods. 1 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(1)

V nariadení (EÚ) 2016/429, ktoré sa uplatňuje od 21. apríla 2021, sa okrem iného stanovujú požiadavky na zdravie zvierat na účely vstupu zásielok zvierat, zárodočných produktov a produktov živočíšneho pôvodu do Únie. Jednou z uvedených požiadaviek na zdravie zvierat je, že takéto zásielky musia pochádzať z tretej krajiny, územia alebo ich pásma či kompartmentu, ktoré sú uvedené v zozname v súlade s článkom 230 ods. 1 uvedeného nariadenia.

| (2) | Delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/692 (2) sa dopĺňa nariadenie (EÚ) 2016/429, pokiaľ ide o požiadavky na zdravie zvierat stanovené na účely vstupu do Únie v prípade zásielok určitých druhov a kategórií zvierat, zárodočných produktov a produktov živočíšneho pôvodu z tretích krajín alebo území, resp. ich pásiem či kompartmentov. V delegovanom nariadení (EÚ) 2020/692 sa stanovuje, že vstup zásielok zvierat, zárodočných produktov a produktov živočíšneho pôvodu, ktoré patria do rozsahu jeho pôsobnosti, do Únie sa môže povoliť len za predpokladu, že tieto zásielky pochádzajú z tretej krajiny alebo územia, resp. ich pásma či kompartmentu uvedených v zozname pre konkrétne druhy a kategórie zvierat, zárodočných produktov a produktov živočíšneho pôvodu v súlade s požiadavkami na zdravie zvierat stanovenými v uvedenom delegovanom nariadení. |
| --- | --- |

(2)

Delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/692 (2) sa dopĺňa nariadenie (EÚ) 2016/429, pokiaľ ide o požiadavky na zdravie zvierat stanovené na účely vstupu do Únie v prípade zásielok určitých druhov a kategórií zvierat, zárodočných produktov a produktov živočíšneho pôvodu z tretích krajín alebo území, resp. ich pásiem či kompartmentov. V delegovanom nariadení (EÚ) 2020/692 sa stanovuje, že vstup zásielok zvierat, zárodočných produktov a produktov živočíšneho pôvodu, ktoré patria do rozsahu jeho pôsobnosti, do Únie sa môže povoliť len za predpokladu, že tieto zásielky pochádzajú z tretej krajiny alebo územia, resp. ich pásma či kompartmentu uvedených v zozname pre konkrétne druhy a kategórie zvierat, zárodočných produktov a produktov živočíšneho pôvodu v súlade s požiadavkami na zdravie zvierat stanovenými v uvedenom delegovanom nariadení.

| (3) | Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/404 (3) sa stanovujú zoznamy tretích krajín, území alebo ich pásiem či kompartmentov, z ktorých je povolený vstup do Únie, pokiaľ ide o tie druhy a kategórie zvierat, zárodočných produktov a produktov živočíšneho pôvodu, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/692. Zoznamy a určité všeobecné pravidlá týkajúce sa týchto zoznamov sú stanovené v prílohách I až XXII k uvedenému vykonávaciemu nariadeniu. |
| --- | --- |

(3)

Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/404 (3) sa stanovujú zoznamy tretích krajín, území alebo ich pásiem či kompartmentov, z ktorých je povolený vstup do Únie, pokiaľ ide o tie druhy a kategórie zvierat, zárodočných produktov a produktov živočíšneho pôvodu, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/692. Zoznamy a určité všeobecné pravidlá týkajúce sa týchto zoznamov sú stanovené v prílohách I až XXII k uvedenému vykonávaciemu nariadeniu.

| (4) | V časti 1 oddiele A prílohy VI k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404 sa stanovuje zoznam tretích krajín alebo území, alebo ich pásiem, z ktorých je povolený vstup zásielok vtákov chovaných v zajatí a zárodočných produktov vtákov chovaných v zajatí iných ako vtákov chovaných v zajatí, na ktoré sa vzťahujú výnimky uvedené v článku 62 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/692, do Únie. |
| --- | --- |

(4)

V časti 1 oddiele A prílohy VI k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404 sa stanovuje zoznam tretích krajín alebo území, alebo ich pásiem, z ktorých je povolený vstup zásielok vtákov chovaných v zajatí a zárodočných produktov vtákov chovaných v zajatí iných ako vtákov chovaných v zajatí, na ktoré sa vzťahujú výnimky uvedené v článku 62 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/692, do Únie.

| (5) | Spojené kráľovstvo predložilo Komisii žiadosť o povolenie vstupu zásielok vtákov chovaných v zajatí, iných ako vtákov chovaných v zajatí uvedených v článku 62 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/692, a ich zárodočných produktov z korunných dependencií Ostrova Man a Jersey do Únie a poskytlo záruky, pokiaľ ide o kapacity príslušných orgánov uvedených korunných dependencií zabezpečiť spoľahlivú úradnú certifikáciu a dodržiavanie príslušných požiadaviek na zdravie zvierat v prípade takýchto zásielok vtákov chovaných v zajatí a ich zárodočných produktov určených na vstup do Únie. Uvedené korunné dependencie by sa preto mali uviesť v prílohe VI k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404. |
| --- | --- |

(5)

Spojené kráľovstvo predložilo Komisii žiadosť o povolenie vstupu zásielok vtákov chovaných v zajatí, iných ako vtákov chovaných v zajatí uvedených v článku 62 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/692, a ich zárodočných produktov z korunných dependencií Ostrova Man a Jersey do Únie a poskytlo záruky, pokiaľ ide o kapacity príslušných orgánov uvedených korunných dependencií zabezpečiť spoľahlivú úradnú certifikáciu a dodržiavanie príslušných požiadaviek na zdravie zvierat v prípade takýchto zásielok vtákov chovaných v zajatí a ich zárodočných produktov určených na vstup do Únie. Uvedené korunné dependencie by sa preto mali uviesť v prílohe VI k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404.

| (6) | Príloha VI k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(6)

Príloha VI k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (7) | V časti 1 oddiele A prílohy XV k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404 sa stanovuje zoznam tretích krajín, území alebo ich pásiem, z ktorých je povolený vstup zásielok mäsových výrobkov z kopytníkov, hydiny a pernatej zveri, ktoré boli podrobené ošetreniam na zmiernenie rizika uvedeným v prílohe XXVI k delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/692, do Únie. |
| --- | --- |

(7)

V časti 1 oddiele A prílohy XV k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404 sa stanovuje zoznam tretích krajín, území alebo ich pásiem, z ktorých je povolený vstup zásielok mäsových výrobkov z kopytníkov, hydiny a pernatej zveri, ktoré boli podrobené ošetreniam na zmiernenie rizika uvedeným v prílohe XXVI k delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/692, do Únie.

| (8) | Maroko predložilo Komisii žiadosť o povolenie vstupu zásielok mäsových výrobkov z hydiny inej ako vtákov nadradu bežce do Únie a poskytlo záruky týkajúce sa dodržiavania požiadaviek na nahlasovanie chorôb zo zoznamu uvedených v bode 1 prílohy I k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2020/692 a na podávanie správ o týchto chorobách relevantných pre hydinu zo strany uvedenej tretej krajiny a záruky týkajúce sa dodržiavania príslušných požiadaviek Únie na zdravie zvierat alebo rovnocenných požiadaviek touto treťou krajinou. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na zdravotnú situáciu hydiny v Maroku je vhodné zaradiť uvedenú tretiu krajinu do zoznamu stanoveného v časti 1 oddiele A prílohy XV k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404, pokiaľ ide o mäsové výrobky z hydiny inej ako vtákov nadradu bežce, ktoré boli podrobené špecifickému ošetreniu na zmiernenie rizika „D“ uvedenému v prílohe XXVI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2020/692. |
| --- | --- |

(8)

Maroko predložilo Komisii žiadosť o povolenie vstupu zásielok mäsových výrobkov z hydiny inej ako vtákov nadradu bežce do Únie a poskytlo záruky týkajúce sa dodržiavania požiadaviek na nahlasovanie chorôb zo zoznamu uvedených v bode 1 prílohy I k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2020/692 a na podávanie správ o týchto chorobách relevantných pre hydinu zo strany uvedenej tretej krajiny a záruky týkajúce sa dodržiavania príslušných požiadaviek Únie na zdravie zvierat alebo rovnocenných požiadaviek touto treťou krajinou. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na zdravotnú situáciu hydiny v Maroku je vhodné zaradiť uvedenú tretiu krajinu do zoznamu stanoveného v časti 1 oddiele A prílohy XV k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404, pokiaľ ide o mäsové výrobky z hydiny inej ako vtákov nadradu bežce, ktoré boli podrobené špecifickému ošetreniu na zmiernenie rizika „D“ uvedenému v prílohe XXVI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2020/692.

| (9) | Príloha XV k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(9)

Príloha XV k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (10) | Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2021/404 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(10)

Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2021/404 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (11) | Zmeny, ktoré sa majú týmto nariadením vykonať vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2021/404, by v záujme právnej istoty a uľahčenia obchodu mali nadobudnúť účinnosť čo najskôr, keďže vykonávacie nariadenie (EÚ) 2021/404 sa uplatňuje od 21. apríla 2021. |
| --- | --- |

(11)

Zmeny, ktoré sa majú týmto nariadením vykonať vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2021/404, by v záujme právnej istoty a uľahčenia obchodu mali nadobudnúť účinnosť čo najskôr, keďže vykonávacie nariadenie (EÚ) 2021/404 sa uplatňuje od 21. apríla 2021.

| (12) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(12)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Prílohy VI a XV k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404 sa menia v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 29. júna 2022

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/692 z 30. januára 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/429, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa vstupu zásielok určitých zvierat, zárodočných produktov a produktov živočíšneho pôvodu do Únie a ich premiestňovania a zaobchádzania s nimi po ich vstupe do Únie (Ú. v. EÚ L 174, 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/404 z 24. marca 2021, ktorým sa stanovujú zoznamy tretích krajín, území alebo ich pásiem, z ktorých je povolený vstup zvierat, zárodočných produktov a produktov živočíšneho pôvodu do Únie v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/429 (Ú. v. EÚ L 114, 31.3.2021, s. 1).

3

---

PRÍLOHA

Prílohy VI a XV k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/404 sa menia takto:

| 1. | V prílohe VI časti 1 oddiele A sa medzi položky týkajúce sa Izraela a Nového Zélandu vkladajú tieto položky týkajúce sa Ostrova Man a Jersey:












  „IM

  Ostrov Man | IM-0 | Vtáky chované v zajatí | CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Násadové vajcia vtákov chovaných v zajatí | HE-CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| JE

  Jersey | JE-0 | Vtáky chované v zajatí | CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| Násadové vajcia vtákov chovaných v zajatí | HE-CAPTIVE-BIRDS“ | | | | |

1.

V prílohe VI časti 1 oddiele A sa medzi položky týkajúce sa Izraela a Nového Zélandu vkladajú tieto položky týkajúce sa Ostrova Man a Jersey:

„IM

Ostrov Man

IM-0

Vtáky chované v zajatí

CAPTIVE-BIRDS

Násadové vajcia vtákov chovaných v zajatí

HE-CAPTIVE-BIRDS

JE

Jersey

JE-0

Vtáky chované v zajatí

CAPTIVE-BIRDS

Násadové vajcia vtákov chovaných v zajatí

HE-CAPTIVE-BIRDS“

| 2. | V prílohe XV časti 1 oddiele A sa zápis týkajúci sa Maroka nahrádza takto:


















  „MA

  Maroko | MA-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | Nie je povolený | Nie je povolený | MPST“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

V prílohe XV časti 1 oddiele A sa zápis týkajúci sa Maroka nahrádza takto:

„MA

Maroko

MA-0

B

B

B

B

B

B

B

D

Nie je povolený

Nie je povolený

MPST“

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/64 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/64

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/1041

z 29. júna 2022,

ktorým sa zavádza registrácia dovozu určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike po opätovnom otvorení prešetrovania s cieľom vykonať rozsudok Všeobecného súdu z 2. apríla 2020 vo veci T-383/17 potvrdený rozsudkom Súdneho dvora vo veci C-260/20 P, pokiaľ ide o vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/763

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 14,

keďže:

1.   Postup

Postup

1.1.   Prijatie opatrení

Prijatie opatrení

| (1) | Komisia (ďalej len „Komisia“) uverejnila 17. novembra 2017 vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2005, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike (2). Komisia uverejnila 3. mája 2017 vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/763, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike (3) (ďalej len „predmetné nariadenie“). |
| --- | --- |

(1)

Komisia (ďalej len „Komisia“) uverejnila 17. novembra 2017 vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2005, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike (2). Komisia uverejnila 3. mája 2017 vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/763, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike (3) (ďalej len „predmetné nariadenie“).

2

3

1.2.   Rozsudky vo veciach T-383/17 a C-260/20P

Rozsudky vo veciach T-383/17 a C-260/20P

| (2) | Návrhom podaným do kancelárie Všeobecného súdu 20. júna 2017 podala skupina Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd.) (ďalej len „skupina Hansol“) žalobu o neplatnosť vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2017/763 v rozsahu, v akom sa týka skupiny Hansol (vec T-383/17). Skupina Hansol napadla zákonnosť predmetného nariadenia z viacerých dôvodov. Skupina Hansol v jednom z dôvodov svojej žaloby tvrdila, že vytvorenie určitých normálnych hodnôt podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia bolo sporné. V ďalšom dôvode svojej žaloby skupina Hansol tvrdila, že Komisia sa dopustila zjavnej chyby pri posudzovaní váhy predaja v Európskej únii nezávislým zákazníkom v porovnaní s predajom prepojeným spracovateľom. Skupina Hansol tvrdila, že táto údajná chyba vo výpočte skreslila výpočet dumpingového rozpätia a okrem iného aj rozpätie podhodnotenia ceny. |
| --- | --- |

(2)

Návrhom podaným do kancelárie Všeobecného súdu 20. júna 2017 podala skupina Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd.) (ďalej len „skupina Hansol“) žalobu o neplatnosť vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2017/763 v rozsahu, v akom sa týka skupiny Hansol (vec T-383/17). Skupina Hansol napadla zákonnosť predmetného nariadenia z viacerých dôvodov. Skupina Hansol v jednom z dôvodov svojej žaloby tvrdila, že vytvorenie určitých normálnych hodnôt podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia bolo sporné. V ďalšom dôvode svojej žaloby skupina Hansol tvrdila, že Komisia sa dopustila zjavnej chyby pri posudzovaní váhy predaja v Európskej únii nezávislým zákazníkom v porovnaní s predajom prepojeným spracovateľom. Skupina Hansol tvrdila, že táto údajná chyba vo výpočte skreslila výpočet dumpingového rozpätia a okrem iného aj rozpätie podhodnotenia ceny.

| (3) | Súdny dvor vydal 2. apríla 2020 rozsudok vo veci T-383/17, ktorým zrušil vykonávacie nariadenie (EÚ) 2017/763 v rozsahu, v akom sa týkalo tovaru vyrobeného skupinou Hansol (4). Všeobecný súd skonštatoval, že Komisia porušila článok 2 ods. 1 základného nariadenia, keďže sa rozhodla vytvoriť normálnu hodnotu podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia pre druh výrobku predávaný spoločnosťou Hansol Artone Paper Co. Ltd., hoci pre ten istý druh výrobku existoval reprezentatívny domáci predaj spoločnosti Hansol Paper Co. Ltd. Všeobecný súd takisto skonštatoval, že sa potvrdila údajná chyba vo vážení a že Komisia mala zohľadniť množstvá, ktoré nezávislým zákazníkom predala spoločnosť Schades Nordic, ktorá je jedným z prepojených spracovateľov skupiny Hansol v Únii. Komisia preto porušila článok 2 ods. 11 základného nariadenia, keďže výpočty vykonané Komisiou neodzrkadľovali úplný rozsah dumpingu uplatňovaného skupinou Hansol. Všeobecný súd napokon rozhodol, že táto chyba pri vážení mala vplyv aj na výpočet rozpätia podhodnotenia ceny, keďže Komisia použila na tento výpočet rovnaké váženie. Všeobecný súd takisto zistil, že Komisia sa dopustila chyby pri analogickom uplatňovaní článku 2 ods. 9 základného nariadenia, keď odpočítala predajné, všeobecné a administratívne náklady a ziskové rozpätie pri ďalšom predaji dotknutého výrobku prepojeným predávajúcim subjektom v EÚ na účely stanovenia vývoznej ceny tohto výrobku v súvislosti s určením ujmy. |
| --- | --- |

(3)

Súdny dvor vydal 2. apríla 2020 rozsudok vo veci T-383/17, ktorým zrušil vykonávacie nariadenie (EÚ) 2017/763 v rozsahu, v akom sa týkalo tovaru vyrobeného skupinou Hansol (4). Všeobecný súd skonštatoval, že Komisia porušila článok 2 ods. 1 základného nariadenia, keďže sa rozhodla vytvoriť normálnu hodnotu podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia pre druh výrobku predávaný spoločnosťou Hansol Artone Paper Co. Ltd., hoci pre ten istý druh výrobku existoval reprezentatívny domáci predaj spoločnosti Hansol Paper Co. Ltd. Všeobecný súd takisto skonštatoval, že sa potvrdila údajná chyba vo vážení a že Komisia mala zohľadniť množstvá, ktoré nezávislým zákazníkom predala spoločnosť Schades Nordic, ktorá je jedným z prepojených spracovateľov skupiny Hansol v Únii. Komisia preto porušila článok 2 ods. 11 základného nariadenia, keďže výpočty vykonané Komisiou neodzrkadľovali úplný rozsah dumpingu uplatňovaného skupinou Hansol. Všeobecný súd napokon rozhodol, že táto chyba pri vážení mala vplyv aj na výpočet rozpätia podhodnotenia ceny, keďže Komisia použila na tento výpočet rovnaké váženie. Všeobecný súd takisto zistil, že Komisia sa dopustila chyby pri analogickom uplatňovaní článku 2 ods. 9 základného nariadenia, keď odpočítala predajné, všeobecné a administratívne náklady a ziskové rozpätie pri ďalšom predaji dotknutého výrobku prepojeným predávajúcim subjektom v EÚ na účely stanovenia vývoznej ceny tohto výrobku v súvislosti s určením ujmy.

4

| (4) | Komisia 11. júna 2020 požiadala Súdny dvor, aby zrušil rozsudok Všeobecného súdu, podaním odvolania (vec C-260/20 P). Druhá komora Súdneho dvora toto odvolanie zamietla 12. mája 2022 a potvrdila zistenia Všeobecného súdu (5). Súdny dvor však poznamenal, že na rozdiel od toho, čo konštatoval Všeobecný súd, sa Komisia nedopustila pochybenia pri analogickom uplatnení článku 2 ods. 9 základného nariadenia v tomto prípade. |
| --- | --- |

(4)

Komisia 11. júna 2020 požiadala Súdny dvor, aby zrušil rozsudok Všeobecného súdu, podaním odvolania (vec C-260/20 P). Druhá komora Súdneho dvora toto odvolanie zamietla 12. mája 2022 a potvrdila zistenia Všeobecného súdu (5). Súdny dvor však poznamenal, že na rozdiel od toho, čo konštatoval Všeobecný súd, sa Komisia nedopustila pochybenia pri analogickom uplatnení článku 2 ods. 9 základného nariadenia v tomto prípade.

5

| (5) | V dôsledku toho sa vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/763 zrušuje v rozsahu, v akom sa týka skupiny Hansol. |
| --- | --- |

(5)

V dôsledku toho sa vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/763 zrušuje v rozsahu, v akom sa týka skupiny Hansol.

2.   Dôvody registrácie

Dôvody registrácie

| (6) | Komisia analyzovala, či je vhodné, aby sa zaviedla registrácia dovozu dotknutého výrobku. V tejto súvislosti Komisia zohľadnila tieto skutočnosti: |
| --- | --- |

(6)

Komisia analyzovala, či je vhodné, aby sa zaviedla registrácia dovozu dotknutého výrobku. V tejto súvislosti Komisia zohľadnila tieto skutočnosti:

| (7) | V článku 266 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že inštitúcie sú povinné urobiť nevyhnutné opatrenia, aby vyhoveli rozsudkom Súdneho dvora. V prípade zrušenia aktu prijatého inštitúciami v kontexte administratívneho postupu, akým sú antidumpingové prešetrovania, dosiahnutie súladu s rozsudkom Všeobecného súdu spočíva v nahradení zrušeného aktu novým aktom, v ktorom je odstránená nezákonnosť, ktorú zistil Súdny dvor (6). |
| --- | --- |

(7)

V článku 266 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že inštitúcie sú povinné urobiť nevyhnutné opatrenia, aby vyhoveli rozsudkom Súdneho dvora. V prípade zrušenia aktu prijatého inštitúciami v kontexte administratívneho postupu, akým sú antidumpingové prešetrovania, dosiahnutie súladu s rozsudkom Všeobecného súdu spočíva v nahradení zrušeného aktu novým aktom, v ktorom je odstránená nezákonnosť, ktorú zistil Súdny dvor (6).

6

| (8) | V súlade s judikatúrou Súdneho dvora môže byť postup nahradenia zrušeného aktu obnovený v štádiu, v ktorom došlo k nezákonnosti (7). To predovšetkým znamená, že v situácii, keď je akt, ktorým sa končí administratívny postup, zrušený, nemá toto zrušenie nevyhnutne vplyv na predbežné akty, ako je napríklad začatie antidumpingového konania. V situácii, keď sa zruší napríklad nariadenie, ktorým sa ukladajú konečné antidumpingové opatrenia, to znamená, že po tomto zrušení je antidumpingové konanie stále otvorené, pretože akt, ktorým sa antidumpingové konanie uzatvára, už nie je súčasťou právneho poriadku Únie (8), s výnimkou prípadov, keď k nezákonnosti došlo v štádiu začatia konania. |
| --- | --- |

(8)

V súlade s judikatúrou Súdneho dvora môže byť postup nahradenia zrušeného aktu obnovený v štádiu, v ktorom došlo k nezákonnosti (7). To predovšetkým znamená, že v situácii, keď je akt, ktorým sa končí administratívny postup, zrušený, nemá toto zrušenie nevyhnutne vplyv na predbežné akty, ako je napríklad začatie antidumpingového konania. V situácii, keď sa zruší napríklad nariadenie, ktorým sa ukladajú konečné antidumpingové opatrenia, to znamená, že po tomto zrušení je antidumpingové konanie stále otvorené, pretože akt, ktorým sa antidumpingové konanie uzatvára, už nie je súčasťou právneho poriadku Únie (8), s výnimkou prípadov, keď k nezákonnosti došlo v štádiu začatia konania.

7

8

| (9) | Ako bolo objasnené v oznámení o opätovnom otvorení prešetrovania, a keďže k nezákonnosti nedošlo v štádiu začatia, ale v štádiu prešetrovania, Komisia rozhodla o opätovnom otvorení prešetrovania, pokiaľ ide o skupinu Hansol, pričom ho obnovila v štádiu, v ktorom došlo k nezrovnalosti. |
| --- | --- |

(9)

Ako bolo objasnené v oznámení o opätovnom otvorení prešetrovania, a keďže k nezákonnosti nedošlo v štádiu začatia, ale v štádiu prešetrovania, Komisia rozhodla o opätovnom otvorení prešetrovania, pokiaľ ide o skupinu Hansol, pričom ho obnovila v štádiu, v ktorom došlo k nezrovnalosti.

| (10) | Podľa judikatúry Súdneho dvora obnovenie administratívneho postupu a prípadné opätovné uloženie ciel nemôže byť vnímané ako v rozpore s pravidlom zákazu retroaktivity (9). V oznámení o opätovnom otvorení prešetrovania boli zainteresované strany vrátane dovozcov informované, že akýkoľvek budúci záväzok, ak by bol opodstatnený, by vychádzal zo zistení opätovného preskúmania. |
| --- | --- |

(10)

Podľa judikatúry Súdneho dvora obnovenie administratívneho postupu a prípadné opätovné uloženie ciel nemôže byť vnímané ako v rozpore s pravidlom zákazu retroaktivity (9). V oznámení o opätovnom otvorení prešetrovania boli zainteresované strany vrátane dovozcov informované, že akýkoľvek budúci záväzok, ak by bol opodstatnený, by vychádzal zo zistení opätovného preskúmania.

9

| (11) | Na základe svojich nových zistení a výsledku opätovne otvoreného prešetrovania, ktorý v tejto fáze ešte nie je známy, môže Komisia prijať nariadenie, ktorým sa v opodstatnených prípadoch upraví uplatniteľná colná sadzba. Táto prípadná upravená colná sadzba bude účinná od dátumu, ku ktorému nadobudlo účinnosť predmetné nariadenie. |
| --- | --- |

(11)

Na základe svojich nových zistení a výsledku opätovne otvoreného prešetrovania, ktorý v tejto fáze ešte nie je známy, môže Komisia prijať nariadenie, ktorým sa v opodstatnených prípadoch upraví uplatniteľná colná sadzba. Táto prípadná upravená colná sadzba bude účinná od dátumu, ku ktorému nadobudlo účinnosť predmetné nariadenie.

| (12) | Komisia na tento účel požiadala vnútroštátne colné orgány, aby počkali na výsledok opätovného preskúmania, kým rozhodnú o prípadných žiadostiach o vrátenie antidumpingových ciel zrušených Všeobecným súdom, pokiaľ ide o skupinu Hansol. Colným orgánom sa preto nariaďuje, aby pozastavili vybavovanie všetkých žiadostí o náhradu zrušených ciel dovtedy, kým sa v Úradnom vestníku Európskej únie neuverejní výsledok opätovného preskúmania. |
| --- | --- |

(12)

Komisia na tento účel požiadala vnútroštátne colné orgány, aby počkali na výsledok opätovného preskúmania, kým rozhodnú o prípadných žiadostiach o vrátenie antidumpingových ciel zrušených Všeobecným súdom, pokiaľ ide o skupinu Hansol. Colným orgánom sa preto nariaďuje, aby pozastavili vybavovanie všetkých žiadostí o náhradu zrušených ciel dovtedy, kým sa v Úradnom vestníku Európskej únie neuverejní výsledok opätovného preskúmania.

Úradnom vestníku Európskej únie

| (13) | Okrem toho, ak by opätovne otvorené prešetrovanie viedlo k opätovnému uloženiu opatrení, clá sa budú musieť vybrať aj za obdobie, počas ktorého toto opätovne otvorené prešetrovanie prebiehalo. |
| --- | --- |

(13)

Okrem toho, ak by opätovne otvorené prešetrovanie viedlo k opätovnému uloženiu opatrení, clá sa budú musieť vybrať aj za obdobie, počas ktorého toto opätovne otvorené prešetrovanie prebiehalo.

| (14) | Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že registrácia je nástroj stanovený v článku 14 ods. 5 základného nariadenia a jeho účelom je to, aby sa opatrenia následne mohli uplatňovať na dovoz odo dňa registrácie (10). V tomto prípade Komisia považuje za vhodné, aby dovoz týkajúci sa skupiny Hansol podliehal registrácii s cieľom uľahčiť výber antidumpingových ciel po tom, ako sa ich úrovne upravia v súlade s rozsudkom Všeobecného súdu. |
| --- | --- |

(14)

Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že registrácia je nástroj stanovený v článku 14 ods. 5 základného nariadenia a jeho účelom je to, aby sa opatrenia následne mohli uplatňovať na dovoz odo dňa registrácie (10). V tomto prípade Komisia považuje za vhodné, aby dovoz týkajúci sa skupiny Hansol podliehal registrácii s cieľom uľahčiť výber antidumpingových ciel po tom, ako sa ich úrovne upravia v súlade s rozsudkom Všeobecného súdu.

10

| (15) | V súlade s judikatúrou Súdneho dvora (11) platí, že na rozdiel od registrácie prebiehajúcej počas obdobia pred prijatím predbežných opatrení sa podmienky stanovené v článku 10 ods. 4 základného nariadenia na predmetný prípad neuplatňujú. Účelom registrácie v kontexte vykonávania rozsudku v skutočnosti nie je to, aby sa umožnil prípadný retroaktívny výber ciel uložených na základe opatrení na ochranu obchodu, ako sa predpokladá v uvedených ustanoveniach. Cieľom je skôr zabezpečiť účinnosť zavedených opatrení bez toho, aby došlo k neprimeranému prerušeniu odo dňa nadobudnutia účinnosti predmetných nariadení až po opätovné uloženie opravených ciel, tým, že sa zabezpečí, aby sa v budúcnosti mohli vybrať clá v správnej výške. |
| --- | --- |

(15)

V súlade s judikatúrou Súdneho dvora (11) platí, že na rozdiel od registrácie prebiehajúcej počas obdobia pred prijatím predbežných opatrení sa podmienky stanovené v článku 10 ods. 4 základného nariadenia na predmetný prípad neuplatňujú. Účelom registrácie v kontexte vykonávania rozsudku v skutočnosti nie je to, aby sa umožnil prípadný retroaktívny výber ciel uložených na základe opatrení na ochranu obchodu, ako sa predpokladá v uvedených ustanoveniach. Cieľom je skôr zabezpečiť účinnosť zavedených opatrení bez toho, aby došlo k neprimeranému prerušeniu odo dňa nadobudnutia účinnosti predmetných nariadení až po opätovné uloženie opravených ciel, tým, že sa zabezpečí, aby sa v budúcnosti mohli vybrať clá v správnej výške.

11

| (16) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že existujú dôvody na registráciu podľa článku 14 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(16)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že existujú dôvody na registráciu podľa článku 14 ods. 5 základného nariadenia.

3.   Registrácia

Registrácia

| (17) | Na základe uvedených skutočností sa na dovoz dotknutého výrobku vyrábaného skupinou Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd.) musí zaviesť registrácia. |
| --- | --- |

(17)

Na základe uvedených skutočností sa na dovoz dotknutého výrobku vyrábaného skupinou Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd.) musí zaviesť registrácia.

| (18) | Ako bolo uvedené v oznámení o opätovnom otvorení prešetrovania, prípadná konečná výška záväzku na zaplatenie antidumpingového cla od dátumu nadobudnutia účinnosti predmetného antidumpingového nariadenia bude vychádzať zo zistení opätovného preskúmania. |
| --- | --- |

(18)

Ako bolo uvedené v oznámení o opätovnom otvorení prešetrovania, prípadná konečná výška záväzku na zaplatenie antidumpingového cla od dátumu nadobudnutia účinnosti predmetného antidumpingového nariadenia bude vychádzať zo zistení opätovného preskúmania.

| (19) | Za obdobie medzi uverejnením oznámenia o opätovnom otvorení prešetrovania a dátumom nadobudnutia účinnosti výsledkov opätovne otvoreného prešetrovania sa nesmú vybrať vyššie clá, než sú clá stanovené v predmetnom nariadení. |
| --- | --- |

(19)

Za obdobie medzi uverejnením oznámenia o opätovnom otvorení prešetrovania a dátumom nadobudnutia účinnosti výsledkov opätovne otvoreného prešetrovania sa nesmú vybrať vyššie clá, než sú clá stanovené v predmetnom nariadení.

| (20) | Súčasné antidumpingové clo uplatniteľné na skupinu Hansol je 104,46 EUR na tonu čistej hmotnosti, |
| --- | --- |

(20)

Súčasné antidumpingové clo uplatniteľné na skupinu Hansol je 104,46 EUR na tonu čistej hmotnosti,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Colné orgány prijmú podľa článku 14 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2016/1036 a článku 24 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2016/1037 náležité kroky na registráciu dovozu určitého ľahkého termopapiera s plošnou hmotnosťou 65 g/m2 alebo menej; v kotúčoch so šírkou 20 cm alebo viac, s hmotnosťou kotúča (vrátane papiera) 50 kg alebo viac a priemerom kotúča (vrátane papiera) 40 cm alebo viac („jumbo kotúče“); s podkladovým náterom na jednej alebo na oboch stranách alebo bez neho; natretého teplocitlivou látkou na jednej alebo oboch stranách; a s vrchným náterom alebo bez neho, v súčasnosti patriaceho pod číselné znaky KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 a ex 4823 90 85 (kódy TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), s pôvodom v Kórejskej republike a vyrobeného skupinou Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd) (doplnkový kód TARIC C874).

2.   Povinnosť registrácie sa skončí deväť mesiacov po dátume nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

3.   Sadzba antidumpingového cla, ktoré možno vybrať za dovoz určitého ľahkého termopapiera, v súčasnosti patriaceho pod číselné znaky KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 a ex 4823 90 85 (kódy TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), s pôvodom v Kórejskej republike a vyrobeného skupinou Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd) medzi opätovným otvorením prešetrovania a dátumom nadobudnutia účinnosti výsledkov opätovne otvoreného prešetrovania, nesmie presiahnuť sadzbu stanovenú vykonávacím nariadením (EÚ) 2017/763.

4.   Vnútroštátne colné orgány pred tým, než rozhodnú o žiadostiach o vrátenie a odpustenie antidumpingových ciel v rozsahu, v akom sa týkajú dovozu týkajúceho sa skupiny Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd), počkajú na uverejnenie príslušného vykonávacieho nariadenia Komisie, ktorým sa opätovne ukladá clo.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 29. júna 2022

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 310, 17.11.2016, s. 1.

2

(3)  
  Ú. v. EÚ L 114, 3.5.2017, s. 3.

3

(4)  ECLI:EU:T:2020:139.

4

(5)  ECLI:EU:C:2022:370.

5

(6)  Spojené veci 97, 193, 99 a 215/86, Asteris AE a iní a Helénska republika/Komisia, Zb. 1988, s. 2181, body 27 a 28. a vec T-440/20 Jindal Saw/Európska komisia, EU:T:2022:318.

6

(7)  Vec C-415/96, Španielsko/Komisia, Zb. 1998, s. I-6993, bod 31; vec C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques/Rada, Zb. 2000, s. I-8147, body 80 až 85; vec T-301/01, Alitalia/Komisia, Zb. 2008, s. II-1753, body 99 a 142; spojené veci T-267/08 a T-279/08, Région Nord-Pas de Calais/Komisia, Zb. 2011, s. II-0000, bod 83.

7

(8)  Vec C-415/96, Španielsko/Komisia, Zb. 1998, s. I-6993, bod 31; Vec C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques/Rada, Zb. 2000, s. I-8147, body 80 až 85.

8

(9)  Vec C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, rozsudok Súdneho dvora z 15. marca 2018, bod 79, a C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, rozsudok z 19. júna 2019, bod 5.

9

(10)  Vec T-440/20, Jindal Saw/Európska komisia, EU:T:2022:318, body 154 – 159.

10

(11)  Vec C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, bod 79, a vec C-612/16 C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s ’Revenue & Customs, rozsudok z 19. júna 2019, bod 58.

11

---

ROZHODNUTIA

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/68

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2022/1042

z 21. júna 2022

o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať v Spoločnom výbore EHP, pokiaľ ide o zmenu protokolu 31 o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd, ktorý je pripojený k Dohode o EHP (Rozpočtový riadok 07 20 03 01 – sociálne zabezpečenie)

(Text s významom pre EHP)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 46 a 48 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2894/94 z 28. novembra 1994 o opatreniach na vykonávanie Dohody o Európskom hospodárskom priestore (1), a najmä na jeho článok 1 ods. 3,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Dohoda o Európskom hospodárskom priestore (2) (ďalej len „Dohoda o EHP“) nadobudla platnosť 1. januára 1994. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o Európskom hospodárskom priestore (2) (ďalej len „Dohoda o EHP“) nadobudla platnosť 1. januára 1994.

| (2) | Podľa článku 98 Dohody o EHP môže Spoločný výbor EHP zriadený Dohodou o EHP (ďalej len „Spoločný výbor EHP“) rozhodnúť zmeniť, okrem iného, protokol 31 o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd, ktorý je pripojený k Dohode o EHP (ďalej len „protokol 31“). |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 98 Dohody o EHP môže Spoločný výbor EHP zriadený Dohodou o EHP (ďalej len „Spoločný výbor EHP“) rozhodnúť zmeniť, okrem iného, protokol 31 o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd, ktorý je pripojený k Dohode o EHP (ďalej len „protokol 31“).

| (3) | Je vhodné pokračovať v spolupráci zmluvných strán Dohody o EHP, pokiaľ ide o činnosti Únie financované zo všeobecného rozpočtu Únie, ktoré sa týkajú voľného pohybu pracovníkov, koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia a opatrení vzťahujúcich sa na migrantov vrátane migrantov z tretích krajín. |
| --- | --- |

(3)

Je vhodné pokračovať v spolupráci zmluvných strán Dohody o EHP, pokiaľ ide o činnosti Únie financované zo všeobecného rozpočtu Únie, ktoré sa týkajú voľného pohybu pracovníkov, koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia a opatrení vzťahujúcich sa na migrantov vrátane migrantov z tretích krajín.

| (4) | Protokol 31 by sa preto mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(4)

Protokol 31 by sa preto mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (5) | Pozícia Únie v Spoločnom výbore EHP by preto mala byť založená na pripojenom návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP, |
| --- | --- |

(5)

Pozícia Únie v Spoločnom výbore EHP by preto mala byť založená na pripojenom návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pozícia, ktorá sa má v mene Únie prijať v Spoločnom výbore EHP, pokiaľ ide o zmenu protokolu 31 o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd, ktorý je pripojený k Dohode o EHP, je založená na návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Luxemburgu 21. júna 2022

Za Radu

predseda

C. BEAUNE

---

(1)  
  Ú. v. ES L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  
  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

---

NÁVRH

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP č. [...]

z ...,

ktorým sa mení protokol 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 86 a 98,

keďže:

| (1) | Je vhodné pokračovať v spolupráci zmluvných strán Dohody o EHP, pokiaľ ide o činnosti Únie financované zo všeobecného rozpočtu Únie, ktoré sa týkajú voľného pohybu pracovníkov, koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia a opatrení vzťahujúcich sa na migrantov vrátane migrantov z tretích krajín. |
| --- | --- |

(1)

Je vhodné pokračovať v spolupráci zmluvných strán Dohody o EHP, pokiaľ ide o činnosti Únie financované zo všeobecného rozpočtu Únie, ktoré sa týkajú voľného pohybu pracovníkov, koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia a opatrení vzťahujúcich sa na migrantov vrátane migrantov z tretích krajín.

| (2) | Protokol 31 k Dohode o EHP by sa preto mal zmeniť s cieľom umožniť túto rozšírenú spoluprácu od 1. januára 2022, |
| --- | --- |

(2)

Protokol 31 k Dohode o EHP by sa preto mal zmeniť s cieľom umožniť túto rozšírenú spoluprácu od 1. januára 2022,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V článku 5 ods. 5 a 14 protokolu 31 k Dohode o EHP sa slová „rozpočtový rok 2021“ nahrádzajú slovami „rozpočtové roky 2021 a 2022“.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po doručení posledného oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP (*1).

Uplatňuje sa od 1. januára 2022.

Článok 3

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli [...]

Za Spoločný výbor EHP

predseda

tajomníci

Spoločného výboru EHP

---

(*1)  [Ústavné požiadavky neboli oznámené.] [Ústavné požiadavky boli oznámené.]

*1

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/71

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2022/1043

z 28. júna 2022,

ktorým sa vymenúvajú jeden člen a dvaja náhradníci Výboru regiónov navrhnutí Španielskym kráľovstvom

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/852 z 21. mája 2019, ktorým sa určuje zloženie Výboru regiónov (1),

so zreteľom na návrh španielskej vlády,

keďže:

| (1) | Podľa článku 300 ods. 3 zmluvy sa Výbor regiónov skladá zo zástupcov regionálnych a miestnych územných celkov, ktorí buď vykonávajú volenú funkciu regionálneho alebo miestneho územného celku, alebo sú politicky zodpovední volenému zhromaždeniu. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 300 ods. 3 zmluvy sa Výbor regiónov skladá zo zástupcov regionálnych a miestnych územných celkov, ktorí buď vykonávajú volenú funkciu regionálneho alebo miestneho územného celku, alebo sú politicky zodpovední volenému zhromaždeniu.

| (2) | Rada prijala 3. februára 2020 rozhodnutie (EÚ) 2020/144 (2), ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2020 do 25. januára 2025. |
| --- | --- |

(2)

Rada prijala 3. februára 2020 rozhodnutie (EÚ) 2020/144 (2), ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2020 do 25. januára 2025.

| (3) | V dôsledku odstúpenia pána Juana ESPADASA CEJASA sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov. |
| --- | --- |

(3)

V dôsledku odstúpenia pána Juana ESPADASA CEJASA sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov.

| (4) | V dôsledku odstúpenia pána Carlosa MARTÍNEZA MÍNGUEZA a skončenia vnútroštátneho mandátu, na základe ktorého bol pán José Francisco BALLESTA GERMÁN navrhnutý na vymenovanie, sa uvoľnili dve miesta náhradníkov Výboru regiónov. |
| --- | --- |

(4)

V dôsledku odstúpenia pána Carlosa MARTÍNEZA MÍNGUEZA a skončenia vnútroštátneho mandátu, na základe ktorého bol pán José Francisco BALLESTA GERMÁN navrhnutý na vymenovanie, sa uvoľnili dve miesta náhradníkov Výboru regiónov.

| (5) | Španielska vláda navrhla pána Julia MILLÁNA MUÑOZA, zástupcu miestneho územného celku, ktorý vykonáva volenú funkciu miestneho územného celku Alcalde del Ayuntamiento de Jaén, Andalucía (starosta mestského zastupiteľstva Jaénu, Andalúzia), za člena Výboru regiónov na zvyšný čas súčasného funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2025. |
| --- | --- |

(5)

Španielska vláda navrhla pána Julia MILLÁNA MUÑOZA, zástupcu miestneho územného celku, ktorý vykonáva volenú funkciu miestneho územného celku Alcalde del Ayuntamiento de Jaén, Andalucía (starosta mestského zastupiteľstva Jaénu, Andalúzia), za člena Výboru regiónov na zvyšný čas súčasného funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2025.

| (6) | Španielska vláda navrhla týchto zástupcov miestnych územných celkov, ktorí vykonávajú volenú funkciu miestneho územného celku, za náhradníkov Výboru regiónov na zvyšný čas súčasného funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2025: pani Noelia María ARROYOVÁ HERNÁNDEZOVÁ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena, Murcia (starostka mestského zastupiteľstva Cartageny, Murcia), a Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid, Castilla y León (starosta mestského zastupiteľstva Valladolidu, Castilla y León), |
| --- | --- |

(6)

Španielska vláda navrhla týchto zástupcov miestnych územných celkov, ktorí vykonávajú volenú funkciu miestneho územného celku, za náhradníkov Výboru regiónov na zvyšný čas súčasného funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2025: pani Noelia María ARROYOVÁ HERNÁNDEZOVÁ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena, Murcia (starostka mestského zastupiteľstva Cartageny, Murcia), a Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid, Castilla y León (starosta mestského zastupiteľstva Valladolidu, Castilla y León),

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Títo zástupcovia miestnych územných celkov, ktorí vykonávajú volenú funkciu, sa vymenúvajú do Výboru regiónov na zvyšný čas súčasného funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2025:

| a) | za člena:






  — | pán Julio MILLÁN MUÑOZ, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén, Andalucía (starosta mestského zastupiteľstva Jaénu, Andalúzia), |
| --- | --- | --- |

a)

za člena:

—

pán Julio MILLÁN MUÑOZ, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén, Andalucía (starosta mestského zastupiteľstva Jaénu, Andalúzia),

a

| b) | za náhradníkov:






  — | pani Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena, Murcia (starostka mestského zastupiteľstva Cartageny, Murcia), |
| --- | --- | --- |

b)

za náhradníkov:

—

pani Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena, Murcia (starostka mestského zastupiteľstva Cartageny, Murcia),

| — | pán Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid, Castilla y León (starosta mestského zastupiteľstva Valladolidu, Castilla y León). |
| --- | --- |

—

pán Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid, Castilla y León (starosta mestského zastupiteľstva Valladolidu, Castilla y León).

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Luxemburgu 28. júna 2022

Za Radu

predsedníčka

A. PANNIER-RUNACHER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/144 z 3. februára 2020, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2020 do 25. januára 2025 (Ú. v. EÚ L 32, 4.2.2020, s. 16).

2

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/73

---

ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU (SZBP) 2022/1044

z 28. júna 2022,

ktorým sa predlžuje mandát vedúceho policajnej misie Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2022)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38 tretí odsek,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2013/354/SZBP z 3. júla 2013 o policajnej misii Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS) (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 1,

keďže:

| (1) | Podľa článku 9 ods. 1 rozhodnutia 2013/354/SZBP sa Politický a bezpečnostný výbor (ďalej len „PBV“) poveruje, aby v súlade s článkom 38 zmluvy prijímal príslušné rozhodnutia na účely vykonávania politickej kontroly a strategického riadenia policajnej misie Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS) vrátane rozhodnutia o vymenovaní vedúceho misie. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 9 ods. 1 rozhodnutia 2013/354/SZBP sa Politický a bezpečnostný výbor (ďalej len „PBV“) poveruje, aby v súlade s článkom 38 zmluvy prijímal príslušné rozhodnutia na účely vykonávania politickej kontroly a strategického riadenia policajnej misie Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS) vrátane rozhodnutia o vymenovaní vedúceho misie.

| (2) | PBV 13. októbra 2020 prijal rozhodnutie (SZBP) 2020/1541 (2), ktorým bola pani Natalija APOSTOLOVOVÁ vymenovaná za vedúcu misie EUPOL COPPS na obdobie od 15. novembra 2020 do 30. júna 2021. |
| --- | --- |

(2)

PBV 13. októbra 2020 prijal rozhodnutie (SZBP) 2020/1541 (2), ktorým bola pani Natalija APOSTOLOVOVÁ vymenovaná za vedúcu misie EUPOL COPPS na obdobie od 15. novembra 2020 do 30. júna 2021.

| (3) | Rada 28. júna 2021 prijala rozhodnutie (SZBP) 2021/1066 (3), ktorým sa predlžuje mandát misie EUPOL COPPS do 30. júna 2022. |
| --- | --- |

(3)

Rada 28. júna 2021 prijala rozhodnutie (SZBP) 2021/1066 (3), ktorým sa predlžuje mandát misie EUPOL COPPS do 30. júna 2022.

| (4) | PBV 1. júla 2021 prijal rozhodnutie (SZBP) 2021/1128 (4), ktorým sa mandát pani Natalije APOSTOLOVOVEJ ako vedúcej misie EUPOL COPPS predlžuje do 30. júna 2022. |
| --- | --- |

(4)

PBV 1. júla 2021 prijal rozhodnutie (SZBP) 2021/1128 (4), ktorým sa mandát pani Natalije APOSTOLOVOVEJ ako vedúcej misie EUPOL COPPS predlžuje do 30. júna 2022.

| (5) | Rada 27. júna 2022 prijala rozhodnutie (SZBP) 2022/1018 (5), ktorým sa mandát misie EUPOL COPPS predlžuje na obdobie od 1. júla 2022 do 30. júna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Rada 27. júna 2022 prijala rozhodnutie (SZBP) 2022/1018 (5), ktorým sa mandát misie EUPOL COPPS predlžuje na obdobie od 1. júla 2022 do 30. júna 2023.

| (6) | Vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku navrhol predĺžiť mandát pani Natalije APOSTOLOVOVEJ ako vedúcej misie EUPOL COPPS na obdobie od 1. júla 2022 do 30. júna 2023, |
| --- | --- |

(6)

Vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku navrhol predĺžiť mandát pani Natalije APOSTOLOVOVEJ ako vedúcej misie EUPOL COPPS na obdobie od 1. júla 2022 do 30. júna 2023,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Mandát pani Natalije APOSTOLOVOVEJ ako vedúcej policajnej misie Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS) sa týmto predlžuje na obdobie od 1. júla 2022 do 30. júna 2023.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Uplatňuje sa od 1. júla 2022.

V Bruseli 28. júna 2022

Za Politický a bezpečnostný výbor

predsedníčka

D. PRONK

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 185, 4.7.2013, s. 12.

1

(2)  Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2020/1541 z 13. októbra 2020 o vymenovaní vedúceho policajnej misie Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2020) (Ú. v. EÚ L 353, 23.10.2020, s. 8).

2

(3)  Rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/1066 z 28. júna 2021, ktorým sa mení rozhodnutie 2013/354/SZBP o policajnej misii Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS) (Ú. v. EÚ L 229, 29.6.2021, s. 13).

3

(4)  Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2021/1128 z 1. júla 2021, ktorým sa predlžuje mandát vedúceho policajnej misie Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2021) (Ú. v. EÚ L 244, 9.7.2021, s. 3).

4

(5)  Rozhodnutie Rady (SZBP) 2022/1018 z 27. júna 2022, ktorým sa mení Rady (SZBP) 2013/354 o policajnej misii Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS) (Ú. v. EÚ L 170, 28.6.2022, s. 76).

