# Europos Sąjungos L 173/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 173 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. birželio 30d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 173

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. birželio 30d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1031 dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP)) (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2022 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1032, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2017/1938 ir (EB) Nr. 715/2009, kiek tai susiję su dujų laikymu (
  1
  ) | 17 |
| | * | 2022 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1033, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 kiek tai susiję su konkrečia priemone išimtinei laikinai paramai iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) teikti, reaguojant į Rusijos invazijos į Ukrainą poveikį | 34 |
| | * | 2022 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1034, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/953 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (
  1
  ) | 37 |
| | * | 2022 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1035, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/954 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo), skirtų trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos | 46 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1031 dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP)) (
  1
  )

1

1

*

2022 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1032, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2017/1938 ir (EB) Nr. 715/2009, kiek tai susiję su dujų laikymu (
  1
  )

1

17

*

2022 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1033, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 kiek tai susiję su konkrečia priemone išimtinei laikinai paramai iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) teikti, reaguojant į Rusijos invazijos į Ukrainą poveikį

34

*

2022 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1034, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/953 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (
  1
  )

1

37

*

2022 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1035, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/954 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo), skirtų trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos

46

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. birželio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/1036, kuriuo dėl aptariamojo laikotarpio pratęsimo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1429 (
  1
  ) | 50 |
| | * | 2022 m. birželio 29 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/1037, kuriuo dėl glikolipidų naudojimo kaip konservanto gėrimuose iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas ir Komisijos Reglamento (ES) Nr. 231/2012 priedas (
  1
  ) | 52 |
| | * | 2022 m. birželio 29 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/1038, kuriuo dėl polivinilpirolidono (E1201) naudojimo specialiosios medicininės paskirties tablečių ir dengtų tablečių formos maisto produktuose iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas (
  1
  ) | 56 |
| | * | 2022 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1039, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 978/2012 taikymo taisyklės, susijusios su tam tikrų muitų tarifų lengvatų, suteiktų tam tikroms BLS lengvatomis besinaudojančioms šalims, laikinu sustabdymu 2023 m. | 58 |
| | * | 2022 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1040, kuriuo dėl trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti tam tikrus nelaisvėje laikomus paukščius, jų genetinės medžiagos produktus ir naminių paukščių mėsos gaminius, sąrašų iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 VI ir XV priedai (
  1
  ) | 61 |
| | * | 2022 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1041, kuriuo, atnaujinus tyrimą siekiant įgyvendinti 2020 m. balandžio 2 d. Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-383/17 dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/763, patvirtintą Teisingumo Teismo byloje C-260/20 P, nustatomas reikalavimas registruoti tam tikrą importuojamą Korėjos Respublikos kilmės lengvą terminį popierių | 64 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. birželio 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/1042 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl prie EEE susitarimo pridėto 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo (Biudžeto eilutė 07 20 03 01 – socialinė apsauga) (
  1
  ) | 68 |
| | * | 2022 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/1043, kuriuo skiriami Ispanijos Karalystės pasiūlytas Regionų komiteto narys ir du pakaitiniai nariai | 71 |
| | * | 2022 m. birželio 28 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2022/1044, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) misijos vadovo įgaliojimų terminas (EUPOL COPPS/1/2022) | 73 |
| | * | 2022 m. birželio 28 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2022/1045, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) vadovo įgaliojimų terminas (ES BAM Rafah/1/2022) | 75 |
| | * | 2022 m. birželio 29 d. Valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimas (ES) 2022/1046, kuriuo skiriami Bendrojo Teismo teisėjai | 77 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2022 m. birželio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/1036, kuriuo dėl aptariamojo laikotarpio pratęsimo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1429 (
  1
  )

1

50

*

2022 m. birželio 29 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/1037, kuriuo dėl glikolipidų naudojimo kaip konservanto gėrimuose iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas ir Komisijos Reglamento (ES) Nr. 231/2012 priedas (
  1
  )

1

52

*

2022 m. birželio 29 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/1038, kuriuo dėl polivinilpirolidono (E1201) naudojimo specialiosios medicininės paskirties tablečių ir dengtų tablečių formos maisto produktuose iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas (
  1
  )

1

56

*

2022 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1039, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 978/2012 taikymo taisyklės, susijusios su tam tikrų muitų tarifų lengvatų, suteiktų tam tikroms BLS lengvatomis besinaudojančioms šalims, laikinu sustabdymu 2023 m.

58

*

2022 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1040, kuriuo dėl trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti tam tikrus nelaisvėje laikomus paukščius, jų genetinės medžiagos produktus ir naminių paukščių mėsos gaminius, sąrašų iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 VI ir XV priedai (
  1
  )

1

61

*

2022 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1041, kuriuo, atnaujinus tyrimą siekiant įgyvendinti 2020 m. balandžio 2 d. Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-383/17 dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/763, patvirtintą Teisingumo Teismo byloje C-260/20 P, nustatomas reikalavimas registruoti tam tikrą importuojamą Korėjos Respublikos kilmės lengvą terminį popierių

64

SPRENDIMAI

*

2022 m. birželio 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/1042 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl prie EEE susitarimo pridėto 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo (Biudžeto eilutė 07 20 03 01 – socialinė apsauga) (
  1
  )

1

68

*

2022 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/1043, kuriuo skiriami Ispanijos Karalystės pasiūlytas Regionų komiteto narys ir du pakaitiniai nariai

71

*

2022 m. birželio 28 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2022/1044, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) misijos vadovo įgaliojimų terminas (EUPOL COPPS/1/2022)

73

*

2022 m. birželio 28 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2022/1045, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) vadovo įgaliojimų terminas (ES BAM Rafah/1/2022)

75

*

2022 m. birželio 29 d. Valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimas (ES) 2022/1046, kuriuo skiriami Bendrojo Teismo teisėjai

77

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2021 m. gruodžio 1 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 269/21/COL, kuriuo nustatomos persvarstytos 2022–2027 m. regioninės valstybės pagalbos gairės [2022/1047] | 79 |
| | * | 2021 m. gruodžio 16 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 293/21/COL, kuriuo iš dalies keičiamos procedūrinės ir materialinės valstybės pagalbos srities taisyklės, įtraukiant peržiūrėtas Gaires dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo [2022/1048] | 121 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2021 m. gruodžio 1 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 269/21/COL, kuriuo nustatomos persvarstytos 2022–2027 m. regioninės valstybės pagalbos gairės [2022/1047]

79

*

2021 m. gruodžio 16 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 293/21/COL, kuriuo iš dalies keičiamos procedūrinės ir materialinės valstybės pagalbos srities taisyklės, įtraukiant peržiūrėtas Gaires dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo [2022/1048]

121

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimo 2009/937/ES, patvirtinančio Tarybos darbo tvarkos taisykles, klaidų ištaisymas ( OL L 325, 2009 12 11 ) | 133 |
| | * | 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, klaidų ištaisymas ( OL L 303, 2000 12 2 )
  (Specialusis leidimas lietuvių kalba, 5 skyrius, 4 tomas, p. 79) | 134 |

Klaidų ištaisymas

*

2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimo 2009/937/ES, patvirtinančio Tarybos darbo tvarkos taisykles, klaidų ištaisymas ( OL L 325, 2009 12 11 )

( OL L 325, 2009 12 11 )

133

*

2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, klaidų ištaisymas ( OL L 303, 2000 12 2 )
  (Specialusis leidimas lietuvių kalba, 5 skyrius, 4 tomas, p. 79)

( OL L 303, 2000 12 2 )

(Specialusis leidimas lietuvių kalba, 5 skyrius, 4 tomas, p. 79)

134

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/1031

2022 m. birželio 23 d.

dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 21 straipsnį Sąjunga turi apibrėžti ir įgyvendinti bendrą politiką ir veiksmus, taip pat stiprinti bendradarbiavimą visose tarptautinių santykių srityse, kad, inter alia, skatintų visų šalių integraciją į pasaulio ekonomiką, įskaitant laipsnišką tarptautinės prekybos apribojimų panaikinimą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 21 straipsnį Sąjunga turi apibrėžti ir įgyvendinti bendrą politiką ir veiksmus, taip pat stiprinti bendradarbiavimą visose tarptautinių santykių srityse, kad, inter alia, skatintų visų šalių integraciją į pasaulio ekonomiką, įskaitant laipsnišką tarptautinės prekybos apribojimų panaikinimą;

| (2) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 206 straipsnį, sukurdama muitų sąjungą, Sąjunga bendram labui turi prisidėti prie darnaus pasaulio prekybos plėtojimo, laipsniško tarptautinės prekybos ir tiesioginių užsienio investicijų apribojimų panaikinimo bei muitų ir kitų kliūčių mažinimo; |
| --- | --- |

(2)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 206 straipsnį, sukurdama muitų sąjungą, Sąjunga bendram labui turi prisidėti prie darnaus pasaulio prekybos plėtojimo, laipsniško tarptautinės prekybos ir tiesioginių užsienio investicijų apribojimų panaikinimo bei muitų ir kitų kliūčių mažinimo;

| (3) | pagal SESV 26 straipsnį Sąjunga turi imtis priemonių, kuriomis siekiama sukurti vidaus rinką – vidaus sienų neturinčią erdvę, kurioje pagal Sutartis užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas, ar užtikrinti jos veikimą. Trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimas į Sąjungos viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas patenka į bendros prekybos politikos taikymo sritį; |
| --- | --- |

(3)

pagal SESV 26 straipsnį Sąjunga turi imtis priemonių, kuriomis siekiama sukurti vidaus rinką – vidaus sienų neturinčią erdvę, kurioje pagal Sutartis užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas, ar užtikrinti jos veikimą. Trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimas į Sąjungos viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas patenka į bendros prekybos politikos taikymo sritį;

| (4) | pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos III:8 straipsnį ir Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis XIII straipsnį viešiesiems pirkimams pagrindinės daugiašalės Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklės netaikomos; |
| --- | --- |

(4)

pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos III:8 straipsnį ir Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis XIII straipsnį viešiesiems pirkimams pagrindinės daugiašalės Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklės netaikomos;

| (5) | PPO sistemoje ir palaikydama dvišalius santykius Sąjunga remia ambicingą Sąjungos ir jos prekybos partnerių tarptautinių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkų atvėrimą laikantis abipusiškumo ir abipusės naudos principo; |
| --- | --- |

(5)

PPO sistemoje ir palaikydama dvišalius santykius Sąjunga remia ambicingą Sąjungos ir jos prekybos partnerių tarptautinių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkų atvėrimą laikantis abipusiškumo ir abipusės naudos principo;

| (6) | keliašalėje PPO sutartyje dėl viešųjų pirkimų ir Sąjungos prekybos susitarimuose, į kuriuos įtrauktos nuostatos dėl viešųjų pirkimų, numatyta, kad Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojai patenka tik į trečiųjų šalių, kurios yra tų susitarimų šalys, viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas; |
| --- | --- |

(6)

keliašalėje PPO sutartyje dėl viešųjų pirkimų ir Sąjungos prekybos susitarimuose, į kuriuos įtrauktos nuostatos dėl viešųjų pirkimų, numatyta, kad Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojai patenka tik į trečiųjų šalių, kurios yra tų susitarimų šalys, viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas;

| (7) | jeigu trečioji šalis yra PPO sutarties dėl viešųjų pirkimų šalis arba yra su Sąjunga sudariusi prekybos susitarimą, į kurį yra įtrauktos nuostatos dėl viešųjų pirkimų, Komisija turėtų laikytis tuose susitarimuose nustatytos konsultacijų tvarkos arba ginčų sprendimo procedūrų, jei ribojamoji praktika yra susijusi su viešaisiais pirkimais, kuriems taikomi tos trečiosios šalies Sąjungos atžvilgiu prisiimti įsipareigojimai dėl patekimo į rinką; |
| --- | --- |

(7)

jeigu trečioji šalis yra PPO sutarties dėl viešųjų pirkimų šalis arba yra su Sąjunga sudariusi prekybos susitarimą, į kurį yra įtrauktos nuostatos dėl viešųjų pirkimų, Komisija turėtų laikytis tuose susitarimuose nustatytos konsultacijų tvarkos arba ginčų sprendimo procedūrų, jei ribojamoji praktika yra susijusi su viešaisiais pirkimais, kuriems taikomi tos trečiosios šalies Sąjungos atžvilgiu prisiimti įsipareigojimai dėl patekimo į rinką;

| (8) | daugelis trečiųjų šalių nenoriai atveria savo viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas tarptautinei konkurencijai ar gerina patekimą į tas rinkas. Todėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojai susiduria su viešųjų pirkimų ribojamąja praktika daugelyje trečiųjų šalių, dėl to netenkama daug prekybos galimybių; |
| --- | --- |

(8)

daugelis trečiųjų šalių nenoriai atveria savo viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas tarptautinei konkurencijai ar gerina patekimą į tas rinkas. Todėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojai susiduria su viešųjų pirkimų ribojamąja praktika daugelyje trečiųjų šalių, dėl to netenkama daug prekybos galimybių;

| (9) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 654/2014 (3) nustatytos taisyklės ir procedūros, skirtos užtikrinti, kad būtų įgyvendintos Sąjungos teisės pagal Sąjungos sudarytus tarptautinius prekybos susitarimus. Ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų, kuriems tokie tarptautiniai susitarimai netaikomi, tokių traktavimo taisyklių ir procedūrų nėra nustatyta; |
| --- | --- |

(9)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 654/2014 (3) nustatytos taisyklės ir procedūros, skirtos užtikrinti, kad būtų įgyvendintos Sąjungos teisės pagal Sąjungos sudarytus tarptautinius prekybos susitarimus. Ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų, kuriems tokie tarptautiniai susitarimai netaikomi, tokių traktavimo taisyklių ir procedūrų nėra nustatyta;

| (10) | tarptautiniais įsipareigojimais dėl patekimo į rinką, kuriuos viešųjų pirkimų ir koncesijų srityje Sąjunga prisiėmė trečiųjų šalių atžvilgiu, reikalaujama, inter alia, vienodo požiūrio į tų trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojus. Todėl pagal šį reglamentą priimtos priemonės gali būti taikomos tik ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ar paslaugoms iš trečiųjų šalių, kurios nėra keliašalės PPO sutarties dėl viešųjų pirkimų arba su Sąjunga sudarytų dvišalių ar daugiašalių prekybos susitarimų, į kuriuos įtraukti įsipareigojimai dėl patekimo į viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas, šalys, arba ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ar paslaugoms iš šalių, kurios yra tokių susitarimų šalys, tačiau tik prekių, paslaugų ar koncesijų, kurioms tie susitarimai netaikomi, viešųjų pirkimų procedūrų atveju. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2014/23/ES (4), 2014/24/ES (5) ir 2014/25/ES (6) ir kaip paaiškinta 2019 m. liepos 24 d. Komisijos komunikate „Prekes siūlančių trečiųjų šalių subjektų dalyvavimo ES viešųjų pirkimų rinkos konkursuose gairės“, ekonominės veiklos vykdytojams iš trečiųjų šalių, kurios nėra sudariusios jokio susitarimo, kuriame būtų numatyta galimybė patekti į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką, arba kurių prekėms, paslaugoms ir darbams toks susitarimas netaikomas, nėra užtikrinamas dalyvavimas Sąjungos viešųjų pirkimų procedūrose ir jie gali būti pašalinti; |
| --- | --- |

(10)

tarptautiniais įsipareigojimais dėl patekimo į rinką, kuriuos viešųjų pirkimų ir koncesijų srityje Sąjunga prisiėmė trečiųjų šalių atžvilgiu, reikalaujama, inter alia, vienodo požiūrio į tų trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojus. Todėl pagal šį reglamentą priimtos priemonės gali būti taikomos tik ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ar paslaugoms iš trečiųjų šalių, kurios nėra keliašalės PPO sutarties dėl viešųjų pirkimų arba su Sąjunga sudarytų dvišalių ar daugiašalių prekybos susitarimų, į kuriuos įtraukti įsipareigojimai dėl patekimo į viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas, šalys, arba ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ar paslaugoms iš šalių, kurios yra tokių susitarimų šalys, tačiau tik prekių, paslaugų ar koncesijų, kurioms tie susitarimai netaikomi, viešųjų pirkimų procedūrų atveju. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2014/23/ES (4), 2014/24/ES (5) ir 2014/25/ES (6) ir kaip paaiškinta 2019 m. liepos 24 d. Komisijos komunikate „Prekes siūlančių trečiųjų šalių subjektų dalyvavimo ES viešųjų pirkimų rinkos konkursuose gairės“, ekonominės veiklos vykdytojams iš trečiųjų šalių, kurios nėra sudariusios jokio susitarimo, kuriame būtų numatyta galimybė patekti į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką, arba kurių prekėms, paslaugoms ir darbams toks susitarimas netaikomas, nėra užtikrinamas dalyvavimas Sąjungos viešųjų pirkimų procedūrose ir jie gali būti pašalinti;

| (11) | norint veiksmingai taikyti bet kurią pagal šį reglamentą priimtą priemonę, siekiant pagerinti Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų patekimą į tam tikrų trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas, reikia parengti aiškų ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų kilmės taisyklių rinkinį; |
| --- | --- |

(11)

norint veiksmingai taikyti bet kurią pagal šį reglamentą priimtą priemonę, siekiant pagerinti Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų patekimą į tam tikrų trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas, reikia parengti aiškų ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų kilmės taisyklių rinkinį;

| (12) | prekės kilmė turėtų būti nustatoma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013 (7) 60 straipsnį; |
| --- | --- |

(12)

prekės kilmė turėtų būti nustatoma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013 (7) 60 straipsnį;

| (13) | paslaugos kilmė turėtų būti nustatoma remiantis fizinio ar juridinio asmens kilme. Turėtų būti laikoma, kad juridinio asmens kilmė yra šalis, pagal kurios įstatymus juridinis asmuo yra įsisteigęs arba kitaip įsteigtas ir kurios teritorijoje juridinis asmuo vykdo didelę verslo dalį. Turėtų būti laikoma, kad juridinių asmenų, įsisteigusių arba kitaip įsteigtų pagal Sąjungos valstybės narės įstatymus, kilmė yra Sąjungoje tik tuo atveju, jei jie turi tiesioginį ir realų ryšį su valstybės narės ekonomika. Siekiant išvengti galimo tarptautinių viešųjų pirkimų priemonės (TVPP) apėjimo, užsienio subjektų kontroliuojamų ar jiems priklausančių juridinių asmenų, kurie nevykdo didelės verslo dalies trečiosios šalies teritorijoje arba valstybės narės teritorijoje, pagal kurios įstatymus jie yra įsisteigę arba kitaip įsteigti, kilmę taip pat gali reikėti nustatyti atsižvelgiant į kitus veiksnius, pavyzdžiui, savininkų ar kitų asmenų, turinčių dominuojančią įtaką tam juridiniam asmeniui, kilmę; |
| --- | --- |

(13)

paslaugos kilmė turėtų būti nustatoma remiantis fizinio ar juridinio asmens kilme. Turėtų būti laikoma, kad juridinio asmens kilmė yra šalis, pagal kurios įstatymus juridinis asmuo yra įsisteigęs arba kitaip įsteigtas ir kurios teritorijoje juridinis asmuo vykdo didelę verslo dalį. Turėtų būti laikoma, kad juridinių asmenų, įsisteigusių arba kitaip įsteigtų pagal Sąjungos valstybės narės įstatymus, kilmė yra Sąjungoje tik tuo atveju, jei jie turi tiesioginį ir realų ryšį su valstybės narės ekonomika. Siekiant išvengti galimo tarptautinių viešųjų pirkimų priemonės (TVPP) apėjimo, užsienio subjektų kontroliuojamų ar jiems priklausančių juridinių asmenų, kurie nevykdo didelės verslo dalies trečiosios šalies teritorijoje arba valstybės narės teritorijoje, pagal kurios įstatymus jie yra įsisteigę arba kitaip įsteigti, kilmę taip pat gali reikėti nustatyti atsižvelgiant į kitus veiksnius, pavyzdžiui, savininkų ar kitų asmenų, turinčių dominuojančią įtaką tam juridiniam asmeniui, kilmę;

| (14) | vertindama, ar trečiojoje šalyje taikomos konkrečios priemonės ar praktika, dėl kurių gali sutrikti Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ar paslaugų patekimas į tos trečiosios šalies viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas, Komisija turėtų išnagrinėti, kokia apimtimi pagal atitinkamos trečiosios šalies viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkų įstatymus, taisykles ar kitas priemones užtikrinamas skaidrumas pagal tarptautinius standartus ir netaikoma rimtų ir pasikartojančių ribojimų Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ar paslaugoms. Komisija taip pat turėtų išnagrinėti, kokia apimtimi atskiros trečiosios šalies perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai priima ar toliau taiko ribojamąją praktiką Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ar paslaugoms; |
| --- | --- |

(14)

vertindama, ar trečiojoje šalyje taikomos konkrečios priemonės ar praktika, dėl kurių gali sutrikti Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ar paslaugų patekimas į tos trečiosios šalies viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas, Komisija turėtų išnagrinėti, kokia apimtimi pagal atitinkamos trečiosios šalies viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkų įstatymus, taisykles ar kitas priemones užtikrinamas skaidrumas pagal tarptautinius standartus ir netaikoma rimtų ir pasikartojančių ribojimų Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ar paslaugoms. Komisija taip pat turėtų išnagrinėti, kokia apimtimi atskiros trečiosios šalies perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai priima ar toliau taiko ribojamąją praktiką Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ar paslaugoms;

| (15) | Komisijai turėtų būti suteikta teisė bet kuriuo metu inicijuoti skaidrų tyrimą dėl trečiosios šalies tariamai priimtų ar toliau taikomų ribojamųjų priemonių ar praktikos; |
| --- | --- |

(15)

Komisijai turėtų būti suteikta teisė bet kuriuo metu inicijuoti skaidrų tyrimą dėl trečiosios šalies tariamai priimtų ar toliau taikomų ribojamųjų priemonių ar praktikos;

| (16) | atsižvelgdama į bendrą Sąjungos politikos tikslą remti mažiausiai išsivysčiusių šalių ekonomikos augimą ir jų integraciją į pasaulines vertės grandines, Komisija neturėtų pradėti tyrimo dėl šalių, kurioms taikoma Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 978/2012 (8) IV priede nurodyta priemonė „Viskas, išskyrus ginklus“; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į bendrą Sąjungos politikos tikslą remti mažiausiai išsivysčiusių šalių ekonomikos augimą ir jų integraciją į pasaulines vertės grandines, Komisija neturėtų pradėti tyrimo dėl šalių, kurioms taikoma Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 978/2012 (8) IV priede nurodyta priemonė „Viskas, išskyrus ginklus“;

| (17) | atlikdama tyrimą, Komisija turėtų pakviesti atitinkamą trečiąją šalį pradėti konsultacijas siekdama panaikinti ar ištaisyti bet kokias ribojamąsias priemones ar praktiką ir taip Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ir paslaugoms pagerinti dalyvavimo konkursuose viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkose galimybes toje trečiojoje šalyje; |
| --- | --- |

(17)

atlikdama tyrimą, Komisija turėtų pakviesti atitinkamą trečiąją šalį pradėti konsultacijas siekdama panaikinti ar ištaisyti bet kokias ribojamąsias priemones ar praktiką ir taip Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ir paslaugoms pagerinti dalyvavimo konkursuose viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkose galimybes toje trečiojoje šalyje;

| (18) | itin svarbu, kad tyrimas būtų atliekamas skaidriai. Todėl per tyrimą padarytų pagrindinių išvadų ataskaita turėtų būti skelbiama viešai; |
| --- | --- |

(18)

itin svarbu, kad tyrimas būtų atliekamas skaidriai. Todėl per tyrimą padarytų pagrindinių išvadų ataskaita turėtų būti skelbiama viešai;

| (19) | jei tyrimu patvirtinama, kad taikomos ribojamosios priemonės ar praktika ir kad konsultacijos su atitinkama trečiąja šalimi per pagrįstą laiką nesuteikė pakankamų taisomųjų veiksmų, kuriais pašalinamas didelis ir pasikartojantis Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į rinką sutrikimas, arba jei atitinkama trečioji šalis atsisako dalyvauti konsultacijose, Komisija turėtų pagal šį reglamentą priimti, jei mano, kad tai atitinka Sąjungos interesus, TVPP priemonę įvertinimo koregavimo arba pasiūlymo pašalinimo iš konkurso priemonės forma; |
| --- | --- |

(19)

jei tyrimu patvirtinama, kad taikomos ribojamosios priemonės ar praktika ir kad konsultacijos su atitinkama trečiąja šalimi per pagrįstą laiką nesuteikė pakankamų taisomųjų veiksmų, kuriais pašalinamas didelis ir pasikartojantis Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į rinką sutrikimas, arba jei atitinkama trečioji šalis atsisako dalyvauti konsultacijose, Komisija turėtų pagal šį reglamentą priimti, jei mano, kad tai atitinka Sąjungos interesus, TVPP priemonę įvertinimo koregavimo arba pasiūlymo pašalinimo iš konkurso priemonės forma;

| (20) | sprendimas, ar TVPP priemonės patvirtinimas atitinka Sąjungos interesus, turėtų būti grindžiamas visų įvairių interesų, kaip visumos, įskaitant Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų interesus, vertinimu. Komisija turėtų palyginti tokios priemonės priėmimo pasekmes ir jos poveikį platesniems Sąjungos interesams. Svarbu, kad ypatingas dėmesys būtų skirtas bendram tikslui užtikrinti abipusiškumą atveriant trečiųjų šalių rinkas ir gerinant Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų patekimo į rinką galimybes. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tikslą apriboti bet kokią nereikalingą perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų bei ekonominės veiklos vykdytojų administracinę naštą; |
| --- | --- |

(20)

sprendimas, ar TVPP priemonės patvirtinimas atitinka Sąjungos interesus, turėtų būti grindžiamas visų įvairių interesų, kaip visumos, įskaitant Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų interesus, vertinimu. Komisija turėtų palyginti tokios priemonės priėmimo pasekmes ir jos poveikį platesniems Sąjungos interesams. Svarbu, kad ypatingas dėmesys būtų skirtas bendram tikslui užtikrinti abipusiškumą atveriant trečiųjų šalių rinkas ir gerinant Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų patekimo į rinką galimybes. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tikslą apriboti bet kokią nereikalingą perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų bei ekonominės veiklos vykdytojų administracinę naštą;

| (21) | įvertinimo koregavimas turėtų būti taikomas tik vertinant pasiūlymus, kuriuos pateikė ekonominės veiklos vykdytojai, kurių kilmės šalis yra atitinkama trečioji šalis. Tokia priemonė neturėtų daryti poveikio kainai, mokėtinai pagal sutartį, kuri turi būti sudaryta su konkurso laimėtoju. Kai perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai nusprendžia savo pasiūlymų vertinimą grįsti kaina arba sąnaudomis, kaip vieninteliu sutarties skyrimo kriterijumi, turėtų būti nustatytas daug didesnis įvertinimo koregavimo lygis, kad būtų užtikrintas palyginamas TVPP priemonės veiksmingumas; |
| --- | --- |

(21)

įvertinimo koregavimas turėtų būti taikomas tik vertinant pasiūlymus, kuriuos pateikė ekonominės veiklos vykdytojai, kurių kilmės šalis yra atitinkama trečioji šalis. Tokia priemonė neturėtų daryti poveikio kainai, mokėtinai pagal sutartį, kuri turi būti sudaryta su konkurso laimėtoju. Kai perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai nusprendžia savo pasiūlymų vertinimą grįsti kaina arba sąnaudomis, kaip vieninteliu sutarties skyrimo kriterijumi, turėtų būti nustatytas daug didesnis įvertinimo koregavimo lygis, kad būtų užtikrintas palyginamas TVPP priemonės veiksmingumas;

| (22) | TVPP priemonės turėtų būti taikomos viešųjų pirkimų procedūroms, kurioms taikomas šis reglamentas, įskaitant preliminariąsias sutartis ir dinamines pirkimo sistemas. Kai konkreti sutartis skiriama pagal dinaminę pirkimo sistemą, kuriai taikoma TVPP priemonė, TVPP priemonės turėtų būti taikomos ir tai konkrečiai sutarčiai. Tačiau TVPP priemonės neturėtų būti taikomos sutartims, kurių vertė mažesnė už tam tikrą ribą, siekiant sumažinti bendrą perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų administracinę naštą. Siekiant išvengti galimo dvigubo TVPP priemonių taikymo, tokios priemonės neturėtų būti taikomos sutartims, kurios skiriamos remiantis preliminariąja sutartimi, jei TVPP priemonės jau buvo taikytos tos preliminariosios sutarties sudarymo etapu; |
| --- | --- |

(22)

TVPP priemonės turėtų būti taikomos viešųjų pirkimų procedūroms, kurioms taikomas šis reglamentas, įskaitant preliminariąsias sutartis ir dinamines pirkimo sistemas. Kai konkreti sutartis skiriama pagal dinaminę pirkimo sistemą, kuriai taikoma TVPP priemonė, TVPP priemonės turėtų būti taikomos ir tai konkrečiai sutarčiai. Tačiau TVPP priemonės neturėtų būti taikomos sutartims, kurių vertė mažesnė už tam tikrą ribą, siekiant sumažinti bendrą perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų administracinę naštą. Siekiant išvengti galimo dvigubo TVPP priemonių taikymo, tokios priemonės neturėtų būti taikomos sutartims, kurios skiriamos remiantis preliminariąja sutartimi, jei TVPP priemonės jau buvo taikytos tos preliminariosios sutarties sudarymo etapu;

| (23) | siekiant išvengti galimo TVPP priemonės apėjimo, konkurso laimėtojams turėtų būti nustatytos tinkamos pareigos. Tos pareigos turėtų būti taikomos tik viešųjų pirkimų procedūroms, kurioms taikoma TVPP priemonė, taip pat sutartims, skiriamoms remiantis preliminariąja sutartimi, kai tokių sutarčių vertė yra lygi tam tikrai ribai arba ją viršija ir kai tai preliminariajai sutarčiai taikoma TVPP priemonė; |
| --- | --- |