5

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/75

---

ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU (SZBP) 2022/1045

z 28. júna 2022,

ktorým sa predlžuje mandát vedúceho pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2022)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38 tretí odsek,

so zreteľom na jednotnú akciu Rady 2005/889/SZBP z 25. novembra 2005 o zriadení pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (PHM EÚ v Rafahu) (1), a najmä na jej článok 10 ods. 1,

so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,

keďže:

| (1) | Podľa článku 10 ods. 1 jednotnej akcie 2005/889/SZBP sa Politický a bezpečnostný výbor (PBV) poveruje, aby v súlade s článkom 38 zmluvy prijímal príslušné rozhodnutia na účely vykonávania politickej kontroly a strategického riadenia pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (EU BAM Rafah) vrátane rozhodnutia o vymenovaní vedúceho misie. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 10 ods. 1 jednotnej akcie 2005/889/SZBP sa Politický a bezpečnostný výbor (PBV) poveruje, aby v súlade s článkom 38 zmluvy prijímal príslušné rozhodnutia na účely vykonávania politickej kontroly a strategického riadenia pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (EU BAM Rafah) vrátane rozhodnutia o vymenovaní vedúceho misie.

| (2) | PBV 13. októbra 2020 prijal rozhodnutie (SZBP) 2020/1548 (2), ktorým bol pán Mihai-Florin BULGARIU vymenovaný za vedúceho misie EU BAM Rafah na obdobie od 1. novembra 2020 do 30. júna 2021. |
| --- | --- |

(2)

PBV 13. októbra 2020 prijal rozhodnutie (SZBP) 2020/1548 (2), ktorým bol pán Mihai-Florin BULGARIU vymenovaný za vedúceho misie EU BAM Rafah na obdobie od 1. novembra 2020 do 30. júna 2021.

| (3) | Rada 28. júna 2021 prijala rozhodnutie (SZBP) 2021/1065 (3), ktorým sa predlžuje mandát misie EU BAM Rafah do 30. júna 2022. |
| --- | --- |

(3)

Rada 28. júna 2021 prijala rozhodnutie (SZBP) 2021/1065 (3), ktorým sa predlžuje mandát misie EU BAM Rafah do 30. júna 2022.

| (4) | PBV 1. júla 2021 prijal rozhodnutie (SZBP) 2021/1127 (4), ktorým sa mandát pána Mihaia-Florina BULGARIA ako vedúceho misie EU BAM Rafah predĺžil od 1. júla 2021 do 30. júna 2022. |
| --- | --- |

(4)

PBV 1. júla 2021 prijal rozhodnutie (SZBP) 2021/1127 (4), ktorým sa mandát pána Mihaia-Florina BULGARIA ako vedúceho misie EU BAM Rafah predĺžil od 1. júla 2021 do 30. júna 2022.

| (5) | Rada 27. júna 2022 prijala rozhodnutie (SZBP) 2022/1017 (5) o predĺžení mandátu misie EU BAM Rafah do 30. júna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Rada 27. júna 2022 prijala rozhodnutie (SZBP) 2022/1017 (5) o predĺžení mandátu misie EU BAM Rafah do 30. júna 2023.

| (6) | Vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku navrhol predĺžiť mandát pána Mihaia-Florina BULGARIA ako vedúceho misie EU BAM Rafah do 30. júna 2023, |
| --- | --- |

(6)

Vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku navrhol predĺžiť mandát pána Mihaia-Florina BULGARIA ako vedúceho misie EU BAM Rafah do 30. júna 2023,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Mandát pána Mihaia-Florina BULGARIA ako vedúceho misie EU BAM Rafah sa týmto predlžuje na obdobie od 1. júla 2022 do 30. júna 2023.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Uplatňuje sa od 1. júla 2022.

V Bruseli 28. júna 2022

Za Politický a bezpečnostný výbor

predsedníčka

D. PRONK

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 327, 14.12.2005, s. 28.

1

(2)  Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2020/1548 z 13. októbra 2020 o vymenovaní vedúceho pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020) (Ú. v. EÚ L 354, 26.10.2020, s. 5).

2

(3)  Rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/1065 z 28. júna 2021, ktorým sa mení jednotná akcia 2005/889/SZBP o zriadení pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (PHM EÚ v Rafahu) (Ú. v. EÚ L 229, 29.6.2021, s. 11).

3

(4)  Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2021/1127 z 1. júla 2021, ktorým sa predlžuje mandát vedúceho pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2021) (Ú. v. EÚ L 244, 9.7.2021, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutie Rady (SZBP) 2022/1017 z 27. júna 2022, ktorým sa mení jednotná akcia 2005/889/SZBP o zriadení pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (PHM EÚ v Rafahu) (Ú. v. EÚ L 170, 28.6.2022, s. 74).

5

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/77

---

ROZHODNUTIE ZÁSTUPCOV VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV (EÚ) 2022/1046

z 29. júna 2022

o vymenovaní sudcov Všeobecného súdu

ZÁSTUPCOVIA VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 19,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 254 a 255,

keďže:

| (1) | Funkčné obdobie dvadsiatich šiestich sudcov Všeobecného súdu sa skončí 31. augusta 2022. Je potrebné pristúpiť k vymenovaniam na účely obsadenia týchto funkcií na obdobie od 1. septembra 2022 do 31. augusta 2028. |
| --- | --- |

(1)

Funkčné obdobie dvadsiatich šiestich sudcov Všeobecného súdu sa skončí 31. augusta 2022. Je potrebné pristúpiť k vymenovaniam na účely obsadenia týchto funkcií na obdobie od 1. septembra 2022 do 31. augusta 2028.

| (2) | Na obnovenie ich funkčného obdobia sudcu Všeobecného súdu boli navrhnuté kandidatúry pána Iona GÂLEU, pána Marca JAEGERA, pána Deana SPIELMANNA a pani Mirely STANCUOVEJ. |
| --- | --- |

(2)

Na obnovenie ich funkčného obdobia sudcu Všeobecného súdu boli navrhnuté kandidatúry pána Iona GÂLEU, pána Marca JAEGERA, pána Deana SPIELMANNA a pani Mirely STANCUOVEJ.

| (3) | Pán Steven VERSCHUUR bol navrhnutý na prvé funkčné obdobie sudcu Všeobecného súdu. |
| --- | --- |

(3)

Pán Steven VERSCHUUR bol navrhnutý na prvé funkčné obdobie sudcu Všeobecného súdu.

| (4) | V článku 48 Protokolu č. 3 o štatúte Súdneho dvora Európskej únie v znení zmenenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2015/2422 (1) sa ustanovuje, že počet sudcov Všeobecného súdu sa zvýši v troch etapách, pričom od 1. septembra 2019 sa skladá z dvoch sudcov z každého členského štátu. Na základe článku 2 písm. a) uvedeného nariadenia si prvá etapa zvyšovania počtu sudcov Všeobecného súdu vyžaduje vymenovanie dvanástich ďalších sudcov, pričom funkčné obdobie šiestich z nich sa skončí 31. augusta 2016. Uvedení šiesti sudcovia sa určia tak, že vlády šiestich členských štátov navrhnú dvoch sudcov na čiastočnú obmenu Všeobecného súdu v roku 2016, pričom ich funkčné obdobie trvá od 1. septembra 2016 do 31. augusta 2022. Miesto ďalšieho sudcu, ktorý sa má vymenovať na návrh vlády Slovenskej republiky, patrí medzi šesť miest ďalších sudcov, ktorých sa týkala čiastočná obmena v roku 2016. Na toto miesto ďalšieho sudcu Všeobecného súdu bola navrhnutá pani Beatrix RICZIOVÁ. |
| --- | --- |

(4)

V článku 48 Protokolu č. 3 o štatúte Súdneho dvora Európskej únie v znení zmenenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2015/2422 (1) sa ustanovuje, že počet sudcov Všeobecného súdu sa zvýši v troch etapách, pričom od 1. septembra 2019 sa skladá z dvoch sudcov z každého členského štátu. Na základe článku 2 písm. a) uvedeného nariadenia si prvá etapa zvyšovania počtu sudcov Všeobecného súdu vyžaduje vymenovanie dvanástich ďalších sudcov, pričom funkčné obdobie šiestich z nich sa skončí 31. augusta 2016. Uvedení šiesti sudcovia sa určia tak, že vlády šiestich členských štátov navrhnú dvoch sudcov na čiastočnú obmenu Všeobecného súdu v roku 2016, pričom ich funkčné obdobie trvá od 1. septembra 2016 do 31. augusta 2022. Miesto ďalšieho sudcu, ktorý sa má vymenovať na návrh vlády Slovenskej republiky, patrí medzi šesť miest ďalších sudcov, ktorých sa týkala čiastočná obmena v roku 2016. Na toto miesto ďalšieho sudcu Všeobecného súdu bola navrhnutá pani Beatrix RICZIOVÁ.

| (5) | Na základe článku 7 Protokolu č. 3 a v dôsledku úmrtia pána Barnu BERKEHO je potrebné pristúpiť k vymenovaniu sudcu Všeobecného súdu na zvyšný čas funkčného obdobia pána Barnu BERKEHO, ktoré trvá do 31. augusta 2022. |
| --- | --- |

(5)

Na základe článku 7 Protokolu č. 3 a v dôsledku úmrtia pána Barnu BERKEHO je potrebné pristúpiť k vymenovaniu sudcu Všeobecného súdu na zvyšný čas funkčného obdobia pána Barnu BERKEHO, ktoré trvá do 31. augusta 2022.

| (6) | Na uvoľnené miesto bol ako kandidát navrhnutý pán Tihamér TÓTH. |
| --- | --- |

(6)

Na uvoľnené miesto bol ako kandidát navrhnutý pán Tihamér TÓTH.

| (7) | Výbor ustanovený v článku 255 Zmluvy o fungovaní Európskej únie zaujal kladné stanovisko k vhodnosti uvedených kandidátov vykonávať funkciu sudcu Všeobecného súdu, |
| --- | --- |

(7)

Výbor ustanovený v článku 255 Zmluvy o fungovaní Európskej únie zaujal kladné stanovisko k vhodnosti uvedených kandidátov vykonávať funkciu sudcu Všeobecného súdu,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Za sudkyňu a za sudcov Všeobecného súdu na obdobie od 1. septembra 2022 do 31. augusta 2028 sa týmto vymenúvajú:

| — | pán Ion GÂLEA, |
| --- | --- |

—

pán Ion GÂLEA,

| — | pán Marc JAEGER, |
| --- | --- |

—

pán Marc JAEGER,

| — | pán Dean SPIELMANN, |
| --- | --- |

—

pán Dean SPIELMANN,

| — | pani Mirela STANCU, |
| --- | --- |

—

pani Mirela STANCU,

| — | pán Steven VERSCHUUR. |
| --- | --- |

—

pán Steven VERSCHUUR.

Článok 2

Za sudkyňu a za sudcu Všeobecného súdu sa na obdobie od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia do 31. augusta 2022 vymenúvajú:

| — | pani Beatrix RICZIOVÁ, |
| --- | --- |

—

pani Beatrix RICZIOVÁ,

| — | pán Tihamér TÓTH. |
| --- | --- |

—

pán Tihamér TÓTH.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 29. júna 2022

Predseda

P. LÉGLISE-COSTA

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2015/2422 zo 16. decembra 2015, ktorým sa mení Protokol č. 3 o štatúte Súdneho dvora Európskej únie (Ú. v. EÚ L 341, 24.12.2015, s. 14).

1

---

III Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/79

---

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO č. 269/21/COL

z 1. decembra 2021,

ktorým sa zavádzajú revidované usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2022 – 2027[2022/1047]

Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 61 až 63 a na jej protokol 26,

so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24 a článok 5 ods. 2 písm. b),

so zreteľom na protokol 3 k Dohode o dozore a súde (ďalej len „protokol 3“), a najmä na jeho časť I článok 1 ods. 1,

keďže:

Podľa článku 24 Dohody o dozore a súde dozorný úrad uvedie do platnosti ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci.

Podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde dozorný úrad vydáva oznámenia alebo usmernenia o otázkach, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, pokiaľ sa to v tejto dohode alebo Dohode o dozore a súde výslovne stanovuje alebo pokiaľ to dozorný úrad považuje za nevyhnutné.

Podľa časti I článku 1 ods. 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde dozorný úrad neustále prehodnocuje všetky systémy pomoci, ktoré existujú v štátoch EZVO, a navrhuje všetky primerané opatrenia nevyhnutné v dôsledku postupného vývoja alebo fungovania Dohody o EHP.

Európska komisia (ďalej len „Komisia“) 19. apríla 2021 prijala revidované usmernenia EÚ o regionálnej štátnej pomoci (1).

Tieto usmernenia majú význam aj pre Európsky hospodársky priestor.

V rámci Európskeho hospodárskeho priestoru sa má v súlade s cieľom vytvorenia homogénneho Európskeho hospodárskeho priestoru, ktorý je stanovený v článku 1 Dohody o EHP, zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci EHP.

Podľa bodu II pod nadpisom „VŠEOBECNÉ“ na s. 11 prílohy XV k Dohode o EHP má dozorný úrad po konzultácii s Komisiou prijať akty, ktoré zodpovedajú aktom prijatým Európskou komisiou,

po konzultácii s Európskou komisiou,

po konzultácii so štátmi EZVO,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci sa menia zavedením revidovaných usmernení o regionálnej štátnej pomoci s účinnosťou od dátumu tohto rozhodnutia. Revidované usmernenia sú pripojené k tomuto rozhodnutiu a tvoria jeho neoddeliteľnú súčasť.

Článok 2

Existujúce usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2021 sa nahrádzajú s účinnosťou od 1. januára 2022.

Článok 3

Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

V Bruseli 1. decembra 2021

Za Dozorný úrad EZVO

Bente ANGELL-HANSEN

predsedníčka

zodpovedná členka kolégia

Högni S. KRISTJÁNSSON

člen kolégia

Stefan BARRIGA

člen kolégia

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

spolupodpisujúca ako riaditeľka

pre právne a výkonné záležitosti

---

(1)  Uverejnené v Ú. v. EÚ C 153, 29.4.2021, s. 1.

1

---

Usmernenia o regionálnej štátnej pomoci (*)

Obsah

Obsah

| 1. | Úvod | 83 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov | 85 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Rozsah regionálnej pomoci | 85 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vymedzenie pojmov | 86 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | Regionálna pomoc, ktorú je potrebné notifikovať | 89 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Oprávnené náklady | 89 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Investičná pomoc | 89 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Oprávnené náklady vypočítané na základe investičných nákladov | 90 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Oprávnené náklady vypočítané na základe mzdových nákladov | 91 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Prevádzková pomoc | 91 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | Posúdenie zlučiteľnosti regionálnej pomoci | 91 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Prínos pre regionálny rozvoj a súdržnosť | 92 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Schémy investičnej pomoci | 92 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Individuálna investičná pomoc, ktorú je potrebné notifikovať | 93 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Schémy prevádzkovej pomoci | 94 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | Stimulačný účinok | 94 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Investičná pomoc | 94 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Schémy prevádzkovej pomoci | 96 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | Potreba štátneho zásahu | 96 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Vhodnosť regionálnej pomoci | 96 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Vhodnosť medzi alternatívnymi nástrojmi politiky | 97 |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Vhodnosť medzi jednotlivými nástrojmi pomoci | 97 |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

| 5.5. | Primeranosť výšky pomoci (obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum) | 97 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Investičná pomoc | 97 |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Schémy prevádzkovej pomoci | 99 |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

| 5.6. | Zabránenie neprimeraným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod | 99 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Všeobecné úvahy | 99 |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Zjavné negatívne účinky na hospodársku súťaž a obchod | 100 |
| --- | --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | Schémy investičnej pomoci | 101 |
| --- | --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | Individuálna investičná pomoc, ktorú je potrebné notifikovať | 102 |
| --- | --- | --- |

5.6.4.

| 5.6.5. | Schémy prevádzkovej pomoci | 103 |
| --- | --- | --- |

5.6.5.

| 5.7. | Transparentnosť | 103 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 6. | Hodnotenie | 104 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Mapy regionálnej pomoci | 105 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Pokrytie obyvateľstva oprávnené na regionálnu pomoc | 106 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Výnimka uvedená v článku 61 ods. 3 písm. a) | 106 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Výnimka uvedená v článku 61 ods. 3 písm. c) | 107 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Vopred vymedzené oblasti „c“ | 107 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Vopred nevymedzené oblasti „c“ | 108 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| 7.4. | Maximálne intenzity pomoci uplatniteľné na regionálnu investičnú pomoc | 109 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Maximálne intenzity pomoci v oblastiach „a“ | 109 |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Maximálne intenzity pomoci v oblastiach „c“ | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | Zvýšené intenzity pomoci pre MSP | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.3.

| 7.4.4. | Zvýšené intenzity pomoci pre územia určené na podporu z FST | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.4.

| 7.4.5. | Zvýšené intenzity pomoci pre regióny, v ktorých dochádza k úbytku obyvateľstva | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.5.

| 7.5. | Notifikácia máp regionálnej pomoci a ich posúdenie | 110 |
| --- | --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Zmeny | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.

| 7.6.1 | .Rezerva týkajúca sa obyvateľstva | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.1

| 7.6.2. | Hodnotenie v polovici obdobia | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.2.

| 8. | Zmeny usmernení o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 | 111 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Uplatniteľnosť pravidiel regionálnej pomoci | 112 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Podávanie správ a monitorovanie | 112 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Preskúmanie | 112 |
| --- | --- | --- |

11.

1.   Úvod

Úvod

| 1. | Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“) môže považovať za zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP tieto druhy štátnej pomoci:






  a) | štátna pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou a |
| --- | --- | --- |

1.

Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“) môže považovať za zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP tieto druhy štátnej pomoci:

a)

štátna pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou a

| b) | štátna pomoc na uľahčenie rozvoja určitých hospodárskych oblastí v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „EHP“) (1). |
| --- | --- |

b)

štátna pomoc na uľahčenie rozvoja určitých hospodárskych oblastí v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „EHP“) (1).

1

Tieto druhy štátnej pomoci sú známe ako regionálna pomoc.

| 2. | V týchto usmerneniach sa stanovujú podmienky, na základe ktorých možno regionálnu pomoc považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP. Zároveň sa v nich stanovujú kritériá na identifikáciu oblastí, ktoré spĺňajú podmienky zlučiteľnosti podľa článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

2.

V týchto usmerneniach sa stanovujú podmienky, na základe ktorých možno regionálnu pomoc považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP. Zároveň sa v nich stanovujú kritériá na identifikáciu oblastí, ktoré spĺňajú podmienky zlučiteľnosti podľa článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP.

| 3. | Prvoradým cieľom kontroly štátnej pomoci v oblasti regionálnej pomoci je zabezpečiť, aby pomoc na účely regionálneho rozvoja a územnej súdržnosti (2) v neprimeranej miere negatívne neovplyvnila podmienky obchodovania medzi štátmi EHP (3). Jej cieľom je predovšetkým zabrániť pretekom v poskytovaní dotácií, ku ktorým môže dôjsť, keď sa budú štáty EHP snažiť pritiahnuť podniky do podporovaných oblastí EHP alebo udržať ich v týchto oblastiach, a obmedziť na nevyhnutné minimum účinky regionálnej pomoci na obchod a hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

3.

Prvoradým cieľom kontroly štátnej pomoci v oblasti regionálnej pomoci je zabezpečiť, aby pomoc na účely regionálneho rozvoja a územnej súdržnosti (2

3

| 4. | Regionálna pomoc sa líši cieľom regionálneho rozvoja a územnej súdržnosti od iných foriem pomoci, napr. pomoci na výskum, vývoj a inovácie, zamestnanosť, odbornú prípravu, energetiku alebo ochranu životného prostredia, ktorými sa sledujú iné ciele hospodárskeho rozvoja v zmysle článku 61 ods. 3 Dohody o EHP. Za určitých okolností možno pri týchto iných druhoch pomoci povoliť vyššie intenzity pomoci, ak sa poskytuje podnikom zriadeným v podporovaných oblastiach, čím sa uznajú špecifické problémy, ktorým v týchto oblastiach čelia (4). |
| --- | --- |

4.

Regionálna pomoc sa líši cieľom regionálneho rozvoja a územnej súdržnosti od iných foriem pomoci, napr. pomoci na výskum, vývoj a inovácie, zamestnanosť, odbornú prípravu, energetiku alebo ochranu životného prostredia, ktorými sa sledujú iné ciele hospodárskeho rozvoja v zmysle článku 61 ods. 3 Dohody o EHP. Za určitých okolností možno pri týchto iných druhoch pomoci povoliť vyššie intenzity pomoci, ak sa poskytuje podnikom zriadeným v podporovaných oblastiach, čím sa uznajú špecifické problémy, ktorým v týchto oblastiach čelia (4

| 5. | Regionálna pomoc môže zohrávať účinnú úlohu iba vtedy, ak sa využíva striedmo a primerane a je zameraná na podporované oblasti v EHP (5). Predovšetkým prípustné stropy pomoci by mali odzrkadľovať rozsah problémov, ktoré ovplyvňujú rozvoj dotknutých oblastí. Výhody pomoci z hľadiska rozvoja podporovanej oblasti musia prevážiť nad narušením hospodárskej súťaže a obchodu, ku ktorému môže viesť (6). Pozitívnym účinkom pomoci sa bude pravdepodobne pripisovať rozdielna dôležitosť v závislosti od výnimky podľa článku 61 ods. 3 Dohody o EHP, čo znamená, že v najviac znevýhodnených oblastiach, na ktoré sa vzťahuje článok 61 ods. 3 písm. a), sa môže akceptovať rozsiahlejšie narušenie hospodárskej súťaže než v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje článok 61 ods. 3 písm. c). (7) |
| --- | --- |

5.

Regionálna pomoc môže zohrávať účinnú úlohu iba vtedy, ak sa využíva striedmo a primerane a je zameraná na podporované oblasti v EHP (5

6

7

| 6. | Okrem toho regionálna pomoc môže byť účinná pri podpore alebo uľahčení hospodárskeho rozvoja podporovaných oblastí iba za predpokladu, že sa poskytuje s cieľom podnietiť ďalšie investície alebo ekonomickú činnosť v týchto oblastiach. V niektorých veľmi obmedzených, presne určených prípadoch môžu byť problémy pritiahnuť alebo udržať ekonomickú činnosť, ktorým tieto oblasti čelia, také závažné alebo pretrvávajúce, že investičná pomoc nemusí stačiť na to, aby sa umožnil rozvoj tejto oblasti. V takejto situácii môže byť regionálna investičná pomoc doplnená o regionálnu prevádzkovú pomoc. |
| --- | --- |

6.

Okrem toho regionálna pomoc môže byť účinná pri podpore alebo uľahčení hospodárskeho rozvoja podporovaných oblastí iba za predpokladu, že sa poskytuje s cieľom podnietiť ďalšie investície alebo ekonomickú činnosť v týchto oblastiach. V niektorých veľmi obmedzených, presne určených prípadoch môžu byť problémy pritiahnuť alebo udržať ekonomickú činnosť, ktorým tieto oblasti čelia, také závažné alebo pretrvávajúce, že investičná pomoc nemusí stačiť na to, aby sa umožnil rozvoj tejto oblasti. V takejto situácii môže byť regionálna investičná pomoc doplnená o regionálnu prevádzkovú pomoc.

| 7. | V roku 2019 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala hodnotenie rámca regionálnej pomoci s cieľom posúdiť, či jej usmernenia o regionálnej pomoci naďalej plnia svoj účel. Z výsledkov (8) vyplynulo, že pravidlá v zásade fungujú dobre, ale sú potrebné určité zlepšenia s cieľom zohľadniť hospodársky rozvoj. Okrem toho Komisia pri posudzovaní vplyvu regionálnej pomoci môže zohľadňovať Európsku zelenú dohodu (9), Novú priemyselnú stratégiu pre Európu (10) a Formovanie digitálnej budúcnosti Európy (11), ktoré si vyžadujú vykonať určité zmeny pravidiel. V tejto súvislosti prechádzajú revíziou aj ďalšie pravidlá štátnej pomoci a Komisia venuje osobitnú pozornosť rozsahu pôsobnosti každého tematického usmernenia, ako aj možnostiam potenciálne kombinovať rôzne druhy pomoci pre tú istú investíciu. Samotnú podporu počiatočných investícií do nových technológií šetrných k životnému prostrediu, ktoré prispievajú k dekarbonizácii výrobných procesov v priemysle vrátane energeticky náročných priemyselných odvetví, ako je oceliarstvo, možno posúdiť v závislosti od ich presných vlastností, najmä podľa pravidiel štátnej pomoci na výskum, vývoj a inovácie alebo na ochranu životného prostredia a energetiku. Regionálnu pomoc možno kombinovať aj s inými druhmi pomoci. Napríklad v prípade toho istého investičného projektu možno kombinovať regionálnu pomoc s podporou podľa pravidiel štátnej pomoci na ochranu životného prostredia a energetiku, ak tento investičný projekt uľahčuje rozvoj podporovanej oblasti a zároveň zvyšuje úroveň ochrany životného prostredia do takej miery, že investícia alebo jej časť spĺňa podmienky na podporu podľa tematických pravidiel a ustanovení oboch súborov pravidiel. Štáty EHP tak môžu stimulovať dosiahnutie oboch cieľov optimálnym spôsobom a zároveň zabrániť nadmernej kompenzácii. [...] (12). |
| --- | --- |

7.

V roku 2019 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala hodnotenie rámca regionálnej pomoci s cieľom posúdiť, či jej usmernenia o regionálnej pomoci naďalej plnia svoj účel. Z výsledkov (8

9

10

11

12

| 7a. | Dozorný úrad poznamenáva, že určité politické nástroje a legislatívne ustanovenia uvádzané Komisiou nemusia byť začlenené do Dohody o EHP. S prihliadnutím na osobitnú právnu situáciu štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP, dozorný úrad s cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie ustanovení o štátnej pomoci a rovnaké podmienky hospodárskej súťaže na celom území EHP pri posudzovaní zlučiteľnosti štátnej pomoci s fungovaním Dohody o EHP bude napriek tomu vo všeobecnosti uplatňovať rovnaké referenčné kritériá ako v prípade usmernení Komisie (*). Preto sú v týchto usmerneniach uvedené odkazy na právne predpisy a politické dokumenty Európskej únie, ktoré sú uvedené aj v usmerneniach Komisie (**). To však neznamená, že štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, sú povinné dodržiavať právne predpisy, ktoré neboli začlenené do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

7a.

Dozorný úrad poznamenáva, že určité politické nástroje a legislatívne ustanovenia uvádzané Komisiou nemusia byť začlenené do Dohody o EHP. S prihliadnutím na osobitnú právnu situáciu štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP, dozorný úrad s cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie ustanovení o štátnej pomoci a rovnaké podmienky hospodárskej súťaže na celom území EHP pri posudzovaní zlučiteľnosti štátnej pomoci s fungovaním Dohody o EHP bude napriek tomu vo všeobecnosti uplatňovať rovnaké referenčné kritériá ako v prípade usmernení Komisie (*

**

| 8. | Komisia v reakcii na hospodárske otrasy spôsobené pandémiou COVID-19 zaviedla adresné nástroje, ako je dočasný rámec pre opatrenia štátnej pomoci (13). V niektorých oblastiach môže mať pandémia dlhodobejší vplyv než v iných oblastiach. Momentálne je príliš skoro predpovedať vplyv pandémie zo strednodobého až dlhodobého hľadiska a určiť, ktoré oblasti budú zvlášť zasiahnuté. Dozorný úrad preto plánuje uskutočniť v roku 2023 hodnotenie máp regionálnej pomoci v polovici obdobia, pri ktorom sa zohľadnia najnovšie dostupné štatistické údaje. |
| --- | --- |

8.

Komisia v reakcii na hospodárske otrasy spôsobené pandémiou COVID-19 zaviedla adresné nástroje, ako je dočasný rámec pre opatrenia štátnej pomoci (13

2.   Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov

Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov

2.1.   Rozsah regionálnej pomoci

Rozsah regionálnej pomoci

| 9. | Podmienky zlučiteľnosti stanovené v týchto usmerneniach sú uplatniteľné tak na schémy regionálnej pomoci, ktorú treba notifikovať, ako aj na individuálnu pomoc, ktorú treba notifikovať. |
| --- | --- |

9.

Podmienky zlučiteľnosti stanovené v týchto usmerneniach sú uplatniteľné tak na schémy regionálnej pomoci, ktorú treba notifikovať, ako aj na individuálnu pomoc, ktorú treba notifikovať.

| 10. | Tieto usmernenia sa nevzťahujú na štátnu pomoc poskytovanú odvetviu ocele (14), lignitu (15) a uhlia (16). |
| --- | --- |

10.

Tieto usmernenia sa nevzťahujú na štátnu pomoc poskytovanú odvetviu ocele (14

15

16

| 11. | Dozorný úrad bude zásady stanovené v týchto usmerneniach uplatňovať na regionálnu pomoc vo všetkých ostatných odvetviach ekonomickej činnosti, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti Dohody o EHP, okrem odvetví, na ktoré sa vzťahujú osobitné pravidlá štátnej pomoci, najmä v odvetviach [...] (17)
  , (18) dopravy (19), širokopásmového pripojenia (20) a energetiky (21), pokiaľ sa štátna pomoc v týchto odvetviach neposkytuje ako súčasť schémy horizontálnej regionálnej prevádzkovej pomoci. |
| --- | --- |

11.

Dozorný úrad bude zásady stanovené v týchto usmerneniach uplatňovať na regionálnu pomoc vo všetkých ostatných odvetviach ekonomickej činnosti, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti Dohody o EHP, okrem odvetví, na ktoré sa vzťahujú osobitné pravidlá štátnej pomoci, najmä v odvetviach [...] (17

,

18

19

20

21

| 12. | Dozorný úrad bude uplatňovať zásady stanovené v týchto usmerneniach vo vzťahu k spracúvaniu poľnohospodárskych výrobkov na nepoľnohospodárske výrobky a ich uvádzaniu na trh (22). |
| --- | --- |

12.

Dozorný úrad bude uplatňovať zásady stanovené v týchto usmerneniach vo vzťahu k spracúvaniu poľnohospodárskych výrobkov na nepoľnohospodárske výrobky a ich uvádzaniu na trh (22

| 13. | Veľké podniky bývajú obvykle menej postihnuté regionálnymi obmedzeniami z hľadiska investovania alebo udržania ekonomickej činnosti v podporovanej oblasti než malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“). Po prvé, veľké podniky môžu ľahšie získavať kapitál a úvery na globálnych trhoch a sú menej limitované obmedzenejšou ponukou finančných služieb v podporovaných oblastiach. Po druhé, investície veľkých podnikov môžu priniesť úspory z rozsahu, ktoré prispievajú k zníženiu počiatočných nákladov spojených s lokalitou a v mnohých ohľadoch nie sú viazané na oblasť, v ktorej sa investícia uskutočňuje. Po tretie, veľké podniky, ktoré plánujú investície, disponujú spravidla značnou vyjednávacou silou pri rokovaniach s orgánmi, čo by mohlo viesť k poskytnutiu pomoci bez toho, aby bola potrebná, alebo bez náležitého odôvodnenia. Okrem toho je pravdepodobnejšie, že veľké podniky budú významnými hráčmi na dotknutom trhu a v dôsledku toho investícia, na ktorú bola pomoc poskytnutá, môže narušiť hospodársku súťaž a obchod na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

13.

Veľké podniky bývajú obvykle menej postihnuté regionálnymi obmedzeniami z hľadiska investovania alebo udržania ekonomickej činnosti v podporovanej oblasti než malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“). Po prvé, veľké podniky môžu ľahšie získavať kapitál a úvery na globálnych trhoch a sú menej limitované obmedzenejšou ponukou finančných služieb v podporovaných oblastiach. Po druhé, investície veľkých podnikov môžu priniesť úspory z rozsahu, ktoré prispievajú k zníženiu počiatočných nákladov spojených s lokalitou a v mnohých ohľadoch nie sú viazané na oblasť, v ktorej sa investícia uskutočňuje. Po tretie, veľké podniky, ktoré plánujú investície, disponujú spravidla značnou vyjednávacou silou pri rokovaniach s orgánmi, čo by mohlo viesť k poskytnutiu pomoci bez toho, aby bola potrebná, alebo bez náležitého odôvodnenia. Okrem toho je pravdepodobnejšie, že veľké podniky budú významnými hráčmi na dotknutom trhu a v dôsledku toho investícia, na ktorú bola pomoc poskytnutá, môže narušiť hospodársku súťaž a obchod na vnútornom trhu.

| 14. | Keďže regionálna pomoc pre veľké podniky na účely ich investícií pravdepodobne nebude mať stimulačný účinok, nemožno ju spravidla považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ sa neposkytuje na počiatočné investície, ktoré vytvárajú nové ekonomické činnosti v týchto oblastiach „c“ v súlade s kritériami stanovenými v týchto usmerneniach. [...] (23)
  , (24). |
| --- | --- |

14.

Keďže regionálna pomoc pre veľké podniky na účely ich investícií pravdepodobne nebude mať stimulačný účinok, nemožno ju spravidla považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ sa neposkytuje na počiatočné investície, ktoré vytvárajú nové ekonomické činnosti v týchto oblastiach „c“ v súlade s kritériami stanovenými v týchto usmerneniach. [...] (23

,

24

| 15. | Regionálna pomoc určená na zníženie bežných výdavkov podniku predstavuje prevádzkovú pomoc. Prevádzkovú pomoc možno považovať za zlučiteľnú len v prípade, ak je možné dokázať, že je potrebná na rozvoj oblasti, napríklad ak je určená na zmenšenie určitých špecifických problémov, s ktorými sa stretávajú MSP v najviac znevýhodnených oblastiach [podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP], ak sa ňou kompenzujú dodatočné náklady, ktoré vznikli pri vykonávaní ekonomickej činnosti v najvzdialenejších regiónoch alebo ak sa ňou zabraňuje vyľudňovaniu veľmi riedko osídlených oblastí alebo ak sa ňou vyľudňovanie znižuje. |
| --- | --- |

15.

Regionálna pomoc určená na zníženie bežných výdavkov podniku predstavuje prevádzkovú pomoc. Prevádzkovú pomoc možno považovať za zlučiteľnú len v prípade, ak je možné dokázať, že je potrebná na rozvoj oblasti, napríklad ak je určená na zmenšenie určitých špecifických problémov, s ktorými sa stretávajú MSP v najviac znevýhodnených oblastiach [podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP], ak sa ňou kompenzujú dodatočné náklady, ktoré vznikli pri vykonávaní ekonomickej činnosti v najvzdialenejších regiónoch alebo ak sa ňou zabraňuje vyľudňovaniu veľmi riedko osídlených oblastí alebo ak sa ňou vyľudňovanie znižuje.

| 16. | Tieto usmernenia sa nevzťahujú na prevádzkovú pomoc poskytnutú podnikom, ktorých hlavná činnosť patrí do sekcie K „finančné a poisťovacie činnosti“ štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE Rev. 2 (25), alebo podnikom, ktoré vykonávajú vnútroskupinové činnosti a ktorých hlavná činnosť patrí do triedy 70.10 „vedenie firiem“ alebo 70.22 „poradenské služby v oblasti podnikania a riadenia“ NACE Rev. 2. |
| --- | --- |

16.

Tieto usmernenia sa nevzťahujú na prevádzkovú pomoc poskytnutú podnikom, ktorých hlavná činnosť patrí do sekcie K „finančné a poisťovacie činnosti“ štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE Rev. 2 (25

| 17. | Regionálna pomoc sa nesmie poskytnúť podnikom v ťažkostiach, ako sú na účely týchto usmernení vymedzené v Usmerneniach o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach (26). |
| --- | --- |

17.

Regionálna pomoc sa nesmie poskytnúť podnikom v ťažkostiach, ako sú na účely týchto usmernení vymedzené v Usmerneniach o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach (26

| 18. | Pri posudzovaní regionálnej pomoci poskytnutej podniku, voči ktorému sa nárokuje vrátenie pomoci na základe predchádzajúceho rozhodnutia dozorného úradu, ktorým bola pomoc označená za neoprávnenú a nezlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP, dozorný úrad zohľadní akúkoľvek pomoc, ktorá sa ešte má vymôcť (27). |
| --- | --- |

18.

Pri posudzovaní regionálnej pomoci poskytnutej podniku, voči ktorému sa nárokuje vrátenie pomoci na základe predchádzajúceho rozhodnutia dozorného úradu, ktorým bola pomoc označená za neoprávnenú a nezlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP, dozorný úrad zohľadní akúkoľvek pomoc, ktorá sa ešte má vymôcť (27

2.2.   Vymedzenie pojmov

Vymedzenie pojmov

| 19. | Na účely týchto usmernení sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:






  1. | „oblasti ‚a‘“ sú oblasti určené v mape regionálnej pomoci v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP a „oblasti ‚c‘“ sú oblasti určené v mape regionálnej pomoci v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP; |
| --- | --- | --- |

19.

Na účely týchto usmernení sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

1.

„oblasti ‚a‘“ sú oblasti určené v mape regionálnej pomoci v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP a „oblasti ‚c‘“ sú oblasti určené v mape regionálnej pomoci v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP;

| 2. | „pomoc ad hoc“ je pomoc, ktorá sa neudeľuje na základe schémy; |
| --- | --- |

2.

„pomoc ad hoc“ je pomoc, ktorá sa neudeľuje na základe schémy;

ad hoc

| 3. | „upravená výška pomoci“ je maximálna prípustná výška pomoci pre veľké investičné projekty, ktorá sa vypočíta podľa tohto vzorca:






  3.1. | upravená výška pomoci = R × (A + 0,50 × B + 0,34 × C); |
| --- | --- | --- |

3.

„upravená výška pomoci“ je maximálna prípustná výška pomoci pre veľké investičné projekty, ktorá sa vypočíta podľa tohto vzorca:

3.1.

upravená výška pomoci = R × (A + 0,50 × B + 0,34 × C);

| 3.2. | pričom: R je maximálna intenzita pomoci uplatniteľná v danej oblasti, ktorá nezahŕňa zvýšenú intenzitu pomoci pre MSP. A je časť oprávnených nákladov, ktorá sa rovná 50 mil. EUR, B je časť oprávnených nákladov od 50 mil. EUR do 100 mil. EUR a C je časť oprávnených nákladov nad 100 mil. EUR; |
| --- | --- |

3.2.

pričom: R je maximálna intenzita pomoci uplatniteľná v danej oblasti, ktorá nezahŕňa zvýšenú intenzitu pomoci pre MSP. A je časť oprávnených nákladov, ktorá sa rovná 50 mil. EUR, B je časť oprávnených nákladov od 50 mil. EUR do 100 mil. EUR a C je časť oprávnených nákladov nad 100 mil. EUR;

| 4. | „intenzita pomoci“ je ekvivalent hrubého grantu vyjadrený ako percentuálny podiel oprávnených nákladov; |
| --- | --- |

4.

„intenzita pomoci“ je ekvivalent hrubého grantu vyjadrený ako percentuálny podiel oprávnených nákladov;

| 5. | „podporovaná oblasť“ je buď „oblasť ‚a‘“, alebo „oblasť ‚c‘“; |
| --- | --- |

5.

„podporovaná oblasť“ je buď „oblasť ‚a‘“, alebo „oblasť ‚c‘“;

| 6. | „dokončenie investície“ je okamih, keď vnútroštátne orgány považujú investíciu za dokončenú, alebo tri roky po začatí prác podľa toho, čo nastane skôr; |
| --- | --- |

6.

„dokončenie investície“ je okamih, keď vnútroštátne orgány považujú investíciu za dokončenú, alebo tri roky po začatí prác podľa toho, čo nastane skôr;

| 7. | „dátum poskytnutia pomoci“ je dátum, keď je príjemcovi pomoci priznané zákonné právo prijať pomoc v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právnym poriadkom; |
| --- | --- |

7.

„dátum poskytnutia pomoci“ je dátum, keď je príjemcovi pomoci priznané zákonné právo prijať pomoc v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právnym poriadkom;

| 8. | „EÚ27“ je všetkých 27 členských štátov (okrem Severného Írska) (*);






  8a. | „štáty EHP“ sú štáty EÚ27 a štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP; |
| --- | --- | --- |

8.

„EÚ27“ je všetkých 27 členských štátov (okrem Severného Írska) (*);

*

8a.

„štáty EHP“ sú štáty EÚ27 a štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP;

| 8b. | „štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP,“ sú Island, Lichtenštajnsko a Nórsko; |
| --- | --- |

8b.

„štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP,“ sú Island, Lichtenštajnsko a Nórsko;

| 9. | „plán hodnotenia“ je dokument, ktorý sa vzťahuje na jednu alebo viaceré schémy pomoci a obsahuje aspoň tieto minimálne hľadiská: ciele, ktoré sa majú hodnotiť, hodnotiace otázky, ukazovatele výsledkov, plánovanú metódu na uskutočnenie hodnotenia, požiadavky na zber údajov, navrhovaný časový harmonogram hodnotenia vrátane dátumu predloženia priebežnej a záverečnej hodnotiacej správy, opis nezávislého orgánu, ktorý uskutoční hodnotenie, alebo kritériá, ktoré sa použijú na jeho výber, a spôsoby zverejnenia hodnotenia; |
| --- | --- |

9.

„plán hodnotenia“ je dokument, ktorý sa vzťahuje na jednu alebo viaceré schémy pomoci a obsahuje aspoň tieto minimálne hľadiská: ciele, ktoré sa majú hodnotiť, hodnotiace otázky, ukazovatele výsledkov, plánovanú metódu na uskutočnenie hodnotenia, požiadavky na zber údajov, navrhovaný časový harmonogram hodnotenia vrátane dátumu predloženia priebežnej a záverečnej hodnotiacej správy, opis nezávislého orgánu, ktorý uskutoční hodnotenie, alebo kritériá, ktoré sa použijú na jeho výber, a spôsoby zverejnenia hodnotenia;

| 10. | „ekvivalent hrubého grantu“ je diskontovaná výška pomoci, ktorá sa rovná sume, ktorá by bola príjemcovi pomoci poskytnutá vo forme grantu, pred odpočítaním daní alebo iných poplatkov, ktorá sa vypočítava ku dňu poskytnutia pomoci alebo v čase oznámenia pomoci dozornému úradu podľa toho, čo nastane skôr, na základe referenčnej sadzby platnej k tomuto dátumu; |
| --- | --- |

10.

„ekvivalent hrubého grantu“ je diskontovaná výška pomoci, ktorá sa rovná sume, ktorá by bola príjemcovi pomoci poskytnutá vo forme grantu, pred odpočítaním daní alebo iných poplatkov, ktorá sa vypočítava ku dňu poskytnutia pomoci alebo v čase oznámenia pomoci dozornému úradu podľa toho, čo nastane skôr, na základe referenčnej sadzby platnej k tomuto dátumu;

| 11. | „schéma horizontálnej regionálnej prevádzkovej pomoci“ je akt, na základe ktorého možno bez ďalších vykonávacích opatrení poskytnúť individuálnu prevádzkovú pomoc podnikom vymedzeným v akte všeobecným a abstraktným spôsobom. Na účely tohto vymedzenia nemožno odvetvovú schému pomoci považovať za horizontálnu regionálnu schému prevádzkovej pomoci; |
| --- | --- |

11.

„schéma horizontálnej regionálnej prevádzkovej pomoci“ je akt, na základe ktorého možno bez ďalších vykonávacích opatrení poskytnúť individuálnu prevádzkovú pomoc podnikom vymedzeným v akte všeobecným a abstraktným spôsobom. Na účely tohto vymedzenia nemožno odvetvovú schému pomoci považovať za horizontálnu regionálnu schému prevádzkovej pomoci;

| 12. | „individuálna pomoc“ je pomoc ad hoc alebo poskytnutie pomoci jednotlivým príjemcom na základe schémy pomoci, pričom toto poskytnutie je potrebné notifikovať; |
| --- | --- |

12.

„individuálna pomoc“ je pomoc ad hoc alebo poskytnutie pomoci jednotlivým príjemcom na základe schémy pomoci, pričom toto poskytnutie je potrebné notifikovať;

ad hoc

| 13. | „počiatočná investícia“ je:






  a) | investícia do hmotných a nehmotných aktív na minimálne jeden z týchto účelov:






  — | založenie novej prevádzkarne, |
| --- | --- | --- | --- |

13.

„počiatočná investícia“ je:

a)

investícia do hmotných a nehmotných aktív na minimálne jeden z týchto účelov:

—

založenie novej prevádzkarne,

| — | rozšírenie kapacity existujúcej prevádzkarne, |
| --- | --- |

—

rozšírenie kapacity existujúcej prevádzkarne,

| — | diverzifikácia výroby prevádzkarne na výrobky (28), ktoré sa predtým v prevádzkarni nevyrábali, alebo |
| --- | --- |

—

diverzifikácia výroby prevádzkarne na výrobky (28), ktoré sa predtým v prevádzkarni nevyrábali, alebo

28

| — | zásadná zmena celkového výrobného procesu výrobku alebo výrobkov, ktorých sa investícia do prevádzkarne týka; alebo |
| --- | --- |

—

zásadná zmena celkového výrobného procesu výrobku alebo výrobkov, ktorých sa investícia do prevádzkarne týka; alebo

| b) | nadobudnutie aktív patriacich prevádzkarni, ktorá bola uzavretá alebo by sa uzavrela, keby nebola kúpená. Samotné nadobudnutie akcií podniku nepredstavuje počiatočnú investíciu. |
| --- | --- |

b)

nadobudnutie aktív patriacich prevádzkarni, ktorá bola uzavretá alebo by sa uzavrela, keby nebola kúpená. Samotné nadobudnutie akcií podniku nepredstavuje počiatočnú investíciu.

Investícia na obnovu sa teda nepovažuje za počiatočnú investíciu;

| 14. | „počiatočná investícia, ktorou sa vytvára nová ekonomická činnosť“, je:






  a) | investícia do hmotných a nehmotných aktív na minimálne jeden z týchto účelov:






  — | založenie novej prevádzkarne alebo |
| --- | --- | --- | --- |

14.

„počiatočná investícia, ktorou sa vytvára nová ekonomická činnosť“, je:

a)

investícia do hmotných a nehmotných aktív na minimálne jeden z týchto účelov:

—

založenie novej prevádzkarne alebo

| — | diverzifikácia činnosti prevádzkarne pod podmienkou, že nová činnosť nie je rovnaká ani podobná ako činnosť, ktorá sa predtým v prevádzkarni vykonávala; alebo |
| --- | --- |

—

diverzifikácia činnosti prevádzkarne pod podmienkou, že nová činnosť nie je rovnaká ani podobná ako činnosť, ktorá sa predtým v prevádzkarni vykonávala; alebo

| b) | nadobudnutie aktív patriacich prevádzkarni, ktorá bola uzavretá alebo by sa uzavrela, keby nebola kúpená, za predpokladu, že nová činnosť, ktorá sa má vykonávať s využitím nadobudnutých aktív, nie je rovnaká ani podobná ako činnosť, ktorá sa pred nadobudnutím v prevádzkarni vykonávala. Samotné nadobudnutie akcií podniku nepredstavuje počiatočnú investíciu, ktorou sa vytvára nová ekonomická činnosť. |
| --- | --- |

b)

nadobudnutie aktív patriacich prevádzkarni, ktorá bola uzavretá alebo by sa uzavrela, keby nebola kúpená, za predpokladu, že nová činnosť, ktorá sa má vykonávať s využitím nadobudnutých aktív, nie je rovnaká ani podobná ako činnosť, ktorá sa pred nadobudnutím v prevádzkarni vykonávala. Samotné nadobudnutie akcií podniku nepredstavuje počiatočnú investíciu, ktorou sa vytvára nová ekonomická činnosť.

| 15. | „nehmotné aktíva“ sú aktíva, ktoré nemajú fyzickú ani finančnú podobu, ako napríklad patentové práva, licencie, know-how alebo iné duševné vlastníctvo; |
| --- | --- |

15.

„nehmotné aktíva“ sú aktíva, ktoré nemajú fyzickú ani finančnú podobu, ako napríklad patentové práva, licencie, know-how alebo iné duševné vlastníctvo;

| 16. | „vytvorenie pracovných miest“ je čistý nárast počtu zamestnancov v danej prevádzkarni v porovnaní s priemerom za predchádzajúcich 12 mesiacov po odčítaní pracovných miest, ktoré zanikli počas uvedeného obdobia, od počtu vytvorených pracovných miest a vyjadruje sa v ročných pracovných jednotkách; |
| --- | --- |

16.

„vytvorenie pracovných miest“ je čistý nárast počtu zamestnancov v danej prevádzkarni v porovnaní s priemerom za predchádzajúcich 12 mesiacov po odčítaní pracovných miest, ktoré zanikli počas uvedeného obdobia, od počtu vytvorených pracovných miest a vyjadruje sa v ročných pracovných jednotkách;

| 17. | „veľké podniky“ sú podniky, ktoré nespĺňajú podmienky na to, aby mohli byť považované za MSP v súlade s bodom 28; |
| --- | --- |

17.

„veľké podniky“ sú podniky, ktoré nespĺňajú podmienky na to, aby mohli byť považované za MSP v súlade s bodom 28;

| 18. | „veľký investičný projekt“ je počiatočná investícia s oprávnenými výdavkami nad 50 miliónov EUR; |
| --- | --- |

18.

„veľký investičný projekt“ je počiatočná investícia s oprávnenými výdavkami nad 50 miliónov EUR;

| 19. | „maximálna intenzita pomoci“ je intenzita pomoci zohľadnená v mapách regionálnej pomoci stanovená v pododdiele 7.4, ktorá zahŕňa zvýšenú intenzitu pomoci pre MSP; |
| --- | --- |

19.

„maximálna intenzita pomoci“ je intenzita pomoci zohľadnená v mapách regionálnej pomoci stanovená v pododdiele 7.4, ktorá zahŕňa zvýšenú intenzitu pomoci pre MSP;

| 20. | „počet zamestnancov“ je počet ročných pracovných jednotiek, konkrétne počet osôb zamestnaných na plný pracovný čas v jednom roku; osoby pracujúce na kratší pracovný čas alebo osoby zamestnané na sezónnu prácu sa počítajú ako podiely z ročných pracovných jednotiek; |
| --- | --- |

20.

„počet zamestnancov“ je počet ročných pracovných jednotiek, konkrétne počet osôb zamestnaných na plný pracovný čas v jednom roku; osoby pracujúce na kratší pracovný čas alebo osoby zamestnané na sezónnu prácu sa počítajú ako podiely z ročných pracovných jednotiek;

| 21. | [...] (29); |
| --- | --- |

21.

[...] (29);

29

| 22. | „prevádzková pomoc“ je pomoc určená na zníženie bežných výdavkov podniku, kam patria také kategórie nákladov, ako napr. náklady na zamestnancov, materiál, zmluvné služby, komunikácie, energiu, údržbu, nájomné a administratívu, ale bez odpisov a nákladov na financovanie, ak boli zahrnuté do oprávnených nákladov pri poskytnutí regionálnej investičnej pomoci; |
| --- | --- |

22.