(23)

siekiant išvengti galimo TVPP priemonės apėjimo, konkurso laimėtojams turėtų būti nustatytos tinkamos pareigos. Tos pareigos turėtų būti taikomos tik viešųjų pirkimų procedūroms, kurioms taikoma TVPP priemonė, taip pat sutartims, skiriamoms remiantis preliminariąja sutartimi, kai tokių sutarčių vertė yra lygi tam tikrai ribai arba ją viršija ir kai tai preliminariajai sutarčiai taikoma TVPP priemonė;

| (24) | jei trečioji šalis pradeda esmines ir pažangias derybas su Sąjunga dėl patekimo į rinką viešųjų pirkimų srityje, siekdama pašalinti arba ištaisyti Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ar paslaugų patekimo į jos viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas sutrikimus, Komisija turėtų galėti derybų metu sustabdyti TVPP priemonių, susijusių su atitinkama trečiąja šalimi, taikymą; |
| --- | --- |

(24)

jei trečioji šalis pradeda esmines ir pažangias derybas su Sąjunga dėl patekimo į rinką viešųjų pirkimų srityje, siekdama pašalinti arba ištaisyti Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ar paslaugų patekimo į jos viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas sutrikimus, Komisija turėtų galėti derybų metu sustabdyti TVPP priemonių, susijusių su atitinkama trečiąja šalimi, taikymą;

| (25) | svarbu, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai Sąjungoje TVPP priemones taikytų vienodai. Siekiant atsižvelgti į perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų administracinių pajėgumų įvairovę, valstybės narės turėtų galėti prašyti, kad TVPP priemonės nebūtų taikomos ribotam vietos perkančiųjų organizacijų sąrašui laikantis tam tikrų griežtų reikalavimų. Svarbu, kad Komisija, tikrindama valstybių narių pasiūlytus vietos perkančiųjų organizacijų sąrašus, atsižvelgtų į konkrečią tų perkančiųjų organizacijų padėtį, be kita ko, susijusią su gyventojų skaičiumi ir geografine padėtimi. Tokia išimtis galėtų būti taikoma ir viešųjų pirkimų procedūroms, kurias tos perkančiosios organizacijos turėtų galėti vykdyti pagal preliminariąsias sutartis arba dinamines pirkimo sistemas; |
| --- | --- |

(25)

svarbu, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai Sąjungoje TVPP priemones taikytų vienodai. Siekiant atsižvelgti į perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų administracinių pajėgumų įvairovę, valstybės narės turėtų galėti prašyti, kad TVPP priemonės nebūtų taikomos ribotam vietos perkančiųjų organizacijų sąrašui laikantis tam tikrų griežtų reikalavimų. Svarbu, kad Komisija, tikrindama valstybių narių pasiūlytus vietos perkančiųjų organizacijų sąrašus, atsižvelgtų į konkrečią tų perkančiųjų organizacijų padėtį, be kita ko, susijusią su gyventojų skaičiumi ir geografine padėtimi. Tokia išimtis galėtų būti taikoma ir viešųjų pirkimų procedūroms, kurias tos perkančiosios organizacijos turėtų galėti vykdyti pagal preliminariąsias sutartis arba dinamines pirkimo sistemas;

| (26) | būtina, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai galėtų gauti įvairių aukštos kokybės prekių, kurios atitiktų pirkimo reikalavimus ir būtų konkurencingai įkainotos. Todėl perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai turėtų turėti galimybę netaikyti TVPP priemonių, kuriomis ribojamas nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų patekimas į rinką, kai nėra perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto reikalavimus atitinkančių Sąjungos arba reglamentuojamųjų prekių ar paslaugų arba siekiant apsaugoti būtiniausius viešosios politikos poreikius, pavyzdžiui, dėl svarbių priežasčių, susijusių su visuomenės sveikata ar aplinkos apsauga. Kai perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai taiko tas išimtis, Komisija apie tai turėtų būti laiku ir išsamiai informuojama, kad būtų galima tinkamai stebėti šio reglamento įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(26)

būtina, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai galėtų gauti įvairių aukštos kokybės prekių, kurios atitiktų pirkimo reikalavimus ir būtų konkurencingai įkainotos. Todėl perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai turėtų turėti galimybę netaikyti TVPP priemonių, kuriomis ribojamas nereglamentuojamųjų prekių ir paslaugų patekimas į rinką, kai nėra perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto reikalavimus atitinkančių Sąjungos arba reglamentuojamųjų prekių ar paslaugų arba siekiant apsaugoti būtiniausius viešosios politikos poreikius, pavyzdžiui, dėl svarbių priežasčių, susijusių su visuomenės sveikata ar aplinkos apsauga. Kai perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai taiko tas išimtis, Komisija apie tai turėtų būti laiku ir išsamiai informuojama, kad būtų galima tinkamai stebėti šio reglamento įgyvendinimą;

| (27) | jei perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai netinkamai taiko TVPP priemones, kuriomis daromas neigiamas poveikis ekonominės veiklos vykdytojų, turinčių teisę dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje, galimybėms, turėtų būti taikomos Tarybos direktyvos 89/665/EEB (9) ir 92/13/EEB (10). Atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams turėtų būti suteikta galimybė pradėti peržiūros procedūrą pagal nacionalinę teisę, kuria įgyvendinamos tos direktyvos, jei, pavyzdžiui, tie ekonominės veiklos vykdytojai mano, kad konkuruojantis ekonominės veiklos vykdytojas turėjo būti pašalintas arba pasiūlymas turėjo būti įvertinas žemesne vieta dėl TVPP priemonės taikymo. Komisija taip pat turėtų galėti taikyti taisomąjį mechanizmą pagal Direktyvos 89/665/EEB 3 straipsnį arba Direktyvos 92/13/EEB 8 straipsnį; |
| --- | --- |

(27)

jei perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai netinkamai taiko TVPP priemones, kuriomis daromas neigiamas poveikis ekonominės veiklos vykdytojų, turinčių teisę dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje, galimybėms, turėtų būti taikomos Tarybos direktyvos 89/665/EEB (9) ir 92/13/EEB (10). Atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams turėtų būti suteikta galimybė pradėti peržiūros procedūrą pagal nacionalinę teisę, kuria įgyvendinamos tos direktyvos, jei, pavyzdžiui, tie ekonominės veiklos vykdytojai mano, kad konkuruojantis ekonominės veiklos vykdytojas turėjo būti pašalintas arba pasiūlymas turėjo būti įvertinas žemesne vieta dėl TVPP priemonės taikymo. Komisija taip pat turėtų galėti taikyti taisomąjį mechanizmą pagal Direktyvos 89/665/EEB 3 straipsnį arba Direktyvos 92/13/EEB 8 straipsnį;

| (28) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (11); |
| --- | --- |

(28)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (11);

| (29) | įgyvendinimo aktams dėl TVPP priemonės priėmimo, atšaukimo, sustabdymo, taikymo atnaujinimo arba pratęsimo priimti turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra ir Komisijai turėtų padėti Prekybos kliūčių komitetas, įsteigtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/1843 (12). Atsižvelgiant į tai, kad TVPP priemonės gali daryti skirtingą poveikį Sąjungos viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkoms, komiteto procedūra, taikoma įgyvendinimo aktų, kuriuose numatytas pasiūlymų pašalinimas iš konkurso, projektams turėtų būti pritaikyta ir tokiais atvejais turėtų būti taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa; |
| --- | --- |

(29)

įgyvendinimo aktams dėl TVPP priemonės priėmimo, atšaukimo, sustabdymo, taikymo atnaujinimo arba pratęsimo priimti turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra ir Komisijai turėtų padėti Prekybos kliūčių komitetas, įsteigtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/1843 (12). Atsižvelgiant į tai, kad TVPP priemonės gali daryti skirtingą poveikį Sąjungos viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkoms, komiteto procedūra, taikoma įgyvendinimo aktų, kuriuose numatytas pasiūlymų pašalinimas iš konkurso, projektams turėtų būti pritaikyta ir tokiais atvejais turėtų būti taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa;

| (30) | prireikus ir iškilus klausimų, darančių poveikį Sąjungos teisinės viešųjų pirkimų sistemos taikymui, Komisija turėtų galėti kreiptis į Tarybos sprendimu 71/306/EEB (13) įsteigtą Viešųjų sutarčių patariamąjį komitetą; |
| --- | --- |

(30)

prireikus ir iškilus klausimų, darančių poveikį Sąjungos teisinės viešųjų pirkimų sistemos taikymui, Komisija turėtų galėti kreiptis į Tarybos sprendimu 71/306/EEB (13) įsteigtą Viešųjų sutarčių patariamąjį komitetą;

| (31) | informacija, gauta pagal šį reglamentą, turėtų būti naudojama tik tuo tikslu, dėl kurio ją buvo prašyta pateikti, ir deramai laikantis taikomų Sąjungos ir nacionalinių duomenų apsaugos bei konfidencialumo reikalavimų. Atitinkamai turėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 (14), taip pat Direktyvos 2014/23/ES 28 straipsnis, Direktyvos 2014/24/ES 21 straipsnis ir Direktyvos 2014/25/ES 39 straipsnis; |
| --- | --- |

(31)

informacija, gauta pagal šį reglamentą, turėtų būti naudojama tik tuo tikslu, dėl kurio ją buvo prašyta pateikti, ir deramai laikantis taikomų Sąjungos ir nacionalinių duomenų apsaugos bei konfidencialumo reikalavimų. Atitinkamai turėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 (14), taip pat Direktyvos 2014/23/ES 28 straipsnis, Direktyvos 2014/24/ES 21 straipsnis ir Direktyvos 2014/25/ES 39 straipsnis;

| (32) | atsižvelgdama į 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (15) ir, be kita ko, siekdama sumažinti administracinę naštą, visų pirma valstybėms narėms, Komisija turėtų reguliariai peržiūrėti šio reglamento taikymo sritį, veikimą ir veiksmingumą. Atliekant tokią peržiūrą, be kita ko, atsižvelgiama į galimybę pasinaudoti bet kokiomis turimomis priemonėmis, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keistis informacija, įskaitant elektronines viešųjų pirkimų priemones, pvz., viešųjų pirkimų skelbimo standartines formas, laikantis Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1780 (16), taip pat į perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų patiriamą naštą taikant šį reglamentą. Komisija apie savo vertinimą turi pranešti Europos Parlamentui bei Tarybai ir prireikus pateikti tinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

(32)

atsižvelgdama į 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (15) ir, be kita ko, siekdama sumažinti administracinę naštą, visų pirma valstybėms narėms, Komisija turėtų reguliariai peržiūrėti šio reglamento taikymo sritį, veikimą ir veiksmingumą. Atliekant tokią peržiūrą, be kita ko, atsižvelgiama į galimybę pasinaudoti bet kokiomis turimomis priemonėmis, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keistis informacija, įskaitant elektronines viešųjų pirkimų priemones, pvz., viešųjų pirkimų skelbimo standartines formas, laikantis Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1780 (16), taip pat į perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų patiriamą naštą taikant šį reglamentą. Komisija apie savo vertinimą turi pranešti Europos Parlamentui bei Tarybai ir prireikus pateikti tinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto;

| (33) | viešųjų pirkimų taisyklės ir principai, taikomi Sąjungos institucijų savo sąskaita skiriamoms viešųjų pirkimų sutartims, yra išdėstyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046 (17), todėl nepatenka į šio reglamento taikymo sritį. Pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 tos taisyklės grindžiamos direktyvose 2014/23/ES ir 2014/24/ES nustatytomis taisyklėmis. Todėl atliekant Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 peržiūrą tikslinga įvertinti ar šiame reglamente išdėstytos taisyklės ir principai turėtų būti taikomi ir Sąjungos institucijų skirtoms viešosioms sutartims; |
| --- | --- |

(33)

viešųjų pirkimų taisyklės ir principai, taikomi Sąjungos institucijų savo sąskaita skiriamoms viešųjų pirkimų sutartims, yra išdėstyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046 (17), todėl nepatenka į šio reglamento taikymo sritį. Pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 tos taisyklės grindžiamos direktyvose 2014/23/ES ir 2014/24/ES nustatytomis taisyklėmis. Todėl atliekant Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 peržiūrą tikslinga įvertinti ar šiame reglamente išdėstytos taisyklės ir principai turėtų būti taikomi ir Sąjungos institucijų skirtoms viešosioms sutartims;

| (34) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas perkančiosioms organizacijoms, perkantiesiems subjektams ir ekonominės veiklos vykdytojams taikyti šį reglamentą, Komisija turėtų priimti gaires. Tose gairėse visų pirma turėtų būti pateikiama informacija apie fizinių ir juridinių asmenų kilmės, prekių ir paslaugų kilmės, papildomos pareigos sąvokas ir tų nuostatų taikymą pagal šį reglamentą. Atsižvelgiant į bendrą Sąjungos politikos tikslą remti mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), tose gairėse turėtų būti atsižvelgiama ir į konkrečius MVĮ informacijos poreikius taikant šį reglamentą siekiant išvengti per didelio joms tenkančio krūvio; |
| --- | --- |

(34)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas perkančiosioms organizacijoms, perkantiesiems subjektams ir ekonominės veiklos vykdytojams taikyti šį reglamentą, Komisija turėtų priimti gaires. Tose gairėse visų pirma turėtų būti pateikiama informacija apie fizinių ir juridinių asmenų kilmės, prekių ir paslaugų kilmės, papildomos pareigos sąvokas ir tų nuostatų taikymą pagal šį reglamentą. Atsižvelgiant į bendrą Sąjungos politikos tikslą remti mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), tose gairėse turėtų būti atsižvelgiama ir į konkrečius MVĮ informacijos poreikius taikant šį reglamentą siekiant išvengti per didelio joms tenkančio krūvio;

| (35) | pagal proporcingumo principą ir kad būtų pasiektas pagrindinis tikslas – palengvinti Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimą į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas nustatant priemones, susijusias su nereglamentuojamaisiais viešaisiais pirkimais, būtina ir tinkama nustatyti taisykles dėl procedūrų, pagal kurias Komisija atliktų tariamų trečiosios šalies priemonių ir praktikos, nukreiptų prieš Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojus, prekes ir paslaugas, tyrimus ir pradėtų konsultacijas su atitinkamomis trečiosiomis šalimis. Šiuo reglamentu, remiantis ES sutarties 5 straipsnio 4 dalimi, neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(35)

pagal proporcingumo principą ir kad būtų pasiektas pagrindinis tikslas – palengvinti Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimą į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas nustatant priemones, susijusias su nereglamentuojamaisiais viešaisiais pirkimais, būtina ir tinkama nustatyti taisykles dėl procedūrų, pagal kurias Komisija atliktų tariamų trečiosios šalies priemonių ir praktikos, nukreiptų prieš Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojus, prekes ir paslaugas, tyrimus ir pradėtų konsultacijas su atitinkamomis trečiosiomis šalimis. Šiuo reglamentu, remiantis ES sutarties 5 straipsnio 4 dalimi, neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomos priemonės, susijusios su nereglamentuojamaisiais viešaisiais pirkimais, kuriomis siekiama pagerinti galimybes Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ir paslaugoms patekti į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas. Jame nustatoma tvarka, kaip Komisija turi atlikti tyrimus dėl trečiųjų šalių Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ir paslaugoms tariamai taikomų priemonių ar praktikos ir pradėti konsultacijas su atitinkamomis trečiosiomis šalimis.

Šiame reglamente numatyta galimybė Komisijai taikyti TVPP priemones, susijusias su tokiomis trečiųjų šalių priemonėmis ar praktika, kuriomis apribojama trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ar paslaugų prieiga prie Sąjungos viešųjų pirkimų procedūrų.

2.   Šis reglamentas taikomas viešųjų pirkimų procedūroms, kurioms taikomi šie aktai:

| a) | Direktyva 2014/23/ES; |
| --- | --- |

a)

Direktyva 2014/23/ES;

| b) | Direktyva 2014/24/ES; |
| --- | --- |

b)

Direktyva 2014/24/ES;

| c) | Direktyva 2014/25/ES. |
| --- | --- |

c)

Direktyva 2014/25/ES.

3.   Šiuo reglamentu nedaroma poveikio jokiems tarptautiniams Sąjungos įsipareigojimams ir priemonėms, kurių valstybės narės arba jų perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai gali imtis pagal 2 dalyje nurodytus aktus.

4.   Šis reglamentas taikomas po jo įsigaliojimo pradėtoms viešųjų pirkimų procedūroms. TVPP priemonė taikoma tik toms viešųjų pirkimų procedūroms, kurioms taikoma TVPP priemonė ir kurios buvo pradėtos nuo tos TVPP priemonės įsigaliojimo iki jos galiojimo pabaigos, panaikinimo arba sustabdymo. Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai į viešųjų pirkimų procedūrų, kurioms taikoma TVPP priemonė, dokumentus įtraukia nuorodą į šio reglamento ir bet kokios taikomos TVPP priemonės taikymą.

5.   Aplinkos apsaugos, socialiniai ir darbo reikalavimai taikomi ekonominės veiklos vykdytojams pagal direktyvas 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES arba kitus Sąjungos teisės aktus.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | ekonominės veiklos vykdytojas – ekonominės veiklos vykdytojas, kaip apibrėžta direktyvose 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES; |
| --- | --- |

a)

ekonominės veiklos vykdytojas – ekonominės veiklos vykdytojas, kaip apibrėžta direktyvose 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES;

| b) | prekės – prekės, nurodytos viešųjų pirkimų procedūros dalyke ir atitinkamos sutarties specifikacijose, tačiau neapimančios jokių tiekiamų prekių sudėtyje esančių išteklių, medžiagų ar sudedamųjų dalių; |
| --- | --- |

b)

prekės – prekės, nurodytos viešųjų pirkimų procedūros dalyke ir atitinkamos sutarties specifikacijose, tačiau neapimančios jokių tiekiamų prekių sudėtyje esančių išteklių, medžiagų ar sudedamųjų dalių;

| c) | numatoma vertė – numatoma sutarties vertė, apskaičiuota pagal direktyvas 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES; |
| --- | --- |

c)

numatoma vertė – numatoma sutarties vertė, apskaičiuota pagal direktyvas 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES;

| d) | įvertinimo koregavimas – santykinis pasiūlymo įvertinimo skaičiaus sumažinimas tam tikra procentine dalimi, perkančiajai organizacijai arba perkančiajam subjektui atlikus pasiūlymo vertinimą remiantis atitinkamuose viešųjų pirkimų dokumentuose apibrėžtais sutarties skyrimo kriterijais. Tais atvejais, kai vienintelis sutarties skyrimo kriterijus yra kaina arba sąnaudos, įvertinimo koregavimas reiškia santykinį pasiūlymo teikėjo pasiūlytos kainos padidinimą tam tikra procentine dalimi, siekiant įvertinti pasiūlymus; |
| --- | --- |

d)

įvertinimo koregavimas – santykinis pasiūlymo įvertinimo skaičiaus sumažinimas tam tikra procentine dalimi, perkančiajai organizacijai arba perkančiajam subjektui atlikus pasiūlymo vertinimą remiantis atitinkamuose viešųjų pirkimų dokumentuose apibrėžtais sutarties skyrimo kriterijais. Tais atvejais, kai vienintelis sutarties skyrimo kriterijus yra kaina arba sąnaudos, įvertinimo koregavimas reiškia santykinį pasiūlymo teikėjo pasiūlytos kainos padidinimą tam tikra procentine dalimi, siekiant įvertinti pasiūlymus;

| e) | įrodymai – bet kokia informacija, sertifikatas, patvirtinamasis dokumentas ar pareiškimas, skirti įrodyti, kad įvykdytos 8 straipsnyje nustatytos pareigos, pavyzdžiui:






  i) | dokumentai, įrodantys, kad prekės yra Sąjungos arba trečiosios šalies kilmės, |
| --- | --- | --- |

e)

įrodymai – bet kokia informacija, sertifikatas, patvirtinamasis dokumentas ar pareiškimas, skirti įrodyti, kad įvykdytos 8 straipsnyje nustatytos pareigos, pavyzdžiui:

i)

dokumentai, įrodantys, kad prekės yra Sąjungos arba trečiosios šalies kilmės,

| ii) | tiekiamų prekių gamybos procesų aprašymas, įskaitant pavyzdžius, aprašymus ar nuotraukas, |
| --- | --- |

ii)

tiekiamų prekių gamybos procesų aprašymas, įskaitant pavyzdžius, aprašymus ar nuotraukas,

| iii) | atitinkamų registrų ar finansinių ataskaitų, susijusių su paslaugų kilme, išrašas, įskaitant pridėtinės vertės mokesčio (PVM) mokėtojo kodą; |
| --- | --- |

iii)

atitinkamų registrų ar finansinių ataskaitų, susijusių su paslaugų kilme, išrašas, įskaitant pridėtinės vertės mokesčio (PVM) mokėtojo kodą;

| f) | perkančioji organizacija – perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvose 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES; |
| --- | --- |

f)

perkančioji organizacija – perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvose 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES;

| g) | perkantysis subjektas – perkantysis subjektas, kaip apibrėžta direktyvose 2014/23/ES ir 2014/25/ES; |
| --- | --- |

g)

perkantysis subjektas – perkantysis subjektas, kaip apibrėžta direktyvose 2014/23/ES ir 2014/25/ES;

| h) | suinteresuotoji šalis – bet kuris asmuo arba subjektas, kurio interesams gali daryti poveikį trečiosios šalies priemonė ar praktika, pavyzdžiui, įmonės, įmonių asociacijos arba pagrindinės įvairių pramonės sektorių organizacijos, atstovaujančios socialiniams partneriams Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

h)

suinteresuotoji šalis – bet kuris asmuo arba subjektas, kurio interesams gali daryti poveikį trečiosios šalies priemonė ar praktika, pavyzdžiui, įmonės, įmonių asociacijos arba pagrindinės įvairių pramonės sektorių organizacijos, atstovaujančios socialiniams partneriams Sąjungos lygmeniu;

| i) | trečiosios šalies priemonė ar praktika – trečiojoje šalyje bet kuriuo lygmeniu valdžios institucijų arba atskirų perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų priimta ar toliau taikoma teisėkūros, reguliavimo arba administracinė priemonė, procedūra ar praktika arba jų derinys, dėl kurio Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ar paslaugoms nuolat atsiranda didelių patekimo į tos trečiosios šalies viešųjų pirkimų arba koncesijų rinkas sutrikimų; |
| --- | --- |

i)

trečiosios šalies priemonė ar praktika – trečiojoje šalyje bet kuriuo lygmeniu valdžios institucijų arba atskirų perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų priimta ar toliau taikoma teisėkūros, reguliavimo arba administracinė priemonė, procedūra ar praktika arba jų derinys, dėl kurio Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ar paslaugoms nuolat atsiranda didelių patekimo į tos trečiosios šalies viešųjų pirkimų arba koncesijų rinkas sutrikimų;

| j) | TVPP priemonė – priemonė, kurią Komisija patvirtino pagal šį reglamentą ir kuria apribojamas trečiųjų šalių kilmės ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ar paslaugų patekimas į Sąjungos viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas nereglamentuojamųjų viešųjų pirkimų srityje; |
| --- | --- |

j)

TVPP priemonė – priemonė, kurią Komisija patvirtino pagal šį reglamentą ir kuria apribojamas trečiųjų šalių kilmės ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ar paslaugų patekimas į Sąjungos viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas nereglamentuojamųjų viešųjų pirkimų srityje;

| k) | nereglamentuojamieji viešieji pirkimai – prekių, paslaugų ar koncesijų, dėl kurių Sąjunga nėra prisiėmusi įsipareigojimų dėl patekimo į rinką pagal tarptautinį susitarimą viešųjų pirkimų arba koncesijų srityje, viešųjų pirkimų procedūros; |
| --- | --- |

k)

nereglamentuojamieji viešieji pirkimai – prekių, paslaugų ar koncesijų, dėl kurių Sąjunga nėra prisiėmusi įsipareigojimų dėl patekimo į rinką pagal tarptautinį susitarimą viešųjų pirkimų arba koncesijų srityje, viešųjų pirkimų procedūros;

| l) | sutartys – viešosios sutartys, kaip apibrėžta Direktyvoje 2014/24/ES, koncesijos – kaip apibrėžta Direktyvoje 2014/23/ES, ir prekių, darbų ir paslaugų pirkimo sutartys – kaip apibrėžta Direktyvoje 2014/25/ES; |
| --- | --- |

l)

sutartys – viešosios sutartys, kaip apibrėžta Direktyvoje 2014/24/ES, koncesijos – kaip apibrėžta Direktyvoje 2014/23/ES, ir prekių, darbų ir paslaugų pirkimo sutartys – kaip apibrėžta Direktyvoje 2014/25/ES;

| m) | konkurso dalyvis – konkurso dalyvis, kaip apibrėžta direktyvose 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES; |
| --- | --- |

m)

konkurso dalyvis – konkurso dalyvis, kaip apibrėžta direktyvose 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES;

| n) | šalis – valstybė ar atskira muitų teritorija; šis terminas nedaro poveikio suverenumui; |
| --- | --- |

n)

šalis – valstybė ar atskira muitų teritorija; šis terminas nedaro poveikio suverenumui;

| o) | subranga – trečiosios šalies sutarties dalies vykdymo organizavimas, į kurią neįeina vien prekių ar dalių, būtinų paslaugai teikti, pristatymas. |
| --- | --- |

o)

subranga – trečiosios šalies sutarties dalies vykdymo organizavimas, į kurią neįeina vien prekių ar dalių, būtinų paslaugai teikti, pristatymas.

2.   Šiame reglamente, išskyrus jo 6 straipsnio 3 ir 7 dalis, darbų arba darbo atlikimas, kaip tai suprantama direktyvose 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES, laikomas paslaugos teikimu.

3 straipsnis

Kilmės nustatymas

1.   Ekonominės veiklos vykdytojo kilmės šalis yra:

| a) | fizinio asmens atveju – šalis, kurios asmuo yra pilietis arba kurioje tas asmuo turi teisę nuolat gyventi; |
| --- | --- |

a)

fizinio asmens atveju – šalis, kurios asmuo yra pilietis arba kurioje tas asmuo turi teisę nuolat gyventi;

| b) | juridinio asmens atveju – bet kuri iš šių šalių:






  i) | šalis, pagal kurios įstatymus juridinis asmuo yra įsisteigęs arba kitaip įsteigtas ir kurios teritorijoje vykdo didelę verslo dalį; |
| --- | --- | --- |

b)

juridinio asmens atveju – bet kuri iš šių šalių:

i)

šalis, pagal kurios įstatymus juridinis asmuo yra įsisteigęs arba kitaip įsteigtas ir kurios teritorijoje vykdo didelę verslo dalį;

| ii) | jei juridinis asmuo nevykdo didelės verslo dalies šalies, kurioje yra įsisteigęs arba kitaip įsteigtas, teritorijoje, juridinio asmens kilmės šalis yra asmens ar asmenų, kurie gali tiesiogiai ar netiesiogiai daryti dominuojančią įtaką juridiniam asmeniui dėl to, kad jie tą juridinį asmenį valdo nuosavybės teise, dėl jų finansinio dalyvavimo jame arba tą juridinį asmenį reglamentuojančių taisyklių, kilmės šalis. |
| --- | --- |

ii)

jei juridinis asmuo nevykdo didelės verslo dalies šalies, kurioje yra įsisteigęs arba kitaip įsteigtas, teritorijoje, juridinio asmens kilmės šalis yra asmens ar asmenų, kurie gali tiesiogiai ar netiesiogiai daryti dominuojančią įtaką juridiniam asmeniui dėl to, kad jie tą juridinį asmenį valdo nuosavybės teise, dėl jų finansinio dalyvavimo jame arba tą juridinį asmenį reglamentuojančių taisyklių, kilmės šalis.

Pirmos pastraipos b punkto ii papunkčio tikslais tas asmuo ar asmenys laikomi darančiais dominuojančią įtaką juridiniam asmeniui bet kuriuo iš šių atvejų, kai jie tiesiogiai ar netiesiogiai:

| a) | valdo didžiąją dalį juridinio asmens pasirašyto kapitalo; |
| --- | --- |

a)

valdo didžiąją dalį juridinio asmens pasirašyto kapitalo;

| b) | kontroliuoja didžiąją dalį juridinio asmens išleistų akcijų, suteikiančių balsavimo teisę, arba |
| --- | --- |

b)

kontroliuoja didžiąją dalį juridinio asmens išleistų akcijų, suteikiančių balsavimo teisę, arba

| c) | gali skirti daugiau kaip pusę juridinio asmens administracinio, valdymo arba priežiūros organo narių. |
| --- | --- |

c)

gali skirti daugiau kaip pusę juridinio asmens administracinio, valdymo arba priežiūros organo narių.

2.   Jei ekonominės veiklos vykdytojas yra fizinių ar juridinių asmenų ar viešųjų subjektų grupė arba bet koks jų derinys, ir bent vienas iš tokių asmenų ar subjektų yra kilęs iš trečiosios šalies, kurios ekonominės veiklos vykdytojams, prekėms ar paslaugoms taikoma TVPP priemonė, ta TVPP priemonė taip pat taikoma tos grupės pateiktiems pasiūlymams.

Tačiau tuo atveju, kai tokių asmenų ar subjektų dalyvavimas grupėje sudaro mažiau nei 15 % tos grupės pateikto pasiūlymo vertės, ta TVPP priemonė netaikoma tam pasiūlymui, išskyrus atvejus, kai tie asmenys ar subjektai yra būtini norint pasiekti bent vieno iš atrankos kriterijų daugumą viešųjų pirkimų procedūroje.

3.   Perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai bet kuriuo viešųjų pirkimų procedūros metu gali prašyti, kad ekonominės veiklos vykdytojas per atitinkamą terminą pateiktų, papildytų ar paaiškintų informaciją ar dokumentus, susijusius su ekonominės veiklos vykdytojo kilmės tikrinimu, jei tokie prašymai pateikiami laikantis vienodo požiūrio ir skaidrumo principų. Jei ekonominės veiklos vykdytojas nepateikia tokios informacijos ar dokumentų be jokio pagrįsto paaiškinimo ir dėl to perkančiosioms organizacijoms ar perkantiesiems subjektams užkertamas kelias patikrinti ekonominės veiklos vykdytojo kilmę arba toks patikrinimas tampa praktiškai neįmanomas arba labai sudėtingas, tas ekonominės veiklos vykdytojas pašalinamas iš atitinkamos viešųjų pirkimų procedūros.

4.   Prekės kilmė nustatoma pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 60 straipsnį, o paslaugos kilmė nustatoma remiantis ją teikiančio ekonominės veiklos vykdytojo kilme.

4 straipsnis

Mažiausiai išsivysčiusių šalių kilmės prekėms ir paslaugoms taikoma išimtis

Komisija nepradeda tyrimo dėl Reglamento (ES) Nr. 978/2012 IV priede išvardytų mažiausiai išsivysčiusių šalių, nebent yra įrodymų, kad į sąrašą įtraukta trečioji šalis arba jos ekonominės veiklos vykdytojai apeina kurią nors jiems priskirtiną TVPP priemonę.

II SKYRIUS

Tyrimai, konsultacijos, priemonės ir pareigos

5 straipsnis

Tyrimai ir konsultacijos

1.   Komisija savo iniciatyva arba Sąjungos suinteresuotajai šaliai ar valstybei narei pateikus pagrįstą skundą gali pradėti tyrimą dėl tariamos trečiosios šalies priemonės ar praktikos paskelbdama pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Tokiame pranešime apie inicijavimą pateikiamas preliminarus Komisijos trečiosios šalies priemonės ar praktikos vertinimas ir suinteresuotosios šalys bei valstybės narės pakviečiamos per nustatytą laiką pateikti Komisijai svarbią informaciją.

Komisija savo interneto svetainėje suteikia galimybę naudotis internetine priemone. Valstybės narės ir Sąjungos suinteresuotosios šalys naudojasi ta priemone, kad pateiktų pagrįstą skundą.

2.   Paskelbusi 1 dalyje nurodytą pranešimą, Komisija pakviečia atitinkamą trečiąją šalį pateikti savo nuomonę, suteikti svarbios informacijos ir pradėti konsultacijas su Komisija, siekiant pašalinti tariamą trečiosios šalies priemonę ar praktiką ar imtis taisomųjų veiksmų. Komisija reguliariai informuoja valstybes nares apie tyrimo pažangą ir konsultacijas Reglamento (ES) 2015/1843 7 straipsniu įsteigtame Prekybos kliūčių komitete.

3.   Tyrimas ir konsultacijos atliekami per devynis mėnesius nuo jų inicijavimo dienos. Pagrįstais atvejais Komisija gali šį laikotarpį pratęsti penkiais mėnesiais, paskelbdama pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir informuodama trečiąją šalį, suinteresuotąsias šalis bei valstybes nares apie tą pratęsimą.

4.   Baigusi tyrimą ir konsultacijas, Komisija viešai paskelbia ataskaitą, kurioje pateikiamos pagrindinės tyrimo išvados ir siūloma veiksmų eiga. Komisija tą ataskaitą pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Jei Komisija, atlikusi tyrimą, nustato, kad tariama trečiosios šalies priemonė ar praktika toliau netaikomos arba dėl jų Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ar paslaugų patekimas į trečiosios šalies viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas rimtai ir nuolat netrikdomas, ji tyrimą nutraukia ir paskelbia pranešimą apie nutraukimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

6.   Komisija gali bet kuriuo metu sustabdyti tyrimą ir konsultacijas, jei atitinkama trečioji šalis:

| a) | imasi tinkamų taisomųjų veiksmų, kuriais siekiama pašalinti arba ištaisyti nuolat iškylančius didelius Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ar paslaugų patekimo į tos trečiosios šalies viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas sutrikimus, ir taip padidinamos tokio patekimo galimybės, arba |
| --- | --- |

a)

imasi tinkamų taisomųjų veiksmų, kuriais siekiama pašalinti arba ištaisyti nuolat iškylančius didelius Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ar paslaugų patekimo į tos trečiosios šalies viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas sutrikimus, ir taip padidinamos tokio patekimo galimybės, arba

| b) | įsipareigoja Sąjungos atžvilgiu per pagrįstą laikotarpį ir ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šių įsipareigojimų prisiėmimo dienos nutraukti trečiosios šalies priemonę ar praktiką arba laipsniškai jų atsisakyti, be kita ko, išplečiant galiojančio susitarimo taikymo sritį aprėpiant viešuosius pirkimus. |
| --- | --- |

b)

įsipareigoja Sąjungos atžvilgiu per pagrįstą laikotarpį ir ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šių įsipareigojimų prisiėmimo dienos nutraukti trečiosios šalies priemonę ar praktiką arba laipsniškai jų atsisakyti, be kita ko, išplečiant galiojančio susitarimo taikymo sritį aprėpiant viešuosius pirkimus.

7.   Komisija bet kuriuo metu atnaujina tyrimą ir konsultacijas, jei ji padaro išvadą, kad sustabdymo priežastys nebegalioja.

8.   Komisija paskelbia pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jei tyrimas ir konsultacijos sustabdomos arba atnaujinamos.

6 straipsnis

TVPP priemonės

1.   Jei Komisija, atlikusi tyrimą ir konsultacijas pagal 5 straipsnį, nustato, kad trečiosios šalies priemonė ar praktika egzistuoja, ji įgyvendinimo aktu patvirtina TVPP priemonę, jei mano, kad tai atitinka Sąjungos interesus. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2.   Sprendimas, ar TVPP priemonės patvirtinimas atitinka Sąjungos interesus, grindžiamas visų skirtingų interesų, kaip visumos, įskaitant Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų interesus, vertinimu. TVPP priemonės nepatvirtinamos, jei Komisija, remdamasi visa turima informacija, padaro išvadą, kad tokių priemonių patvirtinimas neatitinka Sąjungos interesų.

3.   TVPP priemonė nustatoma atsižvelgiant į turimą informaciją ir remiantis šiais kriterijais:

| a) | TVPP priemonės proporcingumas trečiosios šalies priemonės ar praktikos atžvilgiu; |
| --- | --- |

a)

TVPP priemonės proporcingumas trečiosios šalies priemonės ar praktikos atžvilgiu;

| b) | alternatyvių atitinkamų prekių ir paslaugų tiekimo bei teikimo šaltinių prieinamumas, siekiant išvengti didelio neigiamo poveikio perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams arba jį kuo labiau sumažinti. |
| --- | --- |

b)

alternatyvių atitinkamų prekių ir paslaugų tiekimo bei teikimo šaltinių prieinamumas, siekiant išvengti didelio neigiamo poveikio perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams arba jį kuo labiau sumažinti.

4.   TVPP priemonė taikoma tik toms viešųjų pirkimų procedūroms, kurių numatoma vertė viršija ribą, kurią Komisija nustato atsižvelgdama į tyrimo bei konsultacijų rezultatus ir į 3 dalyje išdėstytus kriterijus. Ta numatoma vertė turėtų būti lygi arba didesnė nei 15 000 000 EUR be PVM darbų pirkimų bei koncesijos sutarčių atveju ir lygi arba didesnė nei 5 000 000 EUR be PVM prekių ir paslaugų pirkimo atveju.

5.   TVPP priemonė taikoma konkrečių sutarčių, skirtų pagal dinaminę pirkimo sistemą, atveju, kai TVPP priemonė taip pat taikoma toms dinaminėms pirkimo sistemoms, išskyrus konkrečias sutartis, kurių numatoma vertė yra mažesnė už atitinkamas vertes, nustatytas Direktyvos 2014/23/ES 8 straipsnyje, Direktyvos 2014/24/ES 4 straipsnyje arba Direktyvos 2014/25/ES 15 straipsnyje. TVPP priemonė netaikoma viešųjų pirkimų procedūroms, pagal kurias skiriamos sutartys, pagrįstos preliminariąja sutartimi, ir sutartims pagal atskiras pirkimo dalis, kurios turi būti skiriamos pagal Direktyvos 2014/24/ES 5 straipsnio 10 dalį arba Direktyvos 2014/25/ES 16 straipsnio 10 dalį.

6.   1 dalyje nurodytoje TVPP priemonėje Komisija, atsižvelgdama į 8 dalyje nustatytą taikymo sritį, gali nuspręsti apriboti trečiosios šalies ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ar paslaugų prieigą prie viešųjų pirkimų procedūrų, reikalaudama, kad perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai:

| a) | taikytų įvertinimo koregavimą ekonominės veiklos vykdytojų, kurių kilmės šalis yra ta trečioji šalis, pateiktiems pasiūlymams, arba |
| --- | --- |

a)

taikytų įvertinimo koregavimą ekonominės veiklos vykdytojų, kurių kilmės šalis yra ta trečioji šalis, pateiktiems pasiūlymams, arba

| b) | atmestų ekonominės veiklos vykdytojų, kurių kilmės šalis yra ta trečioji šalis, pateiktus pasiūlymus. |
| --- | --- |

b)

atmestų ekonominės veiklos vykdytojų, kurių kilmės šalis yra ta trečioji šalis, pateiktus pasiūlymus.

7.   6 dalies a punkte nurodytas įvertinimo koregavimas taikomas tik pasiūlymų vertinimo ir reitingavimo tikslu. Jis nedaro poveikio kainai, mokėtinai pagal sutartį, kuri turi būti sudaryta su konkurso laimėtoju.

8.   1 dalyje nurodytoje TVPP priemonėje Komisija nustato TVPP priemonės taikymo sritį, įskaitant:

| a) | prekių, paslaugų ir koncesijų sektorius arba kategorijas remiantis bendru viešųjų pirkimų žodynu, nustatytu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2195/2002 (18), taip pat visas taikomas išimtis; |
| --- | --- |

a)

prekių, paslaugų ir koncesijų sektorius arba kategorijas remiantis bendru viešųjų pirkimų žodynu, nustatytu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2195/2002 (18), taip pat visas taikomas išimtis;

| b) | konkrečias perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų kategorijas; |
| --- | --- |

b)

konkrečias perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų kategorijas;

| c) | konkrečias ekonominės veiklos vykdytojų kategorijas; |
| --- | --- |

c)

konkrečias ekonominės veiklos vykdytojų kategorijas;

| d) | konkrečias ribas, kurios yra lygios arba didesnės nei nustatytosios 4 dalyje; |
| --- | --- |

d)

konkrečias ribas, kurios yra lygios arba didesnės nei nustatytosios 4 dalyje;

| e) | kai aktualu, 6 dalies a punkte nurodyto įvertinimo koregavimo procentines vertes, |
| --- | --- |

e)

kai aktualu, 6 dalies a punkte nurodyto įvertinimo koregavimo procentines vertes,

Pirmos pastraipos e punkte nurodyta koregavimo procentinė vertė nustatoma iki 50 % pasiūlymo vertinimo rezultato, atsižvelgiant į trečiąją šalį ir numatomų prekių, paslaugų, darbų ar koncesijų sektorių. Vykdant viešųjų pirkimų procedūras, jei kaina arba sąnaudos yra vienintelis sutarties skyrimo kriterijus, įvertinimo koregavimas turi būti dvigubai didesnis už šios pastraipos pirmame sakinyje nustatytą procentinę vertę. TVPP priemonė turi atskirai nurodyti atitinkamas procentines vertes.

9.   Nustatydama TVPP priemonę, grindžiamą 6 dalies a arba b punkte nurodytomis galimybėmis, Komisija pasirenka tokią priemonę, kuri būtų proporcinga ir kuria būtų veiksmingiausiai ištaisyti Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ar paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas sutrikimai.

10.   Jei Komisija mano, kad trečioji šalis imasi tinkamų taisomųjų veiksmų, kuriais pašalinami arba ištaisomi Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ar paslaugų patekimo į tos trečiosios šalies viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas sutrikimai, taip pagerinant tokio patekimo galimybes, arba jei trečioji įsipareigoja nutraukti atitinkamą priemonę ar praktiką, Komisija gali atšaukti TVPP priemonę arba sustabdyti jos taikymą.

Jei Komisija mano, kad taisomieji veiksmai ar įsipareigojimai, kurių imtasi, buvo atšaukti, sustabdyti arba netinkamai įgyvendinti, ji savo išvadas paskelbia viešai ir bet kuriuo metu atnaujina TVPP priemonę.

Komisija gali įgyvendinimo aktu atšaukti, sustabdyti arba atnaujinti TVPP priemonės taikymą ir tokiais atvejais paskelbia pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

11.   TVPP priemonė nustoja galioti praėjus penkeriems metams nuo jos įsigaliojimo. TVPP priemonės galiojimas gali būti pratęstas penkeriems metams. Komisija inicijuoja atitinkamos TVPP priemonės peržiūrą ne vėliau kaip likus devyniems mėnesiams iki tos TVPP priemonės galiojimo pabaigos, paskelbdama pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Tokia peržiūra užbaigiama per šešis mėnesius nuo atitinkamo pranešimo paskelbimo dienos. Atlikusi tokią peržiūrą, Komisija įgyvendinimo aktu gali pratęsti TVPP priemonės galiojimo laiką, ją atitinkamai pakoreguoti arba pakeisti kita TVPP priemone. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

7 straipsnis

Perkančiųjų organizacijų, kurioms šis reglamentas netaikomas, sąrašas

1.   Pagrįstu valstybės narės prašymu Komisija, siekdama valstybėms narėms teisingai paskirstyti sutarties skyrimo procedūras, kurioms taikomos TVPP priemonė, gali patvirtinti tos valstybės narės mažiau nei 50 000 gyventojų turinčiuose administraciniuose vienetuose vietos perkančiųjų organizacijų, kurioms šis reglamentas netaikomas, sąrašą.

2.   Savo prašyme valstybė narė pateikia išsamią informaciją, kuria pagrindžiamas prašymas taikyti išimtį ir susijusią su šio reglamento 6 straipsnio 4 dalyje nustatytas ribas viršijančių sutarčių, kurias per pastaruosius trejus metus nuo gruodžio 31 d. prieš pateikiant prašymą taikyti išimtį skyrė visos sąraše išvardytos perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai, verte. Išimtis gali būti taikoma tik tuo atveju, jei perkančiųjų organizacijų arba perkančiųjų subjektų, kuriems turi būti taikoma išimtis, skirtų sutarčių, viršijančių šio reglamento 6 straipsnio 4 dalyje nustatytas ribas, bendra vertė viršija 80 % per tą patį trejų metų laikotarpį prašymą teikiančioje valstybėje narėje skirtų sutarčių, kurios viršija tas ribas ir kurios patenka į direktyvų 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES taikymo sritį, bendros vertės.

3.   Išimtis taikoma tik tiek, kiek tai tikrai būtina ir proporcinga, atsižvelgiant į perkančiųjų organizacijų, kurioms turi būti taikoma išimtis, administracinius pajėgumus.

4.   Komisija, prieš patvirtindama 1 dalyje nurodytą sąrašą, informuoja valstybes nares. Tas sąrašas, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, galioja trejus metus ir gali būti peržiūrimas arba atnaujinamas kas trejus metus, jei atitinkama valstybė narė pateikia pagrįstą prašymą.

8 straipsnis

Konkurso laimėtojo pareigos

1.   Viešųjų pirkimų procedūrų, kurioms taikoma TVPP priemonė, atveju, taip pat sutarčių, skiriamų remiantis preliminariąją sutartimi, atveju, jei numatoma tų sutarčių vertė yra lygi Direktyvos 2014/23/ES 8 straipsnyje, Direktyvos 2014/24/ES 4 straipsnyje ir Direktyvos 2014/25/ES 15 straipsnyje nustatytoms vertėms arba jas viršija ir jei šioms preliminariosioms sutartims buvo taikoma TVPP priemonė, perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai į viešųjų pirkimų dokumentus įtraukia ir šias pareigas konkurso laimėtojams:

| a) | pareigą pagal subrangos sutartis nesuteikti daugiau kaip 50 % visos sutarties vertės ekonominės veiklos vykdytojams iš trečiosios šalies, kuriai taikoma TVPP priemonė; |
| --- | --- |

a)

pareigą pagal subrangos sutartis nesuteikti daugiau kaip 50 % visos sutarties vertės ekonominės veiklos vykdytojams iš trečiosios šalies, kuriai taikoma TVPP priemonė;

| b) | sutarčių, kurių dalykas yra prekių tiekimas, atveju – užtikrinti, kad sutarties galiojimo metu vykdant sutartį tiekiamos prekės arba teikiamos paslaugos, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, kuriai taikoma TVPP priemonė, sudarytų ne daugiau kaip 50 % visos sutarties vertės, nepaisant to, ar tokias prekes arba paslaugas tiesiogiai tiekia arba teikia konkurso laimėtojas ar subrangovas; |
| --- | --- |

b)

sutarčių, kurių dalykas yra prekių tiekimas, atveju – užtikrinti, kad sutarties galiojimo metu vykdant sutartį tiekiamos prekės arba teikiamos paslaugos, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, kuriai taikoma TVPP priemonė, sudarytų ne daugiau kaip 50 % visos sutarties vertės, nepaisant to, ar tokias prekes arba paslaugas tiesiogiai tiekia arba teikia konkurso laimėtojas ar subrangovas;

| c) | perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto prašymu ne vėliau kaip iš karto po sutarties įvykdymo pateikti tinkamus įrodymus, atitinkančius a arba b punktą; |
| --- | --- |

c)

perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto prašymu ne vėliau kaip iš karto po sutarties įvykdymo pateikti tinkamus įrodymus, atitinkančius a arba b punktą;

| d) | sumokėti proporcingą mokestį tuo atveju, jei nesilaikoma a arba b punkte nurodytų pareigų, kuris sudarytų nuo 10 iki 30 % visos sutarties vertės. |
| --- | --- |

d)

sumokėti proporcingą mokestį tuo atveju, jei nesilaikoma a arba b punkte nurodytų pareigų, kuris sudarytų nuo 10 iki 30 % visos sutarties vertės.

2.   Taikant 1 dalies c punktą pakanka pateikti įrodymą, kad daugiau kaip 50 % visos sutarties vertės yra susiję su kitomis šalimis nei trečioji šalis, kuriai taikoma TVPP priemonė. Perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas prašo atitinkamų įrodymų, jei yra pagrįstų požymių, kad nesilaikoma 1 dalies a arba b punkto, arba jei sutartis yra skirta ekonominės veiklos vykdytojų grupei, kurioje yra juridinis asmuo, kurio kilmės šalis yra trečioji šalis, kuriai taikoma TVPP priemonė.

3.   Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai į viešųjų pirkimų procedūrų, kurioms taikoma TVPP priemonė, dokumentus įtraukia nuorodą į šiame straipsnyje nustatytas pareigas.

9 straipsnis

Išimtys

1.   Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai gali išimties tvarka nuspręsti netaikyti viešųjų pirkimų procedūrai taikomos TVPP priemonės, jei:

| a) | konkurso reikalavimus atitinka tik ekonominės veiklos vykdytojų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, kuriai taikoma TVPP priemonė, pasiūlymai, arba |
| --- | --- |

a)

konkurso reikalavimus atitinka tik ekonominės veiklos vykdytojų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, kuriai taikoma TVPP priemonė, pasiūlymai, arba

| b) | sprendimas netaikyti TVPP priemonės pateisinamas dėl svarbių priežasčių, susijusių su viešuoju interesu, pavyzdžiui, visuomenės sveikatos ar aplinkos apsaugos. |
| --- | --- |

b)

sprendimas netaikyti TVPP priemonės pateisinamas dėl svarbių priežasčių, susijusių su viešuoju interesu, pavyzdžiui, visuomenės sveikatos ar aplinkos apsaugos.

2.   Perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas, nusprendę netaikyti TVPP priemonės, pateikia Komisijai taip, kaip nusprendžia atitinkama valstybė narė, ir ne vėliau kaip per trisdešimt dienų po sutarties skyrimo šią informaciją:

| a) | perkančiosios organizacijos arba perkančiojo subjekto pavadinimą ir duomenis ryšiams; |
| --- | --- |

a)

perkančiosios organizacijos arba perkančiojo subjekto pavadinimą ir duomenis ryšiams;

| b) | sutarties objekto aprašymą; |
| --- | --- |

b)

sutarties objekto aprašymą;

| c) | informaciją apie ekonominės veiklos vykdytojų kilmę; |
| --- | --- |

c)

informaciją apie ekonominės veiklos vykdytojų kilmę;

| d) | pagrindą, kuriuo grindžiamas sprendimas netaikyti TVPP priemonės, ir išsamų išimties taikymo pateisinimą; |
| --- | --- |

d)

pagrindą, kuriuo grindžiamas sprendimas netaikyti TVPP priemonės, ir išsamų išimties taikymo pateisinimą;

| e) | tinkamais atvejais – kitą informaciją, kuri, perkančiosios organizacijos arba perkančiojo subjekto nuomone, yra naudinga. |
| --- | --- |

e)

tinkamais atvejais – kitą informaciją, kuri, perkančiosios organizacijos arba perkančiojo subjekto nuomone, yra naudinga.

Komisija gali paprašyti atitinkamų valstybių narių pateikti papildomą informaciją.

10 straipsnis

Teisių gynimo priemonės

Siekiant užtikrinti teisinę ekonominės veiklos vykdytojų, kurie yra arba buvo suinteresuoti sudaryti tam tikrą sutartį, kuriai taikomas šis reglamentas, apsaugą, atitinkamai taikomos direktyvos 89/665/EEB ir 92/13/EEB.

III SKYRIUS

Įgyvendinimo įgaliojimai, ataskaitų teikimas ir baigiamosios nuostatos

11 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) 2015/1843 7 straipsnį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamento (ES) Nr. 182/2011 3 straipsnyje.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3.   Jei komitetas nepateikia nuomonės dėl TVPP priemonės pašalinimo iš konkurso forma projekto pagal šio reglamento 6 straipsnio 6 dalies b punktą priėmimo, Komisija nepriima įgyvendinimo akto projekto ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

12 straipsnis

Gairės

Komisija, siekdama perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams bei ekonominės veiklos vykdytojams palengvinti šio reglamento taikymą, per šešis mėnesius nuo 2022 m. rugpjūčio 29 d. priima gaires.

13 straipsnis

Ataskaitų teikimas

1.   Ne vėliau kaip 2025 m. rugpjūčio 30 d., o po to – bent kartą kas dvejus metus Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl šio reglamento taikymo ir dėl pažangos, padarytos pagal šį reglamentą pradėtose tarptautinėse derybose dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ar koncesijų rinkas. Ta ataskaita paskelbiama viešai. Valstybės narės paprašytos pateikia Komisijai informaciją apie priemonių pagal šį reglamentą taikymą, įskaitant viešųjų pirkimų procedūrų centriniu ir subcentriniu lygmenimis, kuriose buvo taikoma tam tikra TVPP priemonė, skaičių, pasiūlymų, gautų iš trečiųjų šalių, kurioms taikoma ta TVPP priemonė, skaičių, taip pat atvejus, kuriais buvo taikoma konkreti TVPP priemonės išimtis.

2.   Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, teikdami informaciją apie sutarčių skyrimą, portale „Tenders Electronic Daily“ teikia Komisijai ataskaitą apie TVPP priemonių taikymą. Tokioje ataskaitoje, be kita ko, pateikiama informacija, atsižvelgiant į kiekvieną atitinkamą procedūrą, apie TVPP priemonių taikymą, iš trečiųjų šalių, kurioms taikoma atitinkama TVPP priemonė, gautų pasiūlymų skaičių, pasiūlymų, kuriems taikytas pašalinimas iš konkurso arba įvertinimo koregavimas, skaičių ir konkrečių TVPP priemonės išimčių taikymą. Komisija naudoja šiuos duomenis rengdama reguliarias ataskaitas, kurias ji turi teikti pagal šį straipsnį. Komisijai paprašius, valstybės narės jai pateikia papildomos informacijos apie priemonių taikymą pagal šį reglamentą.

14 straipsnis

Peržiūra

Ne vėliau kaip po ketverių metų nuo įgyvendinimo akto priėmimo dienos arba ne vėliau kaip 2027 m. rugpjūčio 30 d., atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė, o vėliau – kas penkerius metus Komisija peržiūri šio reglamento taikymo sritį, veikimą ir veiksmingumą ir savo išvadas pateikia Europos Parlamentui bei Tarybai.

15 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja šešiasdešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 23 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. RIESTER

---

(1)  
  OL C 264, 2016 7 20, p. 110.

1

(2)  
  2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. birželio 17 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 654/2014 dėl Europos Sąjungos teisių taikyti tarptautines prekybos taisykles ir užtikrinti šių taisyklių vykdymą, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3286/94, nustatantis Bendrijos procedūras bendros prekybos politikos srityje siekiant užtikrinti Bendrijos teisių pagal tarptautinės prekybos taisykles, visų pirma tas, kurios nustatytos Pasaulio prekybos organizacijoje, įgyvendinimą (OL L 189, 2014 6 27, p. 50).

3

(4)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

4

(5)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

5

(6)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

6

(7)  
  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

7

(8)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 978/2012, kuriuo taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 (OL L 303, 2012 10 31, p. 1).

8

(9)  
  1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/665/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su peržiūros procedūrų taikymu sudarant viešojo prekių pirkimo ir viešojo darbų pirkimo sutartis, derinimo (OL L 395, 1989 12 30, p. 33).

9

(10)  
  1992 m. vasario 25 d. Tarybos direktyva 92/13/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių Bendrijos taisyklių taikymą viešųjų pirkimų tvarkai vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, suderinimo (OL L 76, 1992 3 23, p. 14).

10

(11)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

11

(12)  
  2015 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/1843, kuriuo nustatomos Sąjungos procedūros bendros prekybos politikos srityje siekiant užtikrinti tarptautinėmis prekybos taisyklėmis, ypač sudarytomis globojant Pasaulio prekybos organizacijai (PPO), suteiktų Sąjungos teisių įgyvendinimą (OL L 272, 2015 10 16, p. 1).

12

(13)  
  1971 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 71/306/EEB dėl Viešųjų darbų sutarčių patariamojo komiteto įsteigimo (OL L 185, 1971 8 16, p. 15).

13

(14)  
  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

14

(15)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

15

(16)  
  2019 m. rugsėjo 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1780, kuriuo nustatomos viešųjų pirkimų skelbimo standartinės formos ir panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1986 (e. formos) (OL L 272, 2019 10 25, p. 7).

16

(17)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

17

(18)  
  2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2195/2002 dėl bendro viešųjų pirkimų žodyno (BVPŽ) (OL L 340, 2002 12 16, p. 1).

18

---

Europos Parlamento ir Tarybos bendras pareiškimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/1031 atžvilgiu

Europos Parlamentas ir Taryba pripažįsta, kad komiteto procedūros taisyklės, dėl kurių susitarta šiame dokumente, nenulemia kitų vykstančių ar būsimų teisėkūros derybų rezultatų ir neturi būti laikomos precedentu kitiems teisėkūros dokumentams.

---

Komisijos pareiškimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinės viešųjų pirkimų priemonės (Reglamentas (ES) 2022/1031) peržiūros

Atlikdama Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/1031 taikymo srities, veikimo ir veiksmingumo peržiūrą pagal jo 14 straipsnį, Komisija taip pat įvertins, ar reikia jo netaikyti nė vienai iš besivystančių šalių, kurios naudojasi Reglamento (ES) Nr. 978/2012 1 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta bendrąja priemone, visų pirma šalims, kurios naudojasi Reglamento (ES) Nr. 978/2012 9 straipsnyje apibrėžta specialia darnaus vystymosi ir gero valdymo skatinamąja priemone. Atlikdama peržiūrą Komisija ypatingą dėmesį skirs sektoriams, kurie laikomi strateginiais ES viešųjų pirkimų srityje.