„prevádzková pomoc“ je pomoc určená na zníženie bežných výdavkov podniku, kam patria také kategórie nákladov, ako napr. náklady na zamestnancov, materiál, zmluvné služby, komunikácie, energiu, údržbu, nájomné a administratívu, ale bez odpisov a nákladov na financovanie, ak boli zahrnuté do oprávnených nákladov pri poskytnutí regionálnej investičnej pomoci;

| 23. | „mapa regionálnej pomoci“ je zoznam oblastí určených štátom EZVO, ktorý je členom EHP, v súlade s podmienkami stanovenými v týchto usmerneniach a schválenými dozorným úradom; |
| --- | --- |

23.

„mapa regionálnej pomoci“ je zoznam oblastí určených štátom EZVO, ktorý je členom EHP, v súlade s podmienkami stanovenými v týchto usmerneniach a schválenými dozorným úradom;

| 24. | „premiestnenie“ je presun rovnakej alebo podobnej činnosti alebo jej časti z prevádzkarne na území jednej zmluvnej strany Dohody o EHP (pôvodná prevádzkareň) do prevádzkarne, v ktorej sa uskutočňuje podporovaná investícia na území inej zmluvnej strany Dohody o EHP (podporovaná prevádzkareň). K presunu dochádza, ak výrobok v pôvodnej a podporovanej prevádzkarni slúži aspoň čiastočne na rovnaký účel a uspokojuje dopyt alebo potreby rovnakého typu zákazníkov a ak sa rušia pracovné miesta v rovnakej alebo podobnej činnosti v jednej z pôvodných prevádzkarní príjemcu pomoci v EHP; |
| --- | --- |

24.

„premiestnenie“ je presun rovnakej alebo podobnej činnosti alebo jej časti z prevádzkarne na území jednej zmluvnej strany Dohody o EHP (pôvodná prevádzkareň) do prevádzkarne, v ktorej sa uskutočňuje podporovaná investícia na území inej zmluvnej strany Dohody o EHP (podporovaná prevádzkareň). K presunu dochádza, ak výrobok v pôvodnej a podporovanej prevádzkarni slúži aspoň čiastočne na rovnaký účel a uspokojuje dopyt alebo potreby rovnakého typu zákazníkov a ak sa rušia pracovné miesta v rovnakej alebo podobnej činnosti v jednej z pôvodných prevádzkarní príjemcu pomoci v EHP;

| 25. | „rovnaká alebo podobná činnosť“ je činnosť z tej istej triedy (štvormiestny číselný kód) štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE Rev. 2; |
| --- | --- |

25.

„rovnaká alebo podobná činnosť“ je činnosť z tej istej triedy (štvormiestny číselný kód) štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE Rev. 2;

| 26. | „odvetvová schéma pomoci“ je schéma, ktorá sa vzťahuje na činnosti patriace do rozsahu menej ako piatich tried (štvormiestny číselný kód) štatistickej klasifikácie NACE Rev. 2; |
| --- | --- |

26.

„odvetvová schéma pomoci“ je schéma, ktorá sa vzťahuje na činnosti patriace do rozsahu menej ako piatich tried (štvormiestny číselný kód) štatistickej klasifikácie NACE Rev. 2;

| 27. | „jediný investičný projekt“ je každá počiatočná investícia, ktorá súvisí s rovnakou alebo podobnou činnosťou a ktorú začal ten istý príjemca pomoci na úrovni skupiny do troch rokov odo dňa začatia prác na inej podporovanej investícii v rovnakom štatistickom regióne na úrovni 3 (30); |
| --- | --- |

27.

„jediný investičný projekt“ je každá počiatočná investícia, ktorá súvisí s rovnakou alebo podobnou činnosťou a ktorú začal ten istý príjemca pomoci na úrovni skupiny do troch rokov odo dňa začatia prác na inej podporovanej investícii v rovnakom štatistickom regióne na úrovni 3 (30);

30

| 28. | „malé a stredné podniky“ (ďalej len „MSP“) sú podniky, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v usmernení dozorného úradu z 19. apríla 2006 o pomoci mikropodnikom, malým a stredným podnikom (31); |
| --- | --- |

28.

„malé a stredné podniky“ (ďalej len „MSP“) sú podniky, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v usmernení dozorného úradu z 19. apríla 2006 o pomoci mikropodnikom, malým a stredným podnikom (31);

31

| 29. | „začatie prác“ je buď začiatok stavebných prác týkajúcich sa investície, alebo prvý právny záväzok objednať zariadenie alebo akýkoľvek iný záväzok, na základe ktorého je investícia nezvratná, podľa toho, čo nastane skôr. Kúpa pozemku a prípravné práce, ako napr. získavanie povolení a uskutočňovanie predbežných štúdií uskutočniteľnosti, sa nepovažujú za začatie prác. V prípade prevzatia sa „začatím prác“ rozumie deň nadobudnutia aktív priamo spojených s nadobudnutou prevádzkarňou; |
| --- | --- |

29.

„začatie prác“ je buď začiatok stavebných prác týkajúcich sa investície, alebo prvý právny záväzok objednať zariadenie alebo akýkoľvek iný záväzok, na základe ktorého je investícia nezvratná, podľa toho, čo nastane skôr. Kúpa pozemku a prípravné práce, ako napr. získavanie povolení a uskutočňovanie predbežných štúdií uskutočniteľnosti, sa nepovažujú za začatie prác. V prípade prevzatia sa „začatím prác“ rozumie deň nadobudnutia aktív priamo spojených s nadobudnutou prevádzkarňou;

| 30. | „riedko osídlené oblasti“ sú oblasti určené dotknutým štátom EZVO, ktorý je členom EHP, v súlade s bodom 169; |
| --- | --- |

30.

„riedko osídlené oblasti“ sú oblasti určené dotknutým štátom EZVO, ktorý je členom EHP, v súlade s bodom 169;

| 31. | „hmotné aktíva“ sú aktíva, ako napríklad pozemky, budovy, stroje a zariadenia; |
| --- | --- |

31.

„hmotné aktíva“ sú aktíva, ako napríklad pozemky, budovy, stroje a zariadenia;

| 32. | „veľmi riedko osídlené oblasti“ sú štatistické regióny na úrovni 2 s menej ako ôsmimi obyvateľmi na km2 alebo časti týchto štatistických regiónov určené dotknutým štátom EZVO, ktorý je členom EHP, v súlade s bodom 169; |
| --- | --- |

32.

„veľmi riedko osídlené oblasti“ sú štatistické regióny na úrovni 2 s menej ako ôsmimi obyvateľmi na km2 alebo časti týchto štatistických regiónov určené dotknutým štátom EZVO, ktorý je členom EHP, v súlade s bodom 169;

2

| 33. | „mzdové náklady“ sú celková suma splatná príjemcom pomoci v súvislosti s príslušným pracovným miestom, ktorá pozostáva z hrubej mzdy pred zdanením a povinných príspevkov, ako sú príspevky sociálneho zabezpečenia a náklady na starostlivosť o deti a rodičov v priebehu vymedzeného obdobia. |
| --- | --- |

33.

„mzdové náklady“ sú celková suma splatná príjemcom pomoci v súvislosti s príslušným pracovným miestom, ktorá pozostáva z hrubej mzdy pred zdanením a povinných príspevkov, ako sú príspevky sociálneho zabezpečenia a náklady na starostlivosť o deti a rodičov v priebehu vymedzeného obdobia.

3.   Regionálna pomoc, ktorú je potrebné notifikovať

Regionálna pomoc, ktorú je potrebné notifikovať

| 20. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia v zásade notifikovať regionálnu pomoc podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „protokol 3“) okrem opatrení, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v nariadení o skupinových výnimkách začlenenom do Dohody o EHP prostredníctvom prílohy XV (32). |
| --- | --- |

20.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia v zásade notifikovať regionálnu pomoc podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „protokol 3“) okrem opatrení, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v nariadení o skupinových výnimkách začlenenom do Dohody o EHP prostredníctvom prílohy XV (32

| 21. | Dozorný úrad uplatní tieto usmernenia na schémy regionálnej pomoci, ktorú je potrebné notifikovať, a individuálnu regionálnu pomoc, ktorú je potrebné notifikovať. |
| --- | --- |

21.

Dozorný úrad uplatní tieto usmernenia na schémy regionálnej pomoci, ktorú je potrebné notifikovať, a individuálnu regionálnu pomoc, ktorú je potrebné notifikovať.

| 22. | Individuálna pomoc poskytnutá v rámci notifikovanej schémy naďalej podlieha notifikačnej povinnosti podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3 v prípade, že pomoc zo všetkých zdrojov presiahne individuálny strop vymedzujúci notifikačnú povinnosť, ako sa stanovuje vo všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách (33) pre regionálnu investičnú pomoc. |
| --- | --- |

22.

Individuálna pomoc poskytnutá v rámci notifikovanej schémy naďalej podlieha notifikačnej povinnosti podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3 v prípade, že pomoc zo všetkých zdrojov presiahne individuálny strop vymedzujúci notifikačnú povinnosť, ako sa stanovuje vo všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách (33

| 23. | Individuálna pomoc poskytnutá v rámci notifikovanej schémy naďalej podlieha aj notifikačnej povinnosti podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3, pokiaľ:






  a) | príjemca nepotvrdil, že v období dvoch rokov pred podaním žiadosti o pomoc neuskutočnil premiestnenie do prevádzkarne, v ktorej sa má uskutočniť podporená počiatočná investícia, ani |
| --- | --- | --- |

23.

Individuálna pomoc poskytnutá v rámci notifikovanej schémy naďalej podlieha aj notifikačnej povinnosti podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3, pokiaľ:

a)

príjemca nepotvrdil, že v období dvoch rokov pred podaním žiadosti o pomoc neuskutočnil premiestnenie do prevádzkarne, v ktorej sa má uskutočniť podporená počiatočná investícia, ani

| b) | sa nezaviazal, že tak neurobí do dvoch rokov od dokončenia počiatočnej investície. |
| --- | --- |

b)

sa nezaviazal, že tak neurobí do dvoch rokov od dokončenia počiatočnej investície.

4.   Oprávnené náklady

Oprávnené náklady

4.1.   Investičná pomoc

Investičná pomoc

| 24. | Oprávnenými nákladmi sú:






  1. | investičné náklady na hmotné a nehmotné aktíva, alebo |
| --- | --- | --- |

24.

Oprávnenými nákladmi sú:

1.

investičné náklady na hmotné a nehmotné aktíva, alebo

| 2. | odhadované mzdové náklady na pracovné miesta, ktoré boli vytvorené v dôsledku počiatočnej investície, vypočítané za dva roky, alebo |
| --- | --- |

2.

odhadované mzdové náklady na pracovné miesta, ktoré boli vytvorené v dôsledku počiatočnej investície, vypočítané za dva roky, alebo

| 3. | kombinácia častí nákladov uvedených v podbode 1 a 2, ktorá ale neprekročí hodnotu uvedenú v podbode 1 alebo 2, podľa toho, ktorá z hodnôt je vyššia. |
| --- | --- |

3.

kombinácia častí nákladov uvedených v podbode 1 a 2, ktorá ale neprekročí hodnotu uvedenú v podbode 1 alebo 2, podľa toho, ktorá z hodnôt je vyššia.

| 25. | Ak sa oprávnené náklady stanovujú na základe investičných nákladov na hmotné a nehmotné aktíva, oprávnené sú len náklady na aktíva, ktoré sú súčasťou počiatočnej investície do prevádzkarne príjemcu pomoci, ktorá sa nachádza v cieľovej podporovanej oblasti. |
| --- | --- |

25.

Ak sa oprávnené náklady stanovujú na základe investičných nákladov na hmotné a nehmotné aktíva, oprávnené sú len náklady na aktíva, ktoré sú súčasťou počiatočnej investície do prevádzkarne príjemcu pomoci, ktorá sa nachádza v cieľovej podporovanej oblasti.

| 26. | Odchylne od podmienky uvedenej v bode 25 možno do oprávnených nákladov zahrnúť aktíva pozostávajúce z nástrojového vybavenia (34) pre dodávateľov podniku, ktorý tieto aktíva získal (alebo vyrobil), za podmienky, že sa používajú počas celého minimálneho udržiavacieho obdobia piatich rokov v prípade veľkých podnikov a troch rokov v prípade MSP na spracovateľskú alebo montážnu činnosť príjemcu pomoci, ktorá priamo súvisí s výrobným procesom založeným na podporenej počiatočnej investícii príjemcu pomoci. Táto výnimka je uplatniteľná za predpokladu, že sa prevádzkareň dodávateľa nachádza v podporovanej oblasti, samotný dodávateľ na dotknuté aktíva nedostáva regionálnu investičnú pomoc ani investičnú pomoc pre MSP podľa článku 17 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách a intenzita pomoci nepresahuje príslušnú maximálnu intenzitu pomoci uplatniteľnú na umiestnenie prevádzky dodávateľa. Každá úprava intenzity pomoci pre veľké investičné projekty sa uplatňuje aj na pomoc vypočítanú pre náklady na aktíva nástrojového vybavenia pre dodávateľov, ktoré sa považujú za súčasť celkových investičných nákladov počiatočnej investície. |
| --- | --- |

26.

Odchylne od podmienky uvedenej v bode 25 možno do oprávnených nákladov zahrnúť aktíva pozostávajúce z nástrojového vybavenia (34

4.1.1.   Oprávnené náklady vypočítané na základe investičných nákladov

Oprávnené náklady vypočítané na základe investičných nákladov

| 27. | Nadobudnuté aktíva musia byť nové s výnimkou MSP alebo nadobudnutia prevádzkarne (35). |
| --- | --- |

27.

Nadobudnuté aktíva musia byť nové s výnimkou MSP alebo nadobudnutia prevádzkarne (35

| 28. | V prípade MSP možno za oprávnené náklady takisto považovať až 50 % nákladov na prípravné štúdie alebo poradenstvo, ktoré súvisia s investíciou. |
| --- | --- |

28.

V prípade MSP možno za oprávnené náklady takisto považovať až 50 % nákladov na prípravné štúdie alebo poradenstvo, ktoré súvisia s investíciou.

| 29. | V prípade pomoci poskytnutej veľkým podnikom na zásadnú zmenu výrobného procesu musia oprávnené náklady prevyšovať odpisy aktív súvisiacich s činnosťou, ktorá sa má modernizovať, vykonané počas predchádzajúcich troch rozpočtových rokov. |
| --- | --- |

29.

V prípade pomoci poskytnutej veľkým podnikom na zásadnú zmenu výrobného procesu musia oprávnené náklady prevyšovať odpisy aktív súvisiacich s činnosťou, ktorá sa má modernizovať, vykonané počas predchádzajúcich troch rozpočtových rokov.

| 30. | V prípade pomoci poskytovanej na diverzifikáciu existujúcej prevádzkarne musia byť oprávnené náklady aspoň o 200 % vyššie ako účtovná hodnota opätovne využívaných aktív, zaznamenaná v rozpočtovom roku predchádzajúcom začatiu prác. |
| --- | --- |

30.

V prípade pomoci poskytovanej na diverzifikáciu existujúcej prevádzkarne musia byť oprávnené náklady aspoň o 200 % vyššie ako účtovná hodnota opätovne využívaných aktív, zaznamenaná v rozpočtovom roku predchádzajúcom začatiu prác.

| 31. | Náklady spojené s lízingom hmotných aktív možno zohľadniť za týchto podmienok:






  1. | v prípade pozemkov a budov musí lízing pokračovať najmenej päť rokov po očakávanom dátume dokončenia investičného projektu, pokiaľ ide o veľké podniky, a tri roky, pokiaľ ide o MSP; |
| --- | --- | --- |

31.

Náklady spojené s lízingom hmotných aktív možno zohľadniť za týchto podmienok:

1.

v prípade pozemkov a budov musí lízing pokračovať najmenej päť rokov po očakávanom dátume dokončenia investičného projektu, pokiaľ ide o veľké podniky, a tri roky, pokiaľ ide o MSP;

| 2. | v prípade zariadenia alebo strojov lízing musí byť vo forme finančného lízingu a musí zahŕňať záväzok pre príjemcu pomoci odkúpiť aktívum po uplynutí lízingu. |
| --- | --- |

2.

v prípade zariadenia alebo strojov lízing musí byť vo forme finančného lízingu a musí zahŕňať záväzok pre príjemcu pomoci odkúpiť aktívum po uplynutí lízingu.

| 32. | V prípade počiatočnej investície uvedenej v bode 19 podbode 13 písm. b) alebo v bode 19 podbode 14 písm. b) by sa v zásade mali zohľadniť len náklady za nákup aktív od tretích strán, ktoré nie sú v žiadnom vzťahu voči nadobúdateľovi. Ak však rodinný príslušník pôvodného majiteľa alebo zamestnanec prevezme malý podnik, neplatí podmienka, že tieto aktíva musia byť nadobudnuté od tretích strán, ktoré nie sú v žiadnom vzťahu voči nadobúdateľovi. Transakcia musí prebehnúť podľa trhových pravidiel. Ak nadobudnutie aktív prevádzkarne sprevádza dodatočná investícia spĺňajúca kritériá na získanie regionálnej pomoci, oprávnené náklady na túto dodatočnú investíciu by sa mali pripočítať k nákladom na nadobudnutie aktív prevádzkarne. |
| --- | --- |

32.

V prípade počiatočnej investície uvedenej v bode 19 podbode 13 písm. b) alebo v bode 19 podbode 14 písm. b) by sa v zásade mali zohľadniť len náklady za nákup aktív od tretích strán, ktoré nie sú v žiadnom vzťahu voči nadobúdateľovi. Ak však rodinný príslušník pôvodného majiteľa alebo zamestnanec prevezme malý podnik, neplatí podmienka, že tieto aktíva musia byť nadobudnuté od tretích strán, ktoré nie sú v žiadnom vzťahu voči nadobúdateľovi. Transakcia musí prebehnúť podľa trhových pravidiel. Ak nadobudnutie aktív prevádzkarne sprevádza dodatočná investícia spĺňajúca kritériá na získanie regionálnej pomoci, oprávnené náklady na túto dodatočnú investíciu by sa mali pripočítať k nákladom na nadobudnutie aktív prevádzkarne.

| 33. | V prípade veľkých podnikov sú náklady na nehmotné aktíva oprávnené iba do výšky 50 % celkových oprávnených investičných nákladov počiatočnej investície. V prípade MSP je oprávnených 100 % nákladov na nehmotné aktíva |
| --- | --- |

33.

V prípade veľkých podnikov sú náklady na nehmotné aktíva oprávnené iba do výšky 50 % celkových oprávnených investičných nákladov počiatočnej investície. V prípade MSP je oprávnených 100 % nákladov na nehmotné aktíva

| 34. | Nehmotné aktíva, ktoré možno zohľadniť na výpočet investičných nákladov, musia zostať spojené s danou oblasťou a nesmú sa presunúť do iných oblastí. Nehmotné aktíva musia na tento účel spĺňať tieto podmienky:






  1. | musia sa používať výhradne v prevádzkarni, ktorá je príjemcom pomoci; |
| --- | --- | --- |

34.

Nehmotné aktíva, ktoré možno zohľadniť na výpočet investičných nákladov, musia zostať spojené s danou oblasťou a nesmú sa presunúť do iných oblastí. Nehmotné aktíva musia na tento účel spĺňať tieto podmienky:

1.

musia sa používať výhradne v prevádzkarni, ktorá je príjemcom pomoci;

| 2. | musia byť odpisovateľné; |
| --- | --- |

2.

musia byť odpisovateľné;

| 3. | musia byť nakúpené za trhových podmienok od tretích strán, ktoré nie sú v žiadnom vzťahu voči nadobúdateľovi; |
| --- | --- |

3.

musia byť nakúpené za trhových podmienok od tretích strán, ktoré nie sú v žiadnom vzťahu voči nadobúdateľovi;

| 4. | musia byť zahrnuté do majetku podniku, ktorý prijíma pomoc, a zostať spojené s projektom, na ktorý bola poskytnutá pomoc, aspoň päť rokov (tri roky v prípade MSP). |
| --- | --- |

4.

musia byť zahrnuté do majetku podniku, ktorý prijíma pomoc, a zostať spojené s projektom, na ktorý bola poskytnutá pomoc, aspoň päť rokov (tri roky v prípade MSP).

4.1.2.   Oprávnené náklady vypočítané na základe mzdových nákladov

Oprávnené náklady vypočítané na základe mzdových nákladov

| 35. | Regionálna pomoc sa môže vypočítať aj na základe odhadovaných mzdových nákladov vyplývajúcich z vytvorenia pracovných miest v dôsledku počiatočnej investície. Pomocou sa môžu kompenzovať len mzdové náklady spojené s vytváraním pracovných miest vypočítané za dva roky a výsledná intenzita pomoci nemôže prekročiť maximálnu uplatniteľnú intenzitu pomoci v dotknutej oblasti. |
| --- | --- |

35.

Regionálna pomoc sa môže vypočítať aj na základe odhadovaných mzdových nákladov vyplývajúcich z vytvorenia pracovných miest v dôsledku počiatočnej investície. Pomocou sa môžu kompenzovať len mzdové náklady spojené s vytváraním pracovných miest vypočítané za dva roky a výsledná intenzita pomoci nemôže prekročiť maximálnu uplatniteľnú intenzitu pomoci v dotknutej oblasti.

| 36. | Ak sú oprávnené náklady vypočítané s použitím odhadovaných mzdových nákladov podľa bodu 35, musia byť splnené tieto podmienky:






  1. | investičný projekt musí viesť k vytváraniu pracovných miest; |
| --- | --- | --- |

36.

Ak sú oprávnené náklady vypočítané s použitím odhadovaných mzdových nákladov podľa bodu 35, musia byť splnené tieto podmienky:

1.

investičný projekt musí viesť k vytváraniu pracovných miest;

| 2. | každé pracovné miesto sa musí obsadiť do troch rokov od dokončenia investície; |
| --- | --- |

2.

každé pracovné miesto sa musí obsadiť do troch rokov od dokončenia investície;

| 3. | každé pracovné miesto vytvorené na základe investície sa v dotknutej oblasti musí zachovať aspoň päť rokov od jeho prvého obsadenia alebo aspoň tri roky v prípade MSP. |
| --- | --- |

3.

každé pracovné miesto vytvorené na základe investície sa v dotknutej oblasti musí zachovať aspoň päť rokov od jeho prvého obsadenia alebo aspoň tri roky v prípade MSP.

4.2.   Prevádzková pomoc

Prevádzková pomoc

| 37. | Oprávnené náklady na schémy prevádzkovej pomoci musia byť stanovené vopred a musí byť možné ich úplne priradiť k problémom, ktoré má pomoc riešiť, ako preukázal štát EZVO, ktorý je členom EHP. |
| --- | --- |

37.

Oprávnené náklady na schémy prevádzkovej pomoci musia byť stanovené vopred a musí byť možné ich úplne priradiť k problémom, ktoré má pomoc riešiť, ako preukázal štát EZVO, ktorý je členom EHP.

| 38. | [...]. |
| --- | --- |

38.

[...].

5.   Posúdenie zlučiteľnosti regionálnej pomoci

Posúdenie zlučiteľnosti regionálnej pomoci

| 39. | Dozorný úrad bude opatrenie regionálnej pomoci považovať za zlučiteľné s článkom 61 ods. 3 Dohody o EHP iba vtedy, ak bude prispievať k podpore regionálneho rozvoja a súdržnosti. Cieľom musí byť buď podpora hospodárskeho rozvoja oblastí „a“, alebo uľahčenie rozvoja oblastí „c“ (oddiel 5.1) a okrem toho musí spĺňať každé z týchto kritérií:






  1. | stimulačný účinok: pomoc musí zmeniť správanie dotknutých podnikov takým spôsobom, že budú vykonávať doplnkovú činnosť, ktorú by bez pomoci nevykonávali alebo by ju vykonávali v obmedzenej miere či iným spôsobom alebo na inom mieste (oddiel 5.2); |
| --- | --- | --- |

39.

Dozorný úrad bude opatrenie regionálnej pomoci považovať za zlučiteľné s článkom 61 ods. 3 Dohody o EHP iba vtedy, ak bude prispievať k podpore regionálneho rozvoja a súdržnosti. Cieľom musí byť buď podpora hospodárskeho rozvoja oblastí „a“, alebo uľahčenie rozvoja oblastí „c“ (oddiel 5.1) a okrem toho musí spĺňať každé z týchto kritérií:

1.

stimulačný účinok: pomoc musí zmeniť správanie dotknutých podnikov takým spôsobom, že budú vykonávať doplnkovú činnosť, ktorú by bez pomoci nevykonávali alebo by ju vykonávali v obmedzenej miere či iným spôsobom alebo na inom mieste (oddiel 5.2);

| 2. | potreba štátneho zásahu: opatrenie štátnej pomoci musí byť zamerané na situácie, v ktorých môže pomoc priniesť dôležité zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže, napríklad nápravou zlyhania trhu alebo riešením obavy o spravodlivý prístup a súdržnosť (oddiel 5.3); |
| --- | --- |

2.

potreba štátneho zásahu: opatrenie štátnej pomoci musí byť zamerané na situácie, v ktorých môže pomoc priniesť dôležité zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže, napríklad nápravou zlyhania trhu alebo riešením obavy o spravodlivý prístup a súdržnosť (oddiel 5.3);

| 3. | vhodnosť opatrenia pomoci; navrhované opatrenie pomoci musí byť primeraným nástrojom politiky na dosiahnutie svojho cieľa (oddiel 5.4); |
| --- | --- |

3.

vhodnosť opatrenia pomoci; navrhované opatrenie pomoci musí byť primeraným nástrojom politiky na dosiahnutie svojho cieľa (oddiel 5.4);

| 4. | primeranosť pomoci (pomoc obmedzená na minimum): suma pomoci musí byť obmedzená na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti v dotknutej oblasti (oddiel 5.5); |
| --- | --- |

4.

primeranosť pomoci (pomoc obmedzená na minimum): suma pomoci musí byť obmedzená na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti v dotknutej oblasti (oddiel 5.5);

| 5. | zabránenie neprimeraným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP: pozitívne účinky musia prevážiť nad negatívnymi účinkami na hospodársku súťaž a obchod (oddiel 5.6); |
| --- | --- |

5.

zabránenie neprimeraným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP: pozitívne účinky musia prevážiť nad negatívnymi účinkami na hospodársku súťaž a obchod (oddiel 5.6);

| 6. | transparentnosť pomoci: štáty EHP, dozorný úrad, hospodárske subjekty a verejnosť musia mať nesťažený prístup ku všetkým príslušným aktom a informáciám, ktoré sa týkajú poskytnutej pomoci (oddiel 5.7). |
| --- | --- |

6.

transparentnosť pomoci: štáty EHP, dozorný úrad, hospodárske subjekty a verejnosť musia mať nesťažený prístup ku všetkým príslušným aktom a informáciám, ktoré sa týkajú poskytnutej pomoci (oddiel 5.7).

| 40. | Na celkovú vyváženosť určitých kategórií schém sa môže vzťahovať aj požiadavka vykonania hodnotenia ex post uvedená v oddiele 6. V takých prípadoch môže dozorný úrad obmedziť trvanie schém (zvyčajne na štyri roky alebo menej) s možnosťou opätovnej notifikácie ich predĺženia neskôr. |
| --- | --- |

40.

Na celkovú vyváženosť určitých kategórií schém sa môže vzťahovať aj požiadavka vykonania hodnotenia ex post

| 41. | Ak opatrenie štátnej pomoci, s ním spojené podmienky (vrátane metódy financovania, ak metóda financovania je neoddeliteľnou súčasťou opatrenia štátnej pomoci) alebo činnosť, ktorá sa ním financuje, predstavujú porušenie príslušného ustanovenia práva EHP, nemožno pomoc vyhlásiť za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP (36). |
| --- | --- |

41.

Ak opatrenie štátnej pomoci, s ním spojené podmienky (vrátane metódy financovania, ak metóda financovania je neoddeliteľnou súčasťou opatrenia štátnej pomoci) alebo činnosť, ktorá sa ním financuje, predstavujú porušenie príslušného ustanovenia práva EHP, nemožno pomoc vyhlásiť za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP (36

5.1.   Prínos pre regionálny rozvoj a súdržnosť

Prínos pre regionálny rozvoj a súdržnosť

| 42. | Prvoradým cieľom regionálnej pomoci je hospodársky rozvoj znevýhodnených oblastí v rámci EHP. Podporou a uľahčením udržateľného rozvoja podporovaných oblastí pomoc posilňuje hospodársku a sociálnu súdržnosť znížením rozdielov v úrovni rozvoja jednotlivých oblastí. |
| --- | --- |

42.

Prvoradým cieľom regionálnej pomoci je hospodársky rozvoj znevýhodnených oblastí v rámci EHP. Podporou a uľahčením udržateľného rozvoja podporovaných oblastí pomoc posilňuje hospodársku a sociálnu súdržnosť znížením rozdielov v úrovni rozvoja jednotlivých oblastí.

5.1.1.   Schémy investičnej pomoci

Schémy investičnej pomoci

| 43. | Schémy regionálnej pomoci by mali tvoriť neoddeliteľnú súčasť stratégie regionálneho rozvoja s jasne vymedzenými cieľmi. |
| --- | --- |

43.

Schémy regionálnej pomoci by mali tvoriť neoddeliteľnú súčasť stratégie regionálneho rozvoja s jasne vymedzenými cieľmi.

| 44. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať, že schéma je v súlade so stratégiou rozvoja príslušnej oblasti a že k nej prispieva. Na tieto účely môžu štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, vychádzať z hodnotení predchádzajúcich schém štátnej pomoci, z posúdení vplyvu uskutočnených orgánmi poskytujúcimi pomoc alebo zo znaleckých posudkov. Na zabezpečenie toho, aby schéma pomoci prispievala k rozvojovej stratégii, musí zahŕňať metódu, ktorá umožní orgánom poskytujúcim pomoc stanoviť priority a vybrať investičné projekty, ktorými sa spĺňajú ciele schémy (napr. použitím formálnej bodovacej metódy). |
| --- | --- |

44.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať, že schéma je v súlade so stratégiou rozvoja príslušnej oblasti a že k nej prispieva. Na tieto účely môžu štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, vychádzať z hodnotení predchádzajúcich schém štátnej pomoci, z posúdení vplyvu uskutočnených orgánmi poskytujúcimi pomoc alebo zo znaleckých posudkov. Na zabezpečenie toho, aby schéma pomoci prispievala k rozvojovej stratégii, musí zahŕňať metódu, ktorá umožní orgánom poskytujúcim pomoc stanoviť priority a vybrať investičné projekty, ktorými sa spĺňajú ciele schémy (napr. použitím formálnej bodovacej metódy).

| 45. | Schémy regionálnej pomoci možno zaviesť v oblastiach „a“ na podporu počiatočných investícií vykonaných MSP alebo veľkými podnikmi. V oblastiach „c“ možno schémy zaviesť na podporu počiatočných investícií zo strany MSP a počiatočných investícií zo strany veľkých podnikov, ktorými sa vytvára nová ekonomická činnosť. |
| --- | --- |

45.

Schémy regionálnej pomoci možno zaviesť v oblastiach „a“ na podporu počiatočných investícií vykonaných MSP alebo veľkými podnikmi. V oblastiach „c“ možno schémy zaviesť na podporu počiatočných investícií zo strany MSP a počiatočných investícií zo strany veľkých podnikov, ktorými sa vytvára nová ekonomická činnosť.

| 46. | Pri poskytovaní pomoci na individuálne investičné projekty na základe schémy orgán poskytujúci pomoc musí overiť, či vybraný projekt prispeje k cieľu schémy, a teda aj k stratégii rozvoja dotknutej oblasti. Na tento účel by štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, mali vychádzať z informácií, ktoré žiadateľ o poskytnutie pomoci uviedol vo formulári žiadosti o pomoc, v ktorom sa uvádzajú pozitívne účinky investície na rozvoj dotknutej oblasti (37). |
| --- | --- |

46.

Pri poskytovaní pomoci na individuálne investičné projekty na základe schémy orgán poskytujúci pomoc musí overiť, či vybraný projekt prispeje k cieľu schémy, a teda aj k stratégii rozvoja dotknutej oblasti. Na tento účel by štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, mali vychádzať z informácií, ktoré žiadateľ o poskytnutie pomoci uviedol vo formulári žiadosti o pomoc, v ktorom sa uvádzajú pozitívne účinky investície na rozvoj dotknutej oblasti (37

| 47. | Na zabezpečenie toho, aby sa na základe investície dosiahol skutočný a trvalý príspevok k rozvoju dotknutej oblasti, sa investícia musí udržať v tejto oblasti aspoň päť rokov alebo v prípade MSP tri roky po dokončení investície (38). |
| --- | --- |

47.

Na zabezpečenie toho, aby sa na základe investície dosiahol skutočný a trvalý príspevok k rozvoju dotknutej oblasti, sa investícia musí udržať v tejto oblasti aspoň päť rokov alebo v prípade MSP tri roky po dokončení investície (38

| 48. | Na zaistenie uskutočniteľnosti investície musí štát EZVO, ktorý je členom EHP, zabezpečiť, aby príjemca pomoci poskytol finančný príspevok vo výške najmenej 25 % (39) oprávnených nákladov, a to buď zo svojich vlastných zdrojov, alebo prostredníctvom vonkajšieho financovania, ktoré nezahŕňa žiadnu verejnú podporu (40). |
| --- | --- |

48.

Na zaistenie uskutočniteľnosti investície musí štát EZVO, ktorý je členom EHP, zabezpečiť, aby príjemca pomoci poskytol finančný príspevok vo výške najmenej 25 % (39

40

| 49. | S cieľom zabrániť tomu, aby opatrenia štátnej pomoci viedli k škodám na životnom prostredí, štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia zabezpečiť aj súlad s právnymi predpismi EHP v oblasti životného prostredia, a to predovšetkým pokiaľ ide o potrebu uskutočniť posúdenie vplyvu na životné prostredie, ak to vyžadujú právne predpisy, a získať všetky príslušné povolenia. |
| --- | --- |

49.

S cieľom zabrániť tomu, aby opatrenia štátnej pomoci viedli k škodám na životnom prostredí, štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia zabezpečiť aj súlad s právnymi predpismi EHP v oblasti životného prostredia, a to predovšetkým pokiaľ ide o potrebu uskutočniť posúdenie vplyvu na životné prostredie, ak to vyžadujú právne predpisy, a získať všetky príslušné povolenia.

5.1.2.   Individuálna investičná pomoc, ktorú je potrebné notifikovať

Individuálna investičná pomoc, ktorú je potrebné notifikovať

| 50. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu na preukázanie prínosu individuálnej investičnej pomoci k regionálnemu rozvoju, ktorú je potrebné notifikovať, použiť rôzne ukazovatele, ako sú napríklad ukazovatele uvedené ďalej, ktoré môžu byť priame (napr. vytvorené priame pracovné miesta) aj nepriame (napr. miestne inovácie):






  1. | Počet priamych pracovných miest vytvorených v dôsledku investície je dôležitým ukazovateľom prínosu k regionálnemu rozvoju a súdržnosti. Posudzovať by sa mala aj kvalita a trvalosť vytvorených pracovných miest a požadovaná kvalifikácia. |
| --- | --- | --- |

50.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu na preukázanie prínosu individuálnej investičnej pomoci k regionálnemu rozvoju, ktorú je potrebné notifikovať, použiť rôzne ukazovatele, ako sú napríklad ukazovatele uvedené ďalej, ktoré môžu byť priame (napr. vytvorené priame pracovné miesta) aj nepriame (napr. miestne inovácie):

1.

Počet priamych pracovných miest vytvorených v dôsledku investície je dôležitým ukazovateľom prínosu k regionálnemu rozvoju a súdržnosti. Posudzovať by sa mala aj kvalita a trvalosť vytvorených pracovných miest a požadovaná kvalifikácia.

| 2. | V miestnej (sub)dodávateľskej sieti by sa mohol vytvoriť ešte vyšší počet nových pracovných miest, čím by sa zlepšila integrácia investícií v dotknutej oblasti a zabezpečili by sa rozsiahlejšie účinky presahovania. Počet vytvorených nepriamych pracovných miest je teda takisto ukazovateľom, ktorý sa zohľadňuje. |
| --- | --- |

2.

V miestnej (sub)dodávateľskej sieti by sa mohol vytvoriť ešte vyšší počet nových pracovných miest, čím by sa zlepšila integrácia investícií v dotknutej oblasti a zabezpečili by sa rozsiahlejšie účinky presahovania. Počet vytvorených nepriamych pracovných miest je teda takisto ukazovateľom, ktorý sa zohľadňuje.

| 3. | Záväzok príjemcu pomoci vyvinúť rozsiahlu činnosť v oblasti odbornej prípravy s cieľom zlepšiť (všeobecné a špecifické) zručnosti svojich zamestnancov sa bude pokladať za faktor, ktorý prispieva k regionálnemu rozvoju a súdržnosti. Dôraz sa bude klásť aj na poskytovanie stáží a učňovskej prípravy, najmä mladým ľuďom, a na vzdelávanie, ktorým sa zlepšujú znalosti a zamestnateľnosť pracovníkov mimo daného podniku. |
| --- | --- |

3.

Záväzok príjemcu pomoci vyvinúť rozsiahlu činnosť v oblasti odbornej prípravy s cieľom zlepšiť (všeobecné a špecifické) zručnosti svojich zamestnancov sa bude pokladať za faktor, ktorý prispieva k regionálnemu rozvoju a súdržnosti. Dôraz sa bude klásť aj na poskytovanie stáží a učňovskej prípravy, najmä mladým ľuďom, a na vzdelávanie, ktorým sa zlepšujú znalosti a zamestnateľnosť pracovníkov mimo daného podniku.

| 4. | Vonkajšie úspory z rozsahu alebo iné výhody z hľadiska regionálneho rozvoja môžu vyplynúť z geografickej blízkosti (účinok zoskupenia). Zoskupenie podnikov v tom istom odvetví umožňuje väčšiu špecializáciu jednotlivých závodov, čo vedie k vyššej efektívnosti. Význam tohto ukazovateľa pri určovaní prínosu k regionálnemu rozvoju a súdržnosti však závisí od stupňa rozvoja daného zoskupenia. |
| --- | --- |

4.

Vonkajšie úspory z rozsahu alebo iné výhody z hľadiska regionálneho rozvoja môžu vyplynúť z geografickej blízkosti (účinok zoskupenia). Zoskupenie podnikov v tom istom odvetví umožňuje väčšiu špecializáciu jednotlivých závodov, čo vedie k vyššej efektívnosti. Význam tohto ukazovateľa pri určovaní prínosu k regionálnemu rozvoju a súdržnosti však závisí od stupňa rozvoja daného zoskupenia.

| 5. | Investície zahŕňajú technické znalosti a môžu byť zdrojom značného prenosu technológie (šírenie znalostí). Pri investíciách, ktoré sa uskutočňujú v technologicky intenzívnych odvetviach, je prenos technológií do dotknutej oblasti pravdepodobnejší. V tomto ohľade je dôležitá aj úroveň a špecifickosť šírenia znalostí. |
| --- | --- |

5.

Investície zahŕňajú technické znalosti a môžu byť zdrojom značného prenosu technológie (šírenie znalostí). Pri investíciách, ktoré sa uskutočňujú v technologicky intenzívnych odvetviach, je prenos technológií do dotknutej oblasti pravdepodobnejší. V tomto ohľade je dôležitá aj úroveň a špecifickosť šírenia znalostí.

| 6. | Posudzovať sa môže aj to, ako projekty prispievajú k schopnosti oblasti vytvárať nové technológie na základe miestnych inovácií. V tejto súvislosti sa môže pozitívne hodnotiť spolupráca s miestnymi organizáciami venujúcimi sa výskumu a šíreniu poznatkov, akými sú univerzity alebo výskumné ústavy. |
| --- | --- |

6.

Posudzovať sa môže aj to, ako projekty prispievajú k schopnosti oblasti vytvárať nové technológie na základe miestnych inovácií. V tejto súvislosti sa môže pozitívne hodnotiť spolupráca s miestnymi organizáciami venujúcimi sa výskumu a šíreniu poznatkov, akými sú univerzity alebo výskumné ústavy.

| 7. | Trvanie investície a možné nadväzujúce investície v budúcnosti sú známkou trvalého angažovania sa podniku v dotknutej oblasti. |
| --- | --- |

7.

Trvanie investície a možné nadväzujúce investície v budúcnosti sú známkou trvalého angažovania sa podniku v dotknutej oblasti.

| 51. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu použiť podnikateľský plán príjemcu pomoci, ktorý by mohol poskytnúť informácie o počte vytvorených pracovných miest, mzdách, ktoré sa majú vyplácať (zlepšení finančnej situácie domácností ako účinku presahovania), objeme obstarávania od miestnych výrobcov, obrate vytvorenom investíciou, ktorý môže priniesť oblasti ďalšie príjmy z daní. |
| --- | --- |

51.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu použiť podnikateľský plán príjemcu pomoci, ktorý by mohol poskytnúť informácie o počte vytvorených pracovných miest, mzdách, ktoré sa majú vyplácať (zlepšení finančnej situácie domácností ako účinku presahovania), objeme obstarávania od miestnych výrobcov, obrate vytvorenom investíciou, ktorý môže priniesť oblasti ďalšie príjmy z daní.

| 52. | V prípade individuálnej investičnej pomoci, ktorú je potrebné notifikovať, sa uplatňujú požiadavky stanovené v bodoch 47 až 49. |
| --- | --- |

52.

V prípade individuálnej investičnej pomoci, ktorú je potrebné notifikovať, sa uplatňujú požiadavky stanovené v bodoch 47 až 49.

| 53. | V prípade pomoci ad hoc (41) musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, okrem splnenia požiadaviek stanovených v bodoch 50 až 52 preukázať, že projekt je v súlade so stratégiou rozvoja dotknutej oblasti a prispieva k nej. |
| --- | --- |

53.

V prípade pomoci ad hoc

41

5.1.3.   Schémy prevádzkovej pomoci

Schémy prevádzkovej pomoci

| 54. | Prostredníctvom schém prevádzkovej pomoci sa podporuje rozvoj podporovaných oblastí iba vtedy, ak sa vopred jednoznačne určia problémy, ktorým tieto oblasti čelia. Prekážky pritiahnutia alebo udržania ekonomickej činnosti môžu byť natoľko závažné alebo pretrvávajúce, že samotná investičná pomoc nie je dostatočná na to, aby sa tieto oblasti rozvíjali. |
| --- | --- |

54.

Prostredníctvom schém prevádzkovej pomoci sa podporuje rozvoj podporovaných oblastí iba vtedy, ak sa vopred jednoznačne určia problémy, ktorým tieto oblasti čelia. Prekážky pritiahnutia alebo udržania ekonomickej činnosti môžu byť natoľko závažné alebo pretrvávajúce, že samotná investičná pomoc nie je dostatočná na to, aby sa tieto oblasti rozvíjali.

| 55. | V prípade pomoci na zníženie určitých špecifických ťažkostí, ktorým čelia MSP v oblastiach „a“, musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, preukázať existenciu a rozsah týchto špecifických ťažkostí a musia preukázať, že schéma prevádzkovej pomoci je potrebná, pretože tieto špecifické ťažkosti nemožno prekonať pomocou investičnej pomoci. |
| --- | --- |

55.

V prípade pomoci na zníženie určitých špecifických ťažkostí, ktorým čelia MSP v oblastiach „a“, musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, preukázať existenciu a rozsah týchto špecifických ťažkostí a musia preukázať, že schéma prevádzkovej pomoci je potrebná, pretože tieto špecifické ťažkosti nemožno prekonať pomocou investičnej pomoci.

| 56. | [...]. |
| --- | --- |

56.

[...].

| 57. | Pokiaľ ide o prevádzkovú pomoc na predchádzanie alebo zamedzenie vyľudňovaniu v riedko a vo veľmi riedko osídlených oblastiach, štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať riziko vyľudňovania v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci. |
| --- | --- |

57.

Pokiaľ ide o prevádzkovú pomoc na predchádzanie alebo zamedzenie vyľudňovaniu v riedko a vo veľmi riedko osídlených oblastiach, štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať riziko vyľudňovania v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci.

5.2.   Stimulačný účinok

Stimulačný účinok

5.2.1.   Investičná pomoc

Investičná pomoc

| 58. | Regionálna pomoc sa môže považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP len vtedy, ak má stimulačný účinok. Štátna pomoc sa považuje za pomoc, ktorá má stimulačný účinok, keď zmení správanie podniku tak, že vykonáva ďalšiu činnosť, ktorá prispieva k rozvoju oblasti, ktorú by nevykonával alebo vykonával iba obmedzene, inak alebo na inom mieste, keby táto pomoc nebola poskytnutá. Pomoc nesmie slúžiť ako dotácia na náklady na činnosť, ktorú by podnik vykonával v každom prípade, a nesmie slúžiť na kompenzáciu bežného podnikateľského rizika ekonomickej činnosti. |
| --- | --- |

58.

Regionálna pomoc sa môže považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP len vtedy, ak má stimulačný účinok. Štátna pomoc sa považuje za pomoc, ktorá má stimulačný účinok, keď zmení správanie podniku tak, že vykonáva ďalšiu činnosť, ktorá prispieva k rozvoju oblasti, ktorú by nevykonával alebo vykonával iba obmedzene, inak alebo na inom mieste, keby táto pomoc nebola poskytnutá. Pomoc nesmie slúžiť ako dotácia na náklady na činnosť, ktorú by podnik vykonával v každom prípade, a nesmie slúžiť na kompenzáciu bežného podnikateľského rizika ekonomickej činnosti.

| 59. | Stimulačný účinok možno preukázať dvoma spôsobmi:






  1. | pomoc je stimulom na prijatie kladného rozhodnutia investovať do dotknutej oblasti, pretože v opačnom prípade by investícia nebola pre príjemcu pomoci kdekoľvek v EHP dostatočne zisková (42) (scenár 1, rozhodnutie o investícii); |
| --- | --- | --- |

59.

Stimulačný účinok možno preukázať dvoma spôsobmi:

1.

pomoc je stimulom na prijatie kladného rozhodnutia investovať do dotknutej oblasti, pretože v opačnom prípade by investícia nebola pre príjemcu pomoci kdekoľvek v EHP dostatočne zisková (42) (scenár 1, rozhodnutie o investícii);

42

scenár 1, rozhodnutie o investícii

| 2. | pomoc je stimulom na umiestnenie plánovanej investície v dotknutej oblasti, a nie inde, pretože sa ňou kompenzujú čisté znevýhodnenia a náklady investície do miesta v dotknutej oblasti (scenár 2, rozhodnutie o umiestnení). |
| --- | --- |

2.

pomoc je stimulom na umiestnenie plánovanej investície v dotknutej oblasti, a nie inde, pretože sa ňou kompenzujú čisté znevýhodnenia a náklady investície do miesta v dotknutej oblasti (scenár 2, rozhodnutie o umiestnení).

scenár 2, rozhodnutie o umiestnení

| 60. | Ak sa na základe pomoci správanie príjemcu pomoci nezmení tak, že ho bude stimulovať k (ďalšej) počiatočnej investícii v dotknutej oblasti, možno sa domnievať, že rovnaká investícia by sa uskutočnila v oblasti aj bez pomoci. Pomoc teda nemá stimulačný účinok na dosiahnutie cieľa regionálneho rozvoja a súdržnosti a nemožno ju schváliť ako zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP podľa týchto usmernení. |
| --- | --- |

60.

Ak sa na základe pomoci správanie príjemcu pomoci nezmení tak, že ho bude stimulovať k (ďalšej) počiatočnej investícii v dotknutej oblasti, možno sa domnievať, že rovnaká investícia by sa uskutočnila v oblasti aj bez pomoci. Pomoc teda nemá stimulačný účinok na dosiahnutie cieľa regionálneho rozvoja a súdržnosti a nemožno ju schváliť ako zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP podľa týchto usmernení.

| 61. | V prípade regionálnej pomoci poskytnutej z prostriedkov politiky súdržnosti v oblastiach „a“ na investície potrebné na splnenie noriem stanovených právnymi predpismi EHP možno pomoc považovať za takú, ktorá má stimulačný účinok, ak by v prípade absencie pomoci nebolo pre jej príjemcu dostatočne ziskové túto investíciu v dotknutej oblasti uskutočniť, v dôsledku čoho by došlo k ukončeniu činnosti existujúcej prevádzkarne v tejto oblasti. |
| --- | --- |

61.

V prípade regionálnej pomoci poskytnutej z prostriedkov politiky súdržnosti v oblastiach „a“ na investície potrebné na splnenie noriem stanovených právnymi predpismi EHP možno pomoc považovať za takú, ktorá má stimulačný účinok, ak by v prípade absencie pomoci nebolo pre jej príjemcu dostatočne ziskové túto investíciu v dotknutej oblasti uskutočniť, v dôsledku čoho by došlo k ukončeniu činnosti existujúcej prevádzkarne v tejto oblasti.

5.2.1.1.   Schémy investičnej pomoci

Schémy investičnej pomoci

| 62. | Práce týkajúce sa individuálnej investície sa môžu začať až po predložení formulára žiadosti o pomoc. |
| --- | --- |

62.

Práce týkajúce sa individuálnej investície sa môžu začať až po predložení formulára žiadosti o pomoc.

| 63. | Ak sa práce začnú pred predložením formulára žiadosti o pomoc, akákoľvek pomoc, ktorá sa na túto individuálnu investíciu poskytne, sa nebude považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

63.