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/17

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/1032

2022 m. birželio 29 d.

kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2017/1938 ir (EB) Nr. 715/2009, kiek tai susiję su dujų laikymu

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | nors trumpalaikių dujų tiekimo sutrikimų būta ir praeityje, yra keletas veiksnių, dėl kurių padėtis 2022 m. nuo ankstesnių dujų tiekimo saugumo krizių skiriasi. Nuo 2022 m. vasario mėn. paaštrėjusi Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą lėmė precedento neturintį kainų augimą. Tikėtina, kad dėl to kainų augimo iš esmės pasikeis paskatos pildyti požemines dujų saugyklas Sąjungoje. Atsižvelgiant į dabartinę geopolitinę padėtį, negalima atmesti tolesnių dujų tiekimo sutrikimų galimybės. Tokie tiekimo sutrikimai galėtų labai pakenkti piliečiams ir Sąjungos ekonomikai, nes Sąjunga vis dar yra labai priklausoma nuo išorės dujų tiekimo, kurį konfliktas gali paveikti; |
| --- | --- |

(1)

nors trumpalaikių dujų tiekimo sutrikimų būta ir praeityje, yra keletas veiksnių, dėl kurių padėtis 2022 m. nuo ankstesnių dujų tiekimo saugumo krizių skiriasi. Nuo 2022 m. vasario mėn. paaštrėjusi Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą lėmė precedento neturintį kainų augimą. Tikėtina, kad dėl to kainų augimo iš esmės pasikeis paskatos pildyti požemines dujų saugyklas Sąjungoje. Atsižvelgiant į dabartinę geopolitinę padėtį, negalima atmesti tolesnių dujų tiekimo sutrikimų galimybės. Tokie tiekimo sutrikimai galėtų labai pakenkti piliečiams ir Sąjungos ekonomikai, nes Sąjunga vis dar yra labai priklausoma nuo išorės dujų tiekimo, kurį konfliktas gali paveikti;

| (2) | pastarojo meto įvykių pobūdis ir padariniai yra didelio masto ir pasireiškia visoje Sąjungoje, todėl būtinas visapusiškas Sąjungos atsakas. Užtikrinant tą atsaką pirmenybė turėtų būti teikiama priemonėms, kuriomis galima padidinti dujų tiekimo, visų pirma dujų tiekimo saugomiems vartotojams, saugumą Sąjungos lygmeniu. Sutaupyta energija ir energijos vartojimo efektyvumas yra pagrindiniai veiksniai siekiant to tikslo. Todėl labai svarbu, kad Sąjunga veiktų koordinuotai siekiant išvengti potencialios rizikos, kylančios dėl galimo dujų tiekimo sutrikimo, nedarant poveikio valstybių narių teisei pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 194 straipsnį pasirinkti tarp skirtingų energijos šaltinių ir nustatyti bendrą jų energijos tiekimo struktūrą; |
| --- | --- |

(2)

pastarojo meto įvykių pobūdis ir padariniai yra didelio masto ir pasireiškia visoje Sąjungoje, todėl būtinas visapusiškas Sąjungos atsakas. Užtikrinant tą atsaką pirmenybė turėtų būti teikiama priemonėms, kuriomis galima padidinti dujų tiekimo, visų pirma dujų tiekimo saugomiems vartotojams, saugumą Sąjungos lygmeniu. Sutaupyta energija ir energijos vartojimo efektyvumas yra pagrindiniai veiksniai siekiant to tikslo. Todėl labai svarbu, kad Sąjunga veiktų koordinuotai siekiant išvengti potencialios rizikos, kylančios dėl galimo dujų tiekimo sutrikimo, nedarant poveikio valstybių narių teisei pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 194 straipsnį pasirinkti tarp skirtingų energijos šaltinių ir nustatyti bendrą jų energijos tiekimo struktūrą;

| (3) | laikymas požeminėse dujų saugyklose prisideda prie dujų tiekimo saugumo, o gerai pripildytos požeminės dujų saugyklos reiškia dujų tiekimo užtikrinimą, nes labai išaugus paklausai ar kilus tiekimo sutrikimams, užtikrinamas papildomas dujų tiekimas. Kadangi dujų tiekimo dujotiekiais sutrikimų gali kilti bet kuriuo metu, turėtų būti nustatytos priemonės dėl Sąjungos požeminių dujų saugyklų pripildymo lygio, kad būtų užtikrintas dujų tiekimo saugumas 2022–2023 m. žiemą; |
| --- | --- |

(3)

laikymas požeminėse dujų saugyklose prisideda prie dujų tiekimo saugumo, o gerai pripildytos požeminės dujų saugyklos reiškia dujų tiekimo užtikrinimą, nes labai išaugus paklausai ar kilus tiekimo sutrikimams, užtikrinamas papildomas dujų tiekimas. Kadangi dujų tiekimo dujotiekiais sutrikimų gali kilti bet kuriuo metu, turėtų būti nustatytos priemonės dėl Sąjungos požeminių dujų saugyklų pripildymo lygio, kad būtų užtikrintas dujų tiekimo saugumas 2022–2023 m. žiemą;

| (4) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/1938 (3) nustatytas solidarumo mechanizmas kaip itin sudėtingų ekstremaliųjų situacijų Sąjungoje poveikiui švelninti skirta priemonė, kai kurioje nors valstybėje narėje kyla rizika dujų tiekimui solidariai saugomiems vartotojams, nes toks tiekimas yra esminis saugumo poreikis ir būtinas prioritetas. Susidarius Sąjungos masto ekstremaliajai situacijai, neatidėliotinas reagavimas užtikrina, kad valstybės narės gali geriau apsaugoti vartotojus; |
| --- | --- |

(4)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/1938 (3) nustatytas solidarumo mechanizmas kaip itin sudėtingų ekstremaliųjų situacijų Sąjungoje poveikiui švelninti skirta priemonė, kai kurioje nors valstybėje narėje kyla rizika dujų tiekimui solidariai saugomiems vartotojams, nes toks tiekimas yra esminis saugumo poreikis ir būtinas prioritetas. Susidarius Sąjungos masto ekstremaliajai situacijai, neatidėliotinas reagavimas užtikrina, kad valstybės narės gali geriau apsaugoti vartotojus;

| (5) | Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą poveikis parodė, kad esamos tiekimo saugumo taisyklės nėra pritaikytos prie staigių didelių geopolitinės padėties pokyčių, kai tiekimo trūkumas ir kainų pikai gali atsirasti ne tik dėl infrastruktūros gedimo ar ekstremalių oro sąlygų, bet ir dėl tyčinių didelių įvykių ir ilgesnės trukmės ar staigių tiekimo sutrikimų. Todėl būtina reaguoti į staiga labai padidėjusią riziką, kylančią dėl dabartinių geopolitinės padėties pokyčių, be kita ko, įvairinant Sąjungos energijos tiekimą; |
| --- | --- |

(5)

Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą poveikis parodė, kad esamos tiekimo saugumo taisyklės nėra pritaikytos prie staigių didelių geopolitinės padėties pokyčių, kai tiekimo trūkumas ir kainų pikai gali atsirasti ne tik dėl infrastruktūros gedimo ar ekstremalių oro sąlygų, bet ir dėl tyčinių didelių įvykių ir ilgesnės trukmės ar staigių tiekimo sutrikimų. Todėl būtina reaguoti į staiga labai padidėjusią riziką, kylančią dėl dabartinių geopolitinės padėties pokyčių, be kita ko, įvairinant Sąjungos energijos tiekimą;

| (6) | remiantis Komisijos atlikta, inter alia, dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių adekvatumo analize bei 2022 m. vasario mėn. Komisijos ir Dujų koordinavimo grupės (toliau – DKG), įsteigtos Reglamentu (ES) 2017/1938, atlikta sustiprinto pasirengimo rizikai Sąjungos mastu analize, kiekviena valstybė narė turėtų iš esmės užtikrinti, kad jos teritorijoje esančios požeminės dujų saugyklos, tiesiogiai sujungtos su tos valstybės narės rinkos zona, ne vėliau kaip kiekvienų metų lapkričio 1 d. būtų pripildytos bent iki 90 % jų talpos valstybės narės lygmeniu (pripildymo tikslas), nustatant kiekvienai valstybei narei taikomus tarpinius tikslus, kurie turi būti pasiekti kitų metų gegužės, liepos, rugsėjo ir vasario mėn. (pildymo trajektorija). Kai kurios valstybės narės, turinčios didelių požeminio laikymo pajėgumų, įpareigojimu pasiekti jų teritorijoje esančių požeminių dujų saugyklų pripildymo tikslą būtų neproporcingai paveiktos. Siekiant atspindėti tą situaciją, pareiga pripildyti savo požemines dujų saugyklas turėtų būti sumažinta iki 35 % per praėjusius penkerius metus jų vidutinio per metus suvartoto dujų kiekio. Tai neturėtų daryti poveikio kitų valstybių narių pareigai prisidėti prie savo atitinkamų požeminių dujų saugyklų pripildymo. Valstybės narės turėtų turėti galimybę tam tikromis sąlygomis nuspręsti iš dalies įvykdyti pripildymo tikslą įskaitydamos suskystintų gamtinių dujų (toliau – SGD) įrenginiuose laikomas SGD atsargas. Pripildymo tikslai yra būtini siekiant užtikrinti, kad vartotojai Sąjungoje būtų tinkamai apsaugoti nuo tiekimo trūkumo. 2022 m. turėtų būti taikomas mažesnis – 80 % pripildymo tikslas ir nustatyta mažiau tarpinių tikslų, atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas turi įsigalioti jau prasidėjus saugyklų pildymo sezonui ir kad valstybės narės turės nedaug laiko jam įvykdyti; |
| --- | --- |

(6)

remiantis Komisijos atlikta, inter alia, dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių adekvatumo analize bei 2022 m. vasario mėn. Komisijos ir Dujų koordinavimo grupės (toliau – DKG), įsteigtos Reglamentu (ES) 2017/1938, atlikta sustiprinto pasirengimo rizikai Sąjungos mastu analize, kiekviena valstybė narė turėtų iš esmės užtikrinti, kad jos teritorijoje esančios požeminės dujų saugyklos, tiesiogiai sujungtos su tos valstybės narės rinkos zona, ne vėliau kaip kiekvienų metų lapkričio 1 d. būtų pripildytos bent iki 90 % jų talpos valstybės narės lygmeniu (pripildymo tikslas), nustatant kiekvienai valstybei narei taikomus tarpinius tikslus, kurie turi būti pasiekti kitų metų gegužės, liepos, rugsėjo ir vasario mėn. (pildymo trajektorija). Kai kurios valstybės narės, turinčios didelių požeminio laikymo pajėgumų, įpareigojimu pasiekti jų teritorijoje esančių požeminių dujų saugyklų pripildymo tikslą būtų neproporcingai paveiktos. Siekiant atspindėti tą situaciją, pareiga pripildyti savo požemines dujų saugyklas turėtų būti sumažinta iki 35 % per praėjusius penkerius metus jų vidutinio per metus suvartoto dujų kiekio. Tai neturėtų daryti poveikio kitų valstybių narių pareigai prisidėti prie savo atitinkamų požeminių dujų saugyklų pripildymo. Valstybės narės turėtų turėti galimybę tam tikromis sąlygomis nuspręsti iš dalies įvykdyti pripildymo tikslą įskaitydamos suskystintų gamtinių dujų (toliau – SGD) įrenginiuose laikomas SGD atsargas. Pripildymo tikslai yra būtini siekiant užtikrinti, kad vartotojai Sąjungoje būtų tinkamai apsaugoti nuo tiekimo trūkumo. 2022 m. turėtų būti taikomas mažesnis – 80 % pripildymo tikslas ir nustatyta mažiau tarpinių tikslų, atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas turi įsigalioti jau prasidėjus saugyklų pildymo sezonui ir kad valstybės narės turės nedaug laiko jam įvykdyti;

| (7) | pripildydamos savo saugyklas valstybės narės turėtų siekti įvairinti savo dujų tiekėjus, kad sumažintų savo priklausomybę, kai ji gali kelti riziką Sąjungos ar valstybių narių energijos tiekimo saugumui arba esminiams jų saugumo interesams; |
| --- | --- |

(7)

pripildydamos savo saugyklas valstybės narės turėtų siekti įvairinti savo dujų tiekėjus, kad sumažintų savo priklausomybę, kai ji gali kelti riziką Sąjungos ar valstybių narių energijos tiekimo saugumui arba esminiams jų saugumo interesams;

| (8) | kiekvienais metai nuo 2023 m., pradedant vasario mėn., turėtų būti konkrečiai vykdoma dujų laikymo stebėsena , kad būtų išvengta staigaus dujų išleidimo iš požeminių dujų saugyklų žiemos viduryje, dėl kurio galėtų kilti tiekimo saugumo problemų žiemai dar nesibaigus. Pildymo trajektorijos sistema turėtų užtikrinti galimybę vykdyti nuolatinę stebėseną visą saugyklų pildymo sezoną; |
| --- | --- |

(8)

kiekvienais metai nuo 2023 m., pradedant vasario mėn., turėtų būti konkrečiai vykdoma dujų laikymo stebėsena , kad būtų išvengta staigaus dujų išleidimo iš požeminių dujų saugyklų žiemos viduryje, dėl kurio galėtų kilti tiekimo saugumo problemų žiemai dar nesibaigus. Pildymo trajektorijos sistema turėtų užtikrinti galimybę vykdyti nuolatinę stebėseną visą saugyklų pildymo sezoną;

| (9) | kiekvienais metais nuo 2023 m. kiekviena požeminių dujų saugyklų turinti valstybė narė turėtų suvestine forma pateikti Komisijai tokių saugyklų, esančių jos teritorijoje ir tiesiogiai sujungtų su jos rinkos zona, pildymo trajektorijos projektą. Atsižvelgus į DKG atliktą vertinimą, Komisija turėtų priimti sprendimą, kuriuo kiekvienai valstybei narei nustatoma pildymo trajektorija taip, kad nebūtų nederamai iškraipyta toje valstybėje narėje esančių požeminių dujų saugyklų konkurencinė padėtis, palyginti su kaimyninėse valstybėse narėse esančiomis tokiomis saugyklomis; |
| --- | --- |

(9)

kiekvienais metais nuo 2023 m. kiekviena požeminių dujų saugyklų turinti valstybė narė turėtų suvestine forma pateikti Komisijai tokių saugyklų, esančių jos teritorijoje ir tiesiogiai sujungtų su jos rinkos zona, pildymo trajektorijos projektą. Atsižvelgus į DKG atliktą vertinimą, Komisija turėtų priimti sprendimą, kuriuo kiekvienai valstybei narei nustatoma pildymo trajektorija taip, kad nebūtų nederamai iškraipyta toje valstybėje narėje esančių požeminių dujų saugyklų konkurencinė padėtis, palyginti su kaimyninėse valstybėse narėse esančiomis tokiomis saugyklomis;

| (10) | siekiant nustatyti kiekvienos valstybės narės, turinčios požeminių dujų saugyklų, pildymo trajektoriją nuo 2023 m. remiantis kiekvienos tokios valstybės narės pateiktu pildymo trajektorijos projektu, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (4); |
| --- | --- |

(10)

siekiant nustatyti kiekvienos valstybės narės, turinčios požeminių dujų saugyklų, pildymo trajektoriją nuo 2023 m. remiantis kiekvienos tokios valstybės narės pateiktu pildymo trajektorijos projektu, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (4);

| (11) | kiekvienos valstybės narės, turinčios požeminių dujų saugyklų, pildymo trajektoriją turėtų sudaryti tarpiniai tikslai ir ji turėtų būti pagrįsta vidutine tos valstybės narės pripildymo norma per praėjusius penkerius metus. Valstybėms narėms, kurių atveju pripildymo tikslas sumažinamas iki 35 % jų vidutinio per metus suvartojamo dujų kiekio, turėtų būti atitinkamai sumažinti ir tarpiniai pildymo trajektorijos tikslai; |
| --- | --- |

(11)

kiekvienos valstybės narės, turinčios požeminių dujų saugyklų, pildymo trajektoriją turėtų sudaryti tarpiniai tikslai ir ji turėtų būti pagrįsta vidutine tos valstybės narės pripildymo norma per praėjusius penkerius metus. Valstybėms narėms, kurių atveju pripildymo tikslas sumažinamas iki 35 % jų vidutinio per metus suvartojamo dujų kiekio, turėtų būti atitinkamai sumažinti ir tarpiniai pildymo trajektorijos tikslai;

| (12) | jei dėl techninių priežasčių, pavyzdžiui, dėl su vamzdynais, kuriais dujos tiekiamos į požemines dujų saugyklas, ar su įleidimo įrenginiais susijusių problemų, valstybės narės negali pripildymo tikslą pasiekti laiku, valstybėms narėms turėtų būti leista įvykdyti pripildymo tikslą vėlesniame etape. Tačiau kiekvienas pripildymo tikslas turėtų būti pasiektas kai tik techniškai tai bus įmanoma, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip atitinkamų metų gruodžio 1 d., siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą žiemos laikotarpiu; |
| --- | --- |

(12)

jei dėl techninių priežasčių, pavyzdžiui, dėl su vamzdynais, kuriais dujos tiekiamos į požemines dujų saugyklas, ar su įleidimo įrenginiais susijusių problemų, valstybės narės negali pripildymo tikslą pasiekti laiku, valstybėms narėms turėtų būti leista įvykdyti pripildymo tikslą vėlesniame etape. Tačiau kiekvienas pripildymo tikslas turėtų būti pasiektas kai tik techniškai tai bus įmanoma, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip atitinkamų metų gruodžio 1 d., siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą žiemos laikotarpiu;

| (13) | gali būti, kad valstybei narei gali nepavykti pasiekti pripildymo tikslo arba tarpinio tikslo susidarius regioninio ar Sąjungos masto ekstremaliajai situacijai, pavyzdžiui, kai tiekiamų dujų nepakanka, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2017/1938 11 straipsnio 1 dalies c punkte, kurią Komisija yra paskelbusi atitinkamai vienos ar daugiau valstybių narių, paskelbusių nacionalinę ekstremaliąją situaciją, kaip tai suprantama tame reglamente, prašymu. Todėl pripildymo tikslai, įskaitant naštos pasidalijimo tikslą, neturėtų būti taikomi tais atvejais ir tol, kol Komisija yra paskelbusi regioninio ar Sąjungos masto ekstremaliąją situaciją pagal to reglamento 12 straipsnį; |
| --- | --- |

(13)

gali būti, kad valstybei narei gali nepavykti pasiekti pripildymo tikslo arba tarpinio tikslo susidarius regioninio ar Sąjungos masto ekstremaliajai situacijai, pavyzdžiui, kai tiekiamų dujų nepakanka, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2017/1938 11 straipsnio 1 dalies c punkte, kurią Komisija yra paskelbusi atitinkamai vienos ar daugiau valstybių narių, paskelbusių nacionalinę ekstremaliąją situaciją, kaip tai suprantama tame reglamente, prašymu. Todėl pripildymo tikslai, įskaitant naštos pasidalijimo tikslą, neturėtų būti taikomi tais atvejais ir tol, kol Komisija yra paskelbusi regioninio ar Sąjungos masto ekstremaliąją situaciją pagal to reglamento 12 straipsnį;

| (14) | siekiant užtikrinti, kad nebūtų nukrypta nuo pildymo trajektorijų, kompetentingos institucijos turėtų nuolat stebėti požeminių dujų saugyklų pripildymo lygius. Pildymo trajektorijoms turėtų būti taikoma penkių procentinių punktų paklaida. Jei valstybės narės saugyklų pripildymo lygis yra daugiau kaip penkiais procentiniais punktais mažesnis už jai nustatytos pildymo trajektorijos lygį, kompetentinga institucija turėtų nedelsdama imtis veiksmingų priemonių tam lygiui padidinti. Valstybės narės apie tokias priemones turėtų informuoti Komisiją ir DKG; |
| --- | --- |

(14)

siekiant užtikrinti, kad nebūtų nukrypta nuo pildymo trajektorijų, kompetentingos institucijos turėtų nuolat stebėti požeminių dujų saugyklų pripildymo lygius. Pildymo trajektorijoms turėtų būti taikoma penkių procentinių punktų paklaida. Jei valstybės narės saugyklų pripildymo lygis yra daugiau kaip penkiais procentiniais punktais mažesnis už jai nustatytos pildymo trajektorijos lygį, kompetentinga institucija turėtų nedelsdama imtis veiksmingų priemonių tam lygiui padidinti. Valstybės narės apie tokias priemones turėtų informuoti Komisiją ir DKG;

| (15) | dėl bet kokio didelio ir ilgalaikio kurios nors valstybės narės nukrypimo nuo jai nustatytos pildymo trajektorijos gali kilti pavojus, kad nebus pasiekti tinkami pripildymo lygiai ir pripildymo tikslas, kurie, laikantis solidarumo principo, yra būtini siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą Sąjungoje. Tokio didelio ir ilgalaikio nukrypimo nuo pildymo trajektorijos arba nukrypimo nuo pripildymo tikslo atveju Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai imtis veiksmingų priemonių, kad būtų išvengta dėl nepripildytų saugyklų kylančių dujų tiekimo saugumo problemų. Spręsdama dėl tokių veiksmingų priemonių Komisija turėtų atsižvelgti į konkrečią atitinkamos valstybės narės padėtį, pavyzdžiui, požeminių dujų saugyklų dydį šalies viduje suvartojamo dujų kiekio atžvilgiu, požeminių dujų saugyklų svarbą dujų tiekimo saugumui regione ir į visas esamas SGD saugyklas. Kadangi šis reglamentas turi įsigalioti jau prasidėjus 2022 m. saugyklų pildymo sezonui, visomis priemonėmis, kurių Komisija imsis reaguodama į nukrypimus nuo 2022 m. pildymo trajektorijos, turėtų būti atsižvelgiama į ribotą šio reglamento įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu laiką. Komisija turėtų užtikrinti, kad priemonėmis nebūtų viršijama to, kas būtina dujų tiekimo saugumui užtikrinti, neužkraunant neproporcingos naštos valstybėms narėms, dujų rinkos dalyviams, laikymo sistemų operatoriams ar vartotojams; |
| --- | --- |

(15)

dėl bet kokio didelio ir ilgalaikio kurios nors valstybės narės nukrypimo nuo jai nustatytos pildymo trajektorijos gali kilti pavojus, kad nebus pasiekti tinkami pripildymo lygiai ir pripildymo tikslas, kurie, laikantis solidarumo principo, yra būtini siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą Sąjungoje. Tokio didelio ir ilgalaikio nukrypimo nuo pildymo trajektorijos arba nukrypimo nuo pripildymo tikslo atveju Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai imtis veiksmingų priemonių, kad būtų išvengta dėl nepripildytų saugyklų kylančių dujų tiekimo saugumo problemų. Spręsdama dėl tokių veiksmingų priemonių Komisija turėtų atsižvelgti į konkrečią atitinkamos valstybės narės padėtį, pavyzdžiui, požeminių dujų saugyklų dydį šalies viduje suvartojamo dujų kiekio atžvilgiu, požeminių dujų saugyklų svarbą dujų tiekimo saugumui regione ir į visas esamas SGD saugyklas. Kadangi šis reglamentas turi įsigalioti jau prasidėjus 2022 m. saugyklų pildymo sezonui, visomis priemonėmis, kurių Komisija imsis reaguodama į nukrypimus nuo 2022 m. pildymo trajektorijos, turėtų būti atsižvelgiama į ribotą šio reglamento įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu laiką. Komisija turėtų užtikrinti, kad priemonėmis nebūtų viršijama to, kas būtina dujų tiekimo saugumui užtikrinti, neužkraunant neproporcingos naštos valstybėms narėms, dujų rinkos dalyviams, laikymo sistemų operatoriams ar vartotojams;

| (16) | valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių užtikrinti, kad pripildymo tikslai būtų pasiekti. Tai darydamos jos turėtų stengtis pirmiausia taikyti, kai įmanoma, rinka pagrįstas priemones, kad būtų išvengta nereikalingų rinkos sutrikimų. Valstybės narės turėtų galėti laisvai nusistatyti didesnį pripildymo tikslą, kad Sąjunga galėtų siekti 2022 m. kolektyviai pripildyti 85 % Sąjungoje esančių požeminių dujų saugyklų pajėgumų. Atsižvelgiant į tai, kad daugelyje valstybių narių jau taikoma skirtinga reguliavimo tvarka saugyklų pripildymui remti, neturėtų būti nustatyta jokia konkreti priemonė, kuri užtikrintų, kad būtų laikomasi pildymo trajektorijų ar pripildymo tikslo. Valstybėms narėms turėtų būti palikta laisvė nuspręsti, kuri priemonė, atsižvelgiant į jų nacionalines sistemas, yra tinkamiausia, jei laikomasi tam tikrų nustatytų sąlygų. Todėl valstybės narės arba kompetentingos reguliavimo institucijos turėtų turėti galimybę nustatyti, kurie rinkos dalyviai turi būti įpareigoti užtikrinti požeminių dujų saugyklų pripildymą. Jos taip pat turėtų turėti galimybę nuspręsti, ar reguliavimo priemonių, pavyzdžiui, priemonių, kuriomis pajėgumų turėtojai būtų įpareigojami atlaisvinti nepanaudotus pajėgumus ir kurių galima imtis pagal esamas Sąjungos rinkos taisykles, pakanka užtikrinti, kad pripildymo tikslai būtų pasiekti, o galbūt reikia finansinių paskatų ar laikymo tarifų lengvatų. Jei kuri nors valstybė narė dujų tiekėjams, jos teritorijoje tiekiantiems dujas saugomiems vartotojams, nustato pareigą laikyti dujas požeminėse dujų saugyklose, laikytinų dujų kiekis turėtų būti nustatytas remiantis tiems saugomiems vartotojams tiekiamų gamtinių dujų kiekiu. Valstybės narės turėtų koordinuoti veiksmus tarpusavyje ir naudoti priemones, pavyzdžiui, SGD pirkimo platformas, kad būtų kuo labiau padidintas SGD naudojimas saugykloms pripildyti. Be to, valstybės narės turėtų sumažinti infrastruktūros ir reguliavimo kliūtis, trukdančias bendrai naudoti SGD saugykloms pripildyti; |
| --- | --- |

(16)

valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių užtikrinti, kad pripildymo tikslai būtų pasiekti. Tai darydamos jos turėtų stengtis pirmiausia taikyti, kai įmanoma, rinka pagrįstas priemones, kad būtų išvengta nereikalingų rinkos sutrikimų. Valstybės narės turėtų galėti laisvai nusistatyti didesnį pripildymo tikslą, kad Sąjunga galėtų siekti 2022 m. kolektyviai pripildyti 85 % Sąjungoje esančių požeminių dujų saugyklų pajėgumų. Atsižvelgiant į tai, kad daugelyje valstybių narių jau taikoma skirtinga reguliavimo tvarka saugyklų pripildymui remti, neturėtų būti nustatyta jokia konkreti priemonė, kuri užtikrintų, kad būtų laikomasi pildymo trajektorijų ar pripildymo tikslo. Valstybėms narėms turėtų būti palikta laisvė nuspręsti, kuri priemonė, atsižvelgiant į jų nacionalines sistemas, yra tinkamiausia, jei laikomasi tam tikrų nustatytų sąlygų. Todėl valstybės narės arba kompetentingos reguliavimo institucijos turėtų turėti galimybę nustatyti, kurie rinkos dalyviai turi būti įpareigoti užtikrinti požeminių dujų saugyklų pripildymą. Jos taip pat turėtų turėti galimybę nuspręsti, ar reguliavimo priemonių, pavyzdžiui, priemonių, kuriomis pajėgumų turėtojai būtų įpareigojami atlaisvinti nepanaudotus pajėgumus ir kurių galima imtis pagal esamas Sąjungos rinkos taisykles, pakanka užtikrinti, kad pripildymo tikslai būtų pasiekti, o galbūt reikia finansinių paskatų ar laikymo tarifų lengvatų. Jei kuri nors valstybė narė dujų tiekėjams, jos teritorijoje tiekiantiems dujas saugomiems vartotojams, nustato pareigą laikyti dujas požeminėse dujų saugyklose, laikytinų dujų kiekis turėtų būti nustatytas remiantis tiems saugomiems vartotojams tiekiamų gamtinių dujų kiekiu. Valstybės narės turėtų koordinuoti veiksmus tarpusavyje ir naudoti priemones, pavyzdžiui, SGD pirkimo platformas, kad būtų kuo labiau padidintas SGD naudojimas saugykloms pripildyti. Be to, valstybės narės turėtų sumažinti infrastruktūros ir reguliavimo kliūtis, trukdančias bendrai naudoti SGD saugykloms pripildyti;

| (17) | 2022 m. kovo 8 d. Komisijos komunikate „REPowerEU: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“ paaiškinta, kad pagal Sąjungos teisę valstybėms narėms, siekiant užtikrinti saugyklų pripildymą, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą leidžiama teikti pagalbą dujų tiekėjams, pavyzdžiui, garantijų forma (abipusis susitarimas dėl skirtumų); |
| --- | --- |

(17)