Ak sa práce začnú pred predložením formulára žiadosti o pomoc, akákoľvek pomoc, ktorá sa na túto individuálnu investíciu poskytne, sa nebude považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP.

| 64. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia predkladať štandardný formulár žiadosti o pomoc, ktorý obsahuje aspoň všetky informácie uvedené v prílohe VII. MSP a veľké podniky musia vo formulári žiadosti na základe kontrafaktuálnej situácie vysvetliť, čo by sa stalo, ak by pomoc nedostali, pričom uvedú uplatniteľný scenár uvedený v bode 59. |
| --- | --- |

64.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia predkladať štandardný formulár žiadosti o pomoc, ktorý obsahuje aspoň všetky informácie uvedené v prílohe VII. MSP a veľké podniky musia vo formulári žiadosti na základe kontrafaktuálnej situácie vysvetliť, čo by sa stalo, ak by pomoc nedostali, pričom uvedú uplatniteľný scenár uvedený v bode 59.

| 65. | Veľké podniky musia okrem toho predložiť písomné dôkazy na podporu kontrafaktuálnej situácie uvedenej vo formulári žiadosti. Na MSP sa táto povinnosť nevzťahuje v prípade pomoci, ktorú nie je potrebné notifikovať, poskytnutej v rámci schémy. |
| --- | --- |

65.

Veľké podniky musia okrem toho predložiť písomné dôkazy na podporu kontrafaktuálnej situácie uvedenej vo formulári žiadosti. Na MSP sa táto povinnosť nevzťahuje v prípade pomoci, ktorú nie je potrebné notifikovať, poskytnutej v rámci schémy.

| 66. | Orgán poskytujúci pomoc musí vykonať kontrolu vierohodnosti kontrafaktuálnej situácie a overiť, že regionálna pomoc má požadovaný stimulačný účinok zodpovedajúci jednému zo scenárov uvedených v bode 59. Kontrafaktuálna situácia je vierohodná, ak je skutočná a týka sa faktorov rozhodovania prevládajúcich v čase rozhodovania príjemcu pomoci v súvislosti s investíciou. |
| --- | --- |

66.

Orgán poskytujúci pomoc musí vykonať kontrolu vierohodnosti kontrafaktuálnej situácie a overiť, že regionálna pomoc má požadovaný stimulačný účinok zodpovedajúci jednému zo scenárov uvedených v bode 59. Kontrafaktuálna situácia je vierohodná, ak je skutočná a týka sa faktorov rozhodovania prevládajúcich v čase rozhodovania príjemcu pomoci v súvislosti s investíciou.

5.2.1.2.   Individuálna investičná pomoc, ktorú je potrebné notifikovať

Individuálna investičná pomoc, ktorú je potrebné notifikovať

| 67. | Okrem splnenia požiadaviek uvedených v bodoch 62 až 66 musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, v prípade individuálnej pomoci, ktorú je potrebné notifikovať, poskytnúť jasný dôkaz, že pomoc má vplyv na rozhodnutie o investícii alebo výber umiestnenia (43). Musia uviesť, ktorý zo scenárov uvedených v bode 59 sa uplatňuje. V záujme vykonania dôkladného posúdenia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia poskytnúť nielen informácie o projekte, ale aj podrobný opis kontrafaktuálneho scenára, v ktorom žiadateľ nedostane žiadnu pomoc od žiadneho subjektu verejného sektora v EHP. |
| --- | --- |

67.

Okrem splnenia požiadaviek uvedených v bodoch 62 až 66 musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, v prípade individuálnej pomoci, ktorú je potrebné notifikovať, poskytnúť jasný dôkaz, že pomoc má vplyv na rozhodnutie o investícii alebo výber umiestnenia (43

| 68. | V prípade scenára 1 by štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, mohli preukázať, že pomoc má stimulačný účinok, predložením dokumentov podniku, ktorými sa preukazuje, že investícia by bez pomoci nebola dostatočne zisková. |
| --- | --- |

68.

V prípade scenára 1

| 69. | V prípade scenára 2 by štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, mohli preukázať, že pomoc má stimulačný účinok, predložením dokumentov podniku, z ktorých vyplýva, že sa porovnali náklady a prínosy umiestnenia projektu v dotknutej oblasti a v alternatívnej oblasti alebo oblastiach. Dozorný úrad preverí, či tieto porovnania sú realistické. |
| --- | --- |

69.

V prípade scenára 2

| 70. | Štátom EZVO, ktoré sú členmi EHP, sa odporúča, aby čerpali z pôvodných a úradných dokumentov správnej rady, posúdenia rizík (vrátane posúdenia rizík spojených s lokalitou), finančných správ, interných podnikateľských plánov, stanovísk odborníkov a iných štúdií týkajúcich sa posudzovaného investičného projektu. Tieto dokumenty musia časovo zodpovedať rozhodovaciemu procesu, ktorý sa týka investície alebo jej umiestnenia. Pri preukazovaní stimulačného účinku by štátom EZVO, ktoré sú členmi EHP, mohli pomôcť aj dokumenty obsahujúce informácie o prognózach dopytu, odhadoch nákladov, finančných prognózach, dokumenty, ktoré boli predložené investičnému výboru a ktoré prezentujú investičné scenáre, alebo dokumenty poskytnuté finančným inštitúciám. |
| --- | --- |

70.

Štátom EZVO, ktoré sú členmi EHP, sa odporúča, aby čerpali z pôvodných a úradných dokumentov správnej rady, posúdenia rizík (vrátane posúdenia rizík spojených s lokalitou), finančných správ, interných podnikateľských plánov, stanovísk odborníkov a iných štúdií týkajúcich sa posudzovaného investičného projektu. Tieto dokumenty musia časovo zodpovedať rozhodovaciemu procesu, ktorý sa týka investície alebo jej umiestnenia. Pri preukazovaní stimulačného účinku by štátom EZVO, ktoré sú členmi EHP, mohli pomôcť aj dokumenty obsahujúce informácie o prognózach dopytu, odhadoch nákladov, finančných prognózach, dokumenty, ktoré boli predložené investičnému výboru a ktoré prezentujú investičné scenáre, alebo dokumenty poskytnuté finančným inštitúciám.

| 71. | V tejto súvislosti, a najmä pri scenári 1, sa môže ziskovosť preskúmať použitím metód bežných v danom odvetví, ktoré môžu zahŕňať: metódy na zistenie čistej súčasnej hodnoty projektu (NPV) (44), vnútornej miery návratnosti (IRR) (45) alebo priemernej návratnosti vloženého kapitálu (ROCE). Ziskovosť projektu sa porovná s bežnými mierami návratnosti, ktoré príjemca uplatňuje v iných podobných investičných projektoch. Ak tieto miery nie sú k dispozícii, ziskovosť projektu sa musí porovnať s celkovými kapitálovými nákladmi príjemcu alebo s mierami návratnosti bežne zaznamenanými v príslušnom odvetví. |
| --- | --- |

71.

V tejto súvislosti, a najmä pri scenári 1

44

45

| 72. | Ak sa na základe pomoci nezmení správanie príjemcu pomoci tak, že ho bude stimulovať k (ďalšej) investícii v oblasti, nedochádza k pozitívnemu účinku pre oblasť. Pomoc sa teda nebude považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP, ak je zrejmé, že by sa rovnaká investícia v oblasti uskutočnila aj bez poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

72.

Ak sa na základe pomoci nezmení správanie príjemcu pomoci tak, že ho bude stimulovať k (ďalšej) investícii v oblasti, nedochádza k pozitívnemu účinku pre oblasť. Pomoc sa teda nebude považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP, ak je zrejmé, že by sa rovnaká investícia v oblasti uskutočnila aj bez poskytnutia pomoci.

5.2.2.   Schémy prevádzkovej pomoci

Schémy prevádzkovej pomoci

| 73. | V prípade schém prevádzkovej pomoci sa pomoc považuje za pomoc, ktorá má stimulačný účinok, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia pomoci by sa úroveň ekonomickej činnosti v dotknutej oblasti podstatne znížila v dôsledku problémov, ktoré má pomoc riešiť. |
| --- | --- |

73.

V prípade schém prevádzkovej pomoci sa pomoc považuje za pomoc, ktorá má stimulačný účinok, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia pomoci by sa úroveň ekonomickej činnosti v dotknutej oblasti podstatne znížila v dôsledku problémov, ktoré má pomoc riešiť.

| 74. | Dozorný úrad teda usúdi, že prevádzková pomoc je stimulom pre ďalšiu ekonomickú činnosť v oblasti, ak štát EZVO, ktorý je členom EHP, preukáže existenciu a podstatný charakter takýchto problémov v tejto oblasti (pozri body 54 až 57). |
| --- | --- |

74.

Dozorný úrad teda usúdi, že prevádzková pomoc je stimulom pre ďalšiu ekonomickú činnosť v oblasti, ak štát EZVO, ktorý je členom EHP, preukáže existenciu a podstatný charakter takýchto problémov v tejto oblasti (pozri body 54 až 57).

5.3.   Potreba štátneho zásahu

Potreba štátneho zásahu

| 75. | Na posúdenie, či je štátna pomoc potrebná na dosiahnutie cieľa regionálneho rozvoja a súdržnosti, je nevyhnutné najprv problém analyzovať. Štátna pomoc by sa mala zamerať na situácie, v ktorých môže pomoc dosiahnuť dôležité zlepšenie, ktoré trh dosiahnuť nemôže. Toto je zvlášť dôležité v kontexte obmedzených verejných zdrojov. |
| --- | --- |

75.

Na posúdenie, či je štátna pomoc potrebná na dosiahnutie cieľa regionálneho rozvoja a súdržnosti, je nevyhnutné najprv problém analyzovať. Štátna pomoc by sa mala zamerať na situácie, v ktorých môže pomoc dosiahnuť dôležité zlepšenie, ktoré trh dosiahnuť nemôže. Toto je zvlášť dôležité v kontexte obmedzených verejných zdrojov.

| 76. | Opatrenia štátnej pomoci môžu za určitých podmienok korigovať zlyhania trhu, a tým prispieť k efektívnemu fungovaniu trhov a posilniť konkurencieschopnosť. Ak trhy poskytujú efektívne výsledky, ale takéto výsledky sa považujú za neuspokojivé z hľadiska spravodlivého prístupu alebo súdržnosti, štátna pomoc sa môže využívať na získanie žiaducejších, vyváženejších výsledkov trhu. |
| --- | --- |

76.

Opatrenia štátnej pomoci môžu za určitých podmienok korigovať zlyhania trhu, a tým prispieť k efektívnemu fungovaniu trhov a posilniť konkurencieschopnosť. Ak trhy poskytujú efektívne výsledky, ale takéto výsledky sa považujú za neuspokojivé z hľadiska spravodlivého prístupu alebo súdržnosti, štátna pomoc sa môže využívať na získanie žiaducejších, vyváženejších výsledkov trhu.

| 77. | Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú na rozvoj oblastí zahrnutých do mapy regionálnej pomoci v súlade s pravidlami v oddiele 7 týchto usmernení, dozorný úrad sa domnieva, že v týchto oblastiach trh bez štátneho zásahu nedosahuje výsledky, ktoré vedú k dostatočnej úrovni hospodárskeho rozvoja a súdržnosti. Pomoc poskytnutá v týchto oblastiach sa preto považuje za nevyhnutnú. |
| --- | --- |

77.

Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú na rozvoj oblastí zahrnutých do mapy regionálnej pomoci v súlade s pravidlami v oddiele 7 týchto usmernení, dozorný úrad sa domnieva, že v týchto oblastiach trh bez štátneho zásahu nedosahuje výsledky, ktoré vedú k dostatočnej úrovni hospodárskeho rozvoja a súdržnosti. Pomoc poskytnutá v týchto oblastiach sa preto považuje za nevyhnutnú.

5.4.   Vhodnosť regionálnej pomoci

Vhodnosť regionálnej pomoci

| 78. | Opatrenie pomoci musí byť vhodným nástrojom politiky na dosiahnutie daného cieľa politiky. Opatrenie pomoci sa nebude považovať za zlučiteľné, ak iné menej rušivé nástroje politiky alebo iné menej rušivé druhy nástroja pomoci umožňujú dosiahnuť rovnaký pozitívny prínos k regionálnemu rozvoju a súdržnosti. |
| --- | --- |

78.

Opatrenie pomoci musí byť vhodným nástrojom politiky na dosiahnutie daného cieľa politiky. Opatrenie pomoci sa nebude považovať za zlučiteľné, ak iné menej rušivé nástroje politiky alebo iné menej rušivé druhy nástroja pomoci umožňujú dosiahnuť rovnaký pozitívny prínos k regionálnemu rozvoju a súdržnosti.

5.4.1.   Vhodnosť medzi alternatívnymi nástrojmi politiky

Vhodnosť medzi alternatívnymi nástrojmi politiky

5.4.1.1.   Investičná pomoc

Investičná pomoc

| 79. | Regionálna investičná pomoc nie je jediným nástrojom politiky, ktorý majú štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, k dispozícii na zvýšenie investícií a vytvárania pracovných miest v podporovaných oblastiach. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu použiť iné opatrenia, ako napr. rozvoj infraštruktúry, podporovanie kvality vzdelávania a odbornej prípravy alebo zlepšovanie podnikateľského prostredia. |
| --- | --- |

79.

Regionálna investičná pomoc nie je jediným nástrojom politiky, ktorý majú štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, k dispozícii na zvýšenie investícií a vytvárania pracovných miest v podporovaných oblastiach. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu použiť iné opatrenia, ako napr. rozvoj infraštruktúry, podporovanie kvality vzdelávania a odbornej prípravy alebo zlepšovanie podnikateľského prostredia.

| 80. | Pri notifikovaní schémy investičnej pomoci musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, uviesť, prečo je regionálna pomoc vhodným nástrojom pomoci pri rozvoji oblasti. |
| --- | --- |

80.

Pri notifikovaní schémy investičnej pomoci musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, uviesť, prečo je regionálna pomoc vhodným nástrojom pomoci pri rozvoji oblasti.

| 81. | Ak sa štát EZVO, ktorý je členom EHP, rozhodne zaviesť odvetvovú schému pomoci, musí preukázať výhody tohto postupu namiesto použitia viacodvetvovej schémy alebo iných možností politiky. |
| --- | --- |

81.

Ak sa štát EZVO, ktorý je členom EHP, rozhodne zaviesť odvetvovú schému pomoci, musí preukázať výhody tohto postupu namiesto použitia viacodvetvovej schémy alebo iných možností politiky.

| 82. | Dozorný úrad bude prihliadať hlavne na posúdenia vplyvu navrhovanej schémy pomoci, ktoré štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, poskytnú. Rovnako možno na posúdenie vhodnosti navrhovanej schémy zohľadniť výsledky ex post hodnotení uvedených v oddiele 6. |
| --- | --- |

82.

Dozorný úrad bude prihliadať hlavne na posúdenia vplyvu navrhovanej schémy pomoci, ktoré štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, poskytnú. Rovnako možno na posúdenie vhodnosti navrhovanej schémy zohľadniť výsledky ex post

| 83. | V prípade investičnej pomoci ad hoc musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, preukázať, akým spôsobom môže táto pomoc prispieť k rozvoju oblasti lepšie než pomoc v rámci schémy alebo iné typy opatrení. |
| --- | --- |

83.

V prípade investičnej pomoci ad hoc

5.4.1.2.   Schémy prevádzkovej pomoci

Schémy prevádzkovej pomoci

| 84. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať, že pomoc je vhodná na dosiahnutie cieľa schémy v prípade problémov, ktoré sa touto pomocou majú riešiť. S cieľom preukázať vhodnosť pomoci môžu štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, vypočítať výšku pomoci ex ante ako pevne stanovenú sumu, ktorá zahŕňa očakávané dodatočné náklady počas daného obdobia, určenú na podnietenie podnikov k obmedzeniu nákladov a k priebežnému efektívnejšiemu rozvíjaniu vlastného podnikania (46). |
| --- | --- |

84.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať, že pomoc je vhodná na dosiahnutie cieľa schémy v prípade problémov, ktoré sa touto pomocou majú riešiť. S cieľom preukázať vhodnosť pomoci môžu štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, vypočítať výšku pomoci ex ante

46

5.4.2.   Vhodnosť medzi jednotlivými nástrojmi pomoci

Vhodnosť medzi jednotlivými nástrojmi pomoci

| 85. | Regionálnu pomoc možno poskytovať vo viacerých formách. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, však musia zabezpečiť, aby sa pomoc poskytla vo forme, ktorá by mohla mať najmenší vplyv, pokiaľ ide o narušenie obchodu a hospodárskej súťaže. Ak sa pomoc poskytne vo formách, ktoré zabezpečujú priamu finančnú výhodu (napr. priame granty, oslobodenia od daní, poplatkov sociálneho zabezpečenia alebo iných povinných poplatkov alebo ich zníženia alebo ponuka pozemkov, tovaru alebo služieb za výhodné ceny), štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať, prečo nie sú vhodné iné, potenciálne menej rušivé formy pomoci, napríklad vratné preddavky alebo pomoc založená na dlhových alebo kapitálových nástrojoch (napr. úvery s nízkym úrokom alebo zľavy z úrokov za pôžičky, štátne záruky, kúpa akciového podielu alebo iná kapitálová injekcia za výhodných podmienok). |
| --- | --- |

85.

Regionálnu pomoc možno poskytovať vo viacerých formách. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, však musia zabezpečiť, aby sa pomoc poskytla vo forme, ktorá by mohla mať najmenší vplyv, pokiaľ ide o narušenie obchodu a hospodárskej súťaže. Ak sa pomoc poskytne vo formách, ktoré zabezpečujú priamu finančnú výhodu (napr. priame granty, oslobodenia od daní, poplatkov sociálneho zabezpečenia alebo iných povinných poplatkov alebo ich zníženia alebo ponuka pozemkov, tovaru alebo služieb za výhodné ceny), štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať, prečo nie sú vhodné iné, potenciálne menej rušivé formy pomoci, napríklad vratné preddavky alebo pomoc založená na dlhových alebo kapitálových nástrojoch (napr. úvery s nízkym úrokom alebo zľavy z úrokov za pôžičky, štátne záruky, kúpa akciového podielu alebo iná kapitálová injekcia za výhodných podmienok).

| 86. | Pri posudzovaní vhodnosti navrhovaného nástroja pomoci sa môžu zohľadniť výsledky ex post hodnotení, ktoré sú opísané v oddiele 6. |
| --- | --- |

86.

Pri posudzovaní vhodnosti navrhovaného nástroja pomoci sa môžu zohľadniť výsledky ex post

5.5.   Primeranosť výšky pomoci (obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum)

Primeranosť výšky pomoci (obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum)

5.5.1.   Investičná pomoc

Investičná pomoc

| 87. | Výška regionálnej pomoci musí byť obmedzená na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti v dotknutej oblasti. |
| --- | --- |

87.

Výška regionálnej pomoci musí byť obmedzená na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti v dotknutej oblasti.

| 88. | Na zabezpečenie predvídateľnosti a rovnakých podmienok dozorný úrad uplatňuje maximálne intenzity pomoci (47) na investičnú pomoc. |
| --- | --- |

88.

Na zabezpečenie predvídateľnosti a rovnakých podmienok dozorný úrad uplatňuje maximálne intenzity pomoci (47

| 89. | Pre počiatočný investičný projekt musí maximálnu intenzitu a maximálnu výšku pomoci (48) (upravenú výšku pomoci (49) a súvisiacu zníženú intenzitu pomoci na veľký investičný projekt) vypočítať orgán poskytujúci pomoc pri poskytnutí pomoci alebo pri notifikovaní pomoci dozornému úradu, podľa toho, čo nastane skôr. |
| --- | --- |

89.

Pre počiatočný investičný projekt musí maximálnu intenzitu a maximálnu výšku pomoci (48

49

| 90. | Keďže veľké investičné projekty by mohli viesť k väčším deformáciám hospodárskej súťaže a obchodu, nesmie výška pomoci v prípade týchto projektov presiahnuť upravenú výšku pomoci. |
| --- | --- |

90.

Keďže veľké investičné projekty by mohli viesť k väčším deformáciám hospodárskej súťaže a obchodu, nesmie výška pomoci v prípade týchto projektov presiahnuť upravenú výšku pomoci.

| 91. | Keď je počiatočná investícia súčasťou jediného investičného projektu a tento jediný investičný projekt je veľký investičný projekt, výška pomoci pre jediný investičný projekt nesmie presiahnuť upravenú výšku pomoci. Výmenný kurz a diskontná sadzba, ktoré sa použijú na účely tohto pravidla, sú tie, ktoré sú platné ku dňu poskytnutia pomoci na prvý projekt v rámci jediného investičného projektu. |
| --- | --- |

91.

Keď je počiatočná investícia súčasťou jediného investičného projektu a tento jediný investičný projekt je veľký investičný projekt, výška pomoci pre jediný investičný projekt nesmie presiahnuť upravenú výšku pomoci. Výmenný kurz a diskontná sadzba, ktoré sa použijú na účely tohto pravidla, sú tie, ktoré sú platné ku dňu poskytnutia pomoci na prvý projekt v rámci jediného investičného projektu.

| 92. | Maximálne intenzity pomoci majú dvojaký účel. |
| --- | --- |

92.

Maximálne intenzity pomoci majú dvojaký účel.

| 93. | Po prvé, v prípade schém, ktoré je potrebné notifikovať, slúžia tieto maximálne intenzity pomoci ako bezpečné prahové hodnoty pre MSP: za predpokladu, že intenzita pomoci neprekročí maximálnu prípustnú hodnotu, pomoc sa považuje za primeranú. |
| --- | --- |

93.

Po prvé, v prípade schém, ktoré je potrebné notifikovať, slúžia tieto maximálne intenzity pomoci ako bezpečné prahové hodnoty pre MSP: za predpokladu, že intenzita pomoci neprekročí maximálnu prípustnú hodnotu, pomoc sa považuje za primeranú.

| 94. | Po druhé, vo všetkých ostatných prípadoch sa maximálne intenzity pomoci použijú ako strop v rámci prístupu čistých dodatočných nákladov, ktorý je opísaný v bodoch 95 až 97. |
| --- | --- |

94.

Po druhé, vo všetkých ostatných prípadoch sa maximálne intenzity pomoci použijú ako strop v rámci prístupu čistých dodatočných nákladov, ktorý je opísaný v bodoch 95 až 97.

| 95. | Dozorný úrad bude spravidla považovať individuálnu pomoc, ktorú je potrebné notifikovať, za pomoc obmedzenú na minimum, ak výška pomoci zodpovedá čistým dodatočným nákladom na investíciu v dotknutej oblasti v porovnaní s kontrafaktuálnou situáciou v prípade neexistencie pomoci (50), pričom ako strop slúžia maximálne intenzity pomoci. Podobne v prípade investičnej pomoci poskytovanej veľkým podnikom v rámci schém, ktoré je potrebné notifikovať, musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, zabezpečiť, aby bola výška pomoci obmedzená na minimum na základe „prístupu čistých dodatočných nákladov“, pričom ako strop slúžia maximálne intenzity pomoci. |
| --- | --- |

95.

Dozorný úrad bude spravidla považovať individuálnu pomoc, ktorú je potrebné notifikovať, za pomoc obmedzenú na minimum, ak výška pomoci zodpovedá čistým dodatočným nákladom na investíciu v dotknutej oblasti v porovnaní s kontrafaktuálnou situáciou v prípade neexistencie pomoci (50

| 96. | V prípade situácií v rámci scenára 1 (rozhodnutia o investícii) by preto výška pomoci nemala presiahnuť minimum potrebné na zabezpečenie dostatočnej ziskovosti projektu, napríklad na zvýšenie jeho IRR nad rámec bežnej miery, ktorú podnik uplatňuje v iných podobných investičných projektoch alebo, ak je taká možnosť k dispozícii, na zvýšenie jeho IRR nad rámec celkových kapitálových nákladov príjemcu alebo nad rámec mier návratnosti bežne dosahovaných v tomto odvetví. |
| --- | --- |

96.

V prípade situácií v rámci scenára 1

| 97. | V prípade situácií v rámci scenára 2 (stimuly na umiestnenie) by výška pomoci nemala presiahnuť rozdiel medzi NPV investície v cieľovej oblasti a NPV investície v alternatívnom umiestnení. Musia sa zohľadniť všetky relevantné náklady a prínosy vrátane napríklad administratívnych nákladov, dopravných nákladov, nákladov na odbornú prípravu, na ktoré sa neposkytuje pomoc na podporu odbornej prípravy, a mzdových rozdielov. Ak sa však alternatívne umiestnenie nachádza v EHP, dotácie v uvedenom umiestnení sa nemôžu zohľadniť. |
| --- | --- |

97.

V prípade situácií v rámci scenára 2

| 98. | Výpočty, ktoré sa použili pri analýze stimulačného účinku, sa môžu použiť aj pri posudzovaní primeranosti pomoci. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať primeranosť pomocou dokumentácie, ako sa napríklad uvádza v bode 70. |
| --- | --- |

98.

Výpočty, ktoré sa použili pri analýze stimulačného účinku, sa môžu použiť aj pri posudzovaní primeranosti pomoci. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať primeranosť pomocou dokumentácie, ako sa napríklad uvádza v bode 70.

| 99. | Investičnú pomoc možno poskytnúť súbežne podľa viacerých schém regionálnej pomoci alebo kumulovať s regionálnou pomocou ad hoc, ak celková pomoc zo všetkých zdrojov neprekračuje maximálnu intenzitu pomoci na projekt, ktorú musí vopred vypočítať prvý orgán poskytujúci pomoc. Akúkoľvek inú štátnu pomoc v súvislosti s tými istými – čiastočne alebo úplne sa prekrývajúcimi – oprávnenými nákladmi možno kumulovať, len ak sa neprekročí maximálna intenzita pomoci alebo výška pomoci uplatniteľná na túto pomoc podľa platných tematických pravidiel. Kontroly kumulácie sa musia vykonávať pri udelení pomoci aj pri jej vyplatení (51). Ak štát EZVO, ktorý je členom EHP, povoľuje kumuláciu štátnej pomoci v rámci jednej schémy s pomocou v rámci iných schém, musí pri každej schéme spresniť spôsob, akým sa zabezpečí dodržanie podmienok v tomto bode. |
| --- | --- |

99.

Investičnú pomoc možno poskytnúť súbežne podľa viacerých schém regionálnej pomoci alebo kumulovať s regionálnou pomocou ad hoc

51

| 100. | V prípade počiatočnej investície spojenej s projektmi európskej územnej spolupráce, ktorá vyhovuje kritériám nariadenia o osobitných ustanoveniach pre cieľ Európska územná spolupráca (Interreg) (52), sa intenzita pomoci uplatniteľná na oblasť, kde je počiatočná investícia umiestnená, uplatňuje na všetkých príjemcov pomoci podieľajúcich sa na projekte. Ak je počiatočná investícia umiestnená najmenej v dvoch podporovaných oblastiach, na počiatočnú investíciu sa uplatňuje tá maximálna intenzita pomoci, ktorá je uplatniteľná v podporovanej oblasti, v ktorej vzniká najvyššia suma oprávnených nákladov. Počiatočné investície uskutočnené veľkými podnikmi v oblastiach „c“ môžu získať regionálnu pomoc v súvislosti s projektmi európskej územnej spolupráce, iba ak ide o počiatočné investície, ktorými sa vytvára nová ekonomická činnosť. |
| --- | --- |

100.

V prípade počiatočnej investície spojenej s projektmi európskej územnej spolupráce, ktorá vyhovuje kritériám nariadenia o osobitných ustanoveniach pre cieľ Európska územná spolupráca (Interreg) (52

5.5.2.   Schémy prevádzkovej pomoci

Schémy prevádzkovej pomoci

| 101. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať, že úroveň pomoci je primeraná problémom, ktoré má pomoc riešiť. |
| --- | --- |

101.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať, že úroveň pomoci je primeraná problémom, ktoré má pomoc riešiť.

| 102. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia spĺňať najmä tieto podmienky:






  1. | pomoc sa musí vypočítať vo vzťahu k vopred vymedzenému súboru oprávnených nákladov, ktoré možno úplne priradiť k problémom, ktoré má pomoc riešiť, ako preukázal štát EZVO, ktorý je členom EHP; |
| --- | --- | --- |

102.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia spĺňať najmä tieto podmienky:

1.

pomoc sa musí vypočítať vo vzťahu k vopred vymedzenému súboru oprávnených nákladov, ktoré možno úplne priradiť k problémom, ktoré má pomoc riešiť, ako preukázal štát EZVO, ktorý je členom EHP;

| 2. | pomoc musí byť obmedzená na určitý podiel tohto vopred vymedzeného súboru oprávnených nákladov a nesmie tieto náklady prekročiť; |
| --- | --- |

2.

pomoc musí byť obmedzená na určitý podiel tohto vopred vymedzeného súboru oprávnených nákladov a nesmie tieto náklady prekročiť;

| 3. | výška pomoci na jedného príjemcu pomoci musí byť primeraná úrovni problémov, ktorým každý príjemca pomoci skutočne čelí. |
| --- | --- |

3.

výška pomoci na jedného príjemcu pomoci musí byť primeraná úrovni problémov, ktorým každý príjemca pomoci skutočne čelí.

| 103. | V prípade pomoci na zníženie určitých špecifických problémov, ktorým čelia MSP v oblastiach „a“, je potrebné postupne znižovať úroveň pomoci počas trvania schémy (53). To sa nevzťahuje na schémy na predchádzanie vyľudňovaniu v riedko a veľmi riedko osídlených oblastiach. |
| --- | --- |

103.

V prípade pomoci na zníženie určitých špecifických problémov, ktorým čelia MSP v oblastiach „a“, je potrebné postupne znižovať úroveň pomoci počas trvania schémy (53

5.6.   Zabránenie neprimeraným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod

Zabránenie neprimeraným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod

| 104. | Negatívne účinky opatrenia pomoci týkajúce sa narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi štátmi EHP sa musia v záujme zlučiteľnosti pomoci obmedziť a nesmú prevážiť nad pozitívnymi účinkami pomoci v takej miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

104.

Negatívne účinky opatrenia pomoci týkajúce sa narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi štátmi EHP sa musia v záujme zlučiteľnosti pomoci obmedziť a nesmú prevážiť nad pozitívnymi účinkami pomoci v takej miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom.

5.6.1.   Všeobecné úvahy

Všeobecné úvahy

| 105. | Pri celkovom vyvažovaní pozitívnych účinkov pomoci (oddiel 5.1) jej negatívnymi účinkami na hospodársku súťaž a obchod môže dozorný úrad v relevantných prípadoch zohľadniť okolnosť, že okrem toho, že pomoc prispieva k regionálnemu rozvoju a súdržnosti, má ďalšie pozitívne účinky. Takýto prípad môže nastať napríklad vtedy, keď sa zistí, že sa počiatočnou investíciou okrem vytvárania pracovných miest na miestnej úrovni, zavádzania nových činností a/alebo vytvárania výnosov na miestnej úrovni podstatne prispieva najmä k digitalizácii alebo prechodu na environmentálne udržateľné činnosti vrátane nízkouhlíkových a klimaticky neutrálnych činností alebo činností odolných proti zmene klímy. Dozorný úrad bude venovať osobitnú pozornosť článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 o taxonómii EÚ (54) vrátane zásady „výrazne nenarušiť“ alebo iným porovnateľným metodikám. Okrem toho v rámci posúdenia negatívnych účinkov na hospodársku súťaž a obchod môže dozorný úrad v prípade potreby zohľadniť negatívne externality podporovanej činnosti, ak takéto externality nepriaznivo ovplyvňujú hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom, a to vytváraním alebo zhoršovaním neefektívností trhu (55). |
| --- | --- |

105.

Pri celkovom vyvažovaní pozitívnych účinkov pomoci (oddiel 5.1) jej negatívnymi účinkami na hospodársku súťaž a obchod môže dozorný úrad v relevantných prípadoch zohľadniť okolnosť, že okrem toho, že pomoc prispieva k regionálnemu rozvoju a súdržnosti, má ďalšie pozitívne účinky. Takýto prípad môže nastať napríklad vtedy, keď sa zistí, že sa počiatočnou investíciou okrem vytvárania pracovných miest na miestnej úrovni, zavádzania nových činností a/alebo vytvárania výnosov na miestnej úrovni podstatne prispieva najmä k digitalizácii alebo prechodu na environmentálne udržateľné činnosti vrátane nízkouhlíkových a klimaticky neutrálnych činností alebo činností odolných proti zmene klímy. Dozorný úrad bude venovať osobitnú pozornosť článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 o taxonómii EÚ (54

55

| 106. | Z hľadiska negatívnych účinkov môže regionálna pomoc viesť k dvom hlavným druhom možného narušenia hospodárskej súťaže a obchodu. Ide o narušenie trhu s výrobkami a účinky na základe umiestnenia. Obidva druhy narušenia môžu viesť k neefektívnosti rozdeľovania (narušenie ekonomickej výkonnosti vnútorného trhu) a k obavám v súvislosti s distribúciou (rozdelenie ekonomickej činnosti medzi oblasťami). |
| --- | --- |

106.

Z hľadiska negatívnych účinkov môže regionálna pomoc viesť k dvom hlavným druhom možného narušenia hospodárskej súťaže a obchodu. Ide o narušenie trhu s výrobkami a účinky na základe umiestnenia. Obidva druhy narušenia môžu viesť k neefektívnosti rozdeľovania (narušenie ekonomickej výkonnosti vnútorného trhu) a k obavám v súvislosti s distribúciou (rozdelenie ekonomickej činnosti medzi oblasťami).

| 107. | Jeden možný škodlivý účinok štátnej pomoci sa týka toho, že bráni trhu v poskytovaní efektívnych výsledkov na základe odmeňovania najefektívnejších výrobcov a vyvíjania tlaku na najmenej efektívnych, aby sa zlepšili, reštrukturalizovali alebo odišli z trhu. Štátna pomoc, ktorá vedie k významnému rozšíreniu kapacity na nedostatočne výkonnom trhu, môže neprimerane narušiť hospodársku súťaž, pretože vytvorenie alebo udržiavanie nadmernej kapacity môže stlačiť ziskové marže, znížiť investície konkurentov alebo dokonca viesť k odchodu konkurentov z trhu. To môže viesť k situácii, keď sú konkurenti, ktorí by boli inak schopní konkurovať na trhu, nútení z trhu odísť. Môže takisto zabrániť podnikom vstúpiť na trh alebo rozšíriť svoje pôsobenie na trhu a oslabiť motiváciu konkurentov inovovať. Výsledkom môžu byť neefektívne trhové štruktúry, ktoré z dlhodobého hľadiska poškodzujú aj spotrebiteľov. Sprístupnenie pomoci môže navyše podporovať pasivitu alebo neprimerané riskovanie potenciálnych príjemcov. Môže mať negatívny dlhodobý vplyv na celkovú výkonnosť odvetvia. |
| --- | --- |

107.

Jeden možný škodlivý účinok štátnej pomoci sa týka toho, že bráni trhu v poskytovaní efektívnych výsledkov na základe odmeňovania najefektívnejších výrobcov a vyvíjania tlaku na najmenej efektívnych, aby sa zlepšili, reštrukturalizovali alebo odišli z trhu. Štátna pomoc, ktorá vedie k významnému rozšíreniu kapacity na nedostatočne výkonnom trhu, môže neprimerane narušiť hospodársku súťaž, pretože vytvorenie alebo udržiavanie nadmernej kapacity môže stlačiť ziskové marže, znížiť investície konkurentov alebo dokonca viesť k odchodu konkurentov z trhu. To môže viesť k situácii, keď sú konkurenti, ktorí by boli inak schopní konkurovať na trhu, nútení z trhu odísť. Môže takisto zabrániť podnikom vstúpiť na trh alebo rozšíriť svoje pôsobenie na trhu a oslabiť motiváciu konkurentov inovovať. Výsledkom môžu byť neefektívne trhové štruktúry, ktoré z dlhodobého hľadiska poškodzujú aj spotrebiteľov. Sprístupnenie pomoci môže navyše podporovať pasivitu alebo neprimerané riskovanie potenciálnych príjemcov. Môže mať negatívny dlhodobý vplyv na celkovú výkonnosť odvetvia.

| 108. | Pomoc môže mať aj rušivé účinky z hľadiska zvýšenia alebo zachovania značnej trhovej sily pre príjemcu pomoci. Dokonca aj keď pomoc neposilňuje značnú trhovú silu priamo, môže ju posilňovať nepriamo tým, že existujúcich konkurentov odrádza od expanzie, čo má za následok ich odchod z trhu, alebo odrádza nových konkurentov od vstupu. |
| --- | --- |

108.

Pomoc môže mať aj rušivé účinky z hľadiska zvýšenia alebo zachovania značnej trhovej sily pre príjemcu pomoci. Dokonca aj keď pomoc neposilňuje značnú trhovú silu priamo, môže ju posilňovať nepriamo tým, že existujúcich konkurentov odrádza od expanzie, čo má za následok ich odchod z trhu, alebo odrádza nových konkurentov od vstupu.

| 109. | Okrem narušení na trhoch s výrobkami regionálna pomoc zo svojej podstaty prirodzene vplýva aj na umiestnenie ekonomickej činnosti. Ak jedna oblasť priťahuje investície vďaka pomoci, iné oblasti v dôsledku toho tratia. Tieto negatívne účinky v oblastiach, na ktoré pomoc pôsobí nepriaznivo, môžu byť pociťované vo forme poklesu ekonomickej činnosti a úbytku pracovných miest vrátane pracovných miest pre subdodávateľov. Negatívne účinky môžu byť pociťované aj vo forme úbytku pozitívnych externalít (napr. účinok zoskupenia, šírenie znalostí, vzdelávanie a odborná príprava). |
| --- | --- |

109.

Okrem narušení na trhoch s výrobkami regionálna pomoc zo svojej podstaty prirodzene vplýva aj na umiestnenie ekonomickej činnosti. Ak jedna oblasť priťahuje investície vďaka pomoci, iné oblasti v dôsledku toho tratia. Tieto negatívne účinky v oblastiach, na ktoré pomoc pôsobí nepriaznivo, môžu byť pociťované vo forme poklesu ekonomickej činnosti a úbytku pracovných miest vrátane pracovných miest pre subdodávateľov. Negatívne účinky môžu byť pociťované aj vo forme úbytku pozitívnych externalít (napr. účinok zoskupenia, šírenie znalostí, vzdelávanie a odborná príprava).

| 110. | Rozdiel medzi regionálnou pomocou a inými formami horizontálnej pomoci je v geografickej špecifickosti. Osobitnou charakteristikou regionálnej pomoci je jej cieľ, ktorým je ovplyvniť rozhodnutia investorov o umiestnení investičných projektov. Ak regionálna pomoc kompenzuje dodatočné náklady vyplývajúce z regionálnych obmedzení a podporuje ďalšie investície v podporovaných oblastiach bez toho, aby ich odlákala z iných rovnako alebo menej rozvinutých podporovaných oblastí, prispieva tak nielen k rozvoju oblasti, ale aj k súdržnosti a v neposlednom rade k prospechu celého EHP. Možné negatívne dôsledky regionálnej pomoci plynúce z jej umiestnenia sa už do určitej miery obmedzili mapami regionálnej pomoci, v ktorých sú vymedzené oblasti, ktorým možno poskytnúť regionálnu pomoc v súlade s cieľmi regionálneho hospodárskeho rozvoja a politiky súdržnosti, ako aj maximálne prípustné intenzity pomoci. Na posúdenie vplyvu pomoci na rozvoj oblasti a na súdržnosť je však dôležité pochopiť, čo by sa stalo v prípade neposkytnutia pomoci. |
| --- | --- |

110.

Rozdiel medzi regionálnou pomocou a inými formami horizontálnej pomoci je v geografickej špecifickosti. Osobitnou charakteristikou regionálnej pomoci je jej cieľ, ktorým je ovplyvniť rozhodnutia investorov o umiestnení investičných projektov. Ak regionálna pomoc kompenzuje dodatočné náklady vyplývajúce z regionálnych obmedzení a podporuje ďalšie investície v podporovaných oblastiach bez toho, aby ich odlákala z iných rovnako alebo menej rozvinutých podporovaných oblastí, prispieva tak nielen k rozvoju oblasti, ale aj k súdržnosti a v neposlednom rade k prospechu celého EHP. Možné negatívne dôsledky regionálnej pomoci plynúce z jej umiestnenia sa už do určitej miery obmedzili mapami regionálnej pomoci, v ktorých sú vymedzené oblasti, ktorým možno poskytnúť regionálnu pomoc v súlade s cieľmi regionálneho hospodárskeho rozvoja a politiky súdržnosti, ako aj maximálne prípustné intenzity pomoci. Na posúdenie vplyvu pomoci na rozvoj oblasti a na súdržnosť je však dôležité pochopiť, čo by sa stalo v prípade neposkytnutia pomoci.

5.6.2.   Zjavné negatívne účinky na hospodársku súťaž a obchod

Zjavné negatívne účinky na hospodársku súťaž a obchod

| 111. | Dozorný úrad určil niekoľko situácií, v ktorých negatívne účinky regionálnej investičnej pomoci na hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP zjavne prevažujú nad všetkými pozitívnymi účinkami, čo znamená, že je nepravdepodobné, že pomoc bude označená za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

111.

Dozorný úrad určil niekoľko situácií, v ktorých negatívne účinky regionálnej investičnej pomoci na hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP zjavne prevažujú nad všetkými pozitívnymi účinkami, čo znamená, že je nepravdepodobné, že pomoc bude označená za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP.

5.6.2.1.   Vytváranie nadmernej kapacity na trhu v absolútnom úpadku

Vytváranie nadmernej kapacity na trhu v absolútnom úpadku

| 112. | Ako sa uvádza v bode 107, dozorný úrad v záujme posúdenia negatívnych účinkov pomoci zohľadňuje dodatočnú výrobnú kapacitu vytvorenú na základe projektu, keď trh nie je dostatočne výkonný. |
| --- | --- |

112.

Ako sa uvádza v bode 107, dozorný úrad v záujme posúdenia negatívnych účinkov pomoci zohľadňuje dodatočnú výrobnú kapacitu vytvorenú na základe projektu, keď trh nie je dostatočne výkonný.

| 113. | Keď sa štátnou pomocou umožní realizácia investícií na zvýšenie výrobnej kapacity na trhu, existuje tu riziko negatívneho ovplyvnenia výroby alebo investícií v iných oblastiach EHP. Takáto situácia môže nastať najmä vtedy, ak zvýšenie kapacity prekračuje rast trhu alebo k nemu dochádza na trhu s nadmernou kapacitou. |
| --- | --- |

113.

Keď sa štátnou pomocou umožní realizácia investícií na zvýšenie výrobnej kapacity na trhu, existuje tu riziko negatívneho ovplyvnenia výroby alebo investícií v iných oblastiach EHP. Takáto situácia môže nastať najmä vtedy, ak zvýšenie kapacity prekračuje rast trhu alebo k nemu dochádza na trhu s nadmernou kapacitou.

| 114. | Dozorný úrad sa preto v situácii, keď investícia vedie k vytvoreniu alebo zvýšeniu nadmernej kapacity na trhu, ktorý je štrukturálne v absolútnom úpadku (t. j. trh sa zmenšuje) (56), domnieva, že pomoc má negatívny účinok, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorým pozitívnym účinkom. To sa týka najmä situácií v rámci scenára 1 (rozhodnutia o investícii). |
| --- | --- |

114.

Dozorný úrad sa preto v situácii, keď investícia vedie k vytvoreniu alebo zvýšeniu nadmernej kapacity na trhu, ktorý je štrukturálne v absolútnom úpadku (t. j. trh sa zmenšuje) (56

| 115. | V situáciách v rámci scenára 2 (rozhodnutia o umiestnení), v ktorých by sa investícia uskutočnila v každom prípade na tom istom geografickom trhu alebo výnimočne na inom geografickom trhu, ale predaj sa má realizovať na tom istom geografickom trhu, pomoc – za predpokladu, že je obmedzená na minimum nevyhnutné na vyrovnanie znevýhodnenia z umiestnenia a neposkytuje sa ňou ďalšia likvidita príjemcovi pomoci – ovplyvňuje len rozhodnutie o umiestnení. V tejto situácii by sa investíciou na príslušnom geografickom trhu nezávisle od pomoci doplnila ďalšia kapacita. Možné výsledky z hľadiska nadmernej kapacity by tak boli v zásade rovnaké bez ohľadu na pomoc. Ak je však alternatívne umiestnenie investície na inom geografickom trhu a pomoc vedie k vytvoreniu nadmernej kapacity na trhu, ktorý je štrukturálne v absolútnom úpadku, uplatňujú sa závery bodu 114. |
| --- | --- |

115.

V situáciách v rámci scenára 2 (rozhodnutia o umiestnení), v ktorých by sa investícia uskutočnila v každom prípade na tom istom geografickom trhu alebo výnimočne na inom geografickom trhu, ale predaj sa má realizovať na tom istom geografickom trhu, pomoc – za predpokladu, že je obmedzená na minimum nevyhnutné na vyrovnanie znevýhodnenia z umiestnenia a neposkytuje sa ňou ďalšia likvidita príjemcovi pomoci – ovplyvňuje len rozhodnutie o umiestnení. V tejto situácii by sa investíciou na príslušnom geografickom trhu nezávisle od pomoci doplnila ďalšia kapacita. Možné výsledky z hľadiska nadmernej kapacity by tak boli v zásade rovnaké bez ohľadu na pomoc. Ak je však alternatívne umiestnenie investície na inom geografickom trhu a pomoc vedie k vytvoreniu nadmernej kapacity na trhu, ktorý je štrukturálne v absolútnom úpadku, uplatňujú sa závery bodu 114.

5.6.2.2.   Účinky proti súdržnosti

Účinky proti súdržnosti

| 116. | Ako sa uvádza v bodoch 109 a 110, dozorný úrad musí pri posudzovaní negatívnych účinkov pomoci zohľadniť účinky na umiestnenie ekonomickej činnosti. |
| --- | --- |

116.

Ako sa uvádza v bodoch 109 a 110, dozorný úrad musí pri posudzovaní negatívnych účinkov pomoci zohľadniť účinky na umiestnenie ekonomickej činnosti.

| 117. | V situáciách v rámci scenára 2 (rozhodnutia o umiestnení), v ktorých by bez pomoci bola investícia umiestnená v oblasti s vyššou alebo rovnakou intenzitou regionálnej pomoci (57) ako v cieľovej oblasti, to predstavuje negatívny účinok, ktorý by sa sotva dal kompenzovať pozitívnymi účinkami, pretože je to v rozpore so samotným princípom poskytovania regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

117.

V situáciách v rámci scenára 2 (rozhodnutia o umiestnení), v ktorých by bez pomoci bola investícia umiestnená v oblasti s vyššou alebo rovnakou intenzitou regionálnej pomoci (57

5.6.2.3.   Premiestnenie

Premiestnenie

| 118. | Dozorný úrad pri hodnotení opatrení, ktoré je potrebné notifikovať, požiada o všetky informácie potrebné na zváženie toho, či poskytnutie štátnej pomoci môže mať za následok úbytok značného počtu pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci EHP. V tejto situácii a v prípade, že investícia umožňuje príjemcovi pomoci premiestniť činnosť do cieľovej oblasti, ak existuje príčinná súvislosť medzi pomocou a premiestnením činnosti, predstavuje to negatívny účinok, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami. |
| --- | --- |

118.

Dozorný úrad pri hodnotení opatrení, ktoré je potrebné notifikovať, požiada o všetky informácie potrebné na zváženie toho, či poskytnutie štátnej pomoci môže mať za následok úbytok značného počtu pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci EHP. V tejto situácii a v prípade, že investícia umožňuje príjemcovi pomoci premiestniť činnosť do cieľovej oblasti, ak existuje príčinná súvislosť medzi pomocou a premiestnením činnosti, predstavuje to negatívny účinok, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami.

5.6.3.   Schémy investičnej pomoci

Schémy investičnej pomoci

| 119. | Schémy investičnej pomoci nesmú viesť k výrazným narušeniam hospodárskej súťaže a obchodu. Predovšetkým aj v takom prípade, keď sa narušenia môžu považovať za obmedzené na individuálnej úrovni (za predpokladu, že sú splnené všetky podmienky pre investičnú pomoc), kumulatívne by schémy stále mohli viesť k vysokým úrovniam narušení. Takéto narušenia by mohli mať vplyv na odbytové trhy vytvorením alebo zhoršením situácie nadmernej kapacity alebo vytvorením, zvýšením alebo zachovaním značnej trhovej sily niektorých príjemcov takým spôsobom, ktorý negatívne ovplyvňuje dynamické stimuly. Pomoc dostupná v rámci schém by mohla viesť aj k významnému úbytku ekonomickej činnosti v iných oblastiach EHP. Ak je schéma zameraná na určité odvetvia, je riziko takýchto narušení dokonca ešte väčšie. |
| --- | --- |

119.

Schémy investičnej pomoci nesmú viesť k výrazným narušeniam hospodárskej súťaže a obchodu. Predovšetkým aj v takom prípade, keď sa narušenia môžu považovať za obmedzené na individuálnej úrovni (za predpokladu, že sú splnené všetky podmienky pre investičnú pomoc), kumulatívne by schémy stále mohli viesť k vysokým úrovniam narušení. Takéto narušenia by mohli mať vplyv na odbytové trhy vytvorením alebo zhoršením situácie nadmernej kapacity alebo vytvorením, zvýšením alebo zachovaním značnej trhovej sily niektorých príjemcov takým spôsobom, ktorý negatívne ovplyvňuje dynamické stimuly. Pomoc dostupná v rámci schém by mohla viesť aj k významnému úbytku ekonomickej činnosti v iných oblastiach EHP. Ak je schéma zameraná na určité odvetvia, je riziko takýchto narušení dokonca ešte väčšie.

| 120. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, preto musia preukázať, že tieto negatívne účinky budú obmedzené na minimum pri zohľadnení napríklad veľkosti projektov, individuálnej a kumulatívnej výšky pomoci, predpokladaných príjemcov a charakteristík cieľových odvetví. S cieľom umožniť dozornému úradu posúdiť možné negatívne účinky štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu predložiť všetky dostupné posúdenia vplyvu a ex post hodnotenia vykonané v prípade podobných predchádzajúcich schém. |
| --- | --- |

120.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, preto musia preukázať, že tieto negatívne účinky budú obmedzené na minimum pri zohľadnení napríklad veľkosti projektov, individuálnej a kumulatívnej výšky pomoci, predpokladaných príjemcov a charakteristík cieľových odvetví. S cieľom umožniť dozornému úradu posúdiť možné negatívne účinky štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu predložiť všetky dostupné posúdenia vplyvu a ex post

| 121. | Ak sa pomoc poskytuje podľa schémy pre individuálne projekty, orgán poskytujúci pomoc musí overiť a potvrdiť, že pomoc nevedie k zjavným negatívnym účinkom opísaným v bodoch 111 až 118. Toto overenie môže byť založené na informáciách získaných od príjemcu pomoci pri žiadaní o pomoc a na vyhlásení v štandardnom formulári žiadosti o pomoc, v ktorom by sa malo uviesť alternatívne umiestnenie v prípade scenára neposkytnutia pomoci. |
| --- | --- |

121.

Ak sa pomoc poskytuje podľa schémy pre individuálne projekty, orgán poskytujúci pomoc musí overiť a potvrdiť, že pomoc nevedie k zjavným negatívnym účinkom opísaným v bodoch 111 až 118. Toto overenie môže byť založené na informáciách získaných od príjemcu pomoci pri žiadaní o pomoc a na vyhlásení v štandardnom formulári žiadosti o pomoc, v ktorom by sa malo uviesť alternatívne umiestnenie v prípade scenára neposkytnutia pomoci.

5.6.4.   Individuálna investičná pomoc, ktorú je potrebné notifikovať

Individuálna investičná pomoc, ktorú je potrebné notifikovať

| 122. | Dozorný úrad pri hodnotení negatívnych účinkov individuálnej pomoci rozlišuje medzi dvomi kontrafaktuálnymi scenármi opísanými v bodoch 96 a 97. |
| --- | --- |

122.

Dozorný úrad pri hodnotení negatívnych účinkov individuálnej pomoci rozlišuje medzi dvomi kontrafaktuálnymi scenármi opísanými v bodoch 96 a 97.

5.6.4.1.   Situácie v rámci scenára 1 (rozhodnutie o investícii)

Situácie v rámci scenára 1 (rozhodnutie o investícii)

| 123. | V situáciách v rámci scenára 1 dozorný úrad kladie osobitný dôraz na negatívne účinky spojené s budovaním nadmernej kapacity na upadajúcich trhoch, so zabránením odchodu z trhu a s pojmom značnej trhovej sily. Tieto negatívne účinky sú opísané v bodoch 124 až 133 a musia sa vyvážiť pozitívnymi účinkami pomoci. Ak sa však zistí, že pomoc by mala za následok zjavné negatívne účinky opísané v bode 114, je nepravdepodobné, že sa pomoc bude dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami a že by sa tak mohla považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

123.

V situáciách v rámci scenára 1 dozorný úrad kladie osobitný dôraz na negatívne účinky spojené s budovaním nadmernej kapacity na upadajúcich trhoch, so zabránením odchodu z trhu a s pojmom značnej trhovej sily. Tieto negatívne účinky sú opísané v bodoch 124 až 133 a musia sa vyvážiť pozitívnymi účinkami pomoci. Ak sa však zistí, že pomoc by mala za následok zjavné negatívne účinky opísané v bode 114, je nepravdepodobné, že sa pomoc bude dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami a že by sa tak mohla považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP.

| 124. | S cieľom identifikovať a posúdiť možné narušenia hospodárskej súťaže a obchodu, štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, by mali predložiť dôkazy umožňujúce dozornému úradu identifikovať príslušné trhy s výrobkami (pri výrobkoch ovplyvnených zmenou správania príjemcu pomoci) a identifikovať ovplyvnených konkurentov a zákazníkov/spotrebiteľov. Dotknutým výrobkom je zvyčajne výrobok súvisiaci s investičným projektom (58). Ak sa projekt týka medziproduktu a podstatná časť výroby sa nepredáva na trhu, dotknutý výrobok môže zahŕňať nadväzujúci výrobok. Relevantný produktový trh zahŕňa dotknutý výrobok a jeho náhrady, ktoré sú takto vnímané z pohľadu spotrebiteľa (z dôvodu charakteristiky výrobku, cien alebo použitia, na ktoré je určený) alebo výrobcu (z dôvodu flexibility výrobných zariadení). |
| --- | --- |

124.

S cieľom identifikovať a posúdiť možné narušenia hospodárskej súťaže a obchodu, štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, by mali predložiť dôkazy umožňujúce dozornému úradu identifikovať príslušné trhy s výrobkami (pri výrobkoch ovplyvnených zmenou správania príjemcu pomoci) a identifikovať ovplyvnených konkurentov a zákazníkov/spotrebiteľov. Dotknutým výrobkom je zvyčajne výrobok súvisiaci s investičným projektom (58

| 125. | Dozorný úrad použije viaceré kritériá na posúdenie týchto možných narušení, napr. trhovú štruktúru príslušného výrobku, výkonnosť trhu (upadajúci alebo rastúci trh), proces výberu príjemcu pomoci, vstupné a výstupné prekážky a diferenciáciu výrobkov. |
| --- | --- |

125.

Dozorný úrad použije viaceré kritériá na posúdenie týchto možných narušení, napr. trhovú štruktúru príslušného výrobku, výkonnosť trhu (upadajúci alebo rastúci trh), proces výberu príjemcu pomoci, vstupné a výstupné prekážky a diferenciáciu výrobkov.

| 126. | Systematická závislosť podniku od štátnej pomoci by mohla znamenať, že podnik samotný nie je schopný obstáť v konkurencii alebo že čerpá neoprávnené výhody v porovnaní so svojimi konkurentmi. |
| --- | --- |

126.

Systematická závislosť podniku od štátnej pomoci by mohla znamenať, že podnik samotný nie je schopný obstáť v konkurencii alebo že čerpá neoprávnené výhody v porovnaní so svojimi konkurentmi.

| 127. | Dozorný úrad rozlišuje dva hlavné zdroje možných negatívnych účinkov na trhoch s výrobkami:






  1. | prípady nárastu kapacity, čo vedie k nadmernej kapacite alebo existujúcu nadmernú kapacitu zhoršuje, a to najmä na upadajúcom trhu; |
| --- | --- | --- |

127.

Dozorný úrad rozlišuje dva hlavné zdroje možných negatívnych účinkov na trhoch s výrobkami:

1.

prípady nárastu kapacity, čo vedie k nadmernej kapacite alebo existujúcu nadmernú kapacitu zhoršuje, a to najmä na upadajúcom trhu;

| 2. | prípady, keď má príjemca pomoci značnú trhovú silu. |
| --- | --- |

2.

prípady, keď má príjemca pomoci značnú trhovú silu.

| 128. | Dozorný úrad s cieľom vyhodnotiť, či pomoc slúži na vytvorenie alebo zachovanie neefektívnych trhových štruktúr, zohľadní dodatočnú výrobnú kapacitu vytvorenú na základe projektu a zohľadní, či nejde o nedostatočne výkonný trh. |
| --- | --- |

128.

Dozorný úrad s cieľom vyhodnotiť, či pomoc slúži na vytvorenie alebo zachovanie neefektívnych trhových štruktúr, zohľadní dodatočnú výrobnú kapacitu vytvorenú na základe projektu a zohľadní, či nejde o nedostatočne výkonný trh.

| 129. | Ak príslušný trh rastie, spravidla býva menší dôvod na obavy, že pomoc negatívne ovplyvní dynamické stimuly alebo bude neprimerane brániť odchodu z trhu alebo vstupu na trh. |
| --- | --- |

129.

Ak príslušný trh rastie, spravidla býva menší dôvod na obavy, že pomoc negatívne ovplyvní dynamické stimuly alebo bude neprimerane brániť odchodu z trhu alebo vstupu na trh.

| 130. | Viac obáv vzbudzuje situácia, keď sú trhy v úpadku. Dozorný úrad odlišne posudzuje prípady, keď je trh z dlhodobého hľadiska v štrukturálnom úpadku (t. j. zmenšuje sa), a prípady, keď je trh v relatívnom úpadku (t. j. stále rastie, ale neprekračuje referenčnú hodnotu miery rastu). |
| --- | --- |

130.

Viac obáv vzbudzuje situácia, keď sú trhy v úpadku. Dozorný úrad odlišne posudzuje prípady, keď je trh z dlhodobého hľadiska v štrukturálnom úpadku (t. j. zmenšuje sa), a prípady, keď je trh v relatívnom úpadku (t. j. stále rastie, ale neprekračuje referenčnú hodnotu miery rastu).

| 131. | Nedostatočná výkonnosť trhu sa zvyčajne meria vzhľadom na hrubý domáci produkt (HDP) v EHP za tri roky pred začiatkom projektu (referenčná hodnota). Možno ju merať aj na základe predpokladaných mier rastu na ďalšie tri až päť rokov. Medzi ukazovatele môže patriť očakávaný budúci rast dotknutého trhu, vyplývajúce očakávané miery využitia kapacity a možný vplyv zvýšenia kapacity na konkurentov, pokiaľ ide o ceny a ziskové marže. |
| --- | --- |

131.

Nedostatočná výkonnosť trhu sa zvyčajne meria vzhľadom na hrubý domáci produkt (HDP) v EHP za tri roky pred začiatkom projektu (referenčná hodnota). Možno ju merať aj na základe predpokladaných mier rastu na ďalšie tri až päť rokov. Medzi ukazovatele môže patriť očakávaný budúci rast dotknutého trhu, vyplývajúce očakávané miery využitia kapacity a možný vplyv zvýšenia kapacity na konkurentov, pokiaľ ide o ceny a ziskové marže.

| 132. | V určitých prípadoch nemusí byť posudzovanie rastu príslušného trhu s výrobkami v EHP vhodné na posúdenie všetkých účinkov pomoci, najmä v prípade globálneho geografického trhu. V takýchto prípadoch dozorný úrad posúdi účinok pomoci na dotknuté trhové štruktúry, najmä jej potenciál vytlačiť výrobcov v EHP. |
| --- | --- |

132.

V určitých prípadoch nemusí byť posudzovanie rastu príslušného trhu s výrobkami v EHP vhodné na posúdenie všetkých účinkov pomoci, najmä v prípade globálneho geografického trhu. V takýchto prípadoch dozorný úrad posúdi účinok pomoci na dotknuté trhové štruktúry, najmä jej potenciál vytlačiť výrobcov v EHP.

| 133. | S cieľom zhodnotiť existenciu značnej trhovej sily dozorný úrad zohľadní pozíciu príjemcu pomoci počas určitého obdobia pred poskytnutím pomoci a jeho očakávanú trhovú pozíciu po ukončení investície. Dozorný úrad zohľadní trhové podiely príjemcu pomoci, ako aj trhové podiely jeho konkurentov a ostatné relevantné činitele. Posúdi napríklad trhovú štruktúru tak, že preskúma koncentráciu na trhu, možné prekážky vstupu na trh (59), silu kupujúceho (60) a prekážky rozširovania alebo odchodu z trhu. |
| --- | --- |

133.

S cieľom zhodnotiť existenciu značnej trhovej sily dozorný úrad zohľadní pozíciu príjemcu pomoci počas určitého obdobia pred poskytnutím pomoci a jeho očakávanú trhovú pozíciu po ukončení investície. Dozorný úrad zohľadní trhové podiely príjemcu pomoci, ako aj trhové podiely jeho konkurentov a ostatné relevantné činitele. Posúdi napríklad trhovú štruktúru tak, že preskúma koncentráciu na trhu, možné prekážky vstupu na trh (59

60

5.6.4.2.   Situácie v rámci scenára 2 (rozhodnutia o umiestnení)

Situácie v rámci scenára 2 (rozhodnutia o umiestnení)

| 134. | Ak by z kontrafaktuálnej analýzy vyplynulo, že investícia by sa realizovala bez pomoci v inej lokalite (scenár 2) na rovnakom geografickom trhu pre príslušný výrobok, a ak je pomoc primeraná, môže byť výsledok z hľadiska nadmernej kapacity alebo značnej trhovej sily v zásade taký istý bez ohľadu na pomoc. V takých prípadoch pozitívne účinky pomoci pravdepodobne prevážia nad obmedzenými negatívnymi účinkami na hospodársku súťaž. Ak však existuje alternatívne umiestnenie v EHP, dozorný úrad sa zvlášť obáva negatívnych účinkov spojených s alternatívnym umiestnením. Ak má preto pomoc za následok zjavný negatívny účinok opísaný v bodoch 117 a 118, je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami, a teda je nepravdepodobné, že ju bude možné považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

134.

Ak by z kontrafaktuálnej analýzy vyplynulo, že investícia by sa realizovala bez pomoci v inej lokalite (scenár 2) na rovnakom geografickom trhu pre príslušný výrobok, a ak je pomoc primeraná, môže byť výsledok z hľadiska nadmernej kapacity alebo značnej trhovej sily v zásade taký istý bez ohľadu na pomoc. V takých prípadoch pozitívne účinky pomoci pravdepodobne prevážia nad obmedzenými negatívnymi účinkami na hospodársku súťaž. Ak však existuje alternatívne umiestnenie v EHP, dozorný úrad sa zvlášť obáva negatívnych účinkov spojených s alternatívnym umiestnením. Ak má preto pomoc za následok zjavný negatívny účinok opísaný v bodoch 117 a 118, je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami, a teda je nepravdepodobné, že ju bude možné považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP.

5.6.5.   Schémy prevádzkovej pomoci

Schémy prevádzkovej pomoci

| 135. | Ak je pomoc nevyhnutná a primeraná na dosiahnutie prínosu pre regionálny rozvoj a súdržnosť opísaného v pododdiele 5.1.3, je pravdepodobné, že sa negatívne účinky pomoci na hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP budú dať kompenzovať pozitívnymi účinkami. V niektorých prípadoch však pomoc môže viesť k zmenám štruktúry trhu alebo charakteristík sektora alebo odvetvia, čo by mohlo výrazne narušiť hospodársku súťaž na základe prekážok pre vstup na trh alebo odchod z trhu, substitučných efektov alebo presunu obchodných tokov. V týchto prípadoch je nepravdepodobné, že sa negatívne účinky budú dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami. |
| --- | --- |

135.

Ak je pomoc nevyhnutná a primeraná na dosiahnutie prínosu pre regionálny rozvoj a súdržnosť opísaného v pododdiele 5.1.3, je pravdepodobné, že sa negatívne účinky pomoci na hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP budú dať kompenzovať pozitívnymi účinkami. V niektorých prípadoch však pomoc môže viesť k zmenám štruktúry trhu alebo charakteristík sektora alebo odvetvia, čo by mohlo výrazne narušiť hospodársku súťaž na základe prekážok pre vstup na trh alebo odchod z trhu, substitučných efektov alebo presunu obchodných tokov. V týchto prípadoch je nepravdepodobné, že sa negatívne účinky budú dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami.

5.7.   Transparentnosť

Transparentnosť

| 136. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia v module transparentného prideľovania Európskej komisie (61) alebo na súhrnnom webovom sídle štátnej pomoci na celoštátnej alebo regionálnej úrovni uverejniť:






  1. | úplné znenie rozhodnutia o poskytnutí individuálnej pomoci alebo schválenej schémy pomoci a jej vykonávacích ustanovení alebo príslušný odkaz; |
| --- | --- | --- |

136.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia v module transparentného prideľovania Európskej komisie (61

1.

úplné znenie rozhodnutia o poskytnutí individuálnej pomoci alebo schválenej schémy pomoci a jej vykonávacích ustanovení alebo príslušný odkaz;

| 2. | informácie o každom poskytnutí individuálnej pomoci nad 100 000 EUR s využitím štruktúry uvedenej v prílohe VIII. |
| --- | --- |

2.

informácie o každom poskytnutí individuálnej pomoci nad 100 000 EUR s využitím štruktúry uvedenej v prílohe VIII.

| 137. | Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú na projekty európskej územnej spolupráce, informácie uvedené v bode 136 sa musia umiestniť na webové sídlo štátu EHP, v ktorom sídli dotknutý riadiaci orgán (62). Zúčastnené štáty EHP sa môžu alternatívne rozhodnúť, že každý z nich musí poskytnúť na svojom webovom sídle informácie o opatreniach pomoci na svojom území. |
| --- | --- |

137.

Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú na projekty európskej územnej spolupráce, informácie uvedené v bode 136 sa musia umiestniť na webové sídlo štátu EHP, v ktorom sídli dotknutý riadiaci orgán (62

| 138. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP. musia zriadiť svoje súhrnné webové sídla týkajúce sa štátnej pomoci, ako sa uvádza v bode 136, takým spôsobom, aby bol možný jednoduchý prístup k informáciám. Informácie sa musia uverejniť v nechránenom tabuľkovom formáte, ktorý umožňuje efektívne vyhľadávanie, extrahovanie a sťahovanie údajov, ako aj ich jednoduché uverejňovanie na internete, napríklad vo formáte CSV alebo XML. Prístup k webovému sídlu sa musí širokej verejnosti umožniť bez obmedzení vrátane predchádzajúcej registrácie používateľa. |
| --- | --- |

138.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP. musia zriadiť svoje súhrnné webové sídla týkajúce sa štátnej pomoci, ako sa uvádza v bode 136, takým spôsobom, aby bol možný jednoduchý prístup k informáciám. Informácie sa musia uverejniť v nechránenom tabuľkovom formáte, ktorý umožňuje efektívne vyhľadávanie, extrahovanie a sťahovanie údajov, ako aj ich jednoduché uverejňovanie na internete, napríklad vo formáte CSV alebo XML. Prístup k webovému sídlu sa musí širokej verejnosti umožniť bez obmedzení vrátane predchádzajúcej registrácie používateľa.

| 139. | V prípade schém vo forme daňového zvýhodnenia sa podmienky stanovené v bode 136 podbode 2 budú považovať za splnené, ak štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, uverejnia požadované informácie o sumách individuálnej pomoci v týchto rozpätiach (v miliónoch EUR): | 0,1 – 0,5; |
| --- | --- | --- |

139.

V prípade schém vo forme daňového zvýhodnenia sa podmienky stanovené v bode 136 podbode 2 budú považovať za splnené, ak štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, uverejnia požadované informácie o sumách individuálnej pomoci v týchto rozpätiach (v miliónoch EUR):

0,1 – 0,5;

| | 0,5 – 1; |
| --- | --- |

0,5 – 1;

| | 1 – 2; |
| --- | --- |

1 – 2;

| | 2 – 5; |
| --- | --- |

2 – 5;

| | 5 – 10; |
| --- | --- |

5 – 10;

| | 10 – 30; |
| --- | --- |

10 – 30;

| | 30 – 60; |
| --- | --- |

30 – 60;

| | 60 – 100; |
| --- | --- |

60 – 100;

| | 100 – 250 a |
| --- | --- |

100 – 250 a

| | 250 a viac. |
| --- | --- |

250 a viac.

| 140. | Informácie uvedené v bode 136 podbode 2 sa musia uverejniť do šiestich mesiacov odo dňa poskytnutia pomoci alebo v prípade pomoci vo forme daňových zvýhodnení do jedného roka odo dňa, keď sa musí predložiť daňové priznanie (63). V prípade neoprávnenej pomoci, ktorá bola následne uznaná za zlučiteľnú, musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, uverejniť túto informáciu do šiestich mesiacov odo dňa rozhodnutia dozorného úradu, ktorým vyhlásil pomoc za zlučiteľnú. S cieľom umožniť presadzovanie pravidiel štátnej pomoci podľa Dohody o EHP musia byť informácie dostupné aspoň desať rokov odo dňa poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

140.

Informácie uvedené v bode 136 podbode 2 sa musia uverejniť do šiestich mesiacov odo dňa poskytnutia pomoci alebo v prípade pomoci vo forme daňových zvýhodnení do jedného roka odo dňa, keď sa musí predložiť daňové priznanie (63

| 141. | Dozorný úrad zverejní na svojom webovom sídle odkaz na webové sídlo štátnej pomoci uvedené v bode 136. |
| --- | --- |

141.

Dozorný úrad zverejní na svojom webovom sídle odkaz na webové sídlo štátnej pomoci uvedené v bode 136.

6.   Hodnotenie

Hodnotenie

| 142. | V snahe ďalej zabezpečiť, aby sa obmedzilo narušenie hospodárskej súťaže a obchodu, dozorný úrad môže požadovať, aby sa na schémy pomoci uvedené v bode 143 vzťahovalo ex post hodnotenie. Hodnotenia sa budú vykonávať v prípade schém, pri ktorých sú riziká potenciálneho narušenia hospodárskej súťaže a obchodu mimoriadne vysoké, t. j. pri ktorých môže hroziť výrazné obmedzenie alebo narušenie hospodárskej súťaže, ak sa vykonávanie nepreskúma včas. |
| --- | --- |

142.

V snahe ďalej zabezpečiť, aby sa obmedzilo narušenie hospodárskej súťaže a obchodu, dozorný úrad môže požadovať, aby sa na schémy pomoci uvedené v bode 143 vzťahovalo ex post

| 143. | Ex post hodnotenie sa môže vyžadovať v prípade schém, ktoré majú na účely pomoci k dispozícii veľké rozpočtové prostriedky alebo ktoré sa vyznačujú inováciami, alebo ak sa predpokladajú významné zmeny týkajúce sa trhu, technológie alebo právnych predpisov. Hodnotenie sa bude v každom prípade vyžadovať v prípade schém, ktorých rozpočtové prostriedky štátnej pomoci alebo účtované výdavky presahujú 150 miliónov EUR v ktoromkoľvek danom roku alebo 750 miliónov EUR počas ich celkového trvania, t. j. kombinovaného trvania schémy a akejkoľvek predchádzajúcej schémy zahŕňajúcej podobný cieľ a podobnú geografickú oblasť, počnúc od 1. januára 2022. Vzhľadom na ciele hodnotenia a s cieľom zabrániť neprimeranému zaťaženiu štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP, sa ex post hodnotenia požadujú len v prípade schém pomoci, ktorých celkové trvanie presahuje tri roky, počnúc od 1. januára 2022. |
| --- | --- |

143.

Ex post

ex post

| 144. | Požiadavka na ex post hodnotenie sa nemusí dodržať v prípade schém pomoci, ktoré sú bezprostredným pokračovateľom schémy zahŕňajúcej podobný cieľ a podobnú geografickú oblasť, ktorá bola predmetom hodnotenia, ich záverečná hodnotiaca správa bola v súlade s plánom hodnotenia, ktorý schválil dozorný úrad, a neviedli k žiadnym negatívnym zisteniam. Schéma, ktorej záverečná hodnotiaca správa nie je v súlade so schváleným plánom hodnotenia, musí byť okamžite pozastavená. |
| --- | --- |

144.

Požiadavka na ex post

| 145. | Cieľom hodnotenia by malo byť overenie dosiahnutia predpokladov a podmienok nevyhnutných pre zlučiteľnosť schémy, najmä potrebnosti a účinnosti opatrenia pomoci vzhľadom na jeho všeobecné a špecifické ciele. Mal by sa ním posúdiť aj vplyv schémy na hospodársku súťaž a obchod. |
| --- | --- |

145.

Cieľom hodnotenia by malo byť overenie dosiahnutia predpokladov a podmienok nevyhnutných pre zlučiteľnosť schémy, najmä potrebnosti a účinnosti opatrenia pomoci vzhľadom na jeho všeobecné a špecifické ciele. Mal by sa ním posúdiť aj vplyv schémy na hospodársku súťaž a obchod.

| 146. | V prípade schém pomoci, na ktoré sa vzťahuje požiadavka na hodnotenie podľa bodu 143, musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, oznámiť návrh plánu hodnotenia, ktorý bude tvoriť neoddeliteľnú súčasť posúdenia schémy dozorným úradom takto:






  1. | spolu so schémou pomoci, ak rozpočtové prostriedky štátnej pomoci schémy presahujú 150 miliónov EUR v ktoromkoľvek danom roku alebo 750 miliónov EUR počas jej celkového trvania; |
| --- | --- | --- |

146.

V prípade schém pomoci, na ktoré sa vzťahuje požiadavka na hodnotenie podľa bodu 143, musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, oznámiť návrh plánu hodnotenia, ktorý bude tvoriť neoddeliteľnú súčasť posúdenia schémy dozorným úradom takto:

1.

spolu so schémou pomoci, ak rozpočtové prostriedky štátnej pomoci schémy presahujú 150 miliónov EUR v ktoromkoľvek danom roku alebo 750 miliónov EUR počas jej celkového trvania;

| 2. | do 30 dní po významnej zmene, ktorou sa zvýšia rozpočtové prostriedky schémy na viac ako 150 miliónov EUR v ktoromkoľvek danom roku alebo 750 miliónov EUR počas celkového trvania schémy; |
| --- | --- |

2.

do 30 dní po významnej zmene, ktorou sa zvýšia rozpočtové prostriedky schémy na viac ako 150 miliónov EUR v ktoromkoľvek danom roku alebo 750 miliónov EUR počas celkového trvania schémy;

| 3. | do 30 dní po zaznamenaní výdavkov v rámci schémy v oficiálnych účtoch v ktoromkoľvek roku vo výške viac ako 150 miliónov EUR. |
| --- | --- |

3.

do 30 dní po zaznamenaní výdavkov v rámci schémy v oficiálnych účtoch v ktoromkoľvek roku vo výške viac ako 150 miliónov EUR.

| 147. | Návrh plánu hodnotenia musí byť v súlade so spoločnými metodickými zásadami, ktoré stanovil dozorný úrad (64). Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia zverejniť plán hodnotenia schválený dozorným úradom. |
| --- | --- |

147.

Návrh plánu hodnotenia musí byť v súlade so spoločnými metodickými zásadami, ktoré stanovil dozorný úrad (64

| 148. | Ex post hodnotenie musí vykonať odborník nezávislý od orgánu poskytujúceho pomoc na základe plánu hodnotenia. Každé hodnotenie musí zahŕňať aspoň jednu priebežnú a jednu záverečnú hodnotiacu správu. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia zverejniť obe správy. |
| --- | --- |

148.

Ex post

| 149. | Konečná verzia hodnotiacej správy sa musí predložiť dozornému úradu včas na posúdenie prípadného predĺženia schémy pomoci a najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím jej platnosti. Táto lehota sa môže skrátiť v prípade schém, pri ktorých vznikla požiadavka na hodnotenie v posledných dvoch rokoch ich vykonávania. Presný rozsah a spôsob každého hodnotenia budú stanovené v rozhodnutí o schválení schémy pomoci. V notifikácii každého následného opatrenia pomoci s podobným cieľom treba opísať, akým spôsobom sa zohľadnili výsledky hodnotenia. |
| --- | --- |

149.

Konečná verzia hodnotiacej správy sa musí predložiť dozornému úradu včas na posúdenie prípadného predĺženia schémy pomoci a najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím jej platnosti. Táto lehota sa môže skrátiť v prípade schém, pri ktorých vznikla požiadavka na hodnotenie v posledných dvoch rokoch ich vykonávania. Presný rozsah a spôsob každého hodnotenia budú stanovené v rozhodnutí o schválení schémy pomoci. V notifikácii každého následného opatrenia pomoci s podobným cieľom treba opísať, akým spôsobom sa zohľadnili výsledky hodnotenia.

7.   Mapy regionálnej pomoci

Mapy regionálnej pomoci

| 150. | V tomto oddiele dozorný úrad stanoví kritériá na identifikáciu oblastí, ktoré spĺňajú podmienky článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. Oblasti, ktoré spĺňajú tieto podmienky a ktoré by štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, chceli označiť ako oblasti „a“ alebo „c“ (65), musia byť uvedené v mape regionálnej pomoci, ktorá sa musí notifikovať dozornému úradu a ktorú musí dozorný úrad schváliť predtým, ako môže byť regionálna pomoc poskytnutá podnikom nachádzajúcim sa v určených oblastiach. |
| --- | --- |

150.

V tomto oddiele dozorný úrad stanoví kritériá na identifikáciu oblastí, ktoré spĺňajú podmienky článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. Oblasti, ktoré spĺňajú tieto podmienky a ktoré by štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, chceli označiť ako oblasti „a“ alebo „c“ (65

| 151. | V mapách sa musia uviesť aj maximálne intenzity pomoci, ktoré sa uplatňujú na tieto oblasti počas obdobia platnosti schválenej mapy. |
| --- | --- |

151.

V mapách sa musia uviesť aj maximálne intenzity pomoci, ktoré sa uplatňujú na tieto oblasti počas obdobia platnosti schválenej mapy.

| 152. | S cieľom zachovať stimulačný účinok pomoci v prípade, ak sa žiadosti o pomoc v rámci opatrení nenárokovateľnej štátnej pomoci zaviedli ešte pred začiatkom obdobia platnosti mapy, nesmie sa „výška pomoci, ktorá sa považuje za nevyhnutnú“ uvedená v pôvodnej žiadosti o pomoc so spätnou účinnosťou meniť po začatí prác na projekte, aby sa odôvodnila vyššia intenzita pomoci, ktorá by mohla byť podľa týchto usmernení k dispozícii. |
| --- | --- |

152.

S cieľom zachovať stimulačný účinok pomoci v prípade, ak sa žiadosti o pomoc v rámci opatrení nenárokovateľnej štátnej pomoci zaviedli ešte pred začiatkom obdobia platnosti mapy, nesmie sa „výška pomoci, ktorá sa považuje za nevyhnutnú“ uvedená v pôvodnej žiadosti o pomoc so spätnou účinnosťou meniť po začatí prác na projekte, aby sa odôvodnila vyššia intenzita pomoci, ktorá by mohla byť podľa týchto usmernení k dispozícii.

| 153. | V prípade automatických schém pomoci vo forme daňového zvýhodnenia možno maximálne intenzity pomoci podľa týchto usmernení uplatniť iba na projekty, ktoré sa začali v deň, keď v súlade s príslušnými vnútroštátnymi predpismi nadobudlo účinnosť zvýšenie príslušnej maximálnej intenzity pomoci, alebo po tomto dni. V prípade projektov, ktoré sa začali pred týmto dňom, sa bude naďalej uplatňovať maximálna intenzita pomoci schválená podľa predchádzajúcej mapy regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

153.

V prípade automatických schém pomoci vo forme daňového zvýhodnenia možno maximálne intenzity pomoci podľa týchto usmernení uplatniť iba na projekty, ktoré sa začali v deň, keď v súlade s príslušnými vnútroštátnymi predpismi nadobudlo účinnosť zvýšenie príslušnej maximálnej intenzity pomoci, alebo po tomto dni. V prípade projektov, ktoré sa začali pred týmto dňom, sa bude naďalej uplatňovať maximálna intenzita pomoci schválená podľa predchádzajúcej mapy regionálnej pomoci.

7.1.   Pokrytie obyvateľstva oprávnené na regionálnu pomoc

Pokrytie obyvateľstva oprávnené na regionálnu pomoc

| 154. | Keďže poskytnutie regionálnej štátnej pomoci predstavuje výnimku zo všeobecného zákazu štátnej pomoci stanoveného v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, Komisia je toho názoru, že celkový počet obyvateľov v prípade oblastí „a“ a „c“ v EÚ27 musí byť menší ako v neurčených oblastiach. Celkové pokrytie týchto určených oblastí v EÚ27 by preto malo byť nižšie než 50 % obyvateľstva EÚ27. |
| --- | --- |

154.

Keďže poskytnutie regionálnej štátnej pomoci predstavuje výnimku zo všeobecného zákazu štátnej pomoci stanoveného v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, Komisia je toho názoru, že celkový počet obyvateľov v prípade oblastí „a“ a „c“ v EÚ27 musí byť menší ako v neurčených oblastiach. Celkové pokrytie týchto určených oblastí v EÚ27 by preto malo byť nižšie než 50 % obyvateľstva EÚ27.

| 155. | V usmerneniach o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 (66) Komisia stanovila celkové pokrytie v prípade oblastí „a“ a „c“ na 47 % obyvateľstva EÚ28. Vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z EÚ sa Komisia domnieva, že zvýšenie na 48 % celkového pokrytia obyvateľstva EÚ27 je primerané. |
| --- | --- |

155.

V usmerneniach o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 (66

| 156. | Na základe toho sa v súčasných usmerneniach Komisie o regionálnej štátnej pomoci členským štátom stanovuje celkové maximálne pokrytie v prípade oblastí „a“ a „c“ na 48 % obyvateľstva EÚ27 (67). |
| --- | --- |

156.

Na základe toho sa v súčasných usmerneniach Komisie o regionálnej štátnej pomoci členským štátom stanovuje celkové maximálne pokrytie v prípade oblastí „a“ a „c“ na 48 % obyvateľstva EÚ27 (67

| 156a. | Dozorný úrad súhlasí s názorom Komisie. Preto by sa mal v týchto usmerneniach stanoviť zodpovedajúci strop celkového pokrytia v prípade celého EHP, ktorý zahŕňa štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP. Tento strop platný pre celý EHP sa stanoví tak, že k výpočtu stropu pokrytia, ktorý je stanovený v usmerneniach Komisie, sa pridá obyvateľstvo štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP. Preto sa na účely týchto usmernení stanovuje celkové maximálne pokrytie v prípade oblastí „a“ a „c“ na 48 % celkového obyvateľstva EHP na základe údajov Eurostatu za rok 2018. |
| --- | --- |

156a.

Dozorný úrad súhlasí s názorom Komisie. Preto by sa mal v týchto usmerneniach stanoviť zodpovedajúci strop celkového pokrytia v prípade celého EHP, ktorý zahŕňa štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP. Tento strop platný pre celý EHP sa stanoví tak, že k výpočtu stropu pokrytia, ktorý je stanovený v usmerneniach Komisie, sa pridá obyvateľstvo štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP. Preto sa na účely týchto usmernení stanovuje celkové maximálne pokrytie v prípade oblastí „a“ a „c“ na 48 % celkového obyvateľstva EHP na základe údajov Eurostatu za rok 2018.

7.2.   Výnimka uvedená v článku 61 ods. 3 písm. a)

Výnimka uvedená v článku 61 ods. 3 písm. a)

| 157. | V článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP sa stanovuje, že „pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou“ možno považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP. Ako uviedol Súdny dvor, „použitie slov ‚abnormally‘ (mimoriadne) a ‚serious‘ (mimoriadne) v článku [107] ods. 3 písm. a) [Zmluvy o fungovaní Európskej únie] naznačuje, že výnimka sa týka iba oblastí, ktorých hospodárska situácia je mimoriadne nepriaznivá v porovnaní s [Úniou] ako celkom“ (68). |
| --- | --- |

157.

V článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP sa stanovuje, že „pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou“ možno považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP. Ako uviedol Súdny dvor, „použitie slov ‚abnormally‘ (mimoriadne) a ‚serious‘ (mimoriadne) v článku [107] ods. 3 písm. a) [Zmluvy o fungovaní Európskej únie] naznačuje, že výnimka sa týka iba oblastí, ktorých hospodárska situácia je mimoriadne nepriaznivá v porovnaní s [Úniou] ako celkom“ (68

| 158. | Dozorný úrad sa domnieva, že podmienky článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP sú splnené v prípade štatistických regiónov na úrovni 2, ktorých hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa dosahuje najviac 75 % priemeru EHP (69). |
| --- | --- |

158.

Dozorný úrad sa domnieva, že podmienky článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP sú splnené v prípade štatistických regiónov na úrovni 2, ktorých hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa dosahuje najviac 75 % priemeru EHP (69

| 159. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, teda môžu určiť ako oblasti „a“ tieto oblasti:






  1. | štatistické regióny na úrovni 2, ktorých HDP na obyvateľa v štandarde kúpnej sily (70) dosahuje najviac 75 % priemeru EHP (na základe priemeru za posledné tri roky, za ktoré sú k dispozícii údaje Eurostatu (71)); |
| --- | --- | --- |

159.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, teda môžu určiť ako oblasti „a“ tieto oblasti:

1.

štatistické regióny na úrovni 2, ktorých HDP na obyvateľa v štandarde kúpnej sily (70) dosahuje najviac 75 % priemeru EHP (na základe priemeru za posledné tri roky, za ktoré sú k dispozícii údaje Eurostatu (71));

70

71

| 2. | [...]. |
| --- | --- |

2.

[...].

| 160. | V prílohe I sú stanovené oprávnené oblasti „a“ podľa štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP. V čase prijatia týchto usmernení žiadny región v štátoch EZVO, ktoré sú členmi EHP, nespĺňal podmienky na udelenie výnimky podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

160.

V prílohe I sú stanovené oprávnené oblasti „a“ podľa štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP. V čase prijatia týchto usmernení žiadny región v štátoch EZVO, ktoré sú členmi EHP, nespĺňal podmienky na udelenie výnimky podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP.

7.3.   Výnimka uvedená v článku 61 ods. 3 písm. c)

Výnimka uvedená v článku 61 ods. 3 písm. c)

| 161. | V článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP sa stanovuje, že „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom,“ možno považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP. Podľa Súdneho dvora „[v]ýnimka uvedená v článku 107 ods. 3 písm. c) [Zmluvy o fungovaní Európskej únie][...] umožňuje rozvoj určitých regiónov bez toho, aby boli obmedzené hospodárskymi podmienkami stanovenými v článku 107 ods. 3 písm. a) za predpokladu, že táto pomoc ‚nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom‘. Toto ustanovenie dáva Komisii právomoc povoliť pomoc určenú na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí členského štátu, ktoré sú v porovnaní s celoštátnym priemerom znevýhodnené“ (72). Dozorný úrad sa domnieva, že to isté sa uplatňuje aj podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

161.

V článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP sa stanovuje, že „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom,“ možno považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP. Podľa Súdneho dvora „[v]ýnimka uvedená v článku 107 ods. 3 písm. c) [Zmluvy o fungovaní Európskej únie][...] umožňuje rozvoj určitých regiónov bez toho, aby boli obmedzené hospodárskymi podmienkami stanovenými v článku 107 ods. 3 písm. a) za predpokladu, že táto pomoc ‚nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom‘. Toto ustanovenie dáva Komisii právomoc povoliť pomoc určenú na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí členského štátu, ktoré sú v porovnaní s celoštátnym priemerom znevýhodnené“ (72

| 162. | Maximálne pokrytie v prípade oblastí „c“ v EHP (ďalej len „pokrytie oblastí ‚c‘“) sa získa odpočítaním obyvateľstva oprávnených oblastí „a“ v EHP od celkového maximálneho pokrytia v rámci celého EHP stanoveného v bode 156a. |
| --- | --- |

162.

Maximálne pokrytie v prípade oblastí „c“ v EHP (ďalej len „pokrytie oblastí ‚c‘“) sa získa odpočítaním obyvateľstva oprávnených oblastí „a“ v EHP od celkového maximálneho pokrytia v rámci celého EHP stanoveného v bode 156a.

| 163. | Existujú dve kategórie oblastí „c“:






  1. | oblasti, ktoré spĺňajú určité stanovené podmienky a ktoré štát EZVO, ktorý je členom EHP, preto môže určiť ako oblasti „c“ bez akéhokoľvek ďalšieho zdôvodnenia (ďalej len „vopred vymedzené oblasti ‚c‘“); |
| --- | --- | --- |

163.

Existujú dve kategórie oblastí „c“:

1.

oblasti, ktoré spĺňajú určité stanovené podmienky a ktoré štát EZVO, ktorý je členom EHP, preto môže určiť ako oblasti „c“ bez akéhokoľvek ďalšieho zdôvodnenia (ďalej len „vopred vymedzené oblasti ‚c‘“);

| 2. | oblasti, ktoré štát EZVO, ktorý je členom EHP, môže podľa vlastného uváženia určiť ako oblasti „c“ za predpokladu, že štát EZVO, ktorý je členom EHP, preukáže, že tieto oblasti spĺňajú určité sociálno-ekonomické kritériá (ďalej len „vopred nevymedzené oblasti ‚c‘“). |
| --- | --- |

2.

oblasti, ktoré štát EZVO, ktorý je členom EHP, môže podľa vlastného uváženia určiť ako oblasti „c“ za predpokladu, že štát EZVO, ktorý je členom EHP, preukáže, že tieto oblasti spĺňajú určité sociálno-ekonomické kritériá (ďalej len „vopred nevymedzené oblasti ‚c‘“).

7.3.1.   Vopred vymedzené oblasti „c“

Vopred vymedzené oblasti „c“

7.3.1.1.   Osobitný prídel pokrytia oblastí „c“ na vopred vymedzené oblasti „c“

Osobitný prídel pokrytia oblastí „c“ na vopred vymedzené oblasti „c“

| 164. | [...] (73). |
| --- | --- |

164.

[...] (73

| 165. | Dozorný úrad sa domnieva, že štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia mať dostatočné pokrytie oblastí „c“, aby mohli určiť ako oblasti „c“ oblasti s nízkou hustotou obyvateľstva. |
| --- | --- |

165.

Dozorný úrad sa domnieva, že štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia mať dostatočné pokrytie oblastí „c“, aby mohli určiť ako oblasti „c“ oblasti s nízkou hustotou obyvateľstva.

| 166. | Za vopred vymedzené oblasti „c“ sa považujú tieto oblasti:






  1. | [...]; |
| --- | --- | --- |

166.

Za vopred vymedzené oblasti „c“ sa považujú tieto oblasti:

1.

[...];

| 2. | riedko osídlené oblasti: štatistické regióny na úrovni 2 s menej ako ôsmimi obyvateľmi na km2 alebo štatistické regióny na úrovni 3 s menej ako 12,5 obyvateľa na km2 (na základe údajov Eurostatu o hustote obyvateľstva za rok 2018). |
| --- | --- |

2.

riedko osídlené oblasti: štatistické regióny na úrovni 2 s menej ako ôsmimi obyvateľmi na km2 alebo štatistické regióny na úrovni 3 s menej ako 12,5 obyvateľa na km2 (na základe údajov Eurostatu o hustote obyvateľstva za rok 2018).

2

2

| 167. | V prílohe I sa stanovuje osobitný prídel pokrytia vopred vymedzených oblastí „c“ podľa štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP. Tento prídel pokrytia obyvateľstva možno použiť iba na určenie vopred vymedzených oblastí „c“. |
| --- | --- |

167.

V prílohe I sa stanovuje osobitný prídel pokrytia vopred vymedzených oblastí „c“ podľa štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP. Tento prídel pokrytia obyvateľstva možno použiť iba na určenie vopred vymedzených oblastí „c“.

7.3.1.2.   Určenie vopred vymedzených oblastí „c“

Určenie vopred vymedzených oblastí „c“

| 168. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu ako oblasti „c“ určiť vopred vymedzené oblasti „c“ uvedené v bode 166. |
| --- | --- |

168.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu ako oblasti „c“ určiť vopred vymedzené oblasti „c“ uvedené v bode 166.

| 169. | V prípade riedko osídlených oblastí by mali štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, v zásade určiť štatistické regióny na úrovni 2 s menej ako ôsmimi obyvateľmi na km2 alebo štatistické regióny na úrovni 3 s menej ako 12,5 obyvateľa na km2. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, však môžu určiť časti štatistických regiónov na úrovni 3 s menej ako 12,5 obyvateľa na km2 alebo iné susediace oblasti priľahlé k týmto štatistickým regiónom na úrovni 3 za predpokladu, že tieto oblasti majú menej ako 12,5 obyvateľa na km2. V prípade veľmi riedko osídlených oblastí môžu štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, určiť štatistické regióny na úrovni 2 s menej ako ôsmimi obyvateľmi na km2 alebo iné menšie susediace oblasti priľahlé k týmto štatistickým regiónom na úrovni 2 za predpokladu, že tieto oblasti majú menej ako osem obyvateľov na km2 a že počet obyvateľov veľmi riedko osídlených oblastí spolu s riedko osídlenými oblasťami neprekračuje osobitný prídel pokrytia oblastí „c“ uvedený v bode 167. |
| --- | --- |

169.

V prípade riedko osídlených oblastí by mali štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, v zásade určiť štatistické regióny na úrovni 2 s menej ako ôsmimi obyvateľmi na km2

2

2

2

2

2

7.3.2.   Vopred nevymedzené oblasti „c“

Vopred nevymedzené oblasti „c“

7.3.2.1.   Metóda prideľovania pokrytia v prípade vopred nevymedzených oblastí „c“ v rámci štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP

Metóda prideľovania pokrytia v prípade vopred nevymedzených oblastí „c“ v rámci štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP

| 170. | Maximálne pokrytie v prípade vopred nevymedzených oblastí „c“ v EHP sa získa odpočítaním obyvateľstva oprávnených oblastí „a“ a vopred vymedzených oblastí „c“ za EÚ27 a štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, od celkového maximálneho pokrytia v rámci celého EHP stanoveného v bode 156a. Pokrytie vopred nevymedzených oblastí „c“ sa rozdelí medzi štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, podľa metódy uvedenej v prílohe III. |
| --- | --- |

170.

Maximálne pokrytie v prípade vopred nevymedzených oblastí „c“ v EHP sa získa odpočítaním obyvateľstva oprávnených oblastí „a“ a vopred vymedzených oblastí „c“ za EÚ27 a štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, od celkového maximálneho pokrytia v rámci celého EHP stanoveného v bode 156a. Pokrytie vopred nevymedzených oblastí „c“ sa rozdelí medzi štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, podľa metódy uvedenej v prílohe III.

7.3.2.2.   Bezpečnostná sieť a minimálne pokrytie obyvateľstva

Bezpečnostná sieť a minimálne pokrytie obyvateľstva

| 171. | Komisia je toho názoru, že na to, aby bolo možné zaistiť kontinuitu v mapách regionálnej pomoci a minimálny rozsah opatrení pre všetky členské štáty, by celkové pokrytie v žiadnom členskom štáte nemalo klesnúť o viac než 30 % v porovnaní s obdobím 2017 – 2020 a pre všetky členské štáty by malo platiť minimálne pokrytie obyvateľstva. |
| --- | --- |

171.

Komisia je toho názoru, že na to, aby bolo možné zaistiť kontinuitu v mapách regionálnej pomoci a minimálny rozsah opatrení pre všetky členské štáty, by celkové pokrytie v žiadnom členskom štáte nemalo klesnúť o viac než 30 % v porovnaní s obdobím 2017 – 2020 a pre všetky členské štáty by malo platiť minimálne pokrytie obyvateľstva.

| 172. | Odchylne od celkového maximálneho pokrytia stanoveného v bode 156 usmernení Komisie preto Komisia zvýšila pokrytie oblastí „c“ každého členského štátu tak, aby:






  1. | celkové pokrytie oblastí „a“ a „c“ každého príslušného členského štátu nebolo znížené o viac ako 30 % v porovnaní s obdobím 2017 – 2020 (74); |
| --- | --- | --- |

172.

Odchylne od celkového maximálneho pokrytia stanoveného v bode 156 usmernení Komisie preto Komisia zvýšila pokrytie oblastí „c“ každého členského štátu tak, aby:

1.

celkové pokrytie oblastí „a“ a „c“ každého príslušného členského štátu nebolo znížené o viac ako 30 % v porovnaní s obdobím 2017 – 2020 (74);

74

| 2. | všetky členské štáty mali pokrytie obyvateľstva aspoň na úrovni 7,5 % celoštátneho počtu obyvateľov (75). |
| --- | --- |

2.

všetky členské štáty mali pokrytie obyvateľstva aspoň na úrovni 7,5 % celoštátneho počtu obyvateľov (75).

75

| 172a. | Dozorný úrad súhlasí s názormi Komisie. Preto sa pokrytie oblastí „c“ zvyšuje tak, aby Lichtenštajnsko získalo minimálne pokrytie obyvateľstva na úrovni 7,5 % celoštátneho počtu obyvateľov. |
| --- | --- |

172a.

Dozorný úrad súhlasí s názormi Komisie. Preto sa pokrytie oblastí „c“ zvyšuje tak, aby Lichtenštajnsko získalo minimálne pokrytie obyvateľstva na úrovni 7,5 % celoštátneho počtu obyvateľov.

| 173. | V prílohe I sa stanovuje pokrytie v prípade vopred nevymedzených oblasti „c“ vrátane bezpečnostnej siete a minimálneho pokrytia obyvateľstva podľa štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP. |
| --- | --- |

173.

V prílohe I sa stanovuje pokrytie v prípade vopred nevymedzených oblasti „c“ vrátane bezpečnostnej siete a minimálneho pokrytia obyvateľstva podľa štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP.

7.3.2.3.   Určenie vopred nevymedzených oblastí „c“

Určenie vopred nevymedzených oblastí „c“

| 174. | Dozorný úrad sa domnieva, že kritériá používané štátmi EZVO, ktoré sú členmi EHP, na určenie oblastí „c“ by mali odrážať okruh situácií, v ktorých poskytnutie regionálnej pomoci môže byť odôvodnené. Kritériá by preto mali byť zamerané na sociálno-ekonomické, geografické alebo štrukturálne problémy, ktoré sa pravdepodobne v oblastiach „c“ vyskytnú, a mali by poskytovať dostatočné záruky, že poskytnutie regionálnej štátnej pomoci nebude mať vplyv na podmienky obchodu v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

174.

Dozorný úrad sa domnieva, že kritériá používané štátmi EZVO, ktoré sú členmi EHP, na určenie oblastí „c“ by mali odrážať okruh situácií, v ktorých poskytnutie regionálnej pomoci môže byť odôvodnené. Kritériá by preto mali byť zamerané na sociálno-ekonomické, geografické alebo štrukturálne problémy, ktoré sa pravdepodobne v oblastiach „c“ vyskytnú, a mali by poskytovať dostatočné záruky, že poskytnutie regionálnej štátnej pomoci nebude mať vplyv na podmienky obchodu v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom.

| 175. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, tak môžu určiť ako oblasti „c“ vopred nevymedzené oblasti „c“ na základe týchto kritérií:






  1. | Kritérium 1: susediace oblasti s minimálne 100 000 obyvateľmi (76). Tieto oblasti sa musia nachádzať v štatistických regiónoch na úrovni 2 alebo na úrovni 3, ktoré majú:






  i) | HDP na obyvateľa najviac na úrovni priemeru EHP alebo |
| --- | --- | --- | --- |

175.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, tak môžu určiť ako oblasti „c“ vopred nevymedzené oblasti „c“ na základe týchto kritérií:

1.