2022 m. kovo 8 d. Komisijos komunikate „REPowerEU: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“ paaiškinta, kad pagal Sąjungos teisę valstybėms narėms, siekiant užtikrinti saugyklų pripildymą, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą leidžiama teikti pagalbą dujų tiekėjams, pavyzdžiui, garantijų forma (abipusis susitarimas dėl skirtumų);

| (18) | visos priemonės, kurių valstybės narės imasi siekdamos užtikrinti požeminių dujų saugyklų pripildymą, įskaitant sąlygas, kurios turi būti nustatytos pripildymui remiantis naštos pasidalijimu, ir sąlygas, kurios turi būti nustatytos dujų išleidimui iš požeminių dujų saugyklų, turėtų būti būtinos, aiškiai apibrėžtos, skaidrios, proporcingos, nediskriminacinės ir patikrinamos; be to, jomis neturėtų būti netinkamai iškraipyta konkurencija ar sutrikdytas tinkamas dujų vidaus rinkos veikimas ar sukelta rizika dujų tiekimo saugumui kitose valstybėse narėse ar Sąjungoje. Visų pirma, tokiomis priemonėmis neturėtų būti sustiprinta įmonių, kontroliuojančių požemines dujų saugyklas arba užsisakiusių, bet nepanaudojusių laikymo pajėgumų, dominuojanti padėtis ar padidintos jų nenumatytos pajamos; |
| --- | --- |

(18)

visos priemonės, kurių valstybės narės imasi siekdamos užtikrinti požeminių dujų saugyklų pripildymą, įskaitant sąlygas, kurios turi būti nustatytos pripildymui remiantis naštos pasidalijimu, ir sąlygas, kurios turi būti nustatytos dujų išleidimui iš požeminių dujų saugyklų, turėtų būti būtinos, aiškiai apibrėžtos, skaidrios, proporcingos, nediskriminacinės ir patikrinamos; be to, jomis neturėtų būti netinkamai iškraipyta konkurencija ar sutrikdytas tinkamas dujų vidaus rinkos veikimas ar sukelta rizika dujų tiekimo saugumui kitose valstybėse narėse ar Sąjungoje. Visų pirma, tokiomis priemonėmis neturėtų būti sustiprinta įmonių, kontroliuojančių požemines dujų saugyklas arba užsisakiusių, bet nepanaudojusių laikymo pajėgumų, dominuojanti padėtis ar padidintos jų nenumatytos pajamos;

| (19) | efektyvus esamos infrastruktūros, įskaitant tarpvalstybinius perdavimo pajėgumus, požemines dujų saugyklas ir SGD įrenginius, naudojimas yra svarbus veiksnys siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą vadovaujantis solidarumo principu. Atviros energijos rinkos sienos yra labai svarbios dujų tiekimo saugumui užtikrinti, be kita ko, tuo metu, kai sutrinka dujų tiekimas nacionaliniu, regioniniu ar Sąjungos lygmeniu. Todėl priemonėmis, kurių imamasi požeminių dujų saugyklų pripildymui užtikrinti, neturėtų būti trikdomi arba ribojami tarpvalstybiniai pajėgumai, paskirstyti pagal Komisijos reglamentą (ES) 2017/459 (5). Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad laikymo galimybė liktų prieinama, be kita ko, kaimyninėms valstybėms narėms ir paskelbus ekstremaliąją situaciją, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2017/1938 11 straipsnio 1 dalies c punkte; |
| --- | --- |

(19)

efektyvus esamos infrastruktūros, įskaitant tarpvalstybinius perdavimo pajėgumus, požemines dujų saugyklas ir SGD įrenginius, naudojimas yra svarbus veiksnys siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą vadovaujantis solidarumo principu. Atviros energijos rinkos sienos yra labai svarbios dujų tiekimo saugumui užtikrinti, be kita ko, tuo metu, kai sutrinka dujų tiekimas nacionaliniu, regioniniu ar Sąjungos lygmeniu. Todėl priemonėmis, kurių imamasi požeminių dujų saugyklų pripildymui užtikrinti, neturėtų būti trikdomi arba ribojami tarpvalstybiniai pajėgumai, paskirstyti pagal Komisijos reglamentą (ES) 2017/459 (5). Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad laikymo galimybė liktų prieinama, be kita ko, kaimyninėms valstybėms narėms ir paskelbus ekstremaliąją situaciją, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2017/1938 11 straipsnio 1 dalies c punkte;

| (20) | dėl laikymo pareigos gali būti užkrauta finansinė našta atitinkamiems rinkos dalyviams tose valstybėse narėse, kurių teritorijoje yra atitinkamų požeminių dujų saugyklų, tuo tarpu didinant dujų tiekimo saugumo lygį norima užtikrinti, kad tai būtų naudinga visoms valstybėms narėms, įskaitant tas valstybes nares, kurios neturi požeminių dujų saugyklų. Siekiant pasidalyti Sąjungoje esančių požeminių dujų saugyklų pakankamo pripildymo užtikrinimo naštą, kad būtų užtikrintas dujų tiekimo saugumas, vadovaujantis solidarumo principu, požeminių dujų saugyklų neturinčios valstybės narės turėtų naudoti požemines dujų saugyklas, esančias kitose valstybėse narėse. Tuo atveju, jei kuri nors valstybė narė neturi jungčių su kitomis valstybėmis narėmis arba jei dėl ribotų kurios nors valstybės narės tarpvalstybinių perdavimo pajėgumų arba dėl kitų techninių priežasčių naudotis kitose valstybėse narėse esančiomis požeminėmis dujų saugyklomis neįmanoma, ta pareiga turėtų būti atitinkamai sumažinta; |
| --- | --- |

(20)

dėl laikymo pareigos gali būti užkrauta finansinė našta atitinkamiems rinkos dalyviams tose valstybėse narėse, kurių teritorijoje yra atitinkamų požeminių dujų saugyklų, tuo tarpu didinant dujų tiekimo saugumo lygį norima užtikrinti, kad tai būtų naudinga visoms valstybėms narėms, įskaitant tas valstybes nares, kurios neturi požeminių dujų saugyklų. Siekiant pasidalyti Sąjungoje esančių požeminių dujų saugyklų pakankamo pripildymo užtikrinimo naštą, kad būtų užtikrintas dujų tiekimo saugumas, vadovaujantis solidarumo principu, požeminių dujų saugyklų neturinčios valstybės narės turėtų naudoti požemines dujų saugyklas, esančias kitose valstybėse narėse. Tuo atveju, jei kuri nors valstybė narė neturi jungčių su kitomis valstybėmis narėmis arba jei dėl ribotų kurios nors valstybės narės tarpvalstybinių perdavimo pajėgumų arba dėl kitų techninių priežasčių naudotis kitose valstybėse narėse esančiomis požeminėmis dujų saugyklomis neįmanoma, ta pareiga turėtų būti atitinkamai sumažinta;

| (21) | požeminių dujų saugyklų neturinčios valstybės narės turėtų užtikrinti, kad rinkos dalyviai tokiose valstybėse narėse sudarytų susitarimus su rinkos dalyviais tokias saugyklas turinčiose valstybėse narėse, numatančius tokių laikymo kiekių, kurie sudaro bent 15 % per praėjusius penkerius metus jų vidutinio per metus suvartoto dujų kiekio, panaudojimą ne vėliau kaip lapkričio 1 d. Tačiau požeminių dujų saugyklų neturinčios valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę parengti alternatyvų naštos pasidalijimo mechanizmą su viena ar daugiau valstybių narių, turinčių požeminių dujų saugyklų. Svarstant naštos pasidalijimo mechanizmą reikėtų atsižvelgti ir į kitas esamas lygiavertes dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemones, pavyzdžiui, į lygiavertę pareigą, susijusią su kitos rūšies nei gamtinės dujos kuru, įskaitant naftą, laikantis tam tikrų sąlygų. Valstybės narės turėtų pranešti Komisijai apie tokius alternatyvius naštos pasidalijimo mechanizmus ir įrodyti techninių apribojimų egzistavimą bei priemonių, kurių imtasi, lygiavertiškumą; |
| --- | --- |

(21)

požeminių dujų saugyklų neturinčios valstybės narės turėtų užtikrinti, kad rinkos dalyviai tokiose valstybėse narėse sudarytų susitarimus su rinkos dalyviais tokias saugyklas turinčiose valstybėse narėse, numatančius tokių laikymo kiekių, kurie sudaro bent 15 % per praėjusius penkerius metus jų vidutinio per metus suvartoto dujų kiekio, panaudojimą ne vėliau kaip lapkričio 1 d. Tačiau požeminių dujų saugyklų neturinčios valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę parengti alternatyvų naštos pasidalijimo mechanizmą su viena ar daugiau valstybių narių, turinčių požeminių dujų saugyklų. Svarstant naštos pasidalijimo mechanizmą reikėtų atsižvelgti ir į kitas esamas lygiavertes dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemones, pavyzdžiui, į lygiavertę pareigą, susijusią su kitos rūšies nei gamtinės dujos kuru, įskaitant naftą, laikantis tam tikrų sąlygų. Valstybės narės turėtų pranešti Komisijai apie tokius alternatyvius naštos pasidalijimo mechanizmus ir įrodyti techninių apribojimų egzistavimą bei priemonių, kurių imtasi, lygiavertiškumą;

| (22) | gali būti, kad priemonės, kurias taikydamos požeminių dujų saugyklų neturinčios valstybės narės dalijasi laikymo pareigos našta su požeminių dujų saugyklų turinčiomis valstybėmis narėmis, savo ruožtu turės finansinį poveikį atitinkamiems rinkos dalyviams. Todėl požeminių dujų saugyklų neturinčioms valstybėms narėms turėtų būti leidžiama teikti rinkos dalyviams finansines paskatas ar kompensuoti jų pajamų trūkumą arba išlaidas, kurių jie patyrė vykdydami jiems nustatytas pareigas ir kurių negalima padengti pajamomis. Jei tokios priemonės finansuojamos iš rinkliavos, ta rinkliava neturėtų būti taikoma tarpvalstybiniams sujungimo taškams; |
| --- | --- |

(22)

gali būti, kad priemonės, kurias taikydamos požeminių dujų saugyklų neturinčios valstybės narės dalijasi laikymo pareigos našta su požeminių dujų saugyklų turinčiomis valstybėmis narėmis, savo ruožtu turės finansinį poveikį atitinkamiems rinkos dalyviams. Todėl požeminių dujų saugyklų neturinčioms valstybėms narėms turėtų būti leidžiama teikti rinkos dalyviams finansines paskatas ar kompensuoti jų pajamų trūkumą arba išlaidas, kurių jie patyrė vykdydami jiems nustatytas pareigas ir kurių negalima padengti pajamomis. Jei tokios priemonės finansuojamos iš rinkliavos, ta rinkliava neturėtų būti taikoma tarpvalstybiniams sujungimo taškams;

| (23) | veiksminga stebėsena ir ataskaitų teikimas yra labai svarbūs vertinant su dujų tiekimo saugumu susijusios rizikos pobūdį bei mastą ir pasirenkant tinkamas tokios rizikos pašalinimo priemones. Požeminių dujų saugyklų operatoriai saugyklų pildymo sezonu kompetentingoms institucijoms kas mėnesį turėtų pranešti apie pripildymo lygius. Požeminių dujų saugyklų savininkai ir operatoriai raginami centrinėje ataskaitų teikimo platformoje reguliariai registruoti kiekvienos požeminės dujų saugyklos talpą ir pripildymo lygį; |
| --- | --- |

(23)

veiksminga stebėsena ir ataskaitų teikimas yra labai svarbūs vertinant su dujų tiekimo saugumu susijusios rizikos pobūdį bei mastą ir pasirenkant tinkamas tokios rizikos pašalinimo priemones. Požeminių dujų saugyklų operatoriai saugyklų pildymo sezonu kompetentingoms institucijoms kas mėnesį turėtų pranešti apie pripildymo lygius. Požeminių dujų saugyklų savininkai ir operatoriai raginami centrinėje ataskaitų teikimo platformoje reguliariai registruoti kiekvienos požeminės dujų saugyklos talpą ir pripildymo lygį;

| (24) | kompetentingos institucijos atlieka svarbų vaidmenį dujų tiekimo saugumo stebėsenos srityje bei užtikrina dujų tiekimo saugumo ir dėl priemonių taikymo vartotojams tenkančių išlaidų pusiausvyrą. Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija arba kitas valstybės narės paskirtas subjektas turėtų stebėti jos teritorijoje esančių požeminių dujų saugyklų pripildymo lygius ir apie rezultatus pranešti Komisijai. Kai tikslinga, Komisija taip pat turėtų galėti paprašyti Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros (ACER), kad ši padėtų vykdyti stebėseną; |
| --- | --- |

(24)

kompetentingos institucijos atlieka svarbų vaidmenį dujų tiekimo saugumo stebėsenos srityje bei užtikrina dujų tiekimo saugumo ir dėl priemonių taikymo vartotojams tenkančių išlaidų pusiausvyrą. Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija arba kitas valstybės narės paskirtas subjektas turėtų stebėti jos teritorijoje esančių požeminių dujų saugyklų pripildymo lygius ir apie rezultatus pranešti Komisijai. Kai tikslinga, Komisija taip pat turėtų galėti paprašyti Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros (ACER), kad ši padėtų vykdyti stebėseną;

| (25) | labai svarbu, kad atliekant rizikos vertinimus pagal Reglamento (ES) 2017/1938 7 straipsnį būtų atsižvelgiama į visų rūšių riziką, galinčią daryti didelį poveikį dujų tiekimo saugumui. Tuo tikslu, taikant rizika grindžiamą požiūrį į dujų tiekimo saugumo vertinimą ir prevencinių bei rizikos mažinimo priemonių nustatymą, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tiekimo iš vienintelio tiekimo šaltinio visiško nutrūkimo scenarijus. Siekiant užtikrinti kuo didesnį pasirengimą, kad būtų išvengta dujų tiekimo sutrikimų ir būtų sušvelnintas tokio sutrikimo poveikis, bendras rizikos vertinimas ir nacionaliniai rizikos vertinimai turėtų būti atliekami atsižvelgiant į tokius scenarijus. Taip būtų sudarytos sąlygos koordinuoti ekstremaliosios situacijos poveikio švelninimo priemones ir optimizuoti šaltinius siekiant užtikrinti nepertraukiamą tiekimą visiško tiekimo nutrūkimo atveju; |
| --- | --- |

(25)

labai svarbu, kad atliekant rizikos vertinimus pagal Reglamento (ES) 2017/1938 7 straipsnį būtų atsižvelgiama į visų rūšių riziką, galinčią daryti didelį poveikį dujų tiekimo saugumui. Tuo tikslu, taikant rizika grindžiamą požiūrį į dujų tiekimo saugumo vertinimą ir prevencinių bei rizikos mažinimo priemonių nustatymą, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tiekimo iš vienintelio tiekimo šaltinio visiško nutrūkimo scenarijus. Siekiant užtikrinti kuo didesnį pasirengimą, kad būtų išvengta dujų tiekimo sutrikimų ir būtų sušvelnintas tokio sutrikimo poveikis, bendras rizikos vertinimas ir nacionaliniai rizikos vertinimai turėtų būti atliekami atsižvelgiant į tokius scenarijus. Taip būtų sudarytos sąlygos koordinuoti ekstremaliosios situacijos poveikio švelninimo priemones ir optimizuoti šaltinius siekiant užtikrinti nepertraukiamą tiekimą visiško tiekimo nutrūkimo atveju;

| (26) | turėtų būti sustiprintas DKG vaidmuo, suteikiant jai aiškius įgaliojimus stebėti valstybių narių veiklos rezultatus ir plėtoti geriausią praktiką, susijusią su dujų tiekimo saugumu. Todėl Komisija turėtų reguliariai teikti ataskaitas DKG, o DKG turėtų padėti Komisijai stebėti pripildymo tikslus ir užtikrinti, kad jie būtų pasiekti; |
| --- | --- |

(26)

turėtų būti sustiprintas DKG vaidmuo, suteikiant jai aiškius įgaliojimus stebėti valstybių narių veiklos rezultatus ir plėtoti geriausią praktiką, susijusią su dujų tiekimo saugumu. Todėl Komisija turėtų reguliariai teikti ataskaitas DKG, o DKG turėtų padėti Komisijai stebėti pripildymo tikslus ir užtikrinti, kad jie būtų pasiekti;

| (27) | DKG yra pagrindinis Komisijos patarėjas, padedantis koordinuoti tiekimo saugumo priemones ir bet kuriuo metu, o konkrečiau – krizės atveju, padedantis Komisijai. Prireikus, siekiant užtikrinti kuo didesnį pasirengimą ir palengvinti greitą keitimąsi informacija, Komisija nedelsdama, esant galimos krizės tikimybei, sušauks krizių valdymo sudėties DKG. Krizių valdymo sudėties DKG turėtų padėti Komisijai tiek, kiek būtina. Tuo tikslu DKG turėtų palaikyti ryšių kanalus su valstybėmis narėmis ir visais atitinkamais rinkos dalyviais dujų tiekimo saugumo srityje, ir rinkti informaciją, susijusią su dujų tiekimo saugumu nacionaliniu, regioniniu ir Sąjungos lygmenimis; |
| --- | --- |

(27)

DKG yra pagrindinis Komisijos patarėjas, padedantis koordinuoti tiekimo saugumo priemones ir bet kuriuo metu, o konkrečiau – krizės atveju, padedantis Komisijai. Prireikus, siekiant užtikrinti kuo didesnį pasirengimą ir palengvinti greitą keitimąsi informacija, Komisija nedelsdama, esant galimos krizės tikimybei, sušauks krizių valdymo sudėties DKG. Krizių valdymo sudėties DKG turėtų padėti Komisijai tiek, kiek būtina. Tuo tikslu DKG turėtų palaikyti ryšių kanalus su valstybėmis narėmis ir visais atitinkamais rinkos dalyviais dujų tiekimo saugumo srityje, ir rinkti informaciją, susijusią su dujų tiekimo saugumu nacionaliniu, regioniniu ir Sąjungos lygmenimis;

| (28) | laikymo sistemos sektorius yra labai svarbus Sąjungai, jos energijos tiekimo saugumui ir kitiems esminiams Sąjungos saugumo interesams. Todėl požeminės dujų saugyklos laikomos ypatingos svarbos infrastruktūros objektais, kaip tai suprantama Tarybos direktyvoje 2008/114/EB (6). Valstybės narės raginamos savo nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 (7) priimtose pažangos ataskaitose atsižvelgti į šiame reglamente nustatytas priemones; |
| --- | --- |

(28)

laikymo sistemos sektorius yra labai svarbus Sąjungai, jos energijos tiekimo saugumui ir kitiems esminiams Sąjungos saugumo interesams. Todėl požeminės dujų saugyklos laikomos ypatingos svarbos infrastruktūros objektais, kaip tai suprantama Tarybos direktyvoje 2008/114/EB (6). Valstybės narės raginamos savo nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 (7) priimtose pažangos ataskaitose atsižvelgti į šiame reglamente nustatytas priemones;

| (29) | laikymo sistemos tinkle būtina įdiegti papildomas apsaugos priemones, kad būtų išvengta grėsmių viešajai tvarkai bei visuomenės saugumui Sąjungoje ar Sąjungos piliečių gerovei. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kiekvienas laikymo sistemos operatorius, įskaitant laikymo sistemų operatorius, kuriuos kontroliuoja perdavimo sistemos operatoriai, būtų sertifikuotas nacionalinės reguliavimo institucijos arba valstybės narės paskirtos kitos kompetentingos institucijos, siekiant užtikrinti, kad dėl laikymo sistemos operatoriui daromos įtakos nekiltų rizika energijos tiekimo saugumui ar kitiems esminiams saugumo interesams Sąjungoje arba bet kurioje valstybėje narėje. Analizuojant galimą energijos tiekimo saugumo riziką, svarbu koordinuoti valstybių narių tarpusavio veiksmus, susijusius su tiekimo saugumo vertinimu. Tas vertinimas neturėtų diskriminuoti rinkos dalyvių, ir juo turėtų būti visapusiškai laikomasi gerai veikiančios vidaus rinkos principų. Siekiant sparčiai mažinti dėl žemų pripildymo lygių kylančią riziką, atliekant tokį sertifikavimą pirmenybė turėtų būti teikiama didesnėms požeminėms saugykloms, kurių pripildymo lygiai pastaruoju metu būdavo nuolatos žemi, o pats tokių saugyklų sertifikavimas turėtų būti atliekamas greičiau, taip užtikrinant, kad būtų išvengta galimų dujų tiekimo saugumo problemų, kylančių dėl tokių didelių saugyklų kontrolės, arba, jei įmanoma, jos būtų pašalintos. Atsižvelgiant į tai, kad vidutinis visų Sąjungos požeminių saugyklų pripildymo lygis per praėjusius šešerius metus kovo 31 d. buvo 35 % jų maksimalios talpos, riba, kuria remiantis būtų apibrėžiamas neįprastai žemas pripildymo lygis 2021 m. kovo mėn. ir 2022 m. kovo mėn., turėtų būti 30 %; |
| --- | --- |

(29)

laikymo sistemos tinkle būtina įdiegti papildomas apsaugos priemones, kad būtų išvengta grėsmių viešajai tvarkai bei visuomenės saugumui Sąjungoje ar Sąjungos piliečių gerovei. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kiekvienas laikymo sistemos operatorius, įskaitant laikymo sistemų operatorius, kuriuos kontroliuoja perdavimo sistemos operatoriai, būtų sertifikuotas nacionalinės reguliavimo institucijos arba valstybės narės paskirtos kitos kompetentingos institucijos, siekiant užtikrinti, kad dėl laikymo sistemos operatoriui daromos įtakos nekiltų rizika energijos tiekimo saugumui ar kitiems esminiams saugumo interesams Sąjungoje arba bet kurioje valstybėje narėje. Analizuojant galimą energijos tiekimo saugumo riziką, svarbu koordinuoti valstybių narių tarpusavio veiksmus, susijusius su tiekimo saugumo vertinimu. Tas vertinimas neturėtų diskriminuoti rinkos dalyvių, ir juo turėtų būti visapusiškai laikomasi gerai veikiančios vidaus rinkos principų. Siekiant sparčiai mažinti dėl žemų pripildymo lygių kylančią riziką, atliekant tokį sertifikavimą pirmenybė turėtų būti teikiama didesnėms požeminėms saugykloms, kurių pripildymo lygiai pastaruoju metu būdavo nuolatos žemi, o pats tokių saugyklų sertifikavimas turėtų būti atliekamas greičiau, taip užtikrinant, kad būtų išvengta galimų dujų tiekimo saugumo problemų, kylančių dėl tokių didelių saugyklų kontrolės, arba, jei įmanoma, jos būtų pašalintos. Atsižvelgiant į tai, kad vidutinis visų Sąjungos požeminių saugyklų pripildymo lygis per praėjusius šešerius metus kovo 31 d. buvo 35 % jų maksimalios talpos, riba, kuria remiantis būtų apibrėžiamas neįprastai žemas pripildymo lygis 2021 m. kovo mėn. ir 2022 m. kovo mėn., turėtų būti 30 %;

| (30) | nacionalinės reguliavimo institucijos ar kita atitinkamų valstybių narių paskirta kompetentinga institucija (toliau abiem atvejais – tvirtinančioji institucija) turėtų atsisakyti išduoti sertifikatą, jei jos padaro išvadą, kad asmuo, kuris tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja laikymo sistemos operatorių arba jo atžvilgiu turi kokių nors teisių, galėtų kelti riziką energijos tiekimo saugumui arba bet kokiems kitiems esminiams saugumo interesams nacionaliniu, regiono ar Sąjungos lygmenimis. Atlikdama tą vertinimą tvirtinančioji institucija turėtų atsižvelgti į komercinius ryšius, kurie galėtų neigiamai paveikti laikymo sistemos operatoriaus paskatas ir galimybes pripildyti požeminę dujų saugyklą, taip pat į Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus ir visus kitus ypatingus konkretaus atvejo faktus ir aplinkybes. Siekiant užtikrinti nuoseklų sertifikavimo taisyklių taikymą visoje Sąjungoje, Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų laikymąsi ir solidarumą bei energetinį saugumą Sąjungoje, tvirtinančioji institucija, priimdama sprendimus dėl sertifikavimo, turėtų kuo labiau atsižvelgti į Komisijos nuomonę ir, be kita ko, kai tikslinga, peržiūrėti savo sprendimo projektą. Jei tvirtinančioji institucija atsisako išduoti sertifikatą, ji turėtų turėti įgaliojimus reikalauti, kad bet kuris asmuo perleistų turimas laikymo sistemos savininko arba laikymo sistemos operatoriaus akcijas ar jo atžvilgiu turimas teises ir nustatyti tokio perleidimo terminą, nurodyti imtis bet kokių kitų tinkamų priemonių užtikrinti, kad tas asmuo negalėtų kontroliuoti to laikymo sistemos savininko arba laikymo sistemos operatoriaus ar jo atžvilgiu turėti teisių, taip pat nuspręsti dėl tinkamų kompensacinių priemonių. Visos priemonės, kurios įtraukiamos į sprendimą dėl sertifikavimo siekiant reaguoti į dujų tiekimo saugumo riziką ar kitus esminius saugumo interesus, turėtų būti būtinos, aiškiai apibrėžtos, skaidrios, proporcingos ir nediskriminacinės; |
| --- | --- |

(30)

nacionalinės reguliavimo institucijos ar kita atitinkamų valstybių narių paskirta kompetentinga institucija (toliau abiem atvejais – tvirtinančioji institucija) turėtų atsisakyti išduoti sertifikatą, jei jos padaro išvadą, kad asmuo, kuris tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja laikymo sistemos operatorių arba jo atžvilgiu turi kokių nors teisių, galėtų kelti riziką energijos tiekimo saugumui arba bet kokiems kitiems esminiams saugumo interesams nacionaliniu, regiono ar Sąjungos lygmenimis. Atlikdama tą vertinimą tvirtinančioji institucija turėtų atsižvelgti į komercinius ryšius, kurie galėtų neigiamai paveikti laikymo sistemos operatoriaus paskatas ir galimybes pripildyti požeminę dujų saugyklą, taip pat į Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus ir visus kitus ypatingus konkretaus atvejo faktus ir aplinkybes. Siekiant užtikrinti nuoseklų sertifikavimo taisyklių taikymą visoje Sąjungoje, Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų laikymąsi ir solidarumą bei energetinį saugumą Sąjungoje, tvirtinančioji institucija, priimdama sprendimus dėl sertifikavimo, turėtų kuo labiau atsižvelgti į Komisijos nuomonę ir, be kita ko, kai tikslinga, peržiūrėti savo sprendimo projektą. Jei tvirtinančioji institucija atsisako išduoti sertifikatą, ji turėtų turėti įgaliojimus reikalauti, kad bet kuris asmuo perleistų turimas laikymo sistemos savininko arba laikymo sistemos operatoriaus akcijas ar jo atžvilgiu turimas teises ir nustatyti tokio perleidimo terminą, nurodyti imtis bet kokių kitų tinkamų priemonių užtikrinti, kad tas asmuo negalėtų kontroliuoti to laikymo sistemos savininko arba laikymo sistemos operatoriaus ar jo atžvilgiu turėti teisių, taip pat nuspręsti dėl tinkamų kompensacinių priemonių. Visos priemonės, kurios įtraukiamos į sprendimą dėl sertifikavimo siekiant reaguoti į dujų tiekimo saugumo riziką ar kitus esminius saugumo interesus, turėtų būti būtinos, aiškiai apibrėžtos, skaidrios, proporcingos ir nediskriminacinės;

| (31) | šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų, visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija). Visų pirma juo gerbiama Chartijos 17 straipsnyje numatyta teisė į tai, kad nuosavybė negali būti atimama, išskyrus atvejus, kai tai yra būtina visuomenės poreikiams ir tik įstatymo nustatytais atvejais bei sąlygomis laiku ir teisingai už ją atlyginant, ir Chartijos 47 straipsnyje numatyta teisė į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

(31)

šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų, visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija). Visų pirma juo gerbiama Chartijos 17 straipsnyje numatyta teisė į tai, kad nuosavybė negali būti atimama, išskyrus atvejus, kai tai yra būtina visuomenės poreikiams ir tik įstatymo nustatytais atvejais bei sąlygomis laiku ir teisingai už ją atlyginant, ir Chartijos 47 straipsnyje numatyta teisė į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą;

| (32) | jei įmonėms tenka pirkti daugiau dujų tuomet, kai dujų kaina yra didelė, kainos gali dar labiau padidėti. Todėl reguliavimo institucijos turėtų galėti taikyti iki 100 % nuolaidą perdavimo ir paskirstymo pajėgumų įleidimo į saugyklą ir išleidimo iš jos tarifams tiek požeminių dujų saugyklų, tiek SGD įrenginių atžvilgiu, taip užtikrinant, kad laikymas taptų patrauklesnis rinkos dalyviams. Nacionalinės reguliavimo institucijos ir konkurencijos institucijos taip pat raginamos pasinaudoti savo įgaliojimais, kad veiksmingai užkirstų kelią nepagrįstam laikymo tarifų didinimui; |
| --- | --- |

(32)

jei įmonėms tenka pirkti daugiau dujų tuomet, kai dujų kaina yra didelė, kainos gali dar labiau padidėti. Todėl reguliavimo institucijos turėtų galėti taikyti iki 100 % nuolaidą perdavimo ir paskirstymo pajėgumų įleidimo į saugyklą ir išleidimo iš jos tarifams tiek požeminių dujų saugyklų, tiek SGD įrenginių atžvilgiu, taip užtikrinant, kad laikymas taptų patrauklesnis rinkos dalyviams. Nacionalinės reguliavimo institucijos ir konkurencijos institucijos taip pat raginamos pasinaudoti savo įgaliojimais, kad veiksmingai užkirstų kelią nepagrįstam laikymo tarifų didinimui;

| (33) | atsižvelgiant į dabartines išskirtines aplinkybes ir neaiškumus, susijusius su būsimais geopolitinės padėties pokyčiais, valstybės narės raginamos pripildymo tikslus pasiekti kuo greičiau; |
| --- | --- |

(33)

atsižvelgiant į dabartines išskirtines aplinkybes ir neaiškumus, susijusius su būsimais geopolitinės padėties pokyčiais, valstybės narės raginamos pripildymo tikslus pasiekti kuo greičiau;

| (34) | atsižvelgiant į Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą keliamą neišvengiamą pavojų dujų tiekimo saugumui, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo. Dėl išskirtinio dabartinių aplinkybių pobūdžio kai kurios šio reglamento nuostatos turėtų būti taikomos tik iki 2025 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(34)

atsižvelgiant į Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą keliamą neišvengiamą pavojų dujų tiekimo saugumui, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo. Dėl išskirtinio dabartinių aplinkybių pobūdžio kai kurios šio reglamento nuostatos turėtų būti taikomos tik iki 2025 m. gruodžio 31 d.;

| (35) | šis reglamentas turėtų skubos tvarka tapti Energijos bendrijos acquis dalimi, vadovaujantis 2005 m. spalio 25 d. Atėnuose pasirašyta ir 2006 m. liepos 1 d. įsigaliojusia Energijos bendrijos sutartimi; |
| --- | --- |

(35)

šis reglamentas turėtų skubos tvarka tapti Energijos bendrijos acquis dalimi, vadovaujantis 2005 m. spalio 25 d. Atėnuose pasirašyta ir 2006 m. liepos 1 d. įsigaliojusia Energijos bendrijos sutartimi;

| (36) | todėl Reglamentas (ES) 2017/1938 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2009 (8) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(36)

todėl Reglamentas (ES) 2017/1938 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2009 (8) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) 2017/1938 daliniai pakeitimai

Reglamentas (ES) 2017/1938 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnis papildomas šiais punktais:

  “27.   pildymo trajektorija – kiekvienos valstybės narės požeminėms dujų saugykloms nustatyti keli tarpiniai tikslai, kaip dėl 2022 metų nurodyta Ia priede, ir vėlesniems metams nustatyti pagal 6a straipsnį;


  28.   pripildymo tikslas – privalomas požeminių dujų saugyklų bendros talpos pripildymo lygio tikslas;


  29.   strateginė saugykla – požeminė saugykla arba požeminės saugyklos dalis, skirta neskystintoms gamtinėms dujoms, kurias įsigyja, valdo ir laiko perdavimo sistemų operatoriai, valstybių narių paskirtas subjektas arba įmonė, ir kurios gali būti išleistos tik gavus išankstinį pranešimą arba valdžios institucijos leidimą, ir kurios paprastai išleidžiamos:






  a) | didelio tiekimo trūkumo atveju; |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnis papildomas šiais punktais:

“27.   pildymo trajektorija – kiekvienos valstybės narės požeminėms dujų saugykloms nustatyti keli tarpiniai tikslai, kaip dėl 2022 metų nurodyta Ia priede, ir vėlesniems metams nustatyti pagal 6a straipsnį;

28.   pripildymo tikslas – privalomas požeminių dujų saugyklų bendros talpos pripildymo lygio tikslas;

29.   strateginė saugykla – požeminė saugykla arba požeminės saugyklos dalis, skirta neskystintoms gamtinėms dujoms, kurias įsigyja, valdo ir laiko perdavimo sistemų operatoriai, valstybių narių paskirtas subjektas arba įmonė, ir kurios gali būti išleistos tik gavus išankstinį pranešimą arba valdžios institucijos leidimą, ir kurios paprastai išleidžiamos:

a)

didelio tiekimo trūkumo atveju;

| b) | tiekimo sutrikimo atveju, arba |
| --- | --- |

b)

tiekimo sutrikimo atveju, arba

| c) | ekstremaliosios situacijos paskelbimo, kaip nurodyta 11 straipsnio 1 dalies c punkte, atveju; |
| --- | --- |

c)

ekstremaliosios situacijos paskelbimo, kaip nurodyta 11 straipsnio 1 dalies c punkte, atveju;

30.   balansavimo atsargos – neskystintos gamtinės dujos:

| a) | kurias perdavimo sistemos operatoriai arba valstybės narės paskirtas subjektas įsigyja, valdo ir laiko požeminėje saugykloje tik siekdami vykdyti perdavimo sistemos operatorių funkcijas ir siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą, ir |
| --- | --- |

a)

kurias perdavimo sistemos operatoriai arba valstybės narės paskirtas subjektas įsigyja, valdo ir laiko požeminėje saugykloje tik siekdami vykdyti perdavimo sistemos operatorių funkcijas ir siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą, ir

| b) | kurios paskirstomos tik jei tai būtina siekiant užtikrinti, kad sistema veiktų saugiomis ir patikimomis sąlygomis, laikantis Direktyvos 2009/73/EB 13 straipsnio ir Reglamento (ES) Nr. 312/2014 8 ir 9 straipsnių; |
| --- | --- |

b)

kurios paskirstomos tik jei tai būtina siekiant užtikrinti, kad sistema veiktų saugiomis ir patikimomis sąlygomis, laikantis Direktyvos 2009/73/EB 13 straipsnio ir Reglamento (ES) Nr. 312/2014 8 ir 9 straipsnių;

31.   požeminė dujų saugykla – saugykla, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/73/EB 2 straipsnio 9 punkte, naudojama gamtinėms dujoms, įskaitant balansavimo atsargas, laikyti ir kuri yra prijungta prie perdavimo ar skirstymo sistemos, išskyrus antžeminę sferinę ar vamzdinę talpyklą.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „6a straipsnis
  Pripildymo tikslai ir pildymo trajektorijos

  1.   Laikydamosi 2–5 dalių, valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų lapkričio 1 d. pasiekia šiuos jų teritorijoje esančių ir tiesiogiai su rinkos zona jų teritorijoje sujungtų visų požeminių dujų saugyklų ir Ib priede išvardytų saugyklų bendros talpos pripildymo tikslus:






  a) | 2022 metams: 80 %; |
| --- | --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„6a straipsnis

Pripildymo tikslai ir pildymo trajektorijos

1.   Laikydamosi 2–5 dalių, valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų lapkričio 1 d. pasiekia šiuos jų teritorijoje esančių ir tiesiogiai su rinkos zona jų teritorijoje sujungtų visų požeminių dujų saugyklų ir Ib priede išvardytų saugyklų bendros talpos pripildymo tikslus:

a)

2022 metams: 80 %;

| b) | nuo 2023 metų: 90 %. |
| --- | --- |

b)

nuo 2023 metų: 90 %.

Šios dalies laikymosi tikslais valstybės narės atsižvelgia į 1 straipsnyje nustatytą tikslą užtikrinti dujų tiekimo saugumą Sąjungoje.

2.   Nepaisant 1 dalies ir nedarant poveikio kitų valstybių narių pareigoms pripildyti atitinkamas požemines dujų saugyklas, kiekvienai valstybei narei, kurios teritorijoje yra požeminių dujų saugyklų, nustatomas mažesnis pripildymo tikslas – 35 % atitinkamos valstybės narės per praėjusius penkerius metus vidutinio per metus suvartoto dujų kiekio.

3.   Nepaisant 1 dalies ir nedarant poveikio kitų valstybių narių pareigoms pripildyti atitinkamas požemines dujų saugyklas, kiekvienai valstybei narei, kurios teritorijoje yra požeminių dujų saugyklų, nustatytas pripildymo tikslas sumažinamas tokiu kiekiu, kuris per 2016–2021 m. bazinį laikotarpį buvo tiektas trečiosioms valstybėms, jei vidutinis tiektas kiekis dujų išleidimo iš saugyklų laikotarpiu (spalio mėn. – balandžio mėn.) sudarė daugiau kaip 15 TWh per metus.

4.   Ib priede išvardytų požeminių dujų saugyklų atžvilgiu taikomi pagal 1 dalį nustatyti pripildymo tikslai ir pagal 7 dalį nustatytos pildymo trajektorijos. Išsami informacija apie kiekvienai valstybei narei nustatytas pareigas bus nustatyta dvišaliame susitarime pagal Ib priedą.

5.   Valstybė narė pripildymo tikslą gali pasiekti iš dalies, įskaičiuojant ir SGD, kurios yra fiziškai laikomos ir prieinamos jos SGD įrenginiuose, jei tenkinamos abi šios sąlygos:

| a) | dujų sistema apima didelius SGD laikymo pajėgumus, kurie per metus siekia daugiau kaip 4 % vidutinio per praėjusius penkerius metus nacionaliniu lygiu suvartoto dujų kiekio; |
| --- | --- |

a)

dujų sistema apima didelius SGD laikymo pajėgumus, kurie per metus siekia daugiau kaip 4 % vidutinio per praėjusius penkerius metus nacionaliniu lygiu suvartoto dujų kiekio;

| b) | valstybė narė pagal 6b straipsnio 1 dalies a punktą yra įpareigojusi dujų tiekėjus laikyti būtiniausius dujų kiekius požeminėse dujų saugyklose ir (arba) SGD įrenginiuose. |
| --- | --- |

b)

valstybė narė pagal 6b straipsnio 1 dalies a punktą yra įpareigojusi dujų tiekėjus laikyti būtiniausius dujų kiekius požeminėse dujų saugyklose ir (arba) SGD įrenginiuose.

6.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad būtų pasiekti tarpiniai tikslai arba būtų užtikrinta, kad jie būtų pasiekti taip:

| a) | 2022 metams: kaip nustatyta Ia priede, ir |
| --- | --- |

a)

2022 metams: kaip nustatyta Ia priede, ir

| b) | nuo 2023 metų: laikantis 7 dalies. |
| --- | --- |

b)

nuo 2023 metų: laikantis 7 dalies.

7.   2023 m. ir vėlesnių metų atžvilgiu kiekviena požeminių dujų saugyklų turinti valstybė narė ne vėliau kaip ankstesnių metų rugsėjo 15 d. pateikia Komisijai suvestine forma parengtą požeminių dujų saugyklų, esančių jos teritorijoje ir tiesiogiai sujungtų su jos rinkos zona, pildymo trajektorijos projektą su vasario, gegužės, liepos ir rugsėjo tarpiniais tikslais, įskaitant techninę informaciją. Pildymo trajektorija ir tarpiniai tikslai grindžiami vidutine pripildymo norma per praėjusius penkerius metus.

Valstybėms narėms, kurioms pripildymo tikslas pagal 2 dalį yra sumažintas iki 35 % jų vidutinio per metus suvartojamo dujų kiekio, atitinkamai sumažinami ir pildymo trajektorijos tarpiniai tikslai.

Remdamasi kiekvienos valstybės narės pateikta technine informacija ir atsižvelgdama į DKG atliktą vertinimą, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais kiekvienai valstybei narei nustatoma pildymo trajektorija. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Prireikus ir, be kita ko, tuo atveju, kai valstybė narė yra pateikusi atnaujintą pildymo trajektorijos projektą, jie priimami ne vėliau kaip ankstesnių metų lapkričio 15 d. Jie grindžiami bendros dujų tiekimo saugumo padėties įvertinimu, dujų paklausos ir tiekimo raida Sąjungoje bei atskirose valstybėse narėse, ir jie parengiami taip, kad būtų užtikrintas dujų tiekimo saugumas, kartu nesukuriant nereikalingos naštos valstybėms narėms, dujų rinkos dalyviams, laikymo sistemos operatoriams ar vartotojams ir nepagrįstai neiškraipant konkurencijos tarp kaimyninėse valstybėse narėse esančių saugyklų.

8.   Jeigu tam tikrais metais valstybė narė savo pripildymo tikslo negali įvykdyti iki lapkričio 1 d. dėl vienos ar daugiau jos teritorijoje esančių požeminių dujų saugyklų specifinių techninių charakteristikų, pavyzdžiui, ypač mažų įleidimo rodiklių, tai valstybei narei leidžiama jį pasiekti ne vėliau kaip gruodžio 1 d. Valstybė narė ne vėliau kaip lapkričio 1 d. informuoja Komisiją, nurodydama vėlavimo priežastis.

9.   Pripildymo tikslas netaikomas tokiais atvejais ir tol, kol Komisija pagal 12 straipsnį yra paskelbusi regioninio arba Sąjungos masto ekstremaliąją situaciją atitinkamai vienos ar daugiau valstybių narių, kurios paskelbė ekstremaliąją situaciją nacionaliniu lygmeniu, prašymu.

10.   Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija nuolat stebi, kaip laikomasi pildymo trajektorijos, ir reguliariai teikia ataskaitas DKG. Jei tam tikros valstybės narės pripildymo lygis daugiau kaip penkiais procentiniais punktais nesiekia pildymo trajektorijos lygio, kompetentinga institucija nedelsdama imasi veiksmingų priemonių jam padidinti. Valstybės narės informuoja Komisiją ir DKG apie priemones, kurių imtasi.

11.   Tuo atveju, kai dėl valstybės narės reikšmingo ir ilgalaikio nukrypimo nuo pildymo trajektorijos kyla pavojus, kad nebus pasiektas pripildymo tikslas, arba tuo atveju, jei nukrypstama nuo pripildymo tikslo, Komisija, pasikonsultavusi su DGK ir atitinkamomis valstybėmis narėmis, priima rekomendaciją tai valstybei narei arba kitoms atitinkamoms valstybėms narėms dėl priemonių, kurių turi būti imamasi nedelsiant.

Jei nukrypimas per vieną mėnesį nuo Komisijos rekomendacijos gavimo datos reikšmingai nesumažinamas, Komisija, pasikonsultavusi su DGK ir atitinkama valstybe nare, kraštutiniu atveju priima sprendimą, kuriuo reikalaujama, kad atitinkama valstybė narė imtųsi priemonių, kuriomis nuokrypis būtų veiksmingai ištaisytas, įskaitant, kai tinkama, vieną ar daugiau 6b straipsnio 1 dalyje numatytų priemonių arba bet kokią kitą priemonę, kuri padėtų užtikrinti, kad būtų pasiektas pripildymo tikslas pagal šį straipsnį.

Priimdama sprendimą dėl to, kokių priemonių turi būti imamasi pagal antrą pastraipą, Komisija atsižvelgia į konkrečią atitinkamų valstybių narių padėtį, pavyzdžiui, požeminių dujų saugyklų dydžio ir šalies viduje suvartojamo dujų kiekio santykį, požeminių dujų saugyklų svarbą dujų tiekimo saugumui regione ir visas esamas SGD saugyklas.

Visomis priemonėmis, kurių Komisija imasi siekdama pašalinti nukrypimus nuo 2022 m. pildymo trajektorijos arba pripildymo tikslo, atsižvelgiama į trumpą šio straipsnio įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu laikotarpį, kuris galėjo prisidėti prie nukrypimo nuo 2022 m. pildymo trajektorijos arba pripildymo tikslo.

Komisija užtikrina, kad priemonėmis, kurių imamasi pagal šią dalį, nebūtų:

| a) | viršijama to, kas būtina dujų tiekimo saugumui užtikrinti; |
| --- | --- |

a)

viršijama to, kas būtina dujų tiekimo saugumui užtikrinti;

| b) | užkraunama neproporcinga našta valstybėms narėms, dujų rinkos dalyviams, laikymo sistemos operatoriams ar vartotojams. |
| --- | --- |

b)

užkraunama neproporcinga našta valstybėms narėms, dujų rinkos dalyviams, laikymo sistemos operatoriams ar vartotojams.

6b straipsnis

Pripildymo tikslų įgyvendinimas

1.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, įskaitant finansinių paskatų ar kompensacijų rinkos dalyviams teikimą, kad būtų pasiekti pagal 6a straipsnį nustatyti pripildymo tikslai. Užtikrindamos pripildymo tikslų pasiekimą valstybės narės, jei įmanoma, pirmenybę teikia rinka grindžiamoms priemonėms.

Tiek, kiek šiame straipsnyje numatytos priemonės patenka į nacionalinės reguliavimo institucijos pareigų ir įgaliojimų sritį pagal Direktyvos 2009/73/EB 41 straipsnį, už tų priemonių priėmimą atsakingos nacionalinės reguliavimo institucijos.

Priemonės, kurių imtasi pagal šią dalį, visų pirma gali apimti šiuos veiksmus:

| a) | reikalauti, kad dujų tiekėjai laikytų būtiniausius dujų kiekius saugyklose, įskaitant požemines dujų saugyklas ir (arba) SGD saugyklas, o tie kiekiai būtų nustatomi remiantis dujų tiekėjo saugomiems vartotojams tiekiamu dujų kiekiu; |
| --- | --- |

a)

reikalauti, kad dujų tiekėjai laikytų būtiniausius dujų kiekius saugyklose, įskaitant požemines dujų saugyklas ir (arba) SGD saugyklas, o tie kiekiai būtų nustatomi remiantis dujų tiekėjo saugomiems vartotojams tiekiamu dujų kiekiu;

| b) | reikalauti, kad laikymo sistemos operatoriai rinkos dalyviams skelbtų konkursą dėl savo pajėgumų; |
| --- | --- |

b)

reikalauti, kad laikymo sistemos operatoriai rinkos dalyviams skelbtų konkursą dėl savo pajėgumų;

| c) | reikalauti, kad perdavimo sistemos operatoriai arba valstybės narės paskirti subjektai pirktų ir valdytų balansavimo atsargas tik tam, kad jie galėtų vykdyti savo, kaip perdavimo sistemos operatorių, funkcijas ir prireikus nustatytų pareigą kitiems paskirtiems subjektams siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą ekstremaliosios situacijos atveju, kaip nurodyta 11 straipsnio 1 dalies c punkte; |
| --- | --- |

c)

reikalauti, kad perdavimo sistemos operatoriai arba valstybės narės paskirti subjektai pirktų ir valdytų balansavimo atsargas tik tam, kad jie galėtų vykdyti savo, kaip perdavimo sistemos operatorių, funkcijas ir prireikus nustatytų pareigą kitiems paskirtiems subjektams siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą ekstremaliosios situacijos atveju, kaip nurodyta 11 straipsnio 1 dalies c punkte;

| d) | kartu su kitomis valstybėmis narėmis naudoti koordinuotas priemones, pavyzdžiui, SGD pirkimo platformas, siekiant kuo labiau padidinti SGD naudojimą ir sumažinti su infrastruktūra bei reguliavimu susijusias kliūtis, trukdančias bendrai naudoti SGD požeminėms dujų saugykloms pripildyti; |
| --- | --- |

d)

kartu su kitomis valstybėmis narėmis naudoti koordinuotas priemones, pavyzdžiui, SGD pirkimo platformas, siekiant kuo labiau padidinti SGD naudojimą ir sumažinti su infrastruktūra bei reguliavimu susijusias kliūtis, trukdančias bendrai naudoti SGD požeminėms dujų saugykloms pripildyti;

| e) | naudotis savanoriškais gamtinių dujų bendrų viešųjų pirkimų mechanizmais, dėl kurių taikymo, prireikus, Komisija ne vėliau kaip 2022 m. rugpjūčio 1 d. gali pateikti gaires; |
| --- | --- |

e)

naudotis savanoriškais gamtinių dujų bendrų viešųjų pirkimų mechanizmais, dėl kurių taikymo, prireikus, Komisija ne vėliau kaip 2022 m. rugpjūčio 1 d. gali pateikti gaires;

| f) | teikti finansines paskatas rinkos dalyviams, įskaitant laikymo sistemos operatorius, pavyzdžiui, sutartis dėl kainų skirtumų, arba rinkos dalyviams kompensuoti pajamų stygių arba dėl jiems kaip rinkos dalyviams, įskaitant laikymo sistemos operatorius, nustatytų pareigų patirtas išlaidas, kurių negalima padengti iš pajamų; |
| --- | --- |

f)

teikti finansines paskatas rinkos dalyviams, įskaitant laikymo sistemos operatorius, pavyzdžiui, sutartis dėl kainų skirtumų, arba rinkos dalyviams kompensuoti pajamų stygių arba dėl jiems kaip rinkos dalyviams, įskaitant laikymo sistemos operatorius, nustatytų pareigų patirtas išlaidas, kurių negalima padengti iš pajamų;

| g) | reikalauti, kad laikymo pajėgumų turėtojai naudotų arba išleistų nepanaudotus užsakytus pajėgumus, tuo pat metu laikymo pajėgumų nenaudojantį jų turėtoją vis tiek įpareigojant mokėti sutartą kainą už visą laikymo sutarties laikotarpį; |
| --- | --- |

g)

reikalauti, kad laikymo pajėgumų turėtojai naudotų arba išleistų nepanaudotus užsakytus pajėgumus, tuo pat metu laikymo pajėgumų nenaudojantį jų turėtoją vis tiek įpareigojant mokėti sutartą kainą už visą laikymo sutarties laikotarpį;

| h) | priimti veiksmingas priemones, skirtas viešiesiems ar privatiesiems subjektams pirkti ir valdyti strateginę saugyklą, jei tokios priemonės neiškraipo konkurencijos ar netrikdo tinkamo vidaus rinkos veikimo; |
| --- | --- |

h)

priimti veiksmingas priemones, skirtas viešiesiems ar privatiesiems subjektams pirkti ir valdyti strateginę saugyklą, jei tokios priemonės neiškraipo konkurencijos ar netrikdo tinkamo vidaus rinkos veikimo;

| i) | paskirti konkretų subjektą, kuriam pavedama pasiekti pripildymo tikslą tuo atveju, jei pripildymo tikslas kitaip nebūtų pasiektas; |
| --- | --- |

i)

paskirti konkretų subjektą, kuriam pavedama pasiekti pripildymo tikslą tuo atveju, jei pripildymo tikslas kitaip nebūtų pasiektas;

| j) | teikti nuolaidas laikymo tarifams; |
| --- | --- |

j)

teikti nuolaidas laikymo tarifams;

| k) | rinkti pajamas, kurių reikia kapitalo ir veiklos išlaidoms, susijusioms su reguliuojamomis saugyklomis, padengti taikant laikymo tarifus ir renkant paskirtąjį mokestį, įtrauktą į perdavimo tarifus, kurie renkami tik iš išleidimo taškų, skirtų toje pačioje valstybėje narėje esantiems galutiniams vartotojams, jei iš tarifų surinktos pajamos neviršija leidžiamųjų pajamų. |
| --- | --- |

k)

rinkti pajamas, kurių reikia kapitalo ir veiklos išlaidoms, susijusioms su reguliuojamomis saugyklomis, padengti taikant laikymo tarifus ir renkant paskirtąjį mokestį, įtrauktą į perdavimo tarifus, kurie renkami tik iš išleidimo taškų, skirtų toje pačioje valstybėje narėje esantiems galutiniams vartotojams, jei iš tarifų surinktos pajamos neviršija leidžiamųjų pajamų.

2.   Valstybės narės pagal 1 dalį priima tik tas priemones, kurios būtinos pildymo trajektorijoms įgyvendinti ir pripildymo tikslams pasiekti. Tos priemonės turi būti aiškiai apibrėžtos, skaidrios, proporcingos, nediskriminacinės ir patikrinamos. Dėl jų neturi būti nederamai iškraipoma konkurencija ar trikdomas tinkamas dujų vidaus rinkos veikimas ar keliamas pavojus kitų valstybių narių arba Sąjungos dujų tiekimo saugumui.

3.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad būtų garantuotas esamos infrastruktūros naudojimas nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu ir taip efektyviai užtikrintas dujų tiekimo saugumas. Tomis priemonėmis jokiomis aplinkybėmis netrikdomas ir neribojamas tarpvalstybinis saugyklų arba SGD įrenginių naudojimas ir neribojami tarpvalstybiniai perdavimo pajėgumai, paskirstyti pagal Komisijos reglamentą (ES) 2017/459 (*1).

4.   Imdamosi priemonių pagal šį straipsnį, valstybės narės taiko principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, kartu siekdamos savo atitinkamų priemonių tikslų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 (*2).

6c straipsnis

Susitarimai dėl saugyklų ir naštos pasidalijimo mechanizmas

1.   Valstybė narė, kurioje požeminių dujų saugyklų nėra, užtikrina, kad rinkos dalyviai toje valstybėje narėje būtų sudarę susitarimus su požeminės laikymo sistemos operatoriais ar kitais rinkos dalyviais valstybėse narėse, kuriose yra požeminių dujų laikymo saugyklų. Tais susitarimais numatoma, kad ne vėliau kaip lapkričio 1 d. būtų galima panaudoti tokį laikomą kiekį, kuris sudaro bent 15 % per praėjusius penkerius metus valstybėje narėje, kurioje požeminių dujų saugyklų nėra, vidutinio per metus suvartoto dujų kiekio. Tačiau, jei dėl tarpvalstybinio perdavimo pajėgumų ar kitų techninių apribojimų valstybė narė, kurioje požeminių dujų saugyklų nėra, negali visiškai panaudoti 15 % to laikomo kiekio, ta valstybė narė turi laikyti tik techniškai galimus kiekius.

Tuo atveju, kai dėl techninių apribojimų valstybė narė negali laikytis pirmoje pastraipoje nustatytos pareigos ir ta valstybė narė yra nustačiusi pareigą saugoti kitą kurą dujoms pakeisti, pirmoje pastraipoje nurodyta pareiga išimties tvarka gali būti įgyvendinta taikant lygiavertę pareigą laikyti kitą kurą, kuris nėra dujos. Techninių apribojimų egzistavimą ir priemonės lygiavertiškumą turi įrodyti atitinkama valstybė narė.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, valstybė narė, kurioje požeminių saugyklų nėra, su viena ar daugiau valstybių narių, kuriose yra požeminių dujų saugyklų, gali sukurti naštos pasidalijimo mechanizmą (toliau – naštos pasidalijimo mechanizmas).

Naštos pasidalijimo mechanizmas grindžiamas atitinkamais naujausio rizikos vertinimo pagal 7 straipsnį duomenimis ir jį taikant atsižvelgiama į visus šiuos parametrus:

| a) | finansinės paramos, kuria siekiama remti pripildymo tikslo įgyvendinimą, išlaidas, atėmus išlaidas, susijusias su bet kokių strateginio laikymo pareigų įgyvendinimu; |
| --- | --- |

a)

finansinės paramos, kuria siekiama remti pripildymo tikslo įgyvendinimą, išlaidas, atėmus išlaidas, susijusias su bet kokių strateginio laikymo pareigų įgyvendinimu;

| b) | dujų kiekį, reikalingą saugomų vartotojų poreikiams patenkinti pagal 6 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

b)

dujų kiekį, reikalingą saugomų vartotojų poreikiams patenkinti pagal 6 straipsnio 1 dalį;

| c) | visus techninius apribojimus, įskaitant turimus požeminių saugyklų pajėgumus, techninius tarpvalstybinio perdavimo pajėgumus ir išleidimo rodiklius. |
| --- | --- |

c)

visus techninius apribojimus, įskaitant turimus požeminių saugyklų pajėgumus, techninius tarpvalstybinio perdavimo pajėgumus ir išleidimo rodiklius.

Valstybės narės Komisijai praneša apie naštos pasidalijimo mechanizmą ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 2 d. Jeigu iki tos datos nepasiekiamas sutarimas dėl naštos pasidalijimo mechanizmo, požeminių dujų saugyklų neturinčios valstybės narės turi įrodyti, kad jos laikosi 1 dalies reikalavimų, ir atitinkamai apie tai praneša Komisijai.

3.   Valstybės narės, neturinčios požeminių dujų saugyklų, tačiau turinčios į naujausią bendro intereso projektų sąrašą, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2022/869 (*3), įtrauktų požeminių dujų saugyklų, gali iš dalies laikytis 1 dalies reikalavimų įskaičiuodamos SGD atsargas esamose plaukiojančiose saugyklose, kol pradės veikti jų požeminės dujų saugyklos, taikant tai kaip pereinamojo laikotarpio priemonę.

4.   Kad užtikrintų savo pareigų laikyti dujas kitose valstybėse narėse pagal 1 dalį vykdymą arba naštos pasidalijimo mechanizmo įgyvendinimą, valstybės narės, kuriose nėra požeminių dujų saugyklų, rinkos dalyviams ar perdavimo sistemų operatoriams, priklausomai nuo to, kas aktualu, gali teikti paskatas arba finansinę kompensaciją, kad kompensuotų dėl jų vykdomų laikymo pareigų pagal šį straipsnį atsiradusį pajamų netekimą ar dėl to patiriamas išlaidas, jeigu tokio netekimo ar tokių išlaidų negalima padengti iš pajamų. Jei paskata ar finansinė priemonė finansuojama iš rinkliavos, ta rinkliava netaikoma tarpvalstybiniams sujungimo taškams.

5.   Nepaisant 1 dalies, kai valstybė narė turi savo teritorijoje požeminių dujų saugyklų, kurių bendra talpa yra didesnė nei tos valstybės narės per metus suvartojamas dujų kiekis, požeminių dujų saugyklų neturinčios valstybės narės, turinčios prieigą prie tų saugyklų arba:

| a) | užtikrina, kad laikomas kiekis ne vėliau kaip lapkričio 1 d. atitiktų bent praėjusių penkerių metų laikymo pajėgumų naudojimo vidurkį, kuris nustatomas, inter alia, atsižvelgiant į srautus dujų išleidimo sezonu per praėjusius penkerius metus iš valstybių narių, kuriose yra saugyklos, arba |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad laikomas kiekis ne vėliau kaip lapkričio 1 d. atitiktų bent praėjusių penkerių metų laikymo pajėgumų naudojimo vidurkį, kuris nustatomas, inter alia, atsižvelgiant į srautus dujų išleidimo sezonu per praėjusius penkerius metus iš valstybių narių, kuriose yra saugyklos, arba

| b) | įrodo, kad buvo užsakyti laikymo pajėgumai, lygiaverčiai pagal a punkte nustatytą pareigą nustatytam kiekiui. |
| --- | --- |

b)

įrodo, kad buvo užsakyti laikymo pajėgumai, lygiaverčiai pagal a punkte nustatytą pareigą nustatytam kiekiui.