Kritérium 1: susediace oblasti s minimálne 100 000 obyvateľmi (76). Tieto oblasti sa musia nachádzať v štatistických regiónoch na úrovni 2 alebo na úrovni 3, ktoré majú:

76

i)

HDP na obyvateľa najviac na úrovni priemeru EHP alebo

| ii) | mieru nezamestnanosti najmenej na úrovni 115 % celoštátneho priemeru (77). |
| --- | --- |

ii)

mieru nezamestnanosti najmenej na úrovni 115 % celoštátneho priemeru (77).

77

| 2. | Kritérium 2: štatistické regióny na úrovni 3 s menej ako 100 000 obyvateľmi, ktoré majú:






  i) | HDP na obyvateľa najviac na úrovni priemeru EHP alebo |
| --- | --- | --- |

2.

Kritérium 2: štatistické regióny na úrovni 3 s menej ako 100 000 obyvateľmi, ktoré majú:

i)

HDP na obyvateľa najviac na úrovni priemeru EHP alebo

| ii) | mieru nezamestnanosti najmenej na úrovni 115 % celoštátneho priemeru. |
| --- | --- |

ii)

mieru nezamestnanosti najmenej na úrovni 115 % celoštátneho priemeru.

| 3. | Kritérium 3: ostrovy alebo susediace oblasti charakteristické podobnou geografickou izoláciou (napr. polostrovy alebo horské oblasti), ktoré majú:






  i) | HDP na obyvateľa najviac na úrovni priemeru EHP (78) alebo |
| --- | --- | --- |

3.

Kritérium 3: ostrovy alebo susediace oblasti charakteristické podobnou geografickou izoláciou (napr. polostrovy alebo horské oblasti), ktoré majú:

i)

HDP na obyvateľa najviac na úrovni priemeru EHP (78) alebo

78

| ii) | mieru nezamestnanosti najmenej na úrovni 115 % celoštátneho priemeru (79) alebo |
| --- | --- |

ii)

mieru nezamestnanosti najmenej na úrovni 115 % celoštátneho priemeru (79) alebo

79

| iii) | menej ako 5 000 obyvateľov. |
| --- | --- |

iii)

menej ako 5 000 obyvateľov.

| 4. | Kritérium 4: štatistické regióny na úrovni 3 alebo časti štatistických regiónov na úrovni 3, ktoré tvoria susediace oblasti, ktoré sú priľahlé oblasti „a“ alebo majú spoločnú pozemnú hranicu s krajinou mimo EHP alebo Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO). |
| --- | --- |

4.

Kritérium 4: štatistické regióny na úrovni 3 alebo časti štatistických regiónov na úrovni 3, ktoré tvoria susediace oblasti, ktoré sú priľahlé oblasti „a“ alebo majú spoločnú pozemnú hranicu s krajinou mimo EHP alebo Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO).

| 5. | Kritérium 5: susediace oblasti s minimálne 50 000 obyvateľmi (80), v ktorých prebiehajú významné štrukturálne zmeny alebo ktoré sú vo vážnom relatívnom úpadku, za predpokladu, že tieto oblasti sa nenachádzajú v štatistických regiónoch na úrovni 3 ani susediacich oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky, aby mohli byť určené ako vopred vymedzené oblasti alebo mohli patriť pod kritériá 1 až 4 (81). |
| --- | --- |

5.

Kritérium 5: susediace oblasti s minimálne 50 000 obyvateľmi (80), v ktorých prebiehajú významné štrukturálne zmeny alebo ktoré sú vo vážnom relatívnom úpadku, za predpokladu, že tieto oblasti sa nenachádzajú v štatistických regiónoch na úrovni 3 ani susediacich oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky, aby mohli byť určené ako vopred vymedzené oblasti alebo mohli patriť pod kritériá 1 až 4 (81).

80

81

| 176. | Na účely uplatnenia kritérií uvedených v bode 175 sa pojem susediacich oblastí vzťahuje na celé lokálne administratívne jednotky (ďalej len „LAU“) (82) alebo na skupinu LAU (83). Skupina LAU sa bude považovať za susediacu oblasť, ak každá takáto oblasť v skupine má spoločnú administratívnu hranicu s inou oblasťou v skupine (84). |
| --- | --- |

176.

Na účely uplatnenia kritérií uvedených v bode 175 sa pojem susediacich oblastí vzťahuje na celé lokálne administratívne jednotky (ďalej len „LAU“) (82

83

84

| 177. | Dodržanie pokrytia obyvateľstva prípustného pre každý štát EZVO, ktorý je členom EHP, sa posúdi na základe najnovších údajov o celkovom počte obyvateľov v dotknutých oblastiach zverejnenom národným štatistickým úradom. |
| --- | --- |

177.

Dodržanie pokrytia obyvateľstva prípustného pre každý štát EZVO, ktorý je členom EHP, sa posúdi na základe najnovších údajov o celkovom počte obyvateľov v dotknutých oblastiach zverejnenom národným štatistickým úradom.

7.4.   Maximálne intenzity pomoci uplatniteľné na regionálnu investičnú pomoc

Maximálne intenzity pomoci uplatniteľné na regionálnu investičnú pomoc

| 178. | Dozorný úrad je toho názoru, že maximálne intenzity pomoci uplatniteľné na regionálnu investičnú pomoc musia zohľadňovať charakter a rozsah rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych oblastí EHP. Intenzity pomoci by mali byť preto v oblastiach „a“ vyššie než v oblastiach „c“. |
| --- | --- |

178.

Dozorný úrad je toho názoru, že maximálne intenzity pomoci uplatniteľné na regionálnu investičnú pomoc musia zohľadňovať charakter a rozsah rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych oblastí EHP. Intenzity pomoci by mali byť preto v oblastiach „a“ vyššie než v oblastiach „c“.

7.4.1.   Maximálne intenzity pomoci v oblastiach „a“

Maximálne intenzity pomoci v oblastiach „a“

| 179. | Intenzita pomoci veľkým podnikom v oblastiach „a“ nesmie prekročiť:






  1. | 50 % v štatistických regiónoch na úrovni 2, ktorých HDP na obyvateľa je najviac na úrovni 55 % priemeru EHP; |
| --- | --- | --- |

179.

Intenzita pomoci veľkým podnikom v oblastiach „a“ nesmie prekročiť:

1.

50 % v štatistických regiónoch na úrovni 2, ktorých HDP na obyvateľa je najviac na úrovni 55 % priemeru EHP;

| 2. | 40 % v štatistických regiónoch na úrovni 2, ktorých HDP na obyvateľa je vyšší ako 55 %, ale najviac na úrovni 65 % priemeru EHP; |
| --- | --- |

2.

40 % v štatistických regiónoch na úrovni 2, ktorých HDP na obyvateľa je vyšší ako 55 %, ale najviac na úrovni 65 % priemeru EHP;

| 3. | 30 % v štatistických regiónoch na úrovni 2 s HDP na obyvateľa vyšším ako 65 % priemeru EHP. |
| --- | --- |

3.

30 % v štatistických regiónoch na úrovni 2 s HDP na obyvateľa vyšším ako 65 % priemeru EHP.

| 180. | [...]. |
| --- | --- |

180.

[...].

| 181. | Intenzity pomoci stanovené v bode 179 možno zvýšiť v oblastiach uvedených v oddieloch 7.4.4 a 7.4.5, ak intenzita pomoci veľkým podnikom v dotknutej oblasti nepresiahne 70 %. |
| --- | --- |

181.

Intenzity pomoci stanovené v bode 179 možno zvýšiť v oblastiach uvedených v oddieloch 7.4.4 a 7.4.5, ak intenzita pomoci veľkým podnikom v dotknutej oblasti nepresiahne 70 %.

7.4.2.   Maximálne intenzity pomoci v oblastiach „c“

Maximálne intenzity pomoci v oblastiach „c“

| 182. | Intenzita pomoci veľkým podnikom nesmie prekročiť:






  1. | 20 % v riedko osídlených oblastiach a v oblastiach (štatistické regióny na úrovni 3 alebo časti štatistických regiónov na úrovni 3), ktoré majú spoločnú pozemnú hranicu s krajinou mimo EHP alebo EZVO; |
| --- | --- | --- |

182.

Intenzita pomoci veľkým podnikom nesmie prekročiť:

1.

20 % v riedko osídlených oblastiach a v oblastiach (štatistické regióny na úrovni 3 alebo časti štatistických regiónov na úrovni 3), ktoré majú spoločnú pozemnú hranicu s krajinou mimo EHP alebo EZVO;

| 2. | 15 % v bývalých oblastiach „a“; |
| --- | --- |

2.

15 % v bývalých oblastiach „a“;

| 3. | 10 % vo vopred nevymedzených oblastiach „c“, v ktorých je HDP na obyvateľa vyšší ako 100 % priemeru EHP a miera nezamestnanosti nižšia ako 100 % priemeru EHP; |
| --- | --- |

3.

10 % vo vopred nevymedzených oblastiach „c“, v ktorých je HDP na obyvateľa vyšší ako 100 % priemeru EHP a miera nezamestnanosti nižšia ako 100 % priemeru EHP;

| 4. | 15 % v iných vopred nevymedzených oblastiach „c“. |
| --- | --- |

4.

15 % v iných vopred nevymedzených oblastiach „c“.

| 183. | V bývalých oblastiach „a“ intenzitu pomoci na úrovni 15 % stanovenú v bode 182 podbode 2 možno zvýšiť až o päť percentuálnych bodov do 31. decembra 2024. |
| --- | --- |

183.

V bývalých oblastiach „a“ intenzitu pomoci na úrovni 15 % stanovenú v bode 182 podbode 2 možno zvýšiť až o päť percentuálnych bodov do 31. decembra 2024.

| 184. | Ak oblasť „c“ je priľahlá k oblasti „a“, intenzity pomoci stanovené v bode 182 v štatistických regiónoch na úrovni 3 alebo v častiach štatistických regiónov na úrovni 3 v tejto oblasti „c“, ktoré sú priľahlé k oblasti „a“, sa môžu podľa potreby zvýšiť tak, aby rozdiel v intenzite pomoci medzi obidvomi oblasťami nebol vyšší ako 15 percentuálnych bodov. |
| --- | --- |

184.

Ak oblasť „c“ je priľahlá k oblasti „a“, intenzity pomoci stanovené v bode 182 v štatistických regiónoch na úrovni 3 alebo v častiach štatistických regiónov na úrovni 3 v tejto oblasti „c“, ktoré sú priľahlé k oblasti „a“, sa môžu podľa potreby zvýšiť tak, aby rozdiel v intenzite pomoci medzi obidvomi oblasťami nebol vyšší ako 15 percentuálnych bodov.

| 185. | Intenzity pomoci stanovené v bode 182 sa môžu zvýšiť aj v oblastiach uvedených v oddiele 7.4.5. |
| --- | --- |

185.

Intenzity pomoci stanovené v bode 182 sa môžu zvýšiť aj v oblastiach uvedených v oddiele 7.4.5.

7.4.3.   Zvýšené intenzity pomoci pre MSP

Zvýšené intenzity pomoci pre MSP

| 186. | Intenzity pomoci stanovené v pododdieloch 7.4.1 a 7.4.2 sa môžu zvýšiť až o 20 percentuálnych bodov v prípade malých podnikov alebo až o 10 percentuálnych bodov v prípade stredných podnikov (85). |
| --- | --- |

186.

Intenzity pomoci stanovené v pododdieloch 7.4.1 a 7.4.2 sa môžu zvýšiť až o 20 percentuálnych bodov v prípade malých podnikov alebo až o 10 percentuálnych bodov v prípade stredných podnikov (85

7.4.4.   Zvýšené intenzity pomoci pre územia určené na podporu z FST (86)

Zvýšené intenzity pomoci pre územia určené na podporu z FST

86

| 187. | [...] (87). |
| --- | --- |

187.

[...] (87

7.4.5.   Zvýšené intenzity pomoci pre regióny, v ktorých dochádza k úbytku obyvateľstva

Zvýšené intenzity pomoci pre regióny, v ktorých dochádza k úbytku obyvateľstva

| 188. | Maximálne intenzity pomoci stanovené v pododdiele 7.4.1 možno zvýšiť o 10 percentuálnych bodov a maximálne intenzity pomoci stanovené v pododdiele 7.4.2 možno zvýšiť o 5 percentuálnych bodov v prípade štatistických regiónov na úrovni 3, ktoré zaznamenali úbytok obyvateľstva o viac ako 10 % počas obdobia 2009 – 2018 (88). |
| --- | --- |

188.

Maximálne intenzity pomoci stanovené v pododdiele 7.4.1 možno zvýšiť o 10 percentuálnych bodov a maximálne intenzity pomoci stanovené v pododdiele 7.4.2 možno zvýšiť o 5 percentuálnych bodov v prípade štatistických regiónov na úrovni 3, ktoré zaznamenali úbytok obyvateľstva o viac ako 10 % počas obdobia 2009 – 2018 (88

7.5.   Notifikácia máp regionálnej pomoci a ich posúdenie

Notifikácia máp regionálnej pomoci a ich posúdenie

| 189. | Po prijatí týchto usmernení by každý štát EZVO, ktorý je členom EHP, mal notifikovať dozornému úradu jedinú mapu regionálnej pomoci uplatniteľnú od 1. januára 2022 do 31. decembra 2027. Každá notifikácia by mala obsahovať informácie uvedené v prílohe V. |
| --- | --- |

189.

Po prijatí týchto usmernení by každý štát EZVO, ktorý je členom EHP, mal notifikovať dozornému úradu jedinú mapu regionálnej pomoci uplatniteľnú od 1. januára 2022 do 31. decembra 2027. Každá notifikácia by mala obsahovať informácie uvedené v prílohe V.

| 190. | Dozorný úrad v prípade každého štátu EZVO, ktorý je členom EHP, preskúma jeho notifikovanú mapu regionálnej pomoci, a ak mapa spĺňa podmienky stanovené v týchto usmerneniach, prijme rozhodnutie, ktorým ju schváli. Všetky mapy regionálnej pomoci sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie a príslušnom dodatku EHP a budú tvoriť neoddeliteľnú súčasť týchto usmernení. |
| --- | --- |

190.

Dozorný úrad v prípade každého štátu EZVO, ktorý je členom EHP, preskúma jeho notifikovanú mapu regionálnej pomoci, a ak mapa spĺňa podmienky stanovené v týchto usmerneniach, prijme rozhodnutie, ktorým ju schváli. Všetky mapy regionálnej pomoci sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie

7.6.   Zmeny

Zmeny

7.6.1.   Rezerva týkajúca sa obyvateľstva

Rezerva týkajúca sa obyvateľstva

| 191. | Štát EZVO, ktorý je členom EHP, sa môže z vlastného podnetu rozhodnúť vytvoriť rezervu pre vlastné pokrytie obyvateľstva pozostávajúcu z rozdielu medzi maximálnym pokrytím obyvateľstva pre tento štát EZVO, ktorý je členom EHP, prideleným dozorným úradom (89) a pokrytím pripadajúcim na oblasti „a“ a „c“ určené v mape regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

191.

Štát EZVO, ktorý je členom EHP, sa môže z vlastného podnetu rozhodnúť vytvoriť rezervu pre vlastné pokrytie obyvateľstva pozostávajúcu z rozdielu medzi maximálnym pokrytím obyvateľstva pre tento štát EZVO, ktorý je členom EHP, prideleným dozorným úradom (89

| 192. | Ak sa štát EZVO, ktorý je členom EHP, rozhodne vytvoriť takúto rezervu, môže ju kedykoľvek použiť na doplnenie nových oblastí „c“ do svojej mapy, pokiaľ nedosiahne maximálne vnútroštátne pokrytie. Na tento účel štát EZVO, ktorý je členom EHP, môže použiť najnovšie dostupné sociálno-ekonomické údaje, ktoré mu poskytol Eurostat alebo príslušný národný štatistický úrad, prípadne údaje pochádzajúce z iných uznaných zdrojov. Počet obyvateľov dotknutých oblastí „c“ by sa mal vypočítať na základe údajov o počte obyvateľov použitých na vypracovanie pôvodnej mapy. |
| --- | --- |

192.

Ak sa štát EZVO, ktorý je členom EHP, rozhodne vytvoriť takúto rezervu, môže ju kedykoľvek použiť na doplnenie nových oblastí „c“ do svojej mapy, pokiaľ nedosiahne maximálne vnútroštátne pokrytie. Na tento účel štát EZVO, ktorý je členom EHP, môže použiť najnovšie dostupné sociálno-ekonomické údaje, ktoré mu poskytol Eurostat alebo príslušný národný štatistický úrad, prípadne údaje pochádzajúce z iných uznaných zdrojov. Počet obyvateľov dotknutých oblastí „c“ by sa mal vypočítať na základe údajov o počte obyvateľov použitých na vypracovanie pôvodnej mapy.

| 193. | Štát EZVO, ktorý je členom EHP, musí dozornému úradu notifikovať každé plánované použitie svojej rezervy týkajúcej sa obyvateľstva na doplnenie nových oblastí „c“ pred vykonaním takýchto zmien. |
| --- | --- |

193.

Štát EZVO, ktorý je členom EHP, musí dozornému úradu notifikovať každé plánované použitie svojej rezervy týkajúcej sa obyvateľstva na doplnenie nových oblastí „c“ pred vykonaním takýchto zmien.

7.6.2.   Hodnotenie v polovici obdobia

Hodnotenie v polovici obdobia

| 194. | Hodnotenie máp regionálnej pomoci v polovici obdobia pri zohľadnení aktualizovaných štatistík sa vykoná v roku 2023. Do júna 2023 dozorný úrad oznámi podrobnosti tohto hodnotenia v polovici obdobia. |
| --- | --- |

194.

Hodnotenie máp regionálnej pomoci v polovici obdobia pri zohľadnení aktualizovaných štatistík sa vykoná v roku 2023. Do júna 2023 dozorný úrad oznámi podrobnosti tohto hodnotenia v polovici obdobia.

8.   Zmeny usmernení o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020

Zmeny usmernení o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020

| 195. | Do svojej notifikácie podľa bodu 189 môže štát EZVO, ktorý je členom EHP, zahrnúť aj zmenu svojej mapy regionálnej pomoci na roky 2014 – 2021 (90), aby nahradil oblasti oprávnené na pomoc podľa usmernení o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 oblasťami oprávnenými na pomoc na mape, ktorá má byť schválená dozorným úradom podľa bodu 190 týchto usmernení. Revidovaná mapa regionálnej pomoci bude platná odo dňa prijatia rozhodnutia dozorného úradu o notifikovanej zmene mapy regionálnej pomoci na roky 2014 – 2021 do 31. decembra 2021. V uvedenom rozhodnutí sa uvedú aj maximálne intenzity pomoci uplatniteľné v oblastiach oprávnených na pomoc podľa zmenenej mapy regionálnej pomoci na roky 2014 – 2021, ktoré zodpovedajú maximálnym intenzitám pomoci stanoveným v usmerneniach o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020. Zmenená mapa bude v súlade s bodom 157 uvedených usmernení tvoriť neoddeliteľnú súčasť usmernení o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020. |
| --- | --- |

195.

Do svojej notifikácie podľa bodu 189 môže štát EZVO, ktorý je členom EHP, zahrnúť aj zmenu svojej mapy regionálnej pomoci na roky 2014 – 2021 (90

| 196. | Usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 sa menia takto:






  1. | bod 20 písm. q) sa nahrádza takto: |
| --- | --- | --- |

196.

Usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 sa menia takto:

1.

bod 20 písm. q) sa nahrádza takto:

„
  ‚mapa regionálnej pomoci‘ je zoznam oblastí určených štátom EZVO, ktorý je členom EHP, v súlade s podmienkami stanovenými v týchto usmerneniach alebo usmerneniach o regionálnej štátnej pomoci uplatniteľných od 1. januára 2022 a schválených Komisiou;“;

| 2. | za bod 161 sa vkladá tento bod 161a:
  „5.6.3.   
  Zmena na základe usmernení o regionálnej štátnej pomoci uplatniteľných od 1. januára 2022











  161a. | Štát EZVO, ktorý je členom EHP, môže požiadať o zmenu svojej mapy regionálnej pomoci v súlade s oddielom 7.6 usmernení o regionálnej štátnej pomoci uplatniteľných od 1. januára 2022.“ |
| --- | --- | --- |

2.

za bod 161 sa vkladá tento bod 161a:

„5.6.3.   
  Zmena na základe usmernení o regionálnej štátnej pomoci uplatniteľných od 1. januára 2022

Zmena na základe usmernení o regionálnej štátnej pomoci uplatniteľných od 1. januára 2022

161a.

Štát EZVO, ktorý je členom EHP, môže požiadať o zmenu svojej mapy regionálnej pomoci v súlade s oddielom 7.6 usmernení o regionálnej štátnej pomoci uplatniteľných od 1. januára 2022.“

9.   Uplatniteľnosť pravidiel regionálnej pomoci

Uplatniteľnosť pravidiel regionálnej pomoci

| 197. | Dozorný úrad uplatní zásady stanovené v týchto usmerneniach pri posudzovaní zlučiteľnosti každej regionálnej pomoci, ktorú je potrebné notifikovať a ktorá sa poskytla alebo sa má poskytnúť po 31. decembri 2021. |
| --- | --- |

197.

Dozorný úrad uplatní zásady stanovené v týchto usmerneniach pri posudzovaní zlučiteľnosti každej regionálnej pomoci, ktorú je potrebné notifikovať a ktorá sa poskytla alebo sa má poskytnúť po 31. decembri 2021.

| 198. | Notifikácie schém regionálnej pomoci alebo opatrení pomoci, ktoré sa majú poskytnúť po 31. decembri 2021, nemožno považovať za úplné, kým dozorný úrad neprijme rozhodnutie o schválení mapy regionálnej pomoci pre dotknutý štát EZVO, ktorý je členom EHP, v súlade s postupmi uvedenými v pododdiele 7.5. |
| --- | --- |

198.

Notifikácie schém regionálnej pomoci alebo opatrení pomoci, ktoré sa majú poskytnúť po 31. decembri 2021, nemožno považovať za úplné, kým dozorný úrad neprijme rozhodnutie o schválení mapy regionálnej pomoci pre dotknutý štát EZVO, ktorý je členom EHP, v súlade s postupmi uvedenými v pododdiele 7.5.

| 199. | Vykonávanie týchto usmernení povedie k niektorým zmenám pravidiel, ktoré sa uplatňujú na regionálnu pomoc. Je preto nevyhnutné skúmať, či všetky existujúce (91) schémy regionálnej pomoci vrátane schém investičnej a prevádzkovej pomoci, ktoré majú trvať aj po roku 2021, sú naďalej odôvodnené a účinné. |
| --- | --- |

199.

Vykonávanie týchto usmernení povedie k niektorým zmenám pravidiel, ktoré sa uplatňujú na regionálnu pomoc. Je preto nevyhnutné skúmať, či všetky existujúce (91

| 200. | Z týchto dôvodov dozorný úrad navrhuje štátom EZVO, ktoré sú členmi EHP, tieto primerané opatrenia podľa časti I článku 1 ods. 1 protokolu 3:






  1. | štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia obmedziť uplatňovanie všetkých existujúcich schém regionálnej pomoci na pomoc, ktorá sa má poskytnúť najneskôr do 31. decembra 2021; |
| --- | --- | --- |

200.

Z týchto dôvodov dozorný úrad navrhuje štátom EZVO, ktoré sú členmi EHP, tieto primerané opatrenia podľa časti I článku 1 ods. 1 protokolu 3:

1.

štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia obmedziť uplatňovanie všetkých existujúcich schém regionálnej pomoci na pomoc, ktorá sa má poskytnúť najneskôr do 31. decembra 2021;

| 2. | štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia zmeniť ostatné existujúce horizontálne schémy pomoci, v ktorých sa zabezpečuje osobitné zaobchádzanie v prípade pomoci na projekty v podporovaných oblastiach, s cieľom zabezpečiť, aby pomoc, ktorá sa má poskytnúť po 31. decembri 2021, bola v súlade s mapou regionálnej pomoci uplatniteľnou v deň poskytnutia pomoci; |
| --- | --- |

2.

štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia zmeniť ostatné existujúce horizontálne schémy pomoci, v ktorých sa zabezpečuje osobitné zaobchádzanie v prípade pomoci na projekty v podporovaných oblastiach, s cieľom zabezpečiť, aby pomoc, ktorá sa má poskytnúť po 31. decembri 2021, bola v súlade s mapou regionálnej pomoci uplatniteľnou v deň poskytnutia pomoci;

| 3. | štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, by mali do 31. decembra 2021 potvrdiť, že súhlasia s opatreniami navrhnutými v podbodoch 1 a 2. |
| --- | --- |

3.

štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, by mali do 31. decembra 2021 potvrdiť, že súhlasia s opatreniami navrhnutými v podbodoch 1 a 2.

10.   Podávanie správ a monitorovanie

Podávanie správ a monitorovanie

| 201. | V súlade s protokolom 3 a rozhodnutím dozorného úradu č. 195/04/COL (92)
  , (93) štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia predkladať dozornému úradu výročné správy. |
| --- | --- |

201.

V súlade s protokolom 3 a rozhodnutím dozorného úradu č. 195/04/COL (92

,

93

| 202. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia uchovávať podrobné záznamy týkajúce sa všetkých opatrení pomoci. Tieto záznamy musia obsahovať všetky informácie potrebné na potvrdenie, že podmienky týkajúce sa oprávnených nákladov a maximálnych intenzít pomoci boli splnené. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia tieto záznamy uchovávať desať rokov od dátumu poskytnutia pomoci a na požiadanie ich musia predložiť dozornému úradu. |
| --- | --- |

202.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia uchovávať podrobné záznamy týkajúce sa všetkých opatrení pomoci. Tieto záznamy musia obsahovať všetky informácie potrebné na potvrdenie, že podmienky týkajúce sa oprávnených nákladov a maximálnych intenzít pomoci boli splnené. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia tieto záznamy uchovávať desať rokov od dátumu poskytnutia pomoci a na požiadanie ich musia predložiť dozornému úradu.

11.   Preskúmanie

Preskúmanie

| 203. | Dozorný úrad sa môže rozhodnúť kedykoľvek upraviť tieto usmernenia, ak je to potrebné z dôvodov súvisiacich s politikou hospodárskej súťaže alebo s cieľom zohľadniť iné politiky EÚ a medzinárodné záväzky alebo z akýchkoľvek iných opodstatnených dôvodov. |
| --- | --- |

203.

Dozorný úrad sa môže rozhodnúť kedykoľvek upraviť tieto usmernenia, ak je to potrebné z dôvodov súvisiacich s politikou hospodárskej súťaže alebo s cieľom zohľadniť iné politiky EÚ a medzinárodné záväzky alebo z akýchkoľvek iných opodstatnených dôvodov.

---

(*)  Tieto usmernenia zodpovedajú usmerneniam Európskej komisie o regionálnej štátnej pomoci (Ú. v. EÚ C 153, 29.4.2021, s. 1). Tieto usmernenia Komisie nemožno považovať za právny nástroj, a preto ich Spoločný výbor EHP nemusí začleniť do Dohody o EHP.

*

(1)  Oblasti oprávnené na regionálnu pomoc podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP, ktoré sa bežne uvádzajú ako oblasti „a“, majú v zmysle hospodárskeho rozvoja tendenciu byť najviac znevýhodnené v rámci EHP. Oblasti oprávnené podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, ktoré sa uvádzajú ako oblasti „c“, majú takisto tendenciu byť znevýhodnené, ale v menšej miere. Vzhľadom na pomerne vysoký HDP na obyvateľa v štátoch EZVO, ktoré sú členmi EHP, žiadny región v týchto štátoch v súčasnosti nespĺňa podmienky na udelenie výnimky podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP.

1

(2)  [...].

2

(3)  Tieto usmernenia sa týkajú pomoci, ktorú v rámci EHP poskytujú štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, konkrétne Island, Lichtenštajnsko a Nórsko. Keď dozorný úrad uvádza „členské štáty“, má na mysli aj územie Severného Írska, ako bolo dohodnuté v rámci protokolu o Írsku/Severnom Írsku, ktorý je pripojený k Dohode o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

3

(4)  Regionálne doplnkové sumy pre pomoc poskytnutú na takéto účely sa preto za regionálnu pomoc nepovažujú.

4

(5)  Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu určiť tieto oblasti v rámci mapy regionálnej pomoci podľa podmienok stanovených v oddiele 7.

5

(6)  Pozri rozsudok zo 17. septembra 1980, Philip Morris Holland BV/Komisia Európskych spoločenstiev, vec 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, bod 17 a rozsudok zo 14. januára 1997, Španielsko/Komisia, C-169/95, ECLI:EU:C:1997:10, bod 20.

6

(7)  Pozri rozsudok z 12. decembra 1996, AIUFFASS a AKT/Komisia, T-380/94, ECLI:EU:T:1996:195, bod 54.

7

(8)  Pozri pracovný dokument útvarov Komisie o výsledkoch kontroly vhodnosti z 30. októbra 2020 – SWD(2020) 257 final.

8

(9)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 11. decembra 2019 – COM(2019) 640 final.

9

(10)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 10. marca 2020 – COM(2020) 102 final.

10

(11)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 19. februára 2020 – COM(2020) 67 final.

11

(12)  [...].

12

(*)  Na základe návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu [COM(2020) 22 final], Komisia do svojich usmernení zahrnula aj osobitné ustanovenia na uľahčenie podpory v súvislosti s Fondom na spravodlivú transformáciu (ďalej len „FST“) v súlade so zásadami súdržnosti. Uvedené ustanovenia nie sú zahrnuté do týchto usmernení, pretože v čase ich prijatia nebolo dostatočne jasné, ako by sa riešila otázka FST v súvislosti s Dohodou o EHP, pokiaľ ide o stanovenie podmienok. V závislosti od budúceho vývoja dozorný úrad môže zvážiť vykonanie revízie týchto usmernení v uvedených bodoch, ako aj v ďalších bodoch.

*

(**)  V porovnaní s usmerneniami Komisie však boli niektoré časti textu vypustené. Tieto vypustené časti textu zahŕňajú text odkazujúci na právne nástroje a ustanovenia, ktoré nie sú súčasťou Dohody o EHP, prípadne v tejto dohode nemajú rovnocenné ustanovenie, ako aj text, v prípade ktorého (ako sa uvádza v predchádzajúcej poznámke pod čiarou) je v tejto chvíli príliš nejasné, aké dôsledky bude mať uvedený právny nástroj v súvislosti s Dohodou o EHP. Vypustený text bol nahradený zástupným symbolom [...].

**

(13)  
  Ú. v. EÚ C 91I, 20.3.2020, s. 1.

13

(14)  Podľa vymedzenia uvedeného v prílohe VI.

14

(15)  
  „Lignit“ je lignit nízkej akostnej triedy C alebo ortolignit a lignit nízkej akostnej triedy B alebo metalignit v zmysle medzinárodného kodifikačného systému pre uhlie, ktorý stanovila Európska hospodárska komisia OSN.

15

(16)  
  „Uhlie“ je vysokokvalitné, stredne kvalitné a nízkokvalitné uhlie kategórie A a B v zmysle medzinárodného kodifikačného systému pre uhlie, ktorý stanovila Európska hospodárska komisia OSN a ktorý je objasnený v rozhodnutí Rady z 10. decembra 2010 o štátnej pomoci na uľahčenie zatvorenia uhoľných baní neschopných konkurencie (Ú. v. EÚ L 336, 21.12.2010, s. 24).

16

(17)  [...].

17

(18)  [...].

18

(19)  Doprava zahŕňa dopravu cestujúcich leteckou, námornou, cestnou, železničnou a vnútrozemskou vodnou dopravou alebo služby nákladnej dopravy v prenájme alebo za úhradu. Z týchto usmernení je vylúčená aj dopravná infraštruktúra, na ktorú sa vzťahujú osobitné usmernenia, napríklad letiská [pozri usmernenia o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (Ú. v. EÚ L 318, 24.11.2016, s. 17 a dodatok EHP č. 66, 24.11.2016, s. 1)].

19

(20)  Usmernenia pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí (Ú. v. EÚ L 135, 8.5.2014, s. 49 a dodatok EHP č. 27, 8.5.2014, s. 1).

20

(21)  Dozorný úrad posúdi zlučiteľnosť štátnej pomoci v odvetví energetiky na základe usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020 (Ú. v. L 131, 28.5.2015, s. 1 a dodatok EHP č. 30, 28.5.2015, s. 1).

21

(22)  [...].

22

(23)  [...].

23

(24)  [...].

24

(25)  NACE je skratka odvodená z francúzskeho „Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes“ (štatistická klasifikácia ekonomických činností v Európskom spoločenstve), ktorá sa používa na označenie rôznych štatistických klasifikácií ekonomických činností v EÚ. Pozri nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Revision 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky (Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1). Toto nariadenie je začlenené do prílohy XXI k Dohode o EHP rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 61/2007 (Ú. v. EÚ L 266, 11.10.2007, s. 25 a dodatok EHP č. 48, 11.10.2007, s. 18).

25

(26)  Usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach (Ú. v. EÚ L 271, 16.10.2015, s. 35 a dodatok EHP č. 62, 15.10.2015, s. 1). Ako sa vysvetľuje v bode 23 uvedených usmernení, ak je ohrozená samotná existencia podniku v ťažkostiach, podnik sa nemôže považovať za vhodný nástroj na posilnenie iných cieľov verejnej politiky, až kým nie je zaistená jeho životaschopnosť.

26

(27)  Pozri rozsudok z 13. septembra 1995, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH/Komisia Európskych spoločenstiev, spojené veci T-244/93 a T-486/93, ECLI:EU:T:1995:160, bod 56 a oznámenie dozorného úradu o vymáhaní neoprávnenej a nezlučiteľnej štátnej pomoci (Ú. v. EÚ L 105, 21.4.2011, s. 32 a dodatok EHP č. 23, 21.4.2011, s. 1).

27

(*)  V tejto súvislosti pozri aj poznámku pod čiarou č. 3.

*

(28)  V súvislosti s týmito usmerneniami sa pojem výrobku vzťahuje aj na služby.

28

(29)  [...].

29

(30)  V týchto usmerneniach sa namiesto skratky „NUTS“ používanej v usmerneniach Komisie používa pojem „štatistický región“. NUTS je skratka označujúca nomenklatúru územných jednotiek pre štatistické účely v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) (Ú. v. EÚ L 154, 21.6.2003, s. 1), zmeneným delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2019/1755 (Ú. v. EÚ L 270, 24.10.2019, s. 1). Toto nariadenie zatiaľ nebolo začlenené do Dohody o EHP. S cieľom dosiahnuť spoločné vymedzenie pojmov pri stále rastúcom dopyte po štatistických informáciách na regionálnej úrovni sa však štatistický úrad Európskej únie Eurostat a národné štatistické úrady kandidátskych krajín a EZVO dohodli na vytvorení štatistických regiónov, ktoré zodpovedajú klasifikácii NUTS. Údaje použité v týchto usmerneniach sú založené na tejto nomenklatúre z roku 2021.

30

(31)  Rozhodnutie dozorného úradu EZVO č. 94/06/COL z 19. apríla 2006, ktorým sa po päťdesiaty siedmykrát menia a dopĺňajú procesné a hmotné pravidlá v oblasti štátnej pomoci (Ú. v. EÚ L 36, 5.2.2009, s. 62 a dodatok EHP č. 6, 5.2.2009, s. 1).

31

(32)  [...].

32

(33)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1). Toto nariadenie bolo začlenené do Dohody o EHP v bode 1j prílohy XV rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 152/2014 (Ú. v. EÚ L 342, 27.11.2014, s. 63 a dodatok EHP č. 71, 27.11.2014, s. 61).

33

(34)  Nástrojové vybavenie pre dodávateľov je nadobudnutie (alebo vlastná výroba) strojového zariadenia, nástrojov alebo vybavenia a príslušného softvéru podnikom (na úrovni skupiny), ktoré sa získavajú (alebo vyrábajú) nie na to, aby sa používali v jednom z jeho zariadení (na úrovni skupiny), ale ktoré sa poskytujú vybraným dodávateľom na výrobu výrobkov v zariadeniach dodávateľa, ktoré budú slúžiť podniku ako medziprodukty výrobného procesu. Aktíva nástrojového vybavenia pre dodávateľov ostávajú majetkom nadobúdajúceho podniku, ale poskytujú sa dodávateľovi na plnenie úloh a za podmienok stanovených v zmluve o dodaní tovaru alebo v podobnej dohode. Sú viazané na presne vymedzenú spracovateľskú alebo montážnu činnosť v jednom alebo vo viacerých zariadeniach podniku (na úrovni skupiny) a po splnení objednávky alebo vypršaní či ukončení platnosti rámcovej zmluvy môže byť potrebné ich vrátiť vlastníkovi.

34

(35)  Uvedené v bode 19 podbodoch 13 a 14.

35

(36)  Pozri rozsudky z 19. septembra 2000, Nemecko/Komisia, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, bod 78 a z 22. decembra 2008, Régie Networks/Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, ECLI:EU:C:2008:764, body 94 až 116.

36

(37)  Pozri prílohu VII.

37

(38)  Povinnosť udržať investíciu v dotknutej oblasti aspoň počas piatich rokov (troch rokov v prípade MSP) by nemala brániť výmene zariadenia alebo vybavenia, ktoré počas tohto obdobia zastará alebo sa poškodí, za podmienky, že ekonomická činnosť zostane v dotknutej oblasti počas tohto minimálneho obdobia zachovaná. Regionálnu pomoc však nemožno poskytnúť na účely výmeny daného zariadenia alebo vybavenia.

38

(39)  [...].

39

(40)  Netýka sa to napríklad zvýhodnených úverov, verejných úverov do kmeňového kapitálu alebo verejných účastí, ktoré nespĺňajú zásadu súkromného investora v trhovom hospodárstve, štátnych záruk, ktoré obsahujú prvky pomoci, ani verejnej podpory poskytnutej v rozsahu pravidla de minimis.

40

de minimis

(41)  Pomoc ad hoc podlieha tým istým požiadavkám ako individuálna pomoc poskytovaná na základe schémy, pokiaľ nie je uvedené inak.

41

ad hoc

(42)  Na základe takýchto investícií sa môžu vytvoriť podmienky na realizáciu ďalších investícií, ktoré sú uskutočniteľné bez ďalšej pomoci.

42

(43)  Opis kontrafaktuálnych scenárov je uvedený v bode 64.

43

(44)  Čistá súčasná hodnota (NPV) projektu je rozdiel medzi kladnými a zápornými peňažnými tokmi počas celej životnosti investície, ktoré sú diskontované na ich súčasnú hodnotu (zvyčajne s využitím kapitálových nákladov).

44

(45)  Vnútorná miera návratnosti (IRR) nie je založená na účtovných príjmoch v danom roku, ale zohľadňuje budúce peňažné toky, ktorých príjem investor očakáva počas celkového trvania investície. Je definovaná ako diskontná sadzba, pri ktorej sa NPV peňažných tokov rovná nule.

45

(46)  Ak sa však budúci vývoj v oblasti nákladov a príjmov vyznačuje vysokým stupňom neistoty a v súvislosti s informáciami panuje silná asymetria, verejný orgán môže prijať aj také modely náhrad, ktoré nemajú výlučne charakter ex ante, ale sú skôr kombináciou ex ante a ex post (napr. využívaním spätného získavania, napríklad na to, aby sa umožnil vyvážený podiel na neočakávaných ziskoch).

46

ex ante

ex ante

ex post

(47)  Pozri oddiel 7.4 o mapách regionálnej pomoci.

47

(48)  Vyjadrená ako ekvivalent hrubého grantu.

48

(49)  
  Tamtiež.

49

Tamtiež

(50)  Keď sa porovnávajú kontrafaktuálne scenáre, musí sa pomoc diskontovať v rovnakom pomere ako zodpovedajúce investičné a kontrafaktuálne scenáre.

50

(51)  Požiadavka, že maximálnu prípustnú intenzitu pomoci na projekt musí vopred vypočítať prvý orgán poskytujúci pomoc, sa neuplatňuje, keď sa pomoc poskytuje prostredníctvom automatických schém pomoci vo forme daňového zvýhodnenia. V tejto situácii kontroly kumulácie v zásade nie sú možné pri udelení pomoci a mali by sa vykonať pri jej vyplatení.

51

(52)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 zo 17. decembra 2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 259) alebo nariadenie obsahujúce osobitné ustanovenia pre cieľ Európska územná spolupráca (Interreg) uplatniteľné na programové obdobie 2021 – 2027 podľa toho, čo sa uplatňuje na danú počiatočnú investíciu.

52

(53)  Vrátane prípadov, keď sa notifikujú schémy prevádzkovej pomoci na predĺženie existujúcich opatrení pomoci.

53

(54)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

54

(55)  Mohlo by to byť aj v prípade, keď pomoc narúša fungovanie hospodárskych nástrojov zavedených na internalizáciu takýchto negatívnych externalít (napr. ovplyvnením cenových signálov, ktoré poskytuje systém EÚ na obchodovanie s emisiami alebo podobný nástroj).

55

(56)  Dozorný úrad to posúdi z hľadiska objemu aj hodnoty a zohľadní hospodársky cyklus.

56

(57)  V záujme overenia by sa mal použiť štandardný uplatniteľný strop pomoci v oblastiach „c“ hraničiacich s oblasťami „a“ bez ohľadu na zvýšené intenzity pomoci, a to podľa bodu 184.

57

(58)  V prípade investičných projektov, ktoré zahŕňajú výrobu viacerých rozdielnych výrobkov, je potrebné posúdiť každý výrobok.

58

(59)  Medzi prekážky vstupu na trh patria právne prekážky (najmä práva duševného vlastníctva), úspory z množstva a rozsahu, ako aj prekážky v prístupe k sieťam a infraštruktúre. Ak sa pomoc týka trhu, na ktorom je príjemca pomoci etablovaným subjektom, potenciálne prekážky vstupu môžu posilniť potenciálnu značnú trhovú silu príjemcu pomoci, a tým aj možné negatívne účinky tejto trhovej sily.

59

(60)  Ak na trhu pôsobia silní kupujúci, je menej pravdepodobné, že príjemca pomoci bude môcť zvýšiť ceny používané v prípade týchto silných kupujúcich.

60

(61)  
  „Verejné vyhľadávanie v databáze transparentnosti poskytovania štátnej pomoci“ dostupné na tomto webovom sídle: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=sk.

61

(62)  Podľa vymedzenia v článku 21 nariadenia (EÚ) č. 1299/2013.

62

(63)  Ak neexistuje žiadna formálna požiadavka na ročné vyhlásenie, na účely kódovania sa za dátum poskytnutia pomoci bude považovať 31. december roku, na ktorý bola pomoc poskytnutá.

63

(64)  Na základe pracovného dokumentu útvarov Komisie Spoločná metodika hodnotenia štátnej pomoci, Brusel, 28.5.2014, SWD(2014) 179 final, alebo ktoréhokoľvek z následných dokumentov.

64

(65)  Riedko osídlené a veľmi riedko osídlené oblasti by mali byť takisto uvedené v mape regionálnej pomoci.

65

(66)  
  Ú. v. EÚ C 209, 23.7.2013, s. 1.

66

(67)  Tento strop je stanovený na základe údajov Eurostatu o počte obyvateľov za rok 2018. Strop bude zodpovedať 48,00 % EÚ27 v roku 2020 [Európska únia – 27 krajín (od roku 2020)].

67

(68)  Rozsudok zo 14. októbra 1987, Nemecko/Komisia, vec 248/84, ECLI:EU:C:1987:437, bod 19; rozsudok zo 14. januára 1997, Španielsko/Komisia, C-169/95, ECLI:EU:C:1997:10, bod 15 a rozsudok zo 7. marca 2002, Taliansko/Komisia, C-310/99, ECLI:EU:C:2002:143, bod 77.

68

(69)  [...].

69

(70)  Vo všetkých nasledujúcich odkazoch na HDP na obyvateľa sa HDP meria v štandarde kúpnej sily.

70

(71)  Údaje sa vzťahujú na obdobie 2016 – 2018. Vo všetkých nasledujúcich odkazoch na HDP na obyvateľa v pomere k priemeru EHP sa údaje zakladajú na priemere regionálnych údajov Eurostatu za obdobie 2016 – 2018 (aktualizované 23. 3. 2020).

71

(72)  Nemecko/Komisia, vec 248/84, už citované, bod 19.

72

(73)  [...].

73

(74)  Toto hľadisko bezpečnostnej siete sa uplatňuje na Nemecko, Írsko, Maltu a Slovinsko.

74

(75)  Toto minimálne pokrytie obyvateľstva sa uplatňuje na Dánsko a Luxembursko.

75

(76)  Táto hranica počtu obyvateľov sa zníži na 50 000 obyvateľov v prípade štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP, ktoré majú pokrytie vopred nevymedzených oblastí „c“ menej ako 1 milión obyvateľov, alebo na 10 000 obyvateľov v prípade štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP, ktorých celoštátny počet obyvateľov je nižší ako 1 milión obyvateľov.

76

(77)  V súvislosti s nezamestnanosťou by výpočty mali byť založené na regionálnych údajoch uverejnených národným štatistickým úradom s použitím priemeru za posledné tri roky, za ktoré sú tieto údaje k dispozícii (v čase notifikácie mapy regionálnej pomoci). Okrem prípadov, keď je v týchto usmerneniach uvedené inak, sa miera nezamestnanosti v súvislosti s celoštátnym priemerom vypočíta na tomto základe.

77

(78)  Pri výpočte toho, či takéto ostrovy alebo susediace oblasti majú HDP na obyvateľa najviac na úrovni priemeru EHP, štát EZVO, ktorý je členom EHP, môže použiť údaje, ktoré mu poskytol príslušný národný štatistický úrad, alebo údaje pochádzajúce z iných uznaných zdrojov.

78

(79)  Pri výpočte toho, či takéto ostrovy alebo susediace oblasti majú mieru nezamestnanosti najmenej na úrovni 115 % celoštátneho priemeru, štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu použiť údaje, ktoré im poskytol príslušný národný štatistický úrad, alebo údaje pochádzajúce z iných uznaných zdrojov.

79

(80)  Táto hranica počtu obyvateľov sa zníži na 25 000 obyvateľov v prípade štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP, ktoré majú pokrytie vopred nevymedzených oblastí „c“ menej ako 1 milión obyvateľov, na 10 000 obyvateľov v prípade štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP, ktorých celkový počet obyvateľov je nižší ako 1 milión obyvateľov, alebo na 5 000 obyvateľov v prípade ostrovov alebo susediacich oblastí, ktoré sa vyznačujú podobnou geografickou izoláciou.

80

(81)  Na účely uplatnenia kritéria 5 musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, preukázať, že v oblasti prebiehajú významné štrukturálne zmeny alebo je vo vážnom relatívnom úpadku, tým, že porovnajú situáciu dotknutých oblastí so situáciou ostatných oblastí v tom istom štáte EZVO, ktorý je členom EHP, alebo v iných štátoch EHP na základe sociálno-ekonomických ukazovateľov týkajúcich sa štrukturálnej podnikovej štatistiky, trhov práce, účtov domácností, vzdelania alebo iných podobných ukazovateľov. Na tento účel štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu použiť údaje, ktoré im poskytol príslušný národný štatistický úrad, alebo údaje pochádzajúce z iných uznaných zdrojov. [...].

81

(82)  Lokálne administratívne jednotky (ďalej len „LAU“) sú vymedzené v prílohe III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) zmenenému delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2019/1755. Ako sa uvádza v poznámke pod čiarou č. 30, toto nariadenie zatiaľ nebolo začlenené do Dohody o EHP. S cieľom dosiahnuť spoločné vymedzenie pojmov pri stále rastúcom dopyte po štatistických informáciách na regionálnej úrovni sa však štatistický úrad Európskej únie Eurostat a národné štatistické úrady kandidátskych krajín a EZVO dohodli na vytvorení štatistických regiónov, ktoré zodpovedajú klasifikácii NUTS.

82

(83)  Štát EZVO, ktorý je členom EHP, však môže určiť časti jednotky LAU za predpokladu, že počet obyvateľov príslušnej jednotky LAU je vyšší ako minimálny počet obyvateľov potrebný pre susediace oblasti podľa kritéria 1 alebo 5 (vrátane zníženej hranice počtu obyvateľov pre tieto kritéria) a že počet obyvateľov častí danej jednotky LAU predstavuje aspoň 50 % minimálneho počtu obyvateľov potrebného podľa uplatniteľného kritéria.

83

(84)  V prípade ostrovov administratívne hranice zahŕňajú námorné hranice s ostatnými administratívnymi jednotkami dotknutého štátu EZVO, ktorý je členom EHP.

84

(85)  Zvýšené intenzity pomoci pre MSP sa neuplatňujú na pomoc poskytovanú na veľké investičné projekty.

85

(86)  [...].

86

(87)  [...].

87

(88)  Pozri prílohu IV.

88

(89)  Pozri prílohu I.

89

(90)  Mapa regionálnej pomoci schválená dozorným úradom podľa usmernení o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 uplatniteľná na obdobie od 1. júla 2014 do 31. decembra 2021.

90

(91)  Opatrenia pomoci zavedené podľa všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách nepredstavujú existujúce schémy pomoci. Schémy pomoci zavedené v rozpore s časťou I článkom 1 ods. 3 protokolu 3 nepredstavujú existujúce schémy pomoci okrem prípadov, keď sa považujú za existujúcu pomoc podľa časti II článku 15 ods. 3 uvedeného protokolu.

91

(92)  Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 o vykonávacích ustanoveniach uvedených v článku 27 časti II protokolu 3. Konsolidované znenie rozhodnutia je k dispozícii na adrese: https://www.eftasurv.int/cms/sites/default/files/documents/2017-Consolidated-version-of-Dec-195-054-COL--002-.pdf.

92

(93)  [...].

93

---

PRÍLOHA I

Pokrytie regionálnej pomoci podľa štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP, na obdobie 2022 – 2027

| Nórsko | Štatistický región | HDP na obyvateľa | Percentuálny podiel z celkového počtu obyvateľov |
| --- | --- | --- | --- |
| Vopred vymedzené oblasti „c“ (riedko osídlené oblasti) | NO021, NO022 Innlandet | — | 7,30  % |
| NO061, NO062 Trøndelag | — | 8,66  % |
| NO071 Nordland | — | 4,60  % |
| NO072, NO073 Troms og Finnmark | — | 4,58  % |
| Vopred nevymedzené oblasti „c“ | — | — | 6,87  % |
| Celkové pokrytie obyvateľstva v období 2022 – 2027 | — | — | 32,02  % |

Nórsko

Štatistický región

HDP na obyvateľa

Percentuálny podiel z celkového počtu obyvateľov

Vopred vymedzené oblasti „c“ (riedko osídlené oblasti)

NO021, NO022 Innlandet

—

7,30  %

NO061, NO062 Trøndelag

—

8,66  %

NO071 Nordland

—

4,60  %

NO072, NO073 Troms og Finnmark

—

4,58  %

Vopred nevymedzené oblasti „c“

—

—

6,87  %

Celkové pokrytie obyvateľstva v období 2022 – 2027

—

—

32,02  %

| Island | Štatistický región | HDP na obyvateľa | Percentuálny podiel z celkového počtu obyvateľov |
| --- | --- | --- | --- |
| Vopred vymedzené oblasti „c“ (riedko osídlené oblasti) | IS00 Iceland | — | 100  % |
| Celkové pokrytie obyvateľstva v období 2022 – 2027 | — | — | 100  % |

Island

Štatistický región

HDP na obyvateľa

Percentuálny podiel z celkového počtu obyvateľov

Vopred vymedzené oblasti „c“ (riedko osídlené oblasti)

IS00 Iceland

—

100  %

Celkové pokrytie obyvateľstva v období 2022 – 2027

—

—

100  %

| Lichtenštajnsko | Štatistický región | HDP na obyvateľa | Percentuálny podiel z celkového počtu obyvateľov |
| --- | --- | --- | --- |
| Vopred nevymedzené oblasti „c“ | — | — | 7,50  % |
| Celkové pokrytie obyvateľstva v období 2022 – 2027 | — | — | 7,50  % |

Lichtenštajnsko

Štatistický región

HDP na obyvateľa

Percentuálny podiel z celkového počtu obyvateľov

Vopred nevymedzené oblasti „c“

—

—

7,50  %

Celkové pokrytie obyvateľstva v období 2022 – 2027

—

—

7,50  %

---

PRÍLOHA II

[...]

[...].

---

PRÍLOHA III

Metóda, ktorá sa použije na prideľovanie pokrytia vopred nevymedzených oblastí „c“ v rámci štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP

Dozorný úrad vypočíta pokrytie vopred nevymedzených oblastí „c“ v prípade každého dotknutého štátu EZVO, ktorý je členom EHP, uplatnením tejto metódy:

| 1. | Dozorný úrad určí všetky štatistické regióny na úrovni 3 v štátoch EZVO, ktoré sú členmi EHP, ktoré sa nenachádzajú v žiadnej z týchto oblastí:






  — | oprávnené oblasti „a“ uvedené v prílohe I, |
| --- | --- | --- |

1.

Dozorný úrad určí všetky štatistické regióny na úrovni 3 v štátoch EZVO, ktoré sú členmi EHP, ktoré sa nenachádzajú v žiadnej z týchto oblastí:

—

oprávnené oblasti „a“ uvedené v prílohe I,

| — | bývalé oblasti „a“ uvedené v prílohe I, |
| --- | --- |

—

bývalé oblasti „a“ uvedené v prílohe I,

| — | riedko osídlené oblasti uvedené v prílohe I. |
| --- | --- |

—

riedko osídlené oblasti uvedené v prílohe I.

| 2. | V rámci štatistických regiónov na úrovni 3 určených podľa kroku 1 dozorný úrad určí tie, v ktorých buď:






  — | HDP na obyvateľa (1) je najviac na úrovni rozdielového prahu vnútroštátneho HDP na obyvateľa (2), alebo |
| --- | --- | --- |

2.

V rámci štatistických regiónov na úrovni 3 určených podľa kroku 1 dozorný úrad určí tie, v ktorých buď:

—

HDP na obyvateľa (1) je najviac na úrovni rozdielového prahu vnútroštátneho HDP na obyvateľa (2), alebo

| — | miera nezamestnanosti (3) je najmenej na úrovni rozdielového prahu vnútroštátnej miery nezamestnanosti (4), alebo najmenej na úrovni 150 % celoštátneho priemeru, alebo |
| --- | --- |

—

miera nezamestnanosti (3) je najmenej na úrovni rozdielového prahu vnútroštátnej miery nezamestnanosti (4), alebo najmenej na úrovni 150 % celoštátneho priemeru, alebo

| — | HDP na obyvateľa je najviac na úrovni 90 % priemeru EHP, alebo |
| --- | --- |

—

HDP na obyvateľa je najviac na úrovni 90 % priemeru EHP, alebo

| — | miera nezamestnanosti je najmenej na úrovni 125 % priemeru EHP. |
| --- | --- |

—

miera nezamestnanosti je najmenej na úrovni 125 % priemeru EHP.

| 3. | Pridelenie pokrytia vopred nevymedzených oblastí „c“ štátu EZVO i, ktorý je členom EHP, (A
  i
  ) sa vypočíta podľa tohto vzorca (vyjadrené ako percentuálny podiel počtu obyvateľov EHP): |
| --- | --- |

3.

Pridelenie pokrytia vopred nevymedzených oblastí „c“ štátu EZVO i, ktorý je členom EHP, (A
  i
  ) sa vypočíta podľa tohto vzorca (vyjadrené ako percentuálny podiel počtu obyvateľov EHP):

A
  i
  = p
  i
  /P × 100,

kde:

p
  i
  je počet obyvateľov (5) štatistických regiónov na úrovni 3 v štáte EZVO i, ktorý je členom EHP, ktoré boli určené podľa kroku 2.

P je súčet počtu obyvateľov štatistických regiónov na úrovni 3, ktoré boli určené podľa kroku 2 v týchto usmerneniach, a regiónov NUTS 3, ktoré boli určené podľa kroku 2 v usmerneniach Komisie.

---

(1)  Všetky hodnoty HDP na obyvateľa, ktoré sú uvedené v tejto prílohe, sú založené na priemernej hodnote za posledné tri roky, za ktoré sú k dispozícii údaje Eurostatu, t. j. za obdobie 2016 – 2018.

(2)  Rozdielový prah vnútroštátneho HDP na obyvateľa štátu EZVO i, ktorý je členom EHP, (TG
  i
  ) sa vypočíta podľa tohto vzorca (vyjadrený ako percentuálny podiel vnútroštátneho HDP na obyvateľa):

(TG)
  i
   = 85 × [(1 + 100/g
  i
  )/2],

kde: g
  i
  je HDP na obyvateľa štátu EZVO i, ktorý je členom EHP, vyjadrený ako percentuálny podiel priemeru EHP.

(3)  Všetky údaje o nezamestnanosti uvedené v tejto prílohe sú založené na priemere za posledné tri roky, za ktoré sú k dispozícii údaje Eurostatu, t. j. za obdobie rokov 2017 – 2019. Tieto údaje však neobsahujú informácie na úrovni 3, preto sa použijú údaje o nezamestnanosti za región na úrovni 2, v ktorom sa nachádzajú uvedené regióny na úrovni 3.

(4)  Rozdielový prah vnútroštátnej miery nezamestnanosti štátu EZVO i, ktorý je členom EHP, (TU
  i
  ) sa vypočíta podľa tohto vzorca (vyjadrený ako percentuálny podiel vnútroštátnej miery nezamestnanosti):

(TU)
  i
   = 115 × [(1 + 100/u
  i
  )/2],

kde: u
  i
  je vnútroštátna miera nezamestnanosti štátu EZVO i, ktorý je členom EHP, vyjadrená ako percentuálny podiel priemeru EHP.

(5)  Počty obyvateľov regiónov na úrovni 3 sa vypočítajú na základe údajov o počte obyvateľov používaných Eurostatom na výpočet regionálneho HDP na obyvateľa za rok 2018.

---

PRÍLOHA IV

Metóda vymedzenia podporovaných oblastí, v ktorých dochádza k úbytku obyvateľstva, ako sa uvádza v oddiele 7.4.5

V súlade s bodom 188 môžu štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, určiť oblasti, v ktorých dochádza k úbytku obyvateľstva, takto:

| — | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia určiť podporované oblasti na úrovni štatistických regiónov na úrovni 3 podľa článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

—

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia určiť podporované oblasti na úrovni štatistických regiónov na úrovni 3 podľa článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP.

| — | Údaje Eurostatu o hustote obyvateľstva za obdobie 2009 – 2018 sa musia použiť na základe najnovšej dostupnej klasifikácie štatistických regiónov. |
| --- | --- |

—

Údaje Eurostatu o hustote obyvateľstva za obdobie 2009 – 2018 sa musia použiť na základe najnovšej dostupnej klasifikácie štatistických regiónov.

| — | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať úbytok obyvateľstva o viac ako 10 % v období 2009 – 2018. |
| --- | --- |

—

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia preukázať úbytok obyvateľstva o viac ako 10 % v období 2009 – 2018.

| — | Ak sa klasifikácia štatistických regiónov počas predchádzajúcich 10 rokov zmenila, štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia použiť údaje o hustote obyvateľstva za najdlhšie dostupné obdobie. |
| --- | --- |

—

Ak sa klasifikácia štatistických regiónov počas predchádzajúcich 10 rokov zmenila, štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia použiť údaje o hustote obyvateľstva za najdlhšie dostupné obdobie.

Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia zahrnúť takto určené oblasti pri vydávaní notifikácie podľa bodu 189.

---

PRÍLOHA V

Informácie, ktoré sa majú poskytnúť pri notifikácii mapy regionálnej pomoci

| 1. | Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia v prípade potreby poskytnúť informácie o každej z týchto kategórií oblastí navrhnutých na označenie:






  — | oblasti „a“, |
| --- | --- | --- |

1.

—

oblasti „a“,

| — | bývalé oblasti „a“, |
| --- | --- |

—

bývalé oblasti „a“,

| — | riedko osídlené oblasti, |
| --- | --- |

—

riedko osídlené oblasti,

| — | veľmi riedko osídlené oblasti, |
| --- | --- |

—

veľmi riedko osídlené oblasti,

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | podporované oblasti, v ktorých dochádza k úbytku obyvateľstva, ako sa uvádza v oddiele 7.4.5, |
| --- | --- |

—

podporované oblasti, v ktorých dochádza k úbytku obyvateľstva, ako sa uvádza v oddiele 7.4.5,

| — | vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 1, |
| --- | --- |

—

vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 1,

| — | vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 2, |
| --- | --- |

—

vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 2,

| — | vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 3, |
| --- | --- |

—

vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 3,

| — | vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 4, |
| --- | --- |

—

vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 4,

| — | vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 5, |
| --- | --- |

—

vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 5,

| 2. | V rámci každej kategórie musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, poskytnúť tieto informácie o každej navrhnutej oblasti:






  — | určenie oblasti (použitím kódu štatistického regiónu na úrovni 2 alebo 3 danej oblasti, kódu LAU oblastí, ktoré tvoria susediacu oblasť, alebo iných úradných označení dotknutých administratívnych jednotiek), |
| --- | --- | --- |

2.

—

určenie oblasti (použitím kódu štatistického regiónu na úrovni 2 alebo 3 danej oblasti, kódu LAU oblastí, ktoré tvoria susediacu oblasť, alebo iných úradných označení dotknutých administratívnych jednotiek),

| — | navrhnutá intenzita pomoci v danej oblasti na obdobie 2022 – 2027 alebo v prípade bývalých oblastí „a“ na obdobia 2022 – 2024 a 2025 – 2027 (v prípade potreby s uvedením akéhokoľvek zvýšenia intenzity pomoci podľa bodov 180, 181, 183 alebo 184, 185 a 186), |
| --- | --- |

—

navrhnutá intenzita pomoci v danej oblasti na obdobie 2022 – 2027 alebo v prípade bývalých oblastí „a“ na obdobia 2022 – 2024 a 2025 – 2027 (v prípade potreby s uvedením akéhokoľvek zvýšenia intenzity pomoci podľa bodov 180, 181, 183 alebo 184, 185 a 186),

| — | celkový počet obyvateľov danej oblasti uvedený v bode 177. |
| --- | --- |

—

celkový počet obyvateľov danej oblasti uvedený v bode 177.

| 3. | Na označenie riedko osídlených a veľmi riedko osídlených oblastí musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, poskytnúť dostatočný dôkaz o tom, že sú splnené uplatniteľné podmienky uvedené v bode 169. |
| --- | --- |

3.

| 4. | V prípade vopred nevymedzených oblastí označených na základe kritérií 1 – 5 musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, poskytnúť dostatočný dôkaz o tom, že sú splnené všetky uplatniteľné podmienky stanovené v bodoch 175, 176 a 177. |
| --- | --- |

4.

---

PRÍLOHA VI

Vymedzenie oceliarskeho odvetvia

Na účely týchto usmernení „oceliarske odvetvie“ predstavuje výrobu jedného alebo viacerých z týchto výrobkov:

| a) | surové železo a ferozliatiny: surové železo pre oceliarstvo, zlievarenské a ostatné surové železo, zrkadlovina a vysokouhlíkový feromangán, bez ostatných zliatin železa; |
| --- | --- |

a)

surové železo a ferozliatiny: surové železo pre oceliarstvo, zlievarenské a ostatné surové železo, zrkadlovina a vysokouhlíkový feromangán, bez ostatných zliatin železa;

| b) | surové výrobky a polotovary zo železa, z obyčajnej alebo zo špeciálnej ocele: tekutá oceľ liata alebo neliata do ingotov vrátane ingotov na kovanie, polotovary: sochory, bloky a ploštiny; predvalky a plechové tyče; široké zvitky valcované za tepla, okrem výroby tekutej ocele na odlievanie z malých a stredne veľkých zlievarní; |
| --- | --- |

b)

surové výrobky a polotovary zo železa, z obyčajnej alebo zo špeciálnej ocele: tekutá oceľ liata alebo neliata do ingotov vrátane ingotov na kovanie, polotovary: sochory, bloky a ploštiny; predvalky a plechové tyče; široké zvitky valcované za tepla, okrem výroby tekutej ocele na odlievanie z malých a stredne veľkých zlievarní;

| c) | hotové výrobky vyrábané za tepla zo železa, z obyčajnej alebo zo špeciálnej ocele: koľajnice, pražce, lodiarenské platne, samostatné platne, stropné nosníky, hrubé profily 80 mm a viac, štetovnice, tyče a profily do 80 mm a plocháče do 150 mm, valcovaný drôt, kruhové a štvorcové produkty pre rúry, za tepla valcované pruhy a pásy (vrátane pásov pre rúry), za tepla valcované plechy (povlakované alebo nepovlakované), tabule a plechy hrúbky 3 mm a viac, univerzálne tabule hrúbky 150 mm a viac, okrem drôtu a výrobkov z drôtu, hladkých tyčí a železných odliatkov; |
| --- | --- |

c)

hotové výrobky vyrábané za tepla zo železa, z obyčajnej alebo zo špeciálnej ocele: koľajnice, pražce, lodiarenské platne, samostatné platne, stropné nosníky, hrubé profily 80 mm a viac, štetovnice, tyče a profily do 80 mm a plocháče do 150 mm, valcovaný drôt, kruhové a štvorcové produkty pre rúry, za tepla valcované pruhy a pásy (vrátane pásov pre rúry), za tepla valcované plechy (povlakované alebo nepovlakované), tabule a plechy hrúbky 3 mm a viac, univerzálne tabule hrúbky 150 mm a viac, okrem drôtu a výrobkov z drôtu, hladkých tyčí a železných odliatkov;

| d) | hotové výrobky dorábané za studena: pocínované plechy, olovené plechy, čierne plechy, pozinkované plechy, ostatné povlakované plechy, za studena valcované plechy, elektroplechy a pásy na pocínovanie, za studena valcované plechy vo zvitkoch a v pásoch; |
| --- | --- |

d)

hotové výrobky dorábané za studena: pocínované plechy, olovené plechy, čierne plechy, pozinkované plechy, ostatné povlakované plechy, za studena valcované plechy, elektroplechy a pásy na pocínovanie, za studena valcované plechy vo zvitkoch a v pásoch;

| e) | rúry: všetky bezšvové oceľové rúry, zvárané oceľové rúry s priemerom nad 406,4 mm. |
| --- | --- |

e)

rúry: všetky bezšvové oceľové rúry, zvárané oceľové rúry s priemerom nad 406,4 mm.

---

PRÍLOHA VII

Informácie, ktoré majú byť uvedené vo formulári žiadosti o regionálnu investičnú pomoc

| 1. | Informácie o príjemcovi pomoci:






  — | názov/meno, registrovaná adresa hlavného sídla, hlavné odvetvie činnosti (kód NACE), |
| --- | --- | --- |

1.

—

názov/meno, registrovaná adresa hlavného sídla, hlavné odvetvie činnosti (kód NACE),

| — | vyhlásenie, že podnik sa nenachádza v ťažkostiach, ako sa vymedzuje v usmerneniach o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, |
| --- | --- |

—

vyhlásenie, že podnik sa nenachádza v ťažkostiach, ako sa vymedzuje v usmerneniach o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu,

| — | vyhlásenie s opísaním pomoci (pomoci de minimis aj štátnej pomoci) už poskytnutej na iné investície za posledné tri roky v rovnakom štatistickom regióne na úrovni 3, v ktorom bude umiestnená nová investícia, vyhlásenie s uvedením regionálnej pomoci, ktorá bola prijatá alebo má byť prijatá na ten istý projekt od iných orgánov poskytujúcich pomoc, |
| --- | --- |

—

vyhlásenie s opísaním pomoci (pomoci de minimis aj štátnej pomoci) už poskytnutej na iné investície za posledné tri roky v rovnakom štatistickom regióne na úrovni 3, v ktorom bude umiestnená nová investícia, vyhlásenie s uvedením regionálnej pomoci, ktorá bola prijatá alebo má byť prijatá na ten istý projekt od iných orgánov poskytujúcich pomoc,

| — | vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, či príjemca ukončil rovnakú alebo podobnú činnosť v EHP v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dátumu tejto žiadosti, |
| --- | --- |

—

vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, či príjemca ukončil rovnakú alebo podobnú činnosť v EHP v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dátumu tejto žiadosti,

| — | vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, či príjemca v okamihu žiadania o pomoc má v úmysle ukončiť takúto činnosť v priebehu dvoch rokov od ukončenia investície, ktorá sa má financovať, |
| --- | --- |

—

vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, či príjemca v okamihu žiadania o pomoc má v úmysle ukončiť takúto činnosť v priebehu dvoch rokov od ukončenia investície, ktorá sa má financovať,

| — | v prípade pomoci poskytnutej podľa schémy: vyhlásenie o nepremiestnení a záväzok nevykonať premiestnenie. |
| --- | --- |

—

v prípade pomoci poskytnutej podľa schémy: vyhlásenie o nepremiestnení a záväzok nevykonať premiestnenie.

| 2. | Informácie o investícii, ktorá sa má podporiť:






  — | stručný opis investície, |
| --- | --- | --- |

2.

—

stručný opis investície,

| — | stručný opis očakávaných pozitívnych účinkov na dotknutú oblasť (napr. počet vytvorených alebo udržaných pracovných miest, činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, odborná príprava, vytvorenie klastra a možný prínos projektu k zelenej (1) a digitálnej transformácii regionálneho hospodárstva), |
| --- | --- |

—

stručný opis očakávaných pozitívnych účinkov na dotknutú oblasť (napr. počet vytvorených alebo udržaných pracovných miest, činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, odborná príprava, vytvorenie klastra a možný prínos projektu k zelenej (1) a digitálnej transformácii regionálneho hospodárstva),

| — | uplatniteľný právny základ (vnútroštátny, EHP alebo obidva), |
| --- | --- |

—

uplatniteľný právny základ (vnútroštátny, EHP alebo obidva),

| — | plánované začatie prác a dokončenie investície, |
| --- | --- |

—

plánované začatie prác a dokončenie investície,

| — | umiestnenie investície. |
| --- | --- |

—

umiestnenie investície.

| 3. | Informácie o financovaní investície:






  — | investičné náklady a ďalšie súvisiace náklady, analýza nákladov a prínosov notifikovaného opatrenia pomoci, |
| --- | --- | --- |

3.

—

investičné náklady a ďalšie súvisiace náklady, analýza nákladov a prínosov notifikovaného opatrenia pomoci,

| — | oprávnené náklady spolu, |
| --- | --- |

—

oprávnené náklady spolu,

| — | výška pomoci potrebná na uskutočnenie investície, |
| --- | --- |

—

výška pomoci potrebná na uskutočnenie investície,

| — | intenzita pomoci. |
| --- | --- |

—

intenzita pomoci.

| 4. | Informácie o potrebe pomoci a jej očakávanom vplyve:






  — | stručné vysvetlenie potreby pomoci a jej vplyvu na investičné rozhodnutie alebo rozhodnutie o umiestnení. Musí tu byť zahrnuté vysvetlenie rozhodnutia o alternatívnej investícii alebo umiestnení, ak sa pomoc neposkytne, |
| --- | --- | --- |

4.

—

stručné vysvetlenie potreby pomoci a jej vplyvu na investičné rozhodnutie alebo rozhodnutie o umiestnení. Musí tu byť zahrnuté vysvetlenie rozhodnutia o alternatívnej investícii alebo umiestnení, ak sa pomoc neposkytne,

| — | vyhlásenie o absencii nezvratnej dohody medzi príjemcom pomoci a dodávateľmi o uskutočnení investície. |
| --- | --- |

—

vyhlásenie o absencii nezvratnej dohody medzi príjemcom pomoci a dodávateľmi o uskutočnení investície.

---

(1)  V prípade potreby vrátane informácií o tom, či je investícia environmentálne udržateľná v zmysle nariadenia 2020/852 o taxonómii EÚ (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13 – 43) alebo iných porovnateľných metodík.

---

PRÍLOHA VIII

Informácie uvedené v bode 136

Informácie o jednotlivých poskytnutiach pomoci uvedených v bode 136 podbode 2 usmernení musia obsahovať:

| — | totožnosť jednotlivého príjemcu pomoci (1):






  — | meno/názov, |
| --- | --- | --- |

—

totožnosť jednotlivého príjemcu pomoci (1):

—

meno/názov,

| — | identifikačný kód príjemcu pomoci, |
| --- | --- |

—

identifikačný kód príjemcu pomoci,

| — | typ príjemcu pomoci v čase podania žiadosti:






  — | MSP, |
| --- | --- | --- |

—

typ príjemcu pomoci v čase podania žiadosti:

—

MSP,

| — | veľký podnik, |
| --- | --- |

—

veľký podnik,

| — | štatistickom región, v ktorom príjemca pomoci sídli, na úrovni II alebo nižšej, |
| --- | --- |

—

štatistickom región, v ktorom príjemca pomoci sídli, na úrovni II alebo nižšej,

| — | hlavné odvetvie alebo činnosť príjemcu predmetnej pomoci, ktoré sú určené na úrovni skupiny NACE (trojmiestny číselný kód) (2), |
| --- | --- |

—

hlavné odvetvie alebo činnosť príjemcu predmetnej pomoci, ktoré sú určené na úrovni skupiny NACE (trojmiestny číselný kód) (2),

| — | prvok pomoci vyjadrený v plnej výške v národnej mene, |
| --- | --- |

—

prvok pomoci vyjadrený v plnej výške v národnej mene,

| — | ak sa nominálna hodnota líši od prvku pomoci, nominálna hodnota pomoci vyjadrená v plnej výške v národnej mene (3), |
| --- | --- |

—

ak sa nominálna hodnota líši od prvku pomoci, nominálna hodnota pomoci vyjadrená v plnej výške v národnej mene (3),

| — | nástroj pomoci (4):






  — | grant/bonifikácia úrokovej sadzby/odpísanie dlhu, |
| --- | --- | --- |

—

nástroj pomoci (4):

—

grant/bonifikácia úrokovej sadzby/odpísanie dlhu,

| — | pôžička/vratné preddavky/návratný grant, |
| --- | --- |

—

pôžička/vratné preddavky/návratný grant,

| — | záruka, |
| --- | --- |

—

záruka,

| — | daňové zvýhodnenie alebo oslobodenie od dane, |
| --- | --- |

—

daňové zvýhodnenie alebo oslobodenie od dane,

| — | rizikové financovanie, |
| --- | --- |

—

rizikové financovanie,

| — | iné (uveďte), |
| --- | --- |

—

iné (uveďte),

| — | dátum poskytnutia a dátum zverejnenia, |
| --- | --- |

—

dátum poskytnutia a dátum zverejnenia,

| — | cieľ pomoci, |
| --- | --- |

—

cieľ pomoci,

| — | totožnosť orgánu alebo orgánov poskytujúcich pomoc, |
| --- | --- |

—

totožnosť orgánu alebo orgánov poskytujúcich pomoc,

| — | v prípade potreby názov povereného subjektu a názvy vybraných finančných sprostredkovateľov, |
| --- | --- |

—

v prípade potreby názov povereného subjektu a názvy vybraných finančných sprostredkovateľov,

| — | referenčné číslo opatrenia pomoci (5). |
| --- | --- |

—

referenčné číslo opatrenia pomoci (5).

---

(1)  S výnimkou obchodných tajomstiev a ďalších dôverných informácií v náležite odôvodnených prípadoch a so súhlasom dozorného úradu [usmernenia dozorného úradu o služobnom tajomstve v rozhodnutiach o štátnej pomoci (Ú v. EÚ L 154, 8.6.2006, s. 27 a dodatok EHP č. 29, 8.6.2006, s. 1)].

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Revision 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky (Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1). Toto nariadenie je začlenené do prílohy XXI k Dohode o EHP rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 61/2007 (Ú. v. EÚ L 266, 11.10.2007, s. 25 a dodatok EHP č. 48, 11.10.2007, s. 18).

(3)  Ekvivalent hrubého grantu alebo v prípade potreby výška investície. Pri prevádzkovej pomoci sa môže uviesť ročná výška pomoci na jedného príjemcu pomoci. V prípade fiškálnych schém možno túto sumu uviesť v rozpätiach stanovených v bode 139. Suma, ktorá sa má zverejniť, je maximálne povolené daňové zvýhodnenie, a nie suma odpočítaná každoročne (napr. pokiaľ ide o daňovú úľavu, musí sa uverejniť maximálna povolená daňová úľava, a nie skutočná suma, ktorá môže závisieť od zdaniteľného výnosu a môže sa meniť každý rok).

(4)  Ak sa pomoc poskytuje prostredníctvom viacerých nástrojov pomoci, uvedie sa výška pomoci pre každý nástroj.

(5)  Ako ho dozorný úrad uviedol v rámci notifikačného postupu uvedeného v oddiele 3.

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 173/121 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 173/121

---

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO č. 293/21/COL

zo 16. decembra 2021,

ktorým sa menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením revidovaných usmernení týkajúcich sa poistenia krátkodobých vývozných úverov [2022/1048]

DOZORNÝ ÚRAD EZVO (ďalej aj „dozorný úrad“),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 61 až 63 a na jej protokol 26,

so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24 a článok 5 ods. 2 písm. b),

keďže:

Podľa článku 24 Dohody o dozore a súde dozorný úrad uvedie do platnosti ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci.

Podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde dozorný úrad vydáva oznámenia alebo usmernenia o otázkach, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, pokiaľ to táto dohoda alebo Dohoda o dozore a súde výslovne stanovuje alebo pokiaľ to dozorný úrad považuje za nevyhnutné.

Dňa 6. decembra 2021 prijala Európska komisia oznámenie o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na poistenie krátkodobých vývozných úverov (ďalej len „usmernenia“) (1).

Usmernenia majú význam aj pre Európsky hospodársky priestor („EHP“).

V rámci celého Európskeho hospodárskeho priestoru sa má v súlade s cieľom vytvorenia homogénneho EHP, ktorý je stanovený v článku 1 Dohody o EHP, zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel EHP týkajúcich sa štátnej pomoci.

V súlade s odsekom II časti „Všeobecné“ prílohy XV k Dohode o EHP má Dozorný úrad EZVO po konzultácii s Európskou komisiou prijať akty, ktoré zodpovedajú aktom prijatým Európskou komisiou.

V usmerneniach sa môže odkazovať na určité politické nástroje Európskej únie a na určité právne akty Európskej únie, ktoré neboli začlenené do Dohody o EHP. S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie ustanovení o štátnej pomoci a rovnaké podmienky hospodárskej súťaže v celom EHP bude dozorný úrad pri posudzovaní zlučiteľnosti pomoci s fungovaním Dohody o EHP vo všeobecnosti uplatňovať rovnaké referenčné kritériá ako Európska komisia,

po konzultácii s Európskou komisiou,

po konzultácii so štátmi EZVO,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci sa menia zavedením revidovaných usmernení týkajúcich sa poistenia krátkodobých vývozných úverov. Uvedené usmernenia sú pripojené k tomuto rozhodnutiu a tvoria jeho neoddeliteľnú súčasť.

2.   Uvedené usmernenia nahrádzajú existujúce usmernenia týkajúce sa poistenia krátkodobých vývozných úverov (2) s účinnosťou od 1. januára 2022.

Článok 2

Dozorný úrad uplatňuje usmernenia v prípade potreby okrem iného s týmito úpravami:

| a) | ak je uvedený odkaz na „členský štát (členské štáty)“, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na „štát (štáty) EZVO“ (3) alebo prípadne „štát (štáty) EHP“; |
| --- | --- |

a)

ak je uvedený odkaz na „členský štát (členské štáty)“, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na „štát (štáty) EZVO“ (3) alebo prípadne „štát (štáty) EHP“;

| b) | ak je uvedený odkaz na „Európsku komisiu“, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na „Dozorný úrad EZVO“; |
| --- | --- |

b)

ak je uvedený odkaz na „Európsku komisiu“, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na „Dozorný úrad EZVO“;

| c) | ak je uvedený odkaz na „Zmluvu“ alebo „ZFEÚ“, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na „Dohodu o EHP“; |
| --- | --- |

c)

ak je uvedený odkaz na „Zmluvu“ alebo „ZFEÚ“, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na „Dohodu o EHP“;

| d) | ak je uvedený odkaz na článok 49 ZFEÚ alebo na jeho oddiely, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na článok 31 Dohody o EHP a zodpovedajúce oddiely uvedeného článku; |
| --- | --- |

d)

ak je uvedený odkaz na článok 49 ZFEÚ alebo na jeho oddiely, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na článok 31 Dohody o EHP a zodpovedajúce oddiely uvedeného článku;

| e) | ak je uvedený odkaz na článok 63 ZFEÚ alebo na jeho oddiely, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na článok 40 Dohody o EHP a zodpovedajúce oddiely uvedeného článku; |
| --- | --- |

e)

ak je uvedený odkaz na článok 63 ZFEÚ alebo na jeho oddiely, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na článok 40 Dohody o EHP a zodpovedajúce oddiely uvedeného článku;

| f) | ak je uvedený odkaz na článok 107 ZFEÚ alebo na jeho oddiely, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na článok 61 Dohody o EHP a zodpovedajúce oddiely uvedeného článku; |
| --- | --- |

f)

ak je uvedený odkaz na článok 107 ZFEÚ alebo na jeho oddiely, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na článok 61 Dohody o EHP a zodpovedajúce oddiely uvedeného článku;

| g) | ak je uvedený odkaz na článok 108 ZFEÚ alebo na jeho oddiely, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na článok 1 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde a zodpovedajúce oddiely uvedeného článku; |
| --- | --- |

g)

ak je uvedený odkaz na článok 108 ZFEÚ alebo na jeho oddiely, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na článok 1 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde a zodpovedajúce oddiely uvedeného článku;

| h) | ak je uvedený odkaz na nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 (4), dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na časť II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde; |
| --- | --- |

h)

ak je uvedený odkaz na nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 (4), dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na časť II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde;

| i) | ak je uvedený odkaz na nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 (5), dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na rozhodnutie Dozorného úradu EZVO 195/04/COL; |
| --- | --- |

i)

ak je uvedený odkaz na nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 (5), dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na rozhodnutie Dozorného úradu EZVO 195/04/COL;

| j) | ak je uvedený odkaz na znenie „(ne)zlučiteľné s vnútorným trhom“, dozorný úrad ho vykladá ako „(ne)zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP“; |
| --- | --- |

j)

ak je uvedený odkaz na znenie „(ne)zlučiteľné s vnútorným trhom“, dozorný úrad ho vykladá ako „(ne)zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP“;

| k) | ak je uvedený odkaz na znenie „v rámci Únie (alebo mimo nej)“, dozorný úrad ho vykladá ako „v rámci EHP (alebo mimo neho)“; |
| --- | --- |

k)

ak je uvedený odkaz na znenie „v rámci Únie (alebo mimo nej)“, dozorný úrad ho vykladá ako „v rámci EHP (alebo mimo neho)“;

| l) | ak je uvedený odkaz na „obchod v rámci Únie“, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na „obchod v rámci EHP“; |
| --- | --- |

l)

ak je uvedený odkaz na „obchod v rámci Únie“, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na „obchod v rámci EHP“;

| m) | ak sa v usmerneniach stanovuje, že sa budú uplatňovať na „všetky odvetvia hospodárskej činnosti“, dozorný úrad ich uplatňuje na „všetky odvetvia hospodárskej činnosti alebo časti odvetví hospodárskej činnosti, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti Dohody o EHP“; |
| --- | --- |

m)

ak sa v usmerneniach stanovuje, že sa budú uplatňovať na „všetky odvetvia hospodárskej činnosti“, dozorný úrad ich uplatňuje na „všetky odvetvia hospodárskej činnosti alebo časti odvetví hospodárskej činnosti, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti Dohody o EHP“;

| n) | ak je uvedený odkaz na oznámenia alebo usmernenia Komisie, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na zodpovedajúce usmernenia dozorného úradu. |
| --- | --- |

n)

ak je uvedený odkaz na oznámenia alebo usmernenia Komisie, dozorný úrad ho vykladá ako odkaz na zodpovedajúce usmernenia dozorného úradu.

Článok 3

Dozorný úrad uplatňuje zoznam krajín s obchodovateľným rizikom uvedený v prílohe k usmerneniam s pridaním Lichtenštajnska.

V Bruseli 16. decembra 2021

Za Dozorný úrad EZVO

Bente ANGELL-HANSEN

predsedníčka

zodpovedná členka kolégia

Högni KRISTJÁNSSON

člen kolégia

Stefan BARRIGA

člen kolégia

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

spolupodpisujúca ako riaditeľka

pre právne a výkonné záležitosti

---

(1)  C(2021) 8705 final, (Ú. v. EÚ C 497, 10.12.2021,s. 5).

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 343, 19.12.2013, s. 54, a dodatok EHP č. 71, 19.12.2013, s. 1, znovu prijatý rozhodnutím Dozorného úradu EZVO č. 4/19/COL zo 6. februára 2019, ktorým sa sto štvrtýkrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci [2019/1008] (Ú. v. L 163, 20.6.2019, s. 110), a dodatok EHP č. 48, 20.6.2019, s. 1, zmenený rozhodnutím č. 30/20/COL z 1. apríla 2020, ktorým sa sto šiestykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci nahradením prílohy k usmerneniam týkajúcim sa krátkodobého poistenia vývozných úverov [2020/982] (Ú. v. EÚ L 220, 9.7.2020, s. 8), a dodatok EHP č. 46, 9.7.2020, s. 1, rozhodnutie č. 90/20/COL z 15. júla 2020, ktorým sa sto siedmykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zmenou a predĺžením určitých usmernení o štátnej pomoci [2020/1576] (Ú. v. EÚ L 359, 29.10.2020, s. 16), a dodatok EHP č. 68, 29.10.2020, s. 4, a rozhodnutie č. 12/21/COL z 24. februára 2021, ktorým sa nahrádza príloha k usmerneniam týkajúcim sa krátkodobého poistenia vývozných úverov [2021/1238] (Ú. v. EÚ L 271, 29.7.2021, s. 1), a dodatok EHP č. 50, 29.7.2021, s. 1.

2

(3)  Pojem „Štáty EZVO“ odkazuje na Island, Lichtenštajnsko a Nórsko.

3

(4)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

4

(5)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

5

---

Oznámenie Komisie o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na krátkodobé poistenie vývozných úverov

1.   Úvod

Úvod

| 1. | Vývozné dotácie môžu negatívne ovplyvňovať hospodársku súťaž na trhu medzi potenciálne súperiacimi dodávateľmi tovaru a služieb. Z tohto dôvodu Komisia, ktorá podľa zmluvy dohliada na hospodársku súťaž, vždy ostro odsudzovala pomoc na podporu vývozu v rámci vnútorného obchodu Únie, ako aj pre vývozy mimo Únie. Cieľom tohto oznámenia je objasniť, ako Komisia posudzuje podporu členských štátov určenú na poistenie vývozných úverov podľa pravidiel Únie o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

1.

Vývozné dotácie môžu negatívne ovplyvňovať hospodársku súťaž na trhu medzi potenciálne súperiacimi dodávateľmi tovaru a služieb. Z tohto dôvodu Komisia, ktorá podľa zmluvy dohliada na hospodársku súťaž, vždy ostro odsudzovala pomoc na podporu vývozu v rámci vnútorného obchodu Únie, ako aj pre vývozy mimo Únie. Cieľom tohto oznámenia je objasniť, ako Komisia posudzuje podporu členských štátov určenú na poistenie vývozných úverov podľa pravidiel Únie o štátnej pomoci.

| 2. | Komisia využila svoje právomoci na poskytnutie usmernení o štátnej pomoci v oblasti krátkodobého poistenia vývozných úverov. Cieľom bolo predísť potenciálnemu narušeniu alebo odstrániť už existujúce narušenia hospodárskej súťaže na vnútornom trhu nielen medzi vývozcami v rôznych členských štátoch (obchodujúcimi v rámci Únie a mimo nej), ale aj medzi poisťovateľmi vývozných úverov pôsobiacimi v Únii. V roku 1997 Komisia v oznámení členským štátom podľa článku 93 ods. 1 Zmluvy o ES, ktorým sa uplatňujú články 92 a 93 zmluvy na krátkodobé poistenie vývozných úverov (1) stanovila zásady uplatňujúce sa pri štátnych zásahoch (ďalej len „oznámenie z roku 1997“). Zásady uvedeného oznámenia sa mali uplatňovať počas obdobia piatich rokov počínajúc 1. januárom 1998. Oznámenie z roku 1997 bolo následne upravené a obdobie jeho uplatňovania bolo predĺžené v rokoch 2001 (2), 2004 (3), 2005 (4) a 2010 (5). Jeho zásady sa uplatňovali do 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

2.

Komisia využila svoje právomoci na poskytnutie usmernení o štátnej pomoci v oblasti krátkodobého poistenia vývozných úverov. Cieľom bolo predísť potenciálnemu narušeniu alebo odstrániť už existujúce narušenia hospodárskej súťaže na vnútornom trhu nielen medzi vývozcami v rôznych členských štátoch (obchodujúcimi v rámci Únie a mimo nej), ale aj medzi poisťovateľmi vývozných úverov pôsobiacimi v Únii. V roku 1997 Komisia v oznámení členským štátom podľa článku 93 ods. 1 Zmluvy o ES, ktorým sa uplatňujú články 92 a 93 zmluvy na krátkodobé poistenie vývozných úverov

1

2

3

4

5

| 3. | Zo skúseností nadobudnutých v priebehu uplatňovania zásad oznámenia z roku 1997 (a najmä počas finančnej krízy v rokoch 2009 až 2011) vyplynulo, že politika Komisie v tejto oblasti by sa mala zrevidovať. Komisia preto prijala nové oznámenie členským štátom o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na krátkodobé poistenie vývozných úverov (6) (ďalej len „oznámenie z roku 2012“). Zásady oznámenia z roku 2012 sa mali v zásade uplatňovať od 1. januára 2013 do 31. decembra 2018 (7). Príloha k oznámeniu z roku 2012 bola následne niekoľkokrát upravená (8) a obdobie uplatňovania oznámenia z roku 2012 bolo predĺžené v rokoch 2018 (9) a 2020 (10). Teraz sa uplatňuje do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

3.

Zo skúseností nadobudnutých v priebehu uplatňovania zásad oznámenia z roku 1997 (a najmä počas finančnej krízy v rokoch 2009 až 2011) vyplynulo, že politika Komisie v tejto oblasti by sa mala zrevidovať. Komisia preto prijala nové oznámenie členským štátom o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na krátkodobé poistenie vývozných úverov

6

7

8

9

10

| 4. | V roku 2019 Komisia začala hodnotiť oznámenie z roku 2012 v rámci kontroly vhodnosti balíka modernizácie štátnej pomoci, usmernení pre železnice a poistenia krátkodobých vývozných úverov (11). Z výsledkov hodnotenia vyplynulo, že pravidlá v zásade fungujú dobre, ale sú potrebné určité drobné zlepšenia s cieľom zohľadniť vývoj na trhu. Toto oznámenie preto obsahuje len niekoľko technických úprav, pričom zásady uvedené v oznámení z roku 2012 zostávajú zachované. |
| --- | --- |

4.

V roku 2019 Komisia začala hodnotiť oznámenie z roku 2012 v rámci kontroly vhodnosti balíka modernizácie štátnej pomoci, usmernení pre železnice a poistenia krátkodobých vývozných úverov

11

| 5. | Pravidlá stanovené v tomto oznámení pomôžu zabezpečiť, aby štátna pomoc nenarúšala hospodársku súťaž medzi súkromnými a verejnými alebo verejne podporovanými poisťovateľmi vývozných úverov. Uvedené pravidlá tiež pomôžu vytvoriť rovnaké podmienky pre všetkých vývozcov. |
| --- | --- |

5.

Pravidlá stanovené v tomto oznámení pomôžu zabezpečiť, aby štátna pomoc nenarúšala hospodársku súťaž medzi súkromnými a verejnými alebo verejne podporovanými poisťovateľmi vývozných úverov. Uvedené pravidlá tiež pomôžu vytvoriť rovnaké podmienky pre všetkých vývozcov.

| 6. | Toto oznámenie poskytuje členským štátom podrobnejšie usmernenia k zásadám, z ktorých chce Komisia vychádzať pri výklade článkov 107 a 108 ZFEÚ, a k ich uplatňovaniu na krátkodobé poistenie vývozných úverov. Politika Komisie v tejto oblasti by sa tak mala stať podľa možnosti čo najtransparentnejšou a mala by sa zabezpečiť predvídateľnosť a rovnaké zaobchádzanie. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v ňom stanovuje súbor podmienok, ktoré musia byť splnené, keď štátni poisťovatelia chcú vstúpiť na trh s krátkodobým poistením vývozných úverov v prípade obchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

6.

Toto oznámenie poskytuje členským štátom podrobnejšie usmernenia k zásadám, z ktorých chce Komisia vychádzať pri výklade článkov 107 a 108 ZFEÚ, a k ich uplatňovaniu na krátkodobé poistenie vývozných úverov. Politika Komisie v tejto oblasti by sa tak mala stať podľa možnosti čo najtransparentnejšou a mala by sa zabezpečiť predvídateľnosť a rovnaké zaobchádzanie. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v ňom stanovuje súbor podmienok, ktoré musia byť splnené, keď štátni poisťovatelia chcú vstúpiť na trh s krátkodobým poistením vývozných úverov v prípade obchodovateľných rizík.

| 7. | Riziká, ktoré sú v zásade neobchodovateľné, nespadajú do rozsahu pôsobnosti tohto oznámenia. |
| --- | --- |

7.

Riziká, ktoré sú v zásade neobchodovateľné, nespadajú do rozsahu pôsobnosti tohto oznámenia.

| 8. | V oddiele 2 je opísaný rozsah pôsobnosti tohto oznámenia a uvádza sa v ňom vymedzenie pojmov, ktoré sú v ňom použité. Oddiel 3 sa venuje uplatňovaniu článku 107 od. 1 ZFEÚ a všeobecnému zákazu štátnej pomoci pre poistenie vývozných úverov pri obchodovateľných rizikách. Záverom sa v oddiele 4 stanovujú niektoré výnimky z rozsahu obchodovateľných rizík a upresňujú sa podmienky, za ktorých je štátna podpora na poistenie dočasne neobchodovateľných rizík zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

8.

V oddiele 2 je opísaný rozsah pôsobnosti tohto oznámenia a uvádza sa v ňom vymedzenie pojmov, ktoré sú v ňom použité. Oddiel 3 sa venuje uplatňovaniu článku 107 od. 1 ZFEÚ a všeobecnému zákazu štátnej pomoci pre poistenie vývozných úverov pri obchodovateľných rizikách. Záverom sa v oddiele 4 stanovujú niektoré výnimky z rozsahu obchodovateľných rizík a upresňujú sa podmienky, za ktorých je štátna podpora na poistenie dočasne neobchodovateľných rizík zlučiteľná s vnútorným trhom.

2.   Rozsah pôsobnosti tohto oznámenia a vymedzenie pojmov

Rozsah pôsobnosti tohto oznámenia a vymedzenie pojmov

2.1.   Rozsah pôsobnosti

Rozsah pôsobnosti

| 9. | Komisia bude uplatňovať zásady stanovené v tomto oznámení iba na poistenie vývozných úverov s obdobím trvania rizika menej ako dva roky. Všetky ostatné nástroje financovania vývozov sú z rozsahu pôsobnosti tohto oznámenia vylúčené. |
| --- | --- |

9.

Komisia bude uplatňovať zásady stanovené v tomto oznámení iba na poistenie vývozných úverov s obdobím trvania rizika menej ako dva roky. Všetky ostatné nástroje financovania vývozov sú z rozsahu pôsobnosti tohto oznámenia vylúčené.

2.2.   Vymedzenie pojmov

Vymedzenie pojmov

| 10. | Na účely tohto oznámenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:






  1. | „poistenie vývozných úverov“ je poisťovací produkt, v rámci ktorého poisťovateľ poskytuje poistenie proti obchodnému alebo politickému riziku alebo obom rizikám, ktoré súvisia s platobnými záväzkami pri vývoznej transakcii; |
| --- | --- | --- |

10.

Na účely tohto oznámenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

1.

„poistenie vývozných úverov“ je poisťovací produkt, v rámci ktorého poisťovateľ poskytuje poistenie proti obchodnému alebo politickému riziku alebo obom rizikám, ktoré súvisia s platobnými záväzkami pri vývoznej transakcii;

| 2. | „súkromný poisťovateľ vývozných úverov“ je iná spoločnosť alebo organizácia ako štátny poisťovateľ, ktorá poskytuje poistenie vývozných úverov; |
| --- | --- |

2.

„súkromný poisťovateľ vývozných úverov“ je iná spoločnosť alebo organizácia ako štátny poisťovateľ, ktorá poskytuje poistenie vývozných úverov;

| 3. | „štátny poisťovateľ“ je spoločnosť alebo iná organizácia poskytujúca poistenie vývozných úverov s podporou členského štátu alebo v jeho mene, alebo samotný členský štát poskytujúci poistenie vývozných úverov; |
| --- | --- |

3.

„štátny poisťovateľ“ je spoločnosť alebo iná organizácia poskytujúca poistenie vývozných úverov s podporou členského štátu alebo v jeho mene, alebo samotný členský štát poskytujúci poistenie vývozných úverov;

| 4. | „obchodovateľné riziká“ sú obchodné alebo politické riziká alebo oboje s maximálnym trvaním rizika menej ako dva roky súvisiace so štátnymi a neštátnymi odberateľmi so sídlom v krajinách, ktoré sú uvedené v zozname v prílohe. Všetky ostatné riziká sa na účely tohto oznámenia považujú za neobchodovateľné; |
| --- | --- |

4.

„obchodovateľné riziká“ sú obchodné alebo politické riziká alebo oboje s maximálnym trvaním rizika menej ako dva roky súvisiace so štátnymi a neštátnymi odberateľmi so sídlom v krajinách, ktoré sú uvedené v zozname v prílohe. Všetky ostatné riziká sa na účely tohto oznámenia považujú za neobchodovateľné;

| 5. | „obchodné riziká“ zahŕňajú najmä tieto riziká:






  a) | svojvoľné vypovedanie zmluvy odberateľom, t. j. akékoľvek svojvoľné rozhodnutie neštátneho odberateľa prerušiť alebo ukončiť platnosť zmluvy bez oprávneného dôvodu; |
| --- | --- | --- |

5.

„obchodné riziká“ zahŕňajú najmä tieto riziká:

a)

svojvoľné vypovedanie zmluvy odberateľom, t. j. akékoľvek svojvoľné rozhodnutie neštátneho odberateľa prerušiť alebo ukončiť platnosť zmluvy bez oprávneného dôvodu;

| b) | svojvoľné odmietnutie neštátneho odberateľa prijať tovar, ktorý je predmetom zmluvy, bez oprávneného dôvodu; |
| --- | --- |

b)

svojvoľné odmietnutie neštátneho odberateľa prijať tovar, ktorý je predmetom zmluvy, bez oprávneného dôvodu;

| c) | platobná neschopnosť neštátneho odberateľa a jeho ručiteľa; |
| --- | --- |

c)

platobná neschopnosť neštátneho odberateľa a jeho ručiteľa;

| d) | pretrvávajúce neplnenie, čiže neplatenie zmluvného dlhu zo strany neštátneho odberateľa a ručiteľa. |
| --- | --- |

d)

pretrvávajúce neplnenie, čiže neplatenie zmluvného dlhu zo strany neštátneho odberateľa a ručiteľa.

| 6. | „politické riziká“ zahŕňajú najmä tieto riziká:






  a) | riziko, že štátny odberateľ alebo kupujúca krajina zabráni splneniu transakcie alebo včas nezaplatí; |
| --- | --- | --- |

6.