Jeigu valstybė narė, kurioje nėra požeminių dujų saugyklų, gali įrodyti, kad buvo užsakyti laikymo pajėgumai, lygiaverčiai pagal pirmos pastraipos a punkte nustatytą pareigą nustatytam kiekiui, taikoma 1 dalis.

Pareiga pagal šią dalį neturi viršyti 15 % per praėjusius penkerius metus atitinkamoje valstybėje narėje vidutinio per metus suvartoto dujų kiekio.

6.   Jeigu Ib priede nenustatyta kitaip, tuo atveju, kai požeminių dujų saugyklos, esančios vienoje valstybėje narėje, kurioms netaikoma 5 dalis, bet kurios yra tiesiogiai sujungtos su kitos valstybės narės rinkos zona, ta kita valstybė narė užtikrina, kad laikomas kiekis ne vėliau kaip lapkričio 1 d. atitiktų bent per praėjusius penkerius metus užsakytų laikymo pajėgumų vidurkį atitinkamame tarpvalstybiniame taške.

6d straipsnis

Stebėsena ir vykdymo užtikrinimas

1.   Laikymo sistemos operatoriai kiekvienos valstybės narės, kurioje yra atitinkamos požeminės dujų saugyklos, kompetentingai institucijai ir, jei taikytina, tos valstybės narės paskirtam subjektui (toliau – paskirtasis subjektas) praneša apie pripildymo lygį taip:

| a) | 2022 metams: apie kiekvieną Ia priede nustatytą tarpinį tikslą, ir |
| --- | --- |

a)

2022 metams: apie kiekvieną Ia priede nustatytą tarpinį tikslą, ir

| b) | nuo 2023 metų: kaip nustatyta pagal 6a straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

b)

nuo 2023 metų: kaip nustatyta pagal 6a straipsnio 4 dalį.

2.   Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija ir, jei taikytina, paskirtasis subjektas kiekvieno mėnesio pabaigoje tikrina jų teritorijoje esančių požeminių dujų saugyklų pripildymo lygius ir nepagrįstai nedelsdami praneša apie rezultatus Komisijai.

Kai tinkama, Komisija gali paprašyti Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros (ACER), kad ši padėtų vykdyti tokią stebėseną.

3.   Remdamasi kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos ir, jei taikytina, paskirtojo subjekto pateikta informacija, Komisija reguliariai teikia ataskaitas DKG.

4.   DKG padeda Komisijai vykdyti pildymo trajektorijų ir pripildymo tikslų stebėseną ir parengia Komisijai gaires dėl tinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrintas reikalavimų laikymasis tuo atveju, jei valstybės narės nukrypsta nuo pildymo trajektorijų arba nepasiekia pripildymo tikslų.

5.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad būtų laikomasi pildymo trajektorijų ir pasiekti pripildymo tikslai, taip pat užtikrinta, kad rinkos dalyviai įgyvendintų laikymo pareigas siekiant tų trajektorijų ir tikslų, be kita ko, tiems rinkos dalyviams nustatydamos pakankamai atgrasomas sankcijas ir baudas.

Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją apie vykdymo užtikrinimo priemones, kurių imtasi pagal šią dalį.

6.   Tais atvejais, kai turi būti keičiamasi neskelbtina komercine informacija, Komisija gali sušaukti DKG posėdžius, kuriuose dalyvauja tik ji pati ir valstybės narės.

7.   Keičiamasi tik ta informacija, kuri yra būtina siekiant vykdyti šio reglamento laikymosi stebėseną.

Komisija, nacionalinės reguliavimo institucijos ir valstybės narės užtikrina neskelbtinos komercinės informacijos, gautos vykdant jų pareigas, konfidencialumą.

(*1)  
  2017 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/459, kuriuo nustatomas dujų perdavimo sistemų pajėgumų paskirstymo mechanizmų tinklo kodeksas ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 984/2013 (OL L 72, 2017 3 17, p. 1)."

*1

(*2)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1)."

*2

(*3)  
  2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/869 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 bei (ES) 2019/943 ir direktyvos 2009/73/EB bei (ES) 2019/944 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 (OL L 152, 2022 6 3, p. 45).“;"

*3

| 3) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 1 d. ENTSO-G visos Sąjungos mastu atlieka dujų tiekimo ir infrastruktūros veikimo sutrikimo scenarijų, įskaitant tiekimo iš vieno šaltinio užsitęsusio sutrikimo scenarijus, imitavimo bandymą. Imitavimo bandymas turi apimti dujų tiekimo ekstremaliųjų situacijų atvejais koridorių nustatymą ir vertinimą, ir jo metu taip pat nustatoma, kurios valstybės narės gali išspręsti nustatytą riziką, įskaitant susijusią su SGD. Dujų tiekimo ir infrastruktūros veikimo sutrikimo imitavimo scenarijus ir metodiką parengia ENTSO-G, bendradarbiaudama su DKG. ENTSO-G užtikrina tinkamą skaidrumo lygį ir galimybę naudotis savo scenarijuose taikomomis modeliavimo prielaidomis. Visos Sąjungos mastu rengiamas imitavimo bandymas, per kurį imituojami dujų tiekimo ir infrastruktūros veikimo sutrikimo scenarijai, kartojamas kas ketverius metus, nebent dėl tam tikrų aplinkybių reikėtų atlikti dažnesnius atnaujinimus.“; |
| --- | --- | --- |

3)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 1 d. ENTSO-G visos Sąjungos mastu atlieka dujų tiekimo ir infrastruktūros veikimo sutrikimo scenarijų, įskaitant tiekimo iš vieno šaltinio užsitęsusio sutrikimo scenarijus, imitavimo bandymą. Imitavimo bandymas turi apimti dujų tiekimo ekstremaliųjų situacijų atvejais koridorių nustatymą ir vertinimą, ir jo metu taip pat nustatoma, kurios valstybės narės gali išspręsti nustatytą riziką, įskaitant susijusią su SGD. Dujų tiekimo ir infrastruktūros veikimo sutrikimo imitavimo scenarijus ir metodiką parengia ENTSO-G, bendradarbiaudama su DKG. ENTSO-G užtikrina tinkamą skaidrumo lygį ir galimybę naudotis savo scenarijuose taikomomis modeliavimo prielaidomis. Visos Sąjungos mastu rengiamas imitavimo bandymas, per kurį imituojami dujų tiekimo ir infrastruktūros veikimo sutrikimo scenarijai, kartojamas kas ketverius metus, nebent dėl tam tikrų aplinkybių reikėtų atlikti dažnesnius atnaujinimus.“;

| b) | 4 dalis papildoma šiuo punktu:






  „g) | atsižvelgiant į tiekimo iš vieno šaltinio užsitęsusio sutrikimo scenarijus.“; |
| --- | --- | --- |

b)

4 dalis papildoma šiuo punktu:

„g)

atsižvelgiant į tiekimo iš vieno šaltinio užsitęsusio sutrikimo scenarijus.“;

| 4) | 16 straipsnis papildomas šia dalimi:

  „3.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį reglamentą nustatytos laikymo pareigos būtų vykdomos naudojant saugyklas Sąjungoje. Tačiau valstybių narių ir Energijos bendrijos susitariančiųjų šalių bendradarbiavimas gali apimti savanoriškus susitarimus dėl Energijos bendrijos susitariančiųjų šalių suteikiamų laikymo pajėgumų naudojimo siekiant laikyti papildomus valstybėms narėms skirtus dujų kiekius.“; |
| --- | --- |

4)

16 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį reglamentą nustatytos laikymo pareigos būtų vykdomos naudojant saugyklas Sąjungoje. Tačiau valstybių narių ir Energijos bendrijos susitariančiųjų šalių bendradarbiavimas gali apimti savanoriškus susitarimus dėl Energijos bendrijos susitariančiųjų šalių suteikiamų laikymo pajėgumų naudojimo siekiant laikyti papildomus valstybėms narėms skirtus dujų kiekius.“;

| 5) | įterpiamas šis straipsnis:

  „17a straipsnis
  Komisijos ataskaitų teikimas

  1.   Ne vėliau kaip 2023 m. vasario 28 d., o vėliau – kasmet Komisija teikia ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai, kuriose išdėstoma:






  a) | priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės siekdamos vykdyti dujų laikymo pareigas, apžvalga; |
| --- | --- | --- |

5)

įterpiamas šis straipsnis:

„17a straipsnis

Komisijos ataskaitų teikimas

1.   Ne vėliau kaip 2023 m. vasario 28 d., o vėliau – kasmet Komisija teikia ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai, kuriose išdėstoma:

a)

priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės siekdamos vykdyti dujų laikymo pareigas, apžvalga;

| b) | laiko, kurio reikia Reglamento (EB) Nr. 715/2009 3a straipsnyje nustatytai sertifikavimo procedūrai, apžvalga; |
| --- | --- |

b)

laiko, kurio reikia Reglamento (EB) Nr. 715/2009 3a straipsnyje nustatytai sertifikavimo procedūrai, apžvalga;

| c) | priemonių, kurių Komisija paprašė imtis siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi pildymo trajektorijų ir pasiekti pripildymo tikslai, apžvalga; |
| --- | --- |

c)

priemonių, kurių Komisija paprašė imtis siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi pildymo trajektorijų ir pasiekti pripildymo tikslai, apžvalga;

| d) | šio reglamento taikymo galimo poveikio dujų kainoms ir galimam dujų sutaupymui, kiek tai susiję su 6b straipsnio 4 dalimi, analizė.“; |
| --- | --- |

d)

šio reglamento taikymo galimo poveikio dujų kainoms ir galimam dujų sutaupymui, kiek tai susiję su 6b straipsnio 4 dalimi, analizė.“;

| 6) | įterpiamas šis straipsnis:

  „18a straipsnis
  Komiteto procedūra

  1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (*4).


  2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.



  (*4)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“;" |
| --- | --- |

6)

įterpiamas šis straipsnis:

„18a straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (*4).

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

(*4)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“;"

*4

| 7) | 20 straipsnis papildomas šia dalimi:

  „4.   6a–6d straipsniai netaikomi Airijai, Kiprui ir Maltai tol, kol jos nėra tiesiogiai prisijungusios prie bet kurios kitos valstybės narės dujų jungtinės sistemos.“; |
| --- | --- |

7)

20 straipsnis papildomas šia dalimi:

„4.   6a–6d straipsniai netaikomi Airijai, Kiprui ir Maltai tol, kol jos nėra tiesiogiai prisijungusios prie bet kurios kitos valstybės narės dujų jungtinės sistemos.“;

| 8) | 22 straipsnis papildomas šia pastraipa:

  „2 straipsnio 27–31 punktai, 6a–6d straipsniai, 16 straipsnio 3 dalis, 17a ir 18a straipsniai, 20 straipsnio 4 dalis ir Ia ir Ib priedai taikomi iki 2025 m. gruodžio 31 d.
  “; |
| --- | --- |

8)

22 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„2 straipsnio 27–31 punktai, 6a–6d straipsniai, 16 straipsnio 3 dalis, 17a ir 18a straipsniai, 20 straipsnio 4 dalis ir Ia ir Ib priedai taikomi iki 2025 m. gruodžio 31 d.
  “;

| 9) | šio reglamento priede pateiktas tekstas įterpiamas kaip Ia ir Ib priedai. |
| --- | --- |

9)

šio reglamento priede pateiktas tekstas įterpiamas kaip Ia ir Ib priedai.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 715/2009 daliniai pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 715/2009 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | įterpiamas šis straipsnis:

  „3a straipsnis
  Laikymo sistemos operatorių sertifikavimas

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekvieną laikymo sistemos operatorių, įskaitant visus perdavimo sistemos operatoriaus kontroliuojamus laikymo sistemos operatorius, laikantis šiame straipsnyje nustatytos tvarkos sertifikuotų nacionalinė reguliavimo institucija arba kita atitinkamos valstybės narės pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/1938 (*5) 3 straipsnio 2 dalį paskirta kompetentinga institucija (toliau abiem atvejais – tvirtinančioji institucija).
  Šis straipsnis taip pat taikomas perdavimo sistemos operatorių kontroliuojamiems laikymo sistemų operatoriams, kurie jau yra sertifikuoti pagal veiklos rūšių atskyrimo taisykles, nustatytas Direktyvos 2009/73/EB 9, 10 ir 11 straipsniuose.


  2.   Tvirtinančioji institucija priima sertifikavimo sprendimo projektą laikymo sistemos operatorių, eksploatuojančių požemines dujų saugyklas, kurių talpa viršija 3,5 TWh, atžvilgiu, kai visos saugyklos, nepaisant laikymo sistemos operatorių skaičiaus, buvo pripildytos 2021 m. kovo 31 d. ir 2022 m. kovo 31 d. tokiu lygiu, kuris vidutiniškai buvo mažesnis nei 30 % jų didžiausios talpos, ne vėliau kaip 2023 m. vasario 1 d. arba per 150 darbo dienų nuo pranešimo pagal 9 dalį gavimo dienos.
  Pirmoje pastraipoje nurodytų laikymo sistemos operatorių atžvilgiu tvirtinančioji institucija deda visas pastangas, kad sertifikavimo sprendimo projektas būtų pateiktas ne vėliau kaip 2022 m. lapkričio 1 d.
  Visų kitų laikymo sistemos operatorių atžvilgiu tvirtinančioji institucija sertifikavimo sprendimo projektą priima ne vėliau kaip 2024 m. sausio 2 d. arba per 18 mėnesių nuo pranešimo pagal 8 arba 9 dalį gavimo dienos.


  3.   Svarstydama riziką energijos tiekimo saugumui Sąjungoje, tvirtinančioji institucija atsižvelgia į bet kokią riziką dujų tiekimo saugumui nacionaliniu, regioniniu ar visos Sąjungos lygmeniu, taip pat į visas tokios rizikos švelninimo priemones, kylančią, inter alia, dėl:






  a) | valdymo nuosavybės teise, tiekimo ar kitų komercinių ryšių, kurie galėtų turėti neigiamos įtakos laikymo sistemos operatoriaus paskatoms ir gebėjimui pripildyti požeminę dujų saugyklą; |
| --- | --- | --- |

1)

įterpiamas šis straipsnis:

„3a straipsnis

Laikymo sistemos operatorių sertifikavimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekvieną laikymo sistemos operatorių, įskaitant visus perdavimo sistemos operatoriaus kontroliuojamus laikymo sistemos operatorius, laikantis šiame straipsnyje nustatytos tvarkos sertifikuotų nacionalinė reguliavimo institucija arba kita atitinkamos valstybės narės pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/1938 (*5) 3 straipsnio 2 dalį paskirta kompetentinga institucija (toliau abiem atvejais – tvirtinančioji institucija).

Šis straipsnis taip pat taikomas perdavimo sistemos operatorių kontroliuojamiems laikymo sistemų operatoriams, kurie jau yra sertifikuoti pagal veiklos rūšių atskyrimo taisykles, nustatytas Direktyvos 2009/73/EB 9, 10 ir 11 straipsniuose.

2.   Tvirtinančioji institucija priima sertifikavimo sprendimo projektą laikymo sistemos operatorių, eksploatuojančių požemines dujų saugyklas, kurių talpa viršija 3,5 TWh, atžvilgiu, kai visos saugyklos, nepaisant laikymo sistemos operatorių skaičiaus, buvo pripildytos 2021 m. kovo 31 d. ir 2022 m. kovo 31 d. tokiu lygiu, kuris vidutiniškai buvo mažesnis nei 30 % jų didžiausios talpos, ne vėliau kaip 2023 m. vasario 1 d. arba per 150 darbo dienų nuo pranešimo pagal 9 dalį gavimo dienos.

Pirmoje pastraipoje nurodytų laikymo sistemos operatorių atžvilgiu tvirtinančioji institucija deda visas pastangas, kad sertifikavimo sprendimo projektas būtų pateiktas ne vėliau kaip 2022 m. lapkričio 1 d.

Visų kitų laikymo sistemos operatorių atžvilgiu tvirtinančioji institucija sertifikavimo sprendimo projektą priima ne vėliau kaip 2024 m. sausio 2 d. arba per 18 mėnesių nuo pranešimo pagal 8 arba 9 dalį gavimo dienos.

3.   Svarstydama riziką energijos tiekimo saugumui Sąjungoje, tvirtinančioji institucija atsižvelgia į bet kokią riziką dujų tiekimo saugumui nacionaliniu, regioniniu ar visos Sąjungos lygmeniu, taip pat į visas tokios rizikos švelninimo priemones, kylančią, inter alia, dėl:

a)

valdymo nuosavybės teise, tiekimo ar kitų komercinių ryšių, kurie galėtų turėti neigiamos įtakos laikymo sistemos operatoriaus paskatoms ir gebėjimui pripildyti požeminę dujų saugyklą;

| b) | Sąjungos teisių ir pareigų trečiosios valstybės atžvilgiu, kylančių pagal tarptautinę teisę, įskaitant visus su viena ar daugiau trečiųjų valstybių sudarytus susitarimus, kurių susitariančioji šalis yra Sąjunga ir kurie susiję su energijos tiekimo saugumo klausimais; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos teisių ir pareigų trečiosios valstybės atžvilgiu, kylančių pagal tarptautinę teisę, įskaitant visus su viena ar daugiau trečiųjų valstybių sudarytus susitarimus, kurių susitariančioji šalis yra Sąjunga ir kurie susiję su energijos tiekimo saugumo klausimais;

| c) | atitinkamų valstybių narių teisių ir pareigų trečiosios valstybės atžvilgiu, kylančių pagal atitinkamų valstybių narių su viena ar daugiau trečiųjų valstybių sudarytus susitarimus, jei tie susitarimai atitinka Sąjungos teisę, arba |
| --- | --- |

c)

atitinkamų valstybių narių teisių ir pareigų trečiosios valstybės atžvilgiu, kylančių pagal atitinkamų valstybių narių su viena ar daugiau trečiųjų valstybių sudarytus susitarimus, jei tie susitarimai atitinka Sąjungos teisę, arba

| d) | visų kitų specifinių konkretaus atvejo faktų ir aplinkybių. |
| --- | --- |

d)

visų kitų specifinių konkretaus atvejo faktų ir aplinkybių.

4.   Jei tvirtinančioji institucija padaro išvadą, kad asmuo, kuris tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja laikymo sistemos operatorių arba turi kokių nors teisių jo atžvilgiu, kaip tai suprantama Direktyvos 2009/73/EB 9 straipsnyje, galėtų kelti riziką Sąjungos arba kurios nors valstybės narės energijos tiekimo saugumui arba esminiams saugumo interesams, tvirtinančioji institucija atsisako išduoti sertifikatą. Alternatyviai, tvirtinančioji institucija gali nuspręsti išduoti sertifikatą nustatydama sąlygas, kuriomis užtikrinama, kad bus pakankamai sušvelninta rizika, kuri galėtų turėti neigiamos įtakos požeminių dujų saugyklų pripildymui, jei tų sąlygų praktinis įgyvendinimas gali būti visiškai užtikrintas taikant veiksmingo įgyvendinimo ir stebėsenos priemones. Tokios sąlygos gali apimti, visų pirma, reikalavimą, kad laikymo sistemos savininkas ar laikymo sistemos operatorius perduotų laikymo sistemos valdymą.

5.   Jei tvirtinančioji institucija padaro išvadą, kad rizika dėl dujų tiekimo negali būti sušvelninta taikant pagal 4 dalį nustatytas sąlygas, be kita ko, reikalaujant, kad laikymo sistemos savininkas ar laikymo sistemos operatorius perduotų laikymo sistemos valdymą, ir todėl atsisako išduoti sertifikatą, ji:

| a) | reikalauja, kad laikymo sistemos savininkas ar laikymo sistemos operatorius, arba bet kuris asmuo, kuris, jos nuomone, galėtų kelti riziką Sąjungos ar kurios nors valstybės narės energijos tiekimo saugumui arba esminiams saugumo interesams, perleistų turimas laikymo sistemos savininko ar laikymo sistemos operatoriaus akcijas ar jo atžvilgiu turimas teises, ir nustato tokio perleidimo terminą; |
| --- | --- |

a)

reikalauja, kad laikymo sistemos savininkas ar laikymo sistemos operatorius, arba bet kuris asmuo, kuris, jos nuomone, galėtų kelti riziką Sąjungos ar kurios nors valstybės narės energijos tiekimo saugumui arba esminiams saugumo interesams, perleistų turimas laikymo sistemos savininko ar laikymo sistemos operatoriaus akcijas ar jo atžvilgiu turimas teises, ir nustato tokio perleidimo terminą;

| b) | kai tikslinga, nurodo taikyti laikinąsias priemones, kad būtų užtikrinta, jog toks asmuo iki akcijų ar teisių perleidimo negalėtų kontroliuoti to laikymo sistemos savininko ar laikymo sistemos operatoriaus ar turėti jo atžvilgiu teisių, ir |
| --- | --- |

b)

kai tikslinga, nurodo taikyti laikinąsias priemones, kad būtų užtikrinta, jog toks asmuo iki akcijų ar teisių perleidimo negalėtų kontroliuoti to laikymo sistemos savininko ar laikymo sistemos operatoriaus ar turėti jo atžvilgiu teisių, ir

| c) | nustato atitinkamas kompensacines priemones pagal nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

c)

nustato atitinkamas kompensacines priemones pagal nacionalinę teisę.

6.   Tvirtinančioji institucija nedelsdama praneša Komisijai apie savo sertifikavimo sprendimo projektą ir pateikia visą susijusią informaciją.

Komisija savo nuomonę dėl sertifikavimo sprendimo projekto tvirtinančiajai institucijai pateikia per 25 darbo dienas nuo tokio pranešimo. Tvirtinančioji institucija visapusiškai atsižvelgia į Komisijos nuomonę.

7.   Tvirtinančioji institucija priima sertifikavimo sprendimą per 25 darbo dienas nuo Komisijos nuomonės gavimo dienos.

8.   Prieš pradedant eksploatuoti pastatytą naują požeminę dujų saugyklą, laikymo sistemos operatorius sertifikuojamas pagal 1–7 dalis. Laikymo sistemos operatorius praneša tvirtinančiajai institucijai apie savo ketinimą pradėti eksploatuoti saugyklą.

9.   Laikymo sistemos operatoriai atitinkamai tvirtinančiajai institucijai praneša apie visus planuojamus sandorius, dėl kurių reikėtų iš naujo įvertinti jų atitiktį 1–4 dalyse nustatytiems sertifikavimo reikalavimams.

10.   Tvirtinančiosios institucijos nuolat stebi, ar laikymo sistemos operatoriai laikosi 1-4 dalyse nustatytų sertifikavimo reikalavimų. Jos pradeda sertifikavimo procedūrą tokiai atitikčiai pakartotinai įvertinti, atsiradus bet kuriai iš šių aplinkybių:

| a) | gavusi laikymo sistemos operatoriaus pranešimą pagal 8 arba 9 dalį; |
| --- | --- |

a)

gavusi laikymo sistemos operatoriaus pranešimą pagal 8 arba 9 dalį;

| b) | savo iniciatyva, jei jos sužino, kad dėl planuojamo laikymo sistemos operatoriaus atžvilgiu turimų teisių arba tam operatoriui daromos įtakos pasikeitimo galėtų būti nesilaikoma 1, 2 ir 3 dalyse nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

b)

savo iniciatyva, jei jos sužino, kad dėl planuojamo laikymo sistemos operatoriaus atžvilgiu turimų teisių arba tam operatoriui daromos įtakos pasikeitimo galėtų būti nesilaikoma 1, 2 ir 3 dalyse nustatytų reikalavimų;

| c) | gavusi pagrįstą Komisijos prašymą. |
| --- | --- |

c)

gavusi pagrįstą Komisijos prašymą.

11.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų tęstinį požeminių dujų saugyklų eksploatavimą savo atitinkamoje teritorijoje. Tų požeminių dujų saugyklų eksploatavimas gali būti nutrauktas tik tuo atveju, jei nebetenkinami techniniai ir saugumo reikalavimai arba jei tvirtinančioji institucija, atlikusi vertinimą ir atsižvelgdama į ENTSO-G nuomonę, padaro išvadą, kad dėl tokio nutraukimo nebus susilpnintas dujų tiekimo saugumas Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu.

Jei nutraukti eksploatavimo neleidžiama, kai tikslinga, imamasi atitinkamų kompensacinių priemonių.

12.   Komisija gal priimti gaires dėl šio straipsnio taikymo.

13.   Šis straipsnis netaikomas SGD įrenginių dalims, kurios naudojamos laikymo tikslais.

(*5)  
  2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1938 dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 994/2010 (OL L 280, 2017 10 28, p. 1).“;"

*5

| 2) | 13 straipsnis papildomas šia dalimi:

  „3.   Nacionalinė reguliavimo institucija gali taikyti ne didesnę kaip 100 % nuolaidą įleidimo į požemines dujų saugyklas ir SGD įrenginius taškuose ir išleidimo į tas saugyklas taškuose pajėgumu grindžiamiems perdavimo ir skirstymo tarifams, nebent ir tik tiek, kiek ta saugykla ar įrenginys, kurie yra prijungti prie daugiau kaip vieno perdavimo ar skirstymo tinklo, naudojami siekiant konkuruoti su sujungimo tašku.
  Ši dalis taikoma iki 2025 m. gruodžio 31 d.“. |
| --- | --- |

2)

13 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Nacionalinė reguliavimo institucija gali taikyti ne didesnę kaip 100 % nuolaidą įleidimo į požemines dujų saugyklas ir SGD įrenginius taškuose ir išleidimo į tas saugyklas taškuose pajėgumu grindžiamiems perdavimo ir skirstymo tarifams, nebent ir tik tiek, kiek ta saugykla ar įrenginys, kurie yra prijungti prie daugiau kaip vieno perdavimo ar skirstymo tinklo, naudojami siekiant konkuruoti su sujungimo tašku.

Ši dalis taikoma iki 2025 m. gruodžio 31 d.“.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 29 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. RIESTER

---

(1)  
  2022 m. gegužės 18 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. birželio. 28 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1938 dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 994/2010 (OL L 280, 2017 10 28, p. 1).

3

(4)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

4

(5)  
  2017 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/459, kuriuo nustatomas dujų perdavimo sistemų pajėgumų paskirstymo mechanizmų tinklo kodeksas ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 984/2013 (OL L 72, 2017 3 17, p. 1).

5

(6)  
  2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą (OL L 345, 2008 12 23, p. 75).

6

(7)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

7

(8)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1775/2005 (OL L 211, 2009 8 14, p. 36).

8

---

PRIEDAS

„Ia PRIEDAS (1)

2022 m. pildymo trajektorija su tarpiniais tikslais ir pripildymo tikslas požeminių dujų saugyklų turinčioms valstybėms narėms

| Valstybė narė | Rugpjūčio 1 d. tarpinis tikslas | Rugsėjo 1 d. tarpinis tikslas | Spalio 1 d. tarpinis tikslas | Lapkričio 1 d. pripildymo tikslas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | 49  % | 60  % | 70  % | 80  % |
| BE | 49  % | 62  % | 75  % | 80  % |
| BG | 49  % | 61  % | 75  % | 80  % |
| CZ | 60  % | 67  % | 74  % | 80  % |
| DE | 45  % | 53  % | 80  % | 80  % |
| DK | 61  % | 68  % | 74  % | 80  % |
| ES | 71  % | 74  % | 77  % | 80  % |
| FR | 52  % | 65  % | 72  % | 80  % |
| HR | 49  % | 60  % | 70  % | 80  % |
| HU | 51  % | 60  % | 70  % | 80  % |
| IT | 58  % | 66  % | 73  % | 80  % |
| LV | 57  % | 65  % | 72  % | 80  % |
| NL | 54  % | 62  % | 71  % | 80  % |
| PL | 80  % | 80  % | 80  % | 80  % |
| PT | 72  % | 75  % | 77  % | 80  % |
| RO | 46  % | 57  % | 66  % | 80  % |
| SE | 40  % | 53  % | 67  % | 80  % |
| SK | 49  % | 60  % | 70  % | 80  % |

Valstybė narė

Rugpjūčio 1 d. tarpinis tikslas

Rugsėjo 1 d. tarpinis tikslas

Spalio 1 d. tarpinis tikslas

Lapkričio 1 d. pripildymo tikslas

AT

49  %

60  %

70  %

80  %

BE

49  %

62  %

75  %

80  %

BG

49  %

61  %

75  %

80  %

CZ

60  %

67  %

74  %

80  %

DE

45  %

53  %

80  %

80  %

DK

61  %

68  %

74  %

80  %

ES

71  %

74  %

77  %

80  %

FR

52  %

65  %

72  %

80  %

HR

49  %

60  %

70  %

80  %

HU

51  %

60  %

70  %

80  %

IT

58  %

66  %

73  %

80  %

LV

57  %

65  %

72  %

80  %

NL

54  %

62  %

71  %

80  %

PL

80  %

80  %

80  %

80  %

PT

72  %

75  %

77  %

80  %

RO

46  %

57  %

66  %

80  %

SE

40  %

53  %

67  %

80  %

SK

49  %

60  %

70  %

80  %

Ib PRIEDAS

Bendra atsakomybė už pripildymo tikslą ir pildymo trajektoriją

Pripildymo tikslo ir pildymo trajektorijos pagal 6a straipsnį atžvilgiu Vokietijos Federacinė Respublika ir Austrijos Respublika dalijasi bendra atsakomybe už saugyklas „Haidach“ ir „7Fields“. Tiek Vokietijos Federacinei Respublikai, tiek Austrijos Respublikai tenkantis tos atsakomybės tikslus santykis ir mastas nustatomi tų valstybių narių dvišaliu susitarimu.