„politické riziká“ zahŕňajú najmä tieto riziká:

a)

riziko, že štátny odberateľ alebo kupujúca krajina zabráni splneniu transakcie alebo včas nezaplatí;

| b) | riziko, ktoré je mimo vplyvu jednotlivých odberateľov alebo mimo ich zodpovednosti; |
| --- | --- |

b)

riziko, ktoré je mimo vplyvu jednotlivých odberateľov alebo mimo ich zodpovednosti;

| c) | riziko, že určitá krajina peniaze, ktoré odberatelia s bydliskom v tejto krajine zaplatili, neprevedie do krajiny poisteného; |
| --- | --- |

c)

riziko, že určitá krajina peniaze, ktoré odberatelia s bydliskom v tejto krajine zaplatili, neprevedie do krajiny poisteného;

| d) | riziko, že mimo krajiny poisťovateľa sa vyskytne prípad zásahu vyššej moci (sem patria aj udalosti podobné vojnovému konfliktu), pokiaľ jeho následky nie sú ešte inak poistené; |
| --- | --- |

d)

riziko, že mimo krajiny poisťovateľa sa vyskytne prípad zásahu vyššej moci (sem patria aj udalosti podobné vojnovému konfliktu), pokiaľ jeho následky nie sú ešte inak poistené;

| 7. | „obdobie trvania rizika“ je obdobie zhotovenia plus úverové obdobie; |
| --- | --- |

7.

„obdobie trvania rizika“ je obdobie zhotovenia plus úverové obdobie;

| 8. | „obdobie zhotovenia“ je obdobie medzi dátumom objednávky a dodaním tovaru alebo služieb; |
| --- | --- |

8.

„obdobie zhotovenia“ je obdobie medzi dátumom objednávky a dodaním tovaru alebo služieb;

| 9. | „úverové obdobie“ je časové obdobie v rámci vývoznej úverovej transakcie, ktoré má odberateľ na zaplatenie dodaného tovaru a služieb; |
| --- | --- |

9.

„úverové obdobie“ je časové obdobie v rámci vývoznej úverovej transakcie, ktoré má odberateľ na zaplatenie dodaného tovaru a služieb;

| 10. | „jednorazové poistenie rizika“ je poistenie všetkých predajov jednému odberateľovi alebo poistenie jednej zmluvy s jedným odberateľom; |
| --- | --- |

10.

„jednorazové poistenie rizika“ je poistenie všetkých predajov jednému odberateľovi alebo poistenie jednej zmluvy s jedným odberateľom;

| 11. | „zaistenie“ je poistenie, ktoré si zakúpil poisťovateľ u iného poisťovateľa v záujme riadenia rizika znížením svojho vlastného rizika; |
| --- | --- |

11.

„zaistenie“ je poistenie, ktoré si zakúpil poisťovateľ u iného poisťovateľa v záujme riadenia rizika znížením svojho vlastného rizika;

| 12. | „spolupoistenie“ je percento každej poistnej udalosti, ktoré poisťovateľ nenahrádza, ale ktoré znáša iný poisťovateľ; |
| --- | --- |

12.

„spolupoistenie“ je percento každej poistnej udalosti, ktoré poisťovateľ nenahrádza, ale ktoré znáša iný poisťovateľ;

| 13. | „kvótové zaistenie“ je zaistenie, v rámci ktorého musí poisťovateľ previesť a zaisťovateľ akceptovať určité percento všetkých rizík v rámci vymedzenej kategórie poistenia, ktoré poisťovateľ upísal; |
| --- | --- |

13.

„kvótové zaistenie“ je zaistenie, v rámci ktorého musí poisťovateľ previesť a zaisťovateľ akceptovať určité percento všetkých rizík v rámci vymedzenej kategórie poistenia, ktoré poisťovateľ upísal;

| 14. | „doplnkové poistenie“ je dodatočné poistenie nad výšku úveru poskytnuté iným poisťovateľom; |
| --- | --- |

14.

„doplnkové poistenie“ je dodatočné poistenie nad výšku úveru poskytnuté iným poisťovateľom;

| 15. | „poistná zmluva na celý obrat“ je iná zmluva o poistení úveru ako zmluva o jednorazovom poistení rizika, t. j. zmluva o poistení úveru, ktorá pokrýva celý predaj úveru poisteného, alebo jeho väčšinu, ako aj pohľadávky z predaja viacerým odberateľom. |
| --- | --- |

15.

„poistná zmluva na celý obrat“ je iná zmluva o poistení úveru ako zmluva o jednorazovom poistení rizika, t. j. zmluva o poistení úveru, ktorá pokrýva celý predaj úveru poisteného, alebo jeho väčšinu, ako aj pohľadávky z predaja viacerým odberateľom.

3.   Uplatniteľnosť článku 107 ods. 1 ZFEÚ

Uplatniteľnosť článku 107 ods. 1 ZFEÚ

3.1.   Všeobecné zásady

Všeobecné zásady

| 11. | V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“ |
| --- | --- |

11.

V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“

| 12. | Ak štátni poisťovatelia poskytujú poistenie vývozných úverov, toto poistenie zahŕňa štátne prostriedky. Takáto účasť štátu môže poisťovateľovi alebo vývozcom poskytnúť selektívnu výhodu, čím by sa mohla narušiť hospodárska súťaž, alebo by mohlo hroziť, že sa naruší a že dôjde k ovplyvneniu obchodu medzi členskými štátmi. Zásady uvedené v oddieloch 3.2, 3.3 a 4 sú koncipované ako usmernenia pre posudzovanie takýchto opatrení podľa pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

12.

Ak štátni poisťovatelia poskytujú poistenie vývozných úverov, toto poistenie zahŕňa štátne prostriedky. Takáto účasť štátu môže poisťovateľovi alebo vývozcom poskytnúť selektívnu výhodu, čím by sa mohla narušiť hospodárska súťaž, alebo by mohlo hroziť, že sa naruší a že dôjde k ovplyvneniu obchodu medzi členskými štátmi. Zásady uvedené v oddieloch 3.2, 3.3 a 4 sú koncipované ako usmernenia pre posudzovanie takýchto opatrení podľa pravidiel štátnej pomoci.

3.2.   Pomoc poisťovateľom

Pomoc poisťovateľom

| 13. | Ak štátni poisťovatelia majú v porovnaní so súkromnými poisťovateľmi vývozných úverov určité výhody, mohlo by ísť o štátnu pomoc. Takéto výhody môžu mať rôzne podoby a môžu medzi ne patriť napríklad:






  a) | štátne záruky na pôžičky a straty; |
| --- | --- | --- |

13.

Ak štátni poisťovatelia majú v porovnaní so súkromnými poisťovateľmi vývozných úverov určité výhody, mohlo by ísť o štátnu pomoc. Takéto výhody môžu mať rôzne podoby a môžu medzi ne patriť napríklad:

a)

štátne záruky na pôžičky a straty;

| b) | oslobodenie od povinnosti vytvárať primerané rezervy a od ostatných povinností následkom vyňatia operácií poistenia vývozných úverov na účet štátu alebo s jeho zárukou spod pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES (12); |
| --- | --- |

b)

oslobodenie od povinnosti vytvárať primerané rezervy a od ostatných povinností následkom vyňatia operácií poistenia vývozných úverov na účet štátu alebo s jeho zárukou spod pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES (12);

12

| c) | úľava alebo oslobodenie od obvykle splatných daní (ako napríklad daň z príjmov právnických osôb alebo dane vyberanej z poistiek); |
| --- | --- |

c)

úľava alebo oslobodenie od obvykle splatných daní (ako napríklad daň z príjmov právnických osôb alebo dane vyberanej z poistiek);

| d) | udelenie pomoci alebo poskytnutie kapitálu štátom alebo iné formy financovania, ktoré nie sú v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve; |
| --- | --- |

d)

udelenie pomoci alebo poskytnutie kapitálu štátom alebo iné formy financovania, ktoré nie sú v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve;

| e) | poskytovanie služieb štátom v naturáliách, ako je napríklad sprístupnenie a využívanie štátnej infraštruktúry, štátnych zariadení alebo privilegovaných informácií za podmienok, ktoré nezodpovedajú ich trhovej hodnote; |
| --- | --- |

e)

poskytovanie služieb štátom v naturáliách, ako je napríklad sprístupnenie a využívanie štátnej infraštruktúry, štátnych zariadení alebo privilegovaných informácií za podmienok, ktoré nezodpovedajú ich trhovej hodnote;

| f) | priame zaistenie poskytované štátom alebo záruka na priame zaistenie štátom za výhodnejších podmienok, ako sú podmienky dostupné na súkromnom trhu so zaistením, čo vedie k podhodnoteniu ceny zaistenia alebo k umelému vytvoreniu kapacity, ktorú by súkromný trh nebol schopný poskytnúť. |
| --- | --- |

f)

priame zaistenie poskytované štátom alebo záruka na priame zaistenie štátom za výhodnejších podmienok, ako sú podmienky dostupné na súkromnom trhu so zaistením, čo vedie k podhodnoteniu ceny zaistenia alebo k umelému vytvoreniu kapacity, ktorú by súkromný trh nebol schopný poskytnúť.

3.3.   Zákaz štátnej pomoci pre vývozné úvery

Zákaz štátnej pomoci pre vývozné úvery

| 14. | Výhody štátnych poisťovateľov v súvislosti s obchodovateľnými rizikami, ktoré sú uvedené v bode 13 tohto oznámenia, ovplyvňujú obchod so službami v oblasti poistenia úverov v rámci Únie. Tieto výhody vedú k rozdielom v poistnom krytí, ktoré je v rôznych členských štátoch k dispozícii na krytie obchodovateľných rizík. Narúša to hospodársku súťaž medzi poisťovateľmi v rôznych členských štátoch a má to sekundárne účinky na obchod v Únii, a to bez ohľadu na to, či ide o vývoz v rámci Únie alebo o vývoz do štátov mimo Únie (13). Preto ak štátni poisťovatelia majú v porovnaní so súkromnými poisťovateľmi úverov takéto výhody, nemali by mať možnosť poisťovať obchodovateľné riziká. Treba preto stanoviť podmienky, za ktorých môžu pôsobiť štátni poisťovatelia, s cieľom zabezpečiť, aby títo poisťovatelia nemali výhodu štátnej pomoci. |
| --- | --- |

14.

Výhody štátnych poisťovateľov v súvislosti s obchodovateľnými rizikami, ktoré sú uvedené v bode 13 tohto oznámenia, ovplyvňujú obchod so službami v oblasti poistenia úverov v rámci Únie. Tieto výhody vedú k rozdielom v poistnom krytí, ktoré je v rôznych členských štátoch k dispozícii na krytie obchodovateľných rizík. Narúša to hospodársku súťaž medzi poisťovateľmi v rôznych členských štátoch a má to sekundárne účinky na obchod v Únii, a to bez ohľadu na to, či ide o vývoz v rámci Únie alebo o vývoz do štátov mimo Únie (13

| 15. | Výhody štátnych poisťovateľov sa okrem toho niekedy prenášajú aj na vývozcov, prinajmenšom čiastočne. Takéto výhody môžu spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže a obchodu a môžu predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Ak sú však splnené podmienky pre poskytovanie poistenia vývozných úverov pri obchodovateľných rizikách, ako sa uvádzajú v oddiele 4.3 tohto oznámenia, Komisia to nebude chápať ako neoprávnenú výhodu, ktorá bola prenesená na vývozcov. |
| --- | --- |

15.

Výhody štátnych poisťovateľov sa okrem toho niekedy prenášajú aj na vývozcov, prinajmenšom čiastočne. Takéto výhody môžu spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže a obchodu a môžu predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Ak sú však splnené podmienky pre poskytovanie poistenia vývozných úverov pri obchodovateľných rizikách, ako sa uvádzajú v oddiele 4.3 tohto oznámenia, Komisia to nebude chápať ako neoprávnenú výhodu, ktorá bola prenesená na vývozcov.

4.   Podmienky pre poskytovanie poistenia vývozných úverov pri dočasne neobchodovateľných rizikách

Podmienky pre poskytovanie poistenia vývozných úverov pri dočasne neobchodovateľných rizikách

4.1.   Všeobecné zásady

Všeobecné zásady

| 16. | Ako už bolo uvedené v bode 14 tohto oznámenia, ak štátni poisťovatelia majú v porovnaní so súkromnými poisťovateľmi vývozných úverov akékoľvek zvýhodnenie (ako je opísané v bode 13), nesmú poskytovať poistenie obchodovateľných rizík. Ak by štátni poisťovatelia alebo ich dcérske spoločnosti chceli poskytnúť poistenie obchodovateľných rizík, treba zabezpečiť, že ak tak urobia, nebudú požívať, či už priamo alebo nepriamo, výhodu štátnej pomoci. Na daný účel musia disponovať určitým množstvom vlastných finančných prostriedkov (miera platobnej schopnosti vrátane záručného fondu) a technickými rezervami (vyrovnávajúca rezerva) a musia získať povolenie v súlade so smernicou 2009/138/ES. Takisto musia prinajmenšom viesť pre poistenie obchodovateľných a neobchodovateľných rizík poisťovaných s podporou štátu alebo v jeho mene oddelenú administratívu a samostatné účtovníctvo, ktoré preukáže, že pri poistení obchodovateľných rizík nevyužívajú štátnu pomoc. Účtovníctvo týkajúce sa poisťovacích činností vykonávaných na vlastný účet poisťovateľa by malo byť vedené v súlade so smernicou Rady 91/674/EHS (14). |
| --- | --- |

16.

Ako už bolo uvedené v bode 14 tohto oznámenia, ak štátni poisťovatelia majú v porovnaní so súkromnými poisťovateľmi vývozných úverov akékoľvek zvýhodnenie (ako je opísané v bode 13), nesmú poskytovať poistenie obchodovateľných rizík. Ak by štátni poisťovatelia alebo ich dcérske spoločnosti chceli poskytnúť poistenie obchodovateľných rizík, treba zabezpečiť, že ak tak urobia, nebudú požívať, či už priamo alebo nepriamo, výhodu štátnej pomoci. Na daný účel musia disponovať určitým množstvom vlastných finančných prostriedkov (miera platobnej schopnosti vrátane záručného fondu) a technickými rezervami (vyrovnávajúca rezerva) a musia získať povolenie v súlade so smernicou 2009/138/ES. Takisto musia prinajmenšom viesť pre poistenie obchodovateľných a neobchodovateľných rizík poisťovaných s podporou štátu alebo v jeho mene oddelenú administratívu a samostatné účtovníctvo, ktoré preukáže, že pri poistení obchodovateľných rizík nevyužívajú štátnu pomoc. Účtovníctvo týkajúce sa poisťovacích činností vykonávaných na vlastný účet poisťovateľa by malo byť vedené v súlade so smernicou Rady 91/674/EHS (14

| 17. | Každý členský štát, ktorý poskytuje zaisťovacie krytie pre poisťovateľa vývozných úverov prostredníctvom účasti alebo zapojenia sa do zaisťovateľských zmlúv súkromného sektora, ktoré kryjú obchodovateľné aj neobchodovateľné riziká, je povinný preukázať, že tieto dojednania neobsahujú štátnu pomoc v zmysle bodu 13 písm. f). |
| --- | --- |

17.

Každý členský štát, ktorý poskytuje zaisťovacie krytie pre poisťovateľa vývozných úverov prostredníctvom účasti alebo zapojenia sa do zaisťovateľských zmlúv súkromného sektora, ktoré kryjú obchodovateľné aj neobchodovateľné riziká, je povinný preukázať, že tieto dojednania neobsahujú štátnu pomoc v zmysle bodu 13 písm. f).

| 18. | Štátni poisťovatelia môžu poskytovať poistenie vývozných úverov na dočasne neobchodovateľné riziká za podmienok stanovených v oddiele 4 tohto oznámenia. |
| --- | --- |

18.

Štátni poisťovatelia môžu poskytovať poistenie vývozných úverov na dočasne neobchodovateľné riziká za podmienok stanovených v oddiele 4 tohto oznámenia.

4.2.   Výnimky z rozsahu obchodovateľných rizík: dočasne neobchodovateľné riziká

Výnimky z rozsahu obchodovateľných rizík: dočasne neobchodovateľné riziká

| 19. | Bez ohľadu na vymedzenie pojmu „obchodovateľné riziká“ sa určité obchodné alebo politické riziká alebo oboje spojené s odberateľmi so sídlom v krajinách uvedených v prílohe považujú za dočasne neobchodovateľné v týchto prípadoch:






  a) | ak Komisia rozhodne o dočasnom vypustení jednej alebo viacerých krajín zo zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom uvedeného v prílohe, ako je opísané v oddiele 5.2, pretože kapacita súkromného poisťovacieho trhu v dotknutej krajine alebo krajinách nie je dostatočná na krytie všetkých ekonomicky odôvodnených rizík; |
| --- | --- | --- |

19.

Bez ohľadu na vymedzenie pojmu „obchodovateľné riziká“ sa určité obchodné alebo politické riziká alebo oboje spojené s odberateľmi so sídlom v krajinách uvedených v prílohe považujú za dočasne neobchodovateľné v týchto prípadoch:

a)

ak Komisia rozhodne o dočasnom vypustení jednej alebo viacerých krajín zo zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom uvedeného v prílohe, ako je opísané v oddiele 5.2, pretože kapacita súkromného poisťovacieho trhu v dotknutej krajine alebo krajinách nie je dostatočná na krytie všetkých ekonomicky odôvodnených rizík;

| b) | ak Komisia na základe oznámenia niektorého členského štátu, ako je uvedené v oddiele 5.3, rozhodne, že riziká, ktorým sú vystavené malé a stredné podniky v zmysle vymedzenia uvedeného v odporúčaní Komisie 2003/361/ES (15) s celkovým ročným obratom vývozu nepresahujúcim 2,5 milióna EUR, sú pre vývozcov v tomto oznamujúcom členskom štáte dočasne neobchodovateľné; |
| --- | --- |

b)

ak Komisia na základe oznámenia niektorého členského štátu, ako je uvedené v oddiele 5.3, rozhodne, že riziká, ktorým sú vystavené malé a stredné podniky v zmysle vymedzenia uvedeného v odporúčaní Komisie 2003/361/ES (15) s celkovým ročným obratom vývozu nepresahujúcim 2,5 milióna EUR, sú pre vývozcov v tomto oznamujúcom členskom štáte dočasne neobchodovateľné;

15

| c) | ak Komisia na základe oznámenia niektorého členského štátu, ako je uvedené v oddiele 5.3 tohto oznámenia, rozhodne, že jednorazové poistenie rizika s obdobím trvania rizika najmenej 181 dní, avšak kratším než dva roky, je pre vývozcov v danom oznamujúcom členskom štáte dočasne neobchodovateľné; |
| --- | --- |

c)

ak Komisia na základe oznámenia niektorého členského štátu, ako je uvedené v oddiele 5.3 tohto oznámenia, rozhodne, že jednorazové poistenie rizika s obdobím trvania rizika najmenej 181 dní, avšak kratším než dva roky, je pre vývozcov v danom oznamujúcom členskom štáte dočasne neobchodovateľné;

| d) | ak Komisia na základe oznámenia niektorého členského štátu, ako je uvedené v oddiele 5.4 tohto oznámenia rozhodne, že z dôvodu nedostatku poistenia vývozných úverov sú niektoré riziká pre vývozcov v danom oznamujúcom členskom štáte dočasne neobchodovateľné. |
| --- | --- |

d)

ak Komisia na základe oznámenia niektorého členského štátu, ako je uvedené v oddiele 5.4 tohto oznámenia rozhodne, že z dôvodu nedostatku poistenia vývozných úverov sú niektoré riziká pre vývozcov v danom oznamujúcom členskom štáte dočasne neobchodovateľné.

| 20. | S cieľom minimalizovať narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu štátni poisťovatelia môžu poistiť riziká, ktoré sa v zmysle bodu 19 považujú za dočasne neobchodovateľné, ak spĺňajú podmienky uvedené v oddiele 4.3. |
| --- | --- |

20.

S cieľom minimalizovať narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu štátni poisťovatelia môžu poistiť riziká, ktoré sa v zmysle bodu 19 považujú za dočasne neobchodovateľné, ak spĺňajú podmienky uvedené v oddiele 4.3.

4.3.   Podmienky pre poskytovanie poistenia pre dočasne neobchodovateľné riziká

Podmienky pre poskytovanie poistenia pre dočasne neobchodovateľné riziká

4.3.1.   Kvalita krytia

Kvalita krytia

| 21. | Kvalita krytia ponúkaného štátnymi poisťovateľmi musí byť v súlade s trhovými štandardmi. Predovšetkým môžu byť kryté iba ekonomicky odôvodnené riziká, tzn. riziká akceptovateľné na základe zásad riadneho poisťovania. Maximálny percentuálny podiel krytia obchodných a politických rizík nesmie prekročiť 95 % a čakacia lehota na poistné plnenie musí trvať aspoň 90 dní. |
| --- | --- |

21.

Kvalita krytia ponúkaného štátnymi poisťovateľmi musí byť v súlade s trhovými štandardmi. Predovšetkým môžu byť kryté iba ekonomicky odôvodnené riziká, tzn. riziká akceptovateľné na základe zásad riadneho poisťovania. Maximálny percentuálny podiel krytia obchodných a politických rizík nesmie prekročiť 95 % a čakacia lehota na poistné plnenie musí trvať aspoň 90 dní.

4.3.2.   Poisťovacie zásady

Poisťovacie zásady

| 22. | Pri posudzovaní rizík sa vždy musia uplatňovať zásady riadneho poisťovania. Preto riziko spojené s finančne nespoľahlivými transakciami nesmie byť oprávnené na poistenie v rámci verejne podporovaných schém. Vzhľadom na tieto zásady musia byť kritériá prijateľnosti rizika výslovne vyjadrené. Ak už existuje obchodný vzťah, vývozcovia musia mať pozitívnu obchodnú alebo platobnú skúsenosť alebo oboje. Odberatelia musia preukázať čistý škodový priebeh; pravdepodobnosť platobnej neschopnosti odberateľov, ako aj ich interný alebo externý finančný rating musia byť prijateľné. |
| --- | --- |

22.

Pri posudzovaní rizík sa vždy musia uplatňovať zásady riadneho poisťovania. Preto riziko spojené s finančne nespoľahlivými transakciami nesmie byť oprávnené na poistenie v rámci verejne podporovaných schém. Vzhľadom na tieto zásady musia byť kritériá prijateľnosti rizika výslovne vyjadrené. Ak už existuje obchodný vzťah, vývozcovia musia mať pozitívnu obchodnú alebo platobnú skúsenosť alebo oboje. Odberatelia musia preukázať čistý škodový priebeh; pravdepodobnosť platobnej neschopnosti odberateľov, ako aj ich interný alebo externý finančný rating musia byť prijateľné.

4.3.3.   Primerane stanovené ceny

Primerane stanovené ceny

| 23. | Za znášanie rizika pri zmluvách o poistení vývozných úverov sa musí platiť primerané poistné. S cieľom minimalizovať vytláčanie súkromných poisťovateľov úverov musí byť priemerné poistné v rámci štátom podporovaných schém vyššie, ako je priemerné poistné účtované súkromnými poisťovateľmi úverov pri podobnom riziku. Táto požiadavka zabezpečí postupné upúšťanie od štátnych zásahov, pretože vyšším poistným sa zaistí, že vývozcovia sa znovu obrátia na súkromných poisťovateľov úverov hneď, ako im to trhové podmienky dovolia, a dané riziko sa znova stane obchodovateľným. |
| --- | --- |

23.

Za znášanie rizika pri zmluvách o poistení vývozných úverov sa musí platiť primerané poistné. S cieľom minimalizovať vytláčanie súkromných poisťovateľov úverov musí byť priemerné poistné v rámci štátom podporovaných schém vyššie, ako je priemerné poistné účtované súkromnými poisťovateľmi úverov pri podobnom riziku. Táto požiadavka zabezpečí postupné upúšťanie od štátnych zásahov, pretože vyšším poistným sa zaistí, že vývozcovia sa znovu obrátia na súkromných poisťovateľov úverov hneď, ako im to trhové podmienky dovolia, a dané riziko sa znova stane obchodovateľným.

| 24. | Ceny sa považujú za primerané, ak sa za príslušnú kategóriu rizika odberateľa (16) účtuje minimálne ročné rizikové poistné (17) (po angl. „safe-harbour premium“) v takej výške, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke. Toto minimálne poistné sa uplatňuje, až kým členské štáty neposkytnú dôkaz o tom, že dané sadzby sú pre konkrétne riziko neprimerané. V rámci poistnej zmluvy na celý obrat musí kategória rizika korešpondovať s priemerným rizikom odberateľov, ktoré je kryté danou poistnou zmluvou.






  Kategória rizika | Minimálne ročné rizikové poistné (18) (% poistenej sumy) |
| --- | --- | --- |
| vynikajúce (19) | 0,2 – 0,4 |
| dobré (20) | 0,41 – 0,9 |
| uspokojivé (21) | 0,91 – 2,3 |
| slabé (22) | 2,31 – 4,5 |

24.

Ceny sa považujú za primerané, ak sa za príslušnú kategóriu rizika odberateľa (16

17

Kategória rizika

Minimálne ročné rizikové poistné (18) (% poistenej sumy)

18

vynikajúce (19)

19

0,2 – 0,4

dobré (20)

20

0,41 – 0,9

uspokojivé (21)

21

0,91 – 2,3

slabé (22)

22

2,31 – 4,5

| 25. | Pri spolupoistení, kvótovom zaistení a doplnkovom poistení sa ceny považujú za primerané, iba ak účtované poistné je aspoň o 30 % vyššie ako poistné pri samotnom (pôvodnom) poistení poskytnutom súkromným poisťovateľom úverov. |
| --- | --- |

25.

Pri spolupoistení, kvótovom zaistení a doplnkovom poistení sa ceny považujú za primerané, iba ak účtované poistné je aspoň o 30 % vyššie ako poistné pri samotnom (pôvodnom) poistení poskytnutom súkromným poisťovateľom úverov.

| 26. | Aby sa ceny považovali za primerané, musí sa k rizikovému poistnému pripočítať administratívny poplatok bez ohľadu na trvanie zmluvy. |
| --- | --- |

26.

Aby sa ceny považovali za primerané, musí sa k rizikovému poistnému pripočítať administratívny poplatok bez ohľadu na trvanie zmluvy.

4.3.4.   Transparentnosť a predkladanie správ

Transparentnosť a predkladanie správ

| 27. | Členské štáty musia uverejniť zavedené schémy pomoci pre riziká, ktoré sa v zmysle bodu 19 tohto oznámenia považujú za dočasne neobchodovateľné, na webových stránkach štátnych poisťovateľov s presným udaním všetkých uplatniteľných podmienok. |
| --- | --- |

27.

Členské štáty musia uverejniť zavedené schémy pomoci pre riziká, ktoré sa v zmysle bodu 19 tohto oznámenia považujú za dočasne neobchodovateľné, na webových stránkach štátnych poisťovateľov s presným udaním všetkých uplatniteľných podmienok.

| 28. | Členské štáty musia Komisii predkladať výročné správy o rizikách, ktoré sa v zmysle bodu 19 tohto oznámenia považujú za dočasne neobchodovateľné a ktoré sú kryté štátnymi poisťovateľmi. Treba tak spraviť najneskôr do 31. júla roku nasledujúceho po zásahu štátu. |
| --- | --- |

28.

Členské štáty musia Komisii predkladať výročné správy o rizikách, ktoré sa v zmysle bodu 19 tohto oznámenia považujú za dočasne neobchodovateľné a ktoré sú kryté štátnymi poisťovateľmi. Treba tak spraviť najneskôr do 31. júla roku nasledujúceho po zásahu štátu.

| 29. | Správa musí obsahovať tieto informácie o každej schéme:






  a) | celkovú výšku poskytnutých úverových limitov; |
| --- | --- | --- |

29.

Správa musí obsahovať tieto informácie o každej schéme:

a)

celkovú výšku poskytnutých úverových limitov;

| b) | poistený obrat; |
| --- | --- |

b)

poistený obrat;

| c) | účtované poistné; |
| --- | --- |

c)

účtované poistné;

| d) | zaevidované a zaplatené poistné nároky; |
| --- | --- |

d)

zaevidované a zaplatené poistné nároky;

| e) | sumy, ktoré sa vymohli; |
| --- | --- |

e)

sumy, ktoré sa vymohli;

| f) | administratívne náklady schémy. |
| --- | --- |

f)

administratívne náklady schémy.

| 30. | Informácie sa musia poskytnúť v tabuľkovom formáte, aby bolo možné údaje vyhľadávať, extrahovať, sťahovať a ľahko uverejňovať na internete, napr. vo formáte CSV alebo XML. Členské štáty musia uverejniť správy na webových stránkach štátnych poisťovateľov. |
| --- | --- |

30.

Informácie sa musia poskytnúť v tabuľkovom formáte, aby bolo možné údaje vyhľadávať, extrahovať, sťahovať a ľahko uverejňovať na internete, napr. vo formáte CSV alebo XML. Členské štáty musia uverejniť správy na webových stránkach štátnych poisťovateľov.

5.   Procesné pravidlá

Procesné pravidlá

5.1.   Všeobecné zásady

Všeobecné zásady

| 31. | Riziká uvedené v bode 19 písm. a) môžu byť kryté štátnymi poisťovateľmi za podmienok uvedených v oddiele 4.3. V takom prípade Komisii netreba zasielať oznámenie. |
| --- | --- |

31.

Riziká uvedené v bode 19 písm. a) môžu byť kryté štátnymi poisťovateľmi za podmienok uvedených v oddiele 4.3. V takom prípade Komisii netreba zasielať oznámenie.

| 32. | Riziká uvedené v bode 19 písm. b), c) a d) môžu byť kryté štátnymi poisťovateľmi za podmienok uvedených v oddiele 4.3 a po oznámení Komisii a získaní jej súhlasu. |
| --- | --- |

32.

Riziká uvedené v bode 19 písm. b), c) a d) môžu byť kryté štátnymi poisťovateľmi za podmienok uvedených v oddiele 4.3 a po oznámení Komisii a získaní jej súhlasu.

| 33. | Nesplnenie niektorej z podmienok stanovených v oddiele 4.3 neznamená, že poisťovateľ vývozných úverov alebo schéma poistenia sú automaticky zakázané. Ak sa chce členský štát odchýliť od niektorej z podmienok stanovených v oddiele 4.3 alebo ak vzniknú pochybnosti o tom, či plánovaná schéma poistenia vývozných úverov spĺňa podmienky stanovené v tomto oznámení, najmä v oddiele 4, musí členský štát danú schému oznámiť Komisii. |
| --- | --- |

33.

Nesplnenie niektorej z podmienok stanovených v oddiele 4.3 neznamená, že poisťovateľ vývozných úverov alebo schéma poistenia sú automaticky zakázané. Ak sa chce členský štát odchýliť od niektorej z podmienok stanovených v oddiele 4.3 alebo ak vzniknú pochybnosti o tom, či plánovaná schéma poistenia vývozných úverov spĺňa podmienky stanovené v tomto oznámení, najmä v oddiele 4, musí členský štát danú schému oznámiť Komisii.

| 34. | Analýza na základe pravidiel štátnej pomoci neprejudikuje súlad príslušného opatrenia s ostatnými ustanoveniami zmluvy. |
| --- | --- |

34.

Analýza na základe pravidiel štátnej pomoci neprejudikuje súlad príslušného opatrenia s ostatnými ustanoveniami zmluvy.

5.2.   Úpravy zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom

Úpravy zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom

| 35. | Pri stanovovaní, či nedostatočné súkromné kapacity oprávňujú dočasné vypustenie krajiny zo zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom, ako sa uvádza v bode 19 písm. a), Komisia zohľadní tieto faktory zoradené podľa ich dôležitosti:






  a) | zníženie kapacity súkromného poistenia úverov: predovšetkým rozhodnutie veľkého poisťovateľa úverov nekryť riziká súvisiace s odberateľmi v príslušnej krajine, významný pokles celkových poistných súm alebo významný pokles miery prijatia v príslušnej krajine počas šesťmesačného obdobia; |
| --- | --- | --- |

35.

Pri stanovovaní, či nedostatočné súkromné kapacity oprávňujú dočasné vypustenie krajiny zo zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom, ako sa uvádza v bode 19 písm. a), Komisia zohľadní tieto faktory zoradené podľa ich dôležitosti:

a)

zníženie kapacity súkromného poistenia úverov: predovšetkým rozhodnutie veľkého poisťovateľa úverov nekryť riziká súvisiace s odberateľmi v príslušnej krajine, významný pokles celkových poistných súm alebo významný pokles miery prijatia v príslušnej krajine počas šesťmesačného obdobia;

| b) | zhoršenie ratingov v štátnom sektore: predovšetkým náhle zmeny v úverových ratingoch počas obdobia šiestich mesiacov, a to napríklad viacnásobné zníženie ratingu zo strany nezávislých ratingových agentúr alebo vysoký nárast v rozpätí swapov na kreditné zlyhanie (CDS); |
| --- | --- |

b)

zhoršenie ratingov v štátnom sektore: predovšetkým náhle zmeny v úverových ratingoch počas obdobia šiestich mesiacov, a to napríklad viacnásobné zníženie ratingu zo strany nezávislých ratingových agentúr alebo vysoký nárast v rozpätí swapov na kreditné zlyhanie (CDS);

| c) | zhoršenie výkonnosti v podnikovom sektore: najmä prudký nárast platobnej neschopnosti v príslušnej krajine počas obdobia šiestich mesiacov. |
| --- | --- |

c)

zhoršenie výkonnosti v podnikovom sektore: najmä prudký nárast platobnej neschopnosti v príslušnej krajine počas obdobia šiestich mesiacov.

| 36. | Pokiaľ trhová kapacita už nepostačuje na krytie všetkých ekonomicky odôvodnených rizík, Komisia môže aktualizovať zoznam krajín s obchodovateľným rizikom uvedený v prílohe na základe písomnej žiadosti prinajmenšom troch členských štátov alebo z vlastnej iniciatívy. |
| --- | --- |

36.

Pokiaľ trhová kapacita už nepostačuje na krytie všetkých ekonomicky odôvodnených rizík, Komisia môže aktualizovať zoznam krajín s obchodovateľným rizikom uvedený v prílohe na základe písomnej žiadosti prinajmenšom troch členských štátov alebo z vlastnej iniciatívy.

| 37. | Ak chce Komisia upraviť zoznam krajín s obchodovateľným rizikom, musí konzultovať členské štáty, súkromných poisťovateľov úverov a zainteresované strany a požiadať ich o potrebné údaje. Konzultácia, ako aj druh potrebných údajov sa oznamuje na webovej stránke Komisie. Konzultačné obdobie zvyčajne nesmie presiahnuť 20 pracovných dní. Ak sa Komisia na základe získaných údajov rozhodne upraviť zoznam krajín s obchodovateľným rizikom, oznámi toto rozhodnutie na svojej webovej stránke. |
| --- | --- |

37.

Ak chce Komisia upraviť zoznam krajín s obchodovateľným rizikom, musí konzultovať členské štáty, súkromných poisťovateľov úverov a zainteresované strany a požiadať ich o potrebné údaje. Konzultácia, ako aj druh potrebných údajov sa oznamuje na webovej stránke Komisie. Konzultačné obdobie zvyčajne nesmie presiahnuť 20 pracovných dní. Ak sa Komisia na základe získaných údajov rozhodne upraviť zoznam krajín s obchodovateľným rizikom, oznámi toto rozhodnutie na svojej webovej stránke.

| 38. | Dočasné vypustenie krajiny zo zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom musí byť platné v zásade aspoň 12 mesiacov. Poistky týkajúce sa dočasne vypustenej krajiny, ktoré boli podpísané v tomto období, nesmú platiť viac ako 180 dní po dátume, keď vyprší platnosť tohto dočasného vypustenia. Po uvedenom dátume sa nesmú podpísať žiadne nové poistné zmluvy. Tri mesiace pred vypršaním platnosti dočasného vypustenia Komisia zváži, či predĺži vypustenie príslušnej krajiny z predmetného zoznamu. Ak Komisia po zohľadnení faktorov uvedených v bode 35 dôjde k záveru, že trhová kapacita stále nie je dostatočná na krytie všetkých ekonomicky odôvodnených rizík, môže predĺžiť dočasné vypustenie príslušnej krajiny z predmetného zoznamu v zmysle bodu 37. |
| --- | --- |

38.

Dočasné vypustenie krajiny zo zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom musí byť platné v zásade aspoň 12 mesiacov. Poistky týkajúce sa dočasne vypustenej krajiny, ktoré boli podpísané v tomto období, nesmú platiť viac ako 180 dní po dátume, keď vyprší platnosť tohto dočasného vypustenia. Po uvedenom dátume sa nesmú podpísať žiadne nové poistné zmluvy. Tri mesiace pred vypršaním platnosti dočasného vypustenia Komisia zváži, či predĺži vypustenie príslušnej krajiny z predmetného zoznamu. Ak Komisia po zohľadnení faktorov uvedených v bode 35 dôjde k záveru, že trhová kapacita stále nie je dostatočná na krytie všetkých ekonomicky odôvodnených rizík, môže predĺžiť dočasné vypustenie príslušnej krajiny z predmetného zoznamu v zmysle bodu 37.

5.3.   Oznamovacia povinnosť pre dočasne neobchodovateľné riziká podľa bodu 19 písm. b) a c)

Oznamovacia povinnosť pre dočasne neobchodovateľné riziká podľa bodu 19 písm. b) a c)

| 39. | Dôkazové materiály, ktoré má Komisia v súčasnosti k dispozícii, naznačujú, že na trhu existuje istá medzera, pokiaľ ide o riziká uvedené v bode 19 písm. b) a c), a že tieto riziká sú preto neobchodovateľné. Treba však mať na zreteli, že situácia s nedostatočným krytím nepanuje vo všetkých členských štátoch a že táto situácia sa postupom času môže zmeniť a súkromný sektor môže znovu prejaviť svoj záujem o tento trhový segment. Štátny zásah by sa mal pripustiť iba v prípade rizík, pre ktoré by inak na trhu nikto neponúkol krytie. |
| --- | --- |

39.

Dôkazové materiály, ktoré má Komisia v súčasnosti k dispozícii, naznačujú, že na trhu existuje istá medzera, pokiaľ ide o riziká uvedené v bode 19 písm. b) a c), a že tieto riziká sú preto neobchodovateľné. Treba však mať na zreteli, že situácia s nedostatočným krytím nepanuje vo všetkých členských štátoch a že táto situácia sa postupom času môže zmeniť a súkromný sektor môže znovu prejaviť svoj záujem o tento trhový segment. Štátny zásah by sa mal pripustiť iba v prípade rizík, pre ktoré by inak na trhu nikto neponúkol krytie.

| 40. | Preto, ak členský štát chce kryť riziká uvedené v bode 19 písm. b) alebo c) tohto oznámenia, musí Komisii zaslať oznámenie v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ a v tomto oznámení preukázať, že kontaktoval hlavných poisťovateľov úverov a sprostredkovateľov úverov v tomto členskom štáte (23) a dal im príležitosť predložiť dôkazy, že je v danom členskom štáte k dispozícii krytie príslušných rizík. Ak dotknutí poisťovatelia úverov a sprostredkovatelia úverov do 30 dní po doručení žiadosti členského štátu neposkytnú (či už členskému štátu alebo Komisii) údaje o podmienkach krytia a poistených objemoch pre tie druhy rizika, ktoré chce členský štát kryť, alebo ak poskytnuté údaje nepreukážu, že krytie príslušných rizík je dostupné v danom členskom štáte, Komisia bude tieto riziká považovať za dočasne neobchodovateľné. |
| --- | --- |

40.

Preto, ak členský štát chce kryť riziká uvedené v bode 19 písm. b) alebo c) tohto oznámenia, musí Komisii zaslať oznámenie v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ a v tomto oznámení preukázať, že kontaktoval hlavných poisťovateľov úverov a sprostredkovateľov úverov v tomto členskom štáte (23

5.4.   Oznamovacia povinnosť v ostatných prípadoch

Oznamovacia povinnosť v ostatných prípadoch

| 41. | Pokiaľ ide o riziká uvedené v bode 19 písm. d), musí príslušný členský štát vo svojom oznámení Komisii v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ preukázať, že krytie pre vývozcov v predmetnom členskom štáte je nedostupné z dôvodu šoku na strane ponuky na trhu so súkromným poistením, najmä z dôvodu odstúpenia veľkého poisťovateľa z tohto členského štátu, zníženia kapacity alebo obmedzenia škály produktov v porovnaní s inými členskými štátmi. |
| --- | --- |

41.

Pokiaľ ide o riziká uvedené v bode 19 písm. d), musí príslušný členský štát vo svojom oznámení Komisii v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ preukázať, že krytie pre vývozcov v predmetnom členskom štáte je nedostupné z dôvodu šoku na strane ponuky na trhu so súkromným poistením, najmä z dôvodu odstúpenia veľkého poisťovateľa z tohto členského štátu, zníženia kapacity alebo obmedzenia škály produktov v porovnaní s inými členskými štátmi.

6.   Dátum uplatňovania a trvanie

Dátum uplatňovania a trvanie

| 42. | Komisia bude uplatňovať zásady stanovené v tomto oznámení od 1. januára 2022 s výnimkou zoznamu krajín v prílohe, ktorý sa bude uplatňovať od 1. apríla 2022. Do 31. marca 2022 bude Komisia posudzovať všetky obchodné a politické riziká spojené s vývozom do všetkých krajín, ktoré sú dočasne neobchodovateľné, v súlade s dočasnou výnimkou špecifikovanou v bode 33 dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej nákazou COVID-19 (24) a v bode 62 oznámenia Komisie C(2021) 8442 o šiestej zmene dočasného rámca. Komisia sa môže kedykoľvek rozhodnúť upraviť toto oznámenie, ak je to potrebné z dôvodov súvisiacich s politikou hospodárskej súťaže alebo na zohľadnenie iných politík Únie a medzinárodných záväzkov. |
| --- | --- |

42.

Komisia bude uplatňovať zásady stanovené v tomto oznámení od 1. januára 2022 s výnimkou zoznamu krajín v prílohe, ktorý sa bude uplatňovať od 1. apríla 2022. Do 31. marca 2022 bude Komisia posudzovať všetky obchodné a politické riziká spojené s vývozom do všetkých krajín, ktoré sú dočasne neobchodovateľné, v súlade s dočasnou výnimkou špecifikovanou v bode 33 dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej nákazou COVID-19 (24

---

(1)  
  Ú. v. ES C 281, 17.9.1997, s. 4.

1

(2)  
  Ú. v. ES C 217, 2.8.2001, s. 2.

2

(3)  
  Ú. v. EÚ C 307, 11.12.2004, s. 12.

3

(4)  
  Ú. v. EÚ C 325, 22.12.2005, s. 22.

4

(5)  
  Ú. v. EÚ C 329, 7.12.2010, s. 6.

5

(6)  
  Ú. v. EÚ C 392, 19.12.2012, s. 1.

6

(7)  Odsek 18 písm. a) a oddiel 5.2 oznámenia z roku 2012 sa mali uplatňovať odo dňa prijatia oznámenia z roku 2012.

7

(8)  
  Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 6; Ú. v. EÚ C 372, 19.12.2013, s. 1; Ú. v. EÚ C 28, 28.1.2015, s. 1; Ú. v. EÚ C 215, 1.7.2015, s. 1; Ú. v. EÚ C 244, 5.7.2016, s. 1; Ú. v. EÚ C 206, 30.6.2017, s. 1; Ú. v. EÚ C 225, 28.6.2018, s. 1; Ú. v. EÚ C 457, 19.12.2018, s. 9; Ú. v. EÚ C 401, 27.11.2019, s. 3; Ú. v. EÚ C 101I, 28.3.2020, s. 1; Ú. v. EÚ C 340I, 13.10.2020, s. 1; Ú. v. EÚ C 34, 1.2.2021, s. 6.

8

(9)  
  Ú. v. EÚ C 457, 19.12.2018, s. 9.

9

(10)  
  Ú. v. EÚ C 224, 8.7.2020, s. 2.

10

(11)  Pracovný dokument útvarov Komisie – Kontrola vhodnosti balíka modernizácie štátnej pomoci, usmernení pre železnice a poistenia krátkodobých vývozných úverov z roku 2012, 30.10.2020, SWD(2020) 257 final.

11

Kontrola vhodnosti balíka modernizácie štátnej pomoci, usmernení pre železnice a poistenia krátkodobých vývozných úverov z roku 2012

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1).

12

(13)  Vo svojom rozsudku vo veci C-142/87 Belgicko/Komisia Európskych spoločenstiev Súdny dvor konštatoval, že nielen pomoc pre vývoz uskutočňovaný v rámci Únie, ale aj pomoc pre vývoz do štátov mimo Únie môže ovplyvniť hospodársku súťaž a obchod vo vnútri Únie. Oba typy operácií sú poisťované poisťovateľmi vývozných úverov a pomoc, ktorá je im poskytnutá na ktorýkoľvek z oboch typov, môže preto ovplyvniť hospodársku súťaž a obchod vo vnútri Únie.

13

(14)  Smernica Rady 91/674/EHS z 19. decembra 1991 o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní (Ú. v. ES L 374, 31.12.1991, s. 7).

14

(15)  Odporúčanie Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 týkajúce sa definície mikro, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

15

(16)  Kategórie rizika odberateľa sú založené na úverových ratingoch. Ratingy sa nemusia získať od konkrétnych ratingových agentúr. Vnútroštátne ratingové systémy alebo ratingové systémy používané bankami sú rovnako prijateľné. Pri spoločnostiach bez verejného ratingu by sa mohlo použiť hodnotenie založené na overiteľných údajoch.

16

(17)  Rozmedzie minimálneho poistného v každej kategórii rizika bolo stanovené na základe jednoročného rozpätia swapov na úverové zlyhanie („CDS“ z angl. Credit Default Swap), vychádzajúceho zo zloženého hodnotenia – a to vrátane ratingu všetkých troch hlavných ratingových agentúr (Standard & Poor, Moody’s a Fitch) – za roky 2007 – 2011 za predpokladu, že priemerná miera uspokojenia pohľadávky pri krátkodobom poistení vývozných úverov je 40 %. Rozmedzia boli následne upravené tak, aby predstavovali kontinuum s cieľom lepšie zohľadniť, že rizikové poistné nie je stabilné v čase.

17

(18)  Minimálne poistné na 30-dňovú poistnú zmluvu sa dá vypočítať vydelením ročného rizikového poistného číslom 12.

18

(19)  Kategória rizika „vynikajúce“ zahŕňa riziká ekvivalentné úverovým ratingom AAA, AA+, AA, AA-, A+, A, A- agentúry Standard & Poor’s.

19

(20)  Kategória rizika „dobré“ zahŕňa riziká ekvivalentné úverovým ratingom BBB+, BBB alebo BBB- agentúry Standard & Poor’s.

20

(21)  Kategória rizika „uspokojivé“ zahŕňa riziká ekvivalentné úverovým ratingom BB+, BB alebo BB- agentúry Standard & Poor’s.

21

(22)  Kategória rizika „slabé“ zahŕňa riziká ekvivalentné úverovým ratingom B+, B alebo B- agentúry Standard & Poor’s.

22

(23)  Kontaktovaní poisťovatelia úverov a sprostredkovatelia úverov by mali byť reprezentatívnou vzorkou, pokiaľ ide o ponúkaný produkt (napr. špecializovaní poskytovatelia jednorazového poistenia rizika) a o veľkosť trhu, ktorý pokrývajú (napr. spoločne zastupujúci minimálne 50 percentný podiel trhu).

23

(24)  Oznámenie Komisie – Dočasný rámec pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej nákazou COVID-19, C(2020)1863, 19.3.2020 (Ú. v. EÚ C 91 I, 20.3.2020, s. 1), zmenené oznámeniami Komisie C(2020) 2215 (Ú. v. EÚ C 112I, 4.4.2020, s. 1), C(2020) 3156 (Ú. v. EÚ C 164, 13.5.2020, s. 3), C(2020) 4509 (Ú. v. EÚ C 218, 2.7.2020, s. 3), C(2020) 7127 (Ú. v. EÚ C 340I, 13.10.2020, s. 1), C(2021) 564 (Ú. v. EÚ C 34, 1.2.2021, s. 6) a C(2021) 8442 (Ú. v. EÚ C 473, 24.11.2021, s. 1). Ďalšie informácie o dočasnej výnimke sú uvedené v bodoch 24 až 27 a 62 oznámenia Komisie C(2021) 8442 o 6. zmene dočasného rámca.

24

---

PRÍLOHA

Zoznam krajín s obchodovateľným rizikom

| Belgicko | Cyprus | Slovensko |
| --- | --- | --- |
| Bulharsko | Lotyšsko | Fínsko |
| Česko | Litva | Švédsko |
| Dánsko | Luxembursko | Austrália |
| Nemecko | Maďarsko | Kanada |
| Estónsko | Malta | Island |
| Írsko | Holandsko | Japonsko |
| Grécko | Rakúsko | Nový Zéland |
| Španielsko | Poľsko | Nórsko |
| Francúzsko | Portugalsko | Švajčiarsko |
| Chorvátsko | Rumunsko | Spojené kráľovstvo |
| Taliansko | Slovinsko | Spojené štáty americké |

Belgicko

Cyprus

Slovensko

Bulharsko

Lotyšsko

Fínsko

Česko

Litva

Švédsko

Dánsko

Luxembursko

Austrália

Nemecko

Maďarsko

Kanada

Estónsko

Malta

Island

Írsko

Holandsko

Japonsko

Grécko

Rakúsko

Nový Zéland

Španielsko

Poľsko

Nórsko

Francúzsko

Portugalsko

Švajčiarsko

Chorvátsko

Rumunsko

Spojené kráľovstvo

Taliansko

Slovinsko

Spojené štáty americké

---