---

(1)  Šio priedo atžvilgiu taikomos kiekvienai valstybei narei pagal šį reglamentą, visų pirma jo 6a, 6b ir 6c straipsnius, nustatytos pro rata pareigos.

1

pro rata

Valstybių narių, kurioms taikoma 6a straipsnio 2 dalis, atžvilgiu pro rata tarpiniai tikslai apskaičiuojami lentelėje nurodytą vertę dauginant iš 35 % ribos ir rezultatą padalijant iš 80 %.

pro rata

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/34

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/1033

2022 m. birželio 29 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 kiek tai susiję su konkrečia priemone išimtinei laikinai paramai iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) teikti, reaguojant į Rusijos invazijos į Ukrainą poveikį

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 42 straipsnį ir į 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Rusijos invazijos į Ukrainą poveikis Sąjungos ūkininkams ir kaimo įmonėms – beprecedentis. Didėjant žaliavų, visų pirma energijos, trąšų ir pašarų, kainoms Sąjungos žemės ūkio sektorius ir kaimo bendruomenės patiria ekonominių sutrikimų, be to, ūkininkai ir mažosios kaimo įmonės, užsiimančios žemės ūkio produktų perdirbimu, prekyba ar plėtojimu, patiria likvidumo problemų. Dėl to susidarė išskirtinė padėtis, kurią būtina ištaisyti taikant naują išimtinę priemonę; |
| --- | --- |

(1)

Rusijos invazijos į Ukrainą poveikis Sąjungos ūkininkams ir kaimo įmonėms – beprecedentis. Didėjant žaliavų, visų pirma energijos, trąšų ir pašarų, kainoms Sąjungos žemės ūkio sektorius ir kaimo bendruomenės patiria ekonominių sutrikimų, be to, ūkininkai ir mažosios kaimo įmonės, užsiimančios žemės ūkio produktų perdirbimu, prekyba ar plėtojimu, patiria likvidumo problemų. Dėl to susidarė išskirtinė padėtis, kurią būtina ištaisyti taikant naują išimtinę priemonę;

| (2) | siekiant reaguoti į Rusijos invazijos į Ukrainą poveikį Sąjungos žemės ūkio ir maisto produktų sektoriams, šiame reglamente turėtų būti numatyta nauja išimtinė ir laikina priemonė likvidumo problemoms spręsti, dėl kurių kyla pavojus ūkininkavimo veiklos ir žemės ūkio produktų perdirbimu, prekyba ar plėtojimu užsiimančių mažųjų įmonių veiklos tęstinumui; |
| --- | --- |

(2)

siekiant reaguoti į Rusijos invazijos į Ukrainą poveikį Sąjungos žemės ūkio ir maisto produktų sektoriams, šiame reglamente turėtų būti numatyta nauja išimtinė ir laikina priemonė likvidumo problemoms spręsti, dėl kurių kyla pavojus ūkininkavimo veiklos ir žemės ūkio produktų perdirbimu, prekyba ar plėtojimu užsiimančių mažųjų įmonių veiklos tęstinumui;

| (3) | parama pagal šiame reglamente numatytą priemonę, kuria siekiama užtikrinti žemės ūkio maisto produktų verslo konkurencingumą ir ūkių gyvybingumą Sąjungoje, turėtų sutelkti turimus išteklius labiausiai nuo Rusijos invazijos į Ukrainą padarinių nukentėjusiems paramos gavėjams ir turėtų būti teikiama remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, taip užtikrinant, kad ji būtų skiriama labiausiai nukentėjusiems subjektams. Ūkininkų atveju į tokius kriterijus turėtų būti galima įtraukti gamybos sektorius, ūkininkavimo būdus ar ūkių struktūras, o mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ) atveju – sektorius, veiklos rūšis, regionų rūšį ar kitokius specifinius apribojimus; |
| --- | --- |

(3)

parama pagal šiame reglamente numatytą priemonę, kuria siekiama užtikrinti žemės ūkio maisto produktų verslo konkurencingumą ir ūkių gyvybingumą Sąjungoje, turėtų sutelkti turimus išteklius labiausiai nuo Rusijos invazijos į Ukrainą padarinių nukentėjusiems paramos gavėjams ir turėtų būti teikiama remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, taip užtikrinant, kad ji būtų skiriama labiausiai nukentėjusiems subjektams. Ūkininkų atveju į tokius kriterijus turėtų būti galima įtraukti gamybos sektorius, ūkininkavimo būdus ar ūkių struktūras, o mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ) atveju – sektorius, veiklos rūšis, regionų rūšį ar kitokius specifinius apribojimus;

| (4) | dabartinė sunki Sąjungos žemės ūkio sektoriaus krizė patvirtina, kad, norint geriau pasirengti būsimoms krizėms, reikia sparčiau pertvarkyti sistemą, kad ji taptų tvari. Atsižvelgiant į tai, dėl paramos, teiktinos pagal šiame reglamente numatytą priemonę, neturėtų sumažėti bendra Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (toliau – EŽŪFKP) įnašo dalis, rezervuota Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013 (3) 59 straipsnio 6 dalyje nurodytoms priemonėms; |
| --- | --- |

(4)

dabartinė sunki Sąjungos žemės ūkio sektoriaus krizė patvirtina, kad, norint geriau pasirengti būsimoms krizėms, reikia sparčiau pertvarkyti sistemą, kad ji taptų tvari. Atsižvelgiant į tai, dėl paramos, teiktinos pagal šiame reglamente numatytą priemonę, neturėtų sumažėti bendra Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (toliau – EŽŪFKP) įnašo dalis, rezervuota Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013 (3) 59 straipsnio 6 dalyje nurodytoms priemonėms;

| (5) | atsižvelgiant į šiame reglamente numatytos priemonės skubumą ir laikiną bei išimtinį pobūdį, turėtų būti nustatyta vienkartinė išmoka ir ilgiausias priemonės taikymo laikotarpis. Taip pat turėtų būti laikomasi principo, kad Komisijos mokėjimai turi būti atliekami atsižvelgiant į biudžeto asignavimus ir turimas lėšas; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į šiame reglamente numatytos priemonės skubumą ir laikiną bei išimtinį pobūdį, turėtų būti nustatyta vienkartinė išmoka ir ilgiausias priemonės taikymo laikotarpis. Taip pat turėtų būti laikomasi principo, kad Komisijos mokėjimai turi būti atliekami atsižvelgiant į biudžeto asignavimus ir turimas lėšas;

| (6) | siekiant teikti didesnę paramą labiausiai paveiktiems ūkininkams arba MVĮ, tikslinga leisti valstybėms narėms koreguoti vienkartinių išmokų, skiriamų tam tikrų kategorijų reikalavimus atitinkantiems paramos gavėjams, dydį, pavyzdžiui, nustatant tam tikrus intervalus arba bendrąsias kategorijas, remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

siekiant teikti didesnę paramą labiausiai paveiktiems ūkininkams arba MVĮ, tikslinga leisti valstybėms narėms koreguoti vienkartinių išmokų, skiriamų tam tikrų kategorijų reikalavimus atitinkantiems paramos gavėjams, dydį, pavyzdžiui, nustatant tam tikrus intervalus arba bendrąsias kategorijas, remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais;

| (7) | siekiant užtikrinti pakankamą šiame reglamente numatytos priemonės finansavimą nekeliant pavojaus kitiems kaimo plėtros programų tikslams, turėtų būti nustatyta didžiausia Sąjungos įnašo tai priemonei dalis; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti pakankamą šiame reglamente numatytos priemonės finansavimą nekeliant pavojaus kitiems kaimo plėtros programų tikslams, turėtų būti nustatyta didžiausia Sąjungos įnašo tai priemonei dalis;

| (8) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(8)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (9) | atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą ir skubų poreikį reaguoti į tos invazijos poveikį Sąjungos žemės ūkio ir maisto produktų sektoriams, tikslinga aštuonių savaičių laikotarpiui taikyti išimtį, nustatytą prie Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis), Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą ir skubų poreikį reaguoti į tos invazijos poveikį Sąjungos žemės ūkio ir maisto produktų sektoriams, tikslinga aštuonių savaičių laikotarpiui taikyti išimtį, nustatytą prie Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis), Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje;

| (10) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. spręsti išskirtinę padėtį Sąjungos žemės ūkio ir maisto sektoriuose, susidariusią dėl Rusijos invazijos į Ukrainą poveikio, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(10)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. spręsti išskirtinę padėtį Sąjungos žemės ūkio ir maisto sektoriuose, susidariusią dėl Rusijos invazijos į Ukrainą poveikio, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (11) | atsižvelgiant į tai, kad būtina skubiai reaguoti į Rusijos invazijos į Ukrainą poveikį Sąjungos žemės ūkio ir maisto sektoriams, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgiant į tai, kad būtina skubiai reaguoti į Rusijos invazijos į Ukrainą poveikį Sąjungos žemės ūkio ir maisto sektoriams, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | įterpiamas šis straipsnis:

  „39c straipsnis
  Išimtinė laikina parama ūkininkams ir MVĮ, kurie ypač nukentėjo dėl Rusijos invazijos į Ukrainą poveikio

  1.   Skiriant paramą pagal šią priemonę teikiama skubi pagalba ūkininkams ir MVĮ, kurie ypač nukentėjo dėl Rusijos invazijos į Ukrainą poveikio, siekiant užtikrinti jų verslo veiklos tęstinumą, laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.


  2.   Parama teikiama ūkininkams arba MVĮ, užsiimantiems SESV I priede nurodytų žemės ūkio produktų arba medvilnės, išskyrus žuvininkystės produktus, perdirbimu, prekyba arba plėtojimu. Gamybos proceso rezultatas gali būti produktas, kuriam tas priedas netaikomas.


  3.   Valstybės narės skiria paramą dėl Rusijos invazijos į Ukrainą poveikio labiausiai nukentėjusiems paramos gavėjams, pagal turimus įrodymus nustatydamos tinkamumo finansuoti sąlygas ir, kai tinkama, atitinkamos valstybės narės atrankos kriterijus, kurie turi būti objektyvūs ir nediskriminuojantys. Valstybių narių skiriama parama padeda užtikrinti apsirūpinimą maistu arba šalinti rinkos disbalansą, o iš jos lėšų remiami ūkininkai arba MVĮ, vykdantys vienos ar daugiau iš toliau nurodytų rūšių veiklą, kuria siekiama tikslų, susijusių su:






  a) | žiedine ekonomika; |
| --- | --- | --- |

1)

įterpiamas šis straipsnis:

„39c straipsnis

Išimtinė laikina parama ūkininkams ir MVĮ, kurie ypač nukentėjo dėl Rusijos invazijos į Ukrainą poveikio

1.   Skiriant paramą pagal šią priemonę teikiama skubi pagalba ūkininkams ir MVĮ, kurie ypač nukentėjo dėl Rusijos invazijos į Ukrainą poveikio, siekiant užtikrinti jų verslo veiklos tęstinumą, laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.   Parama teikiama ūkininkams arba MVĮ, užsiimantiems SESV I priede nurodytų žemės ūkio produktų arba medvilnės, išskyrus žuvininkystės produktus, perdirbimu, prekyba arba plėtojimu. Gamybos proceso rezultatas gali būti produktas, kuriam tas priedas netaikomas.

3.   Valstybės narės skiria paramą dėl Rusijos invazijos į Ukrainą poveikio labiausiai nukentėjusiems paramos gavėjams, pagal turimus įrodymus nustatydamos tinkamumo finansuoti sąlygas ir, kai tinkama, atitinkamos valstybės narės atrankos kriterijus, kurie turi būti objektyvūs ir nediskriminuojantys. Valstybių narių skiriama parama padeda užtikrinti apsirūpinimą maistu arba šalinti rinkos disbalansą, o iš jos lėšų remiami ūkininkai arba MVĮ, vykdantys vienos ar daugiau iš toliau nurodytų rūšių veiklą, kuria siekiama tikslų, susijusių su:

a)

žiedine ekonomika;

| b) | maisto medžiagų valdymu; |
| --- | --- |

b)

maisto medžiagų valdymu;

| c) | veiksmingu išteklių naudojimu; |
| --- | --- |

c)

veiksmingu išteklių naudojimu;

| d) | aplinkai ir klimatui nekenkiančiais gamybos metodais. |
| --- | --- |

d)

aplinkai ir klimatui nekenkiančiais gamybos metodais.

4.   Parama teikiama išmokant vienkartinę išmoką, kuri turi būti sumokėta ne vėliau kaip 2023 m. spalio 15 d., remiantis kompetentingos institucijos ne vėliau kaip 2023 m. kovo 31 d. patvirtintomis paramos paraiškomis. Vėliau Komisija kompensuoja išlaidas atsižvelgdama į biudžeto asignavimus ir turimas lėšas. Išmokos dydis gali būti diferencijuojamas pagal paramos gavėjų kategorijas, remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais.

5.   Didžiausia paramos suma negali viršyti 15 000 EUR vienam ūkininkui ir 100 000 EUR vienai MVĮ.

6.   Teikdamos paramą pagal šį straipsnį, valstybės narės atsižvelgia į paramą, suteiktą pagal kitas nacionalines ar Sąjungos paramos priemones arba privačias schemas, kuriomis reaguojama į Rusijos invazijos į Ukrainą poveikį.“;

| 2) | 49 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Už veiksmų atranką atsakinga valstybės narės institucija užtikrina, kad veiksmai, išskyrus 18 straipsnio 1 dalies b punkte, 24 straipsnio 1 dalies d punkte ir 28–31, 33, 34 ir 36–39c straipsniuose nurodytus veiksmus, būtų atrenkami pagal šio straipsnio 1 dalyje nurodytus atrankos kriterijus ir laikantis skaidrios ir tinkamai dokumentuotos procedūros.“; |
| --- | --- |

2)

49 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Už veiksmų atranką atsakinga valstybės narės institucija užtikrina, kad veiksmai, išskyrus 18 straipsnio 1 dalies b punkte, 24 straipsnio 1 dalies d punkte ir 28–31, 33, 34 ir 36–39c straipsniuose nurodytus veiksmus, būtų atrenkami pagal šio straipsnio 1 dalyje nurodytus atrankos kriterijus ir laikantis skaidrios ir tinkamai dokumentuotos procedūros.“;

| 3) | 59 straipsnyje įterpiama ši dalis:

  „6b.   Pagal 39c straipsnį teikiama EŽŪFKP parama neviršija 5 % viso 2021–2022 m. kaimo plėtros programai skirto EŽŪFKP įnašo, nustatyto I priedo antroje dalyje.“ |
| --- | --- |

3)

59 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„6b.   Pagal 39c straipsnį teikiama EŽŪFKP parama neviršija 5 % viso 2021–2022 m. kaimo plėtros programai skirto EŽŪFKP įnašo, nustatyto I priedo antroje dalyje.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 29 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. RIESTER

---

(1)  
  2022 m. birželio 16 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (OL L 347, 2013 12 20, p. 487).

3

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/37

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/1034

2022 m. birželio 29 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/953 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 21 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/953 (2) nustatoma sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, siekiant sudaryti sąlygas tokių pažymėjimų turėtojams naudotis savo teise laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu. Juo taip pat padedama sudaryti sąlygas valstybėms narėms laipsniškai ir koordinuotai panaikinti laisvo judėjimo apribojimus laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas SARS-CoV-2 plitimas; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/953 (2) nustatoma sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, siekiant sudaryti sąlygas tokių pažymėjimų turėtojams naudotis savo teise laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu. Juo taip pat padedama sudaryti sąlygas valstybėms narėms laipsniškai ir koordinuotai panaikinti laisvo judėjimo apribojimus laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas SARS-CoV-2 plitimas;

| (2) | pagal Reglamentą (ES) 2021/953 tyrimo pažymėjimai gali būti išduodami remiantis dviejų rūšių tyrimais SARS-CoV-2 infekcijai nustatyti, t. y. molekuliniais nukleorūgščių amplifikacijos tyrimais (toliau – NRA tyrimai), įskaitant tyrimus, kuriuos atliekant naudojama atvirkštinės transkripcijos polimerazės grandininė reakcija (AT-PGR), ir greitaisiais antigenų testais, kuriais, taikant šoninio srauto imunologinę analizę, nustatomi virusų baltymai (antigenai) ir kurių rezultatai gaunami greičiau nei per 30 minučių, jeigu juos atlieka sveikatos priežiūros specialistai arba tyrimus atlikti parengti darbuotojai; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamentą (ES) 2021/953 tyrimo pažymėjimai gali būti išduodami remiantis dviejų rūšių tyrimais SARS-CoV-2 infekcijai nustatyti, t. y. molekuliniais nukleorūgščių amplifikacijos tyrimais (toliau – NRA tyrimai), įskaitant tyrimus, kuriuos atliekant naudojama atvirkštinės transkripcijos polimerazės grandininė reakcija (AT-PGR), ir greitaisiais antigenų testais, kuriais, taikant šoninio srauto imunologinę analizę, nustatomi virusų baltymai (antigenai) ir kurių rezultatai gaunami greičiau nei per 30 minučių, jeigu juos atlieka sveikatos priežiūros specialistai arba tyrimus atlikti parengti darbuotojai;

| (3) | Reglamentas (ES) 2021/953 netaikomas tokiems laboratorijoje atliekamiems antigenų tyrimams kaip imunofermentinė analizė ar automatizuota imunologinė analizė. Nuo 2021 m. liepos mėn. Techninė darbo grupė COVID-19 diagnostinių tyrimų klausimais, atsakinga už bendro ES COVID-19 antigenų testų sąrašo, kuris suderinamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1082/2013/ES (3) 17 straipsnį įsteigtame Sveikatos saugumo komitete, atnaujinimą, peržiūrėjo valstybių narių ir gamintojų pateikiamus pasiūlymus dėl laboratorinių COVID-19 antigenų tyrimų. Šie pasiūlymai buvo vertinami pagal tuos pačius kriterijus kaip ir pasiūlymai dėl greitųjų antigenų testų, o Sveikatos saugumo komitetas sudarė tuos kriterijus atitinkančių laboratorinių antigenų tyrimų sąrašą; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentas (ES) 2021/953 netaikomas tokiems laboratorijoje atliekamiems antigenų tyrimams kaip imunofermentinė analizė ar automatizuota imunologinė analizė. Nuo 2021 m. liepos mėn. Techninė darbo grupė COVID-19 diagnostinių tyrimų klausimais, atsakinga už bendro ES COVID-19 antigenų testų sąrašo, kuris suderinamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1082/2013/ES (3) 17 straipsnį įsteigtame Sveikatos saugumo komitete, atnaujinimą, peržiūrėjo valstybių narių ir gamintojų pateikiamus pasiūlymus dėl laboratorinių COVID-19 antigenų tyrimų. Šie pasiūlymai buvo vertinami pagal tuos pačius kriterijus kaip ir pasiūlymai dėl greitųjų antigenų testų, o Sveikatos saugumo komitetas sudarė tuos kriterijus atitinkančių laboratorinių antigenų tyrimų sąrašą;

| (4) | dėl šios kaitos ir siekiant išplėsti įvairių rūšių diagnostinių tyrimų, kuriais galima remtis išduodant ES skaitmeninį COVID pažymėjimą, taikymo sritį, greitųjų antigenų testų apibrėžtį reikėtų iš dalies pakeisti, kad į ją būtų įtraukti laboratoriniai antigenų tyrimai. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę išduoti tyrimo pažymėjimus ir, priėmus Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2022/256 (4), persirgimo pažymėjimus, remdamosi antigenų tyrimais, kurie įtraukti į Sveikatos saugumo komitete suderintą ir nuolat atnaujinamą bendrą ES COVID-19 greitųjų antigenų testų sąrašą, kaip atitinkantys nustatytus kokybės kriterijus. Atsižvelgiant į tai, kad valstybėse narėse taikomos skirtingos COVID-19 tyrimų strategijos, galimybė valstybėms narėms naudoti antigenų tyrimus persirgimo pažymėjimams išduoti turėtų išlikti neprivaloma ir ja reikėtų naudotis ypač tuomet, kai NRA pajėgumai yra riboti dėl didelio infekcijų skaičiaus tam tikroje teritorijoje ar dėl kitos priežasties. Jei NRA pajėgumų pakanka, valstybės narės gali ir toliau išduoti persirgimo pažymėjimus remdamosi tik NRA tyrimais, kurie laikomi patikimiausia metodika COVID-19 atvejams ir užsikrėtusiųjų kontaktams nustatyti. Be to, tais laikotarpiais, kai padidėja SARS-CoV-2 infekcijos atvejų skaičius ir todėl atitinkamai esama didelio tyrimų poreikio ar trūksta NRA tyrimų pajėgumų, valstybės narės galėtų turėti galimybę laikinai išduoti persirgimo pažymėjimus remdamosi antigenų tyrimais. Infekcijos atvejų skaičiui sumažėjus, valstybės narės galėtų grįžti prie persirgimo pažymėjimų išdavimo remiantis tik NRA tyrimais; |
| --- | --- |

(4)

dėl šios kaitos ir siekiant išplėsti įvairių rūšių diagnostinių tyrimų, kuriais galima remtis išduodant ES skaitmeninį COVID pažymėjimą, taikymo sritį, greitųjų antigenų testų apibrėžtį reikėtų iš dalies pakeisti, kad į ją būtų įtraukti laboratoriniai antigenų tyrimai. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę išduoti tyrimo pažymėjimus ir, priėmus Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2022/256 (4), persirgimo pažymėjimus, remdamosi antigenų tyrimais, kurie įtraukti į Sveikatos saugumo komitete suderintą ir nuolat atnaujinamą bendrą ES COVID-19 greitųjų antigenų testų sąrašą, kaip atitinkantys nustatytus kokybės kriterijus. Atsižvelgiant į tai, kad valstybėse narėse taikomos skirtingos COVID-19 tyrimų strategijos, galimybė valstybėms narėms naudoti antigenų tyrimus persirgimo pažymėjimams išduoti turėtų išlikti neprivaloma ir ja reikėtų naudotis ypač tuomet, kai NRA pajėgumai yra riboti dėl didelio infekcijų skaičiaus tam tikroje teritorijoje ar dėl kitos priežasties. Jei NRA pajėgumų pakanka, valstybės narės gali ir toliau išduoti persirgimo pažymėjimus remdamosi tik NRA tyrimais, kurie laikomi patikimiausia metodika COVID-19 atvejams ir užsikrėtusiųjų kontaktams nustatyti. Be to, tais laikotarpiais, kai padidėja SARS-CoV-2 infekcijos atvejų skaičius ir todėl atitinkamai esama didelio tyrimų poreikio ar trūksta NRA tyrimų pajėgumų, valstybės narės galėtų turėti galimybę laikinai išduoti persirgimo pažymėjimus remdamosi antigenų tyrimais. Infekcijos atvejų skaičiui sumažėjus, valstybės narės galėtų grįžti prie persirgimo pažymėjimų išdavimo remiantis tik NRA tyrimais;

| (5) | pagal Reglamento (ES) 2021/953 5 straipsnį valstybių narių išduotuose skiepijimo pažymėjimuose turi būti įtrauktas turėtojui suleistų dozių skaičius. Būtina patikslinti, kad šiuo reikalavimu siekiama apimti visas dozes, suleistas bet kurioje valstybėje narėje, o ne tik tas, kurios buvo suleistos skiepijimo pažymėjimą išduodančioje valstybėje narėje. Pažymėjime nurodant tik tas ankstesnes dozes, kurios buvo suleistos skiepijimo pažymėjimą išduodančioje valstybėje narėje, asmeniui faktiškai suleistų dozių bendras skaičius gali skirtis nuo skaičiaus, nurodyto skiepijimo pažymėjime, o tai gali užkirsti kelią turėtojams pasinaudoti savo skiepijimo pažymėjimu ir, atitinkamai, teise laisvai judėti Sąjungoje. Tai, kad ankstesnės dozės buvo suleistos kitose valstybėse narėse, įrodoma galiojančiais ES skaitmeniniais COVID pažymėjimais. Valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tokius skiepijimo pažymėjimus turintys Sąjungos piliečiai pateiktų papildomos informacijos ar įrodymų, pvz., nurodytų anksčiau suleistų dozių partijos numerį. Valstybė narė turėtų galėti reikalauti, kad asmuo pateiktų galiojantį tapatybės dokumentą ir ankstesnį skiepijimo arba persirgimo pažymėjimą. Tokiomis aplinkybėmis taikomos Reglamento (ES) 2021/953 5 straipsnio 5 dalyje nustatytos kitų valstybių narių išduotų skiepijimo pažymėjimų pripažinimo taisyklės. Be to, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pažymėjimų turėtojams naudotis laisvo judėjimo teise, skiepijimo pažymėjimai, kuriems taikomas įgyvendinimo aktas, priimtas pagal Reglamento (ES) 2021/953 3 straipsnio 10 dalį ir 8 straipsnio 2 dalį, turi būti pripažįstami tokiomis pačiomis sąlygomis kaip valstybių narių išduoti ES skaitmeniniai COVID pažymėjimai. Pagal Reglamento (ES) 2021/953 3 straipsnio 4 dalį ES skaitmeninio COVID pažymėjimo turėtojas turi teisę prašyti išduoti naują pažymėjimą, jei pirminiame pažymėjime pateikti asmens duomenys, įskaitant duomenis apie turėtojo skiepijimą, yra netikslūs; |
| --- | --- |

(5)

pagal Reglamento (ES) 2021/953 5 straipsnį valstybių narių išduotuose skiepijimo pažymėjimuose turi būti įtrauktas turėtojui suleistų dozių skaičius. Būtina patikslinti, kad šiuo reikalavimu siekiama apimti visas dozes, suleistas bet kurioje valstybėje narėje, o ne tik tas, kurios buvo suleistos skiepijimo pažymėjimą išduodančioje valstybėje narėje. Pažymėjime nurodant tik tas ankstesnes dozes, kurios buvo suleistos skiepijimo pažymėjimą išduodančioje valstybėje narėje, asmeniui faktiškai suleistų dozių bendras skaičius gali skirtis nuo skaičiaus, nurodyto skiepijimo pažymėjime, o tai gali užkirsti kelią turėtojams pasinaudoti savo skiepijimo pažymėjimu ir, atitinkamai, teise laisvai judėti Sąjungoje. Tai, kad ankstesnės dozės buvo suleistos kitose valstybėse narėse, įrodoma galiojančiais ES skaitmeniniais COVID pažymėjimais. Valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tokius skiepijimo pažymėjimus turintys Sąjungos piliečiai pateiktų papildomos informacijos ar įrodymų, pvz., nurodytų anksčiau suleistų dozių partijos numerį. Valstybė narė turėtų galėti reikalauti, kad asmuo pateiktų galiojantį tapatybės dokumentą ir ankstesnį skiepijimo arba persirgimo pažymėjimą. Tokiomis aplinkybėmis taikomos Reglamento (ES) 2021/953 5 straipsnio 5 dalyje nustatytos kitų valstybių narių išduotų skiepijimo pažymėjimų pripažinimo taisyklės. Be to, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pažymėjimų turėtojams naudotis laisvo judėjimo teise, skiepijimo pažymėjimai, kuriems taikomas įgyvendinimo aktas, priimtas pagal Reglamento (ES) 2021/953 3 straipsnio 10 dalį ir 8 straipsnio 2 dalį, turi būti pripažįstami tokiomis pačiomis sąlygomis kaip valstybių narių išduoti ES skaitmeniniai COVID pažymėjimai. Pagal Reglamento (ES) 2021/953 3 straipsnio 4 dalį ES skaitmeninio COVID pažymėjimo turėtojas turi teisę prašyti išduoti naują pažymėjimą, jei pirminiame pažymėjime pateikti asmens duomenys, įskaitant duomenis apie turėtojo skiepijimą, yra netikslūs;

| (6) | pagal Reglamento (ES) 2021/953 5 straipsnio 1 dalį valstybė narė, kurioje buvo paskiepyta COVID-19 vakcina, turi išduoti atitinkamam asmeniui skiepijimo pažymėjimą. Vis dėlto tai neturėtų būti suprantama kaip kliūtis valstybei narei išduoti Reglamento (ES) 2021/953 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus skiepijimo pažymėjimus asmenims, kurie pateikia įrodymus, kad buvo paskiepyti kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(6)

pagal Reglamento (ES) 2021/953 5 straipsnio 1 dalį valstybė narė, kurioje buvo paskiepyta COVID-19 vakcina, turi išduoti atitinkamam asmeniui skiepijimo pažymėjimą. Vis dėlto tai neturėtų būti suprantama kaip kliūtis valstybei narei išduoti Reglamento (ES) 2021/953 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus skiepijimo pažymėjimus asmenims, kurie pateikia įrodymus, kad buvo paskiepyti kitoje valstybėje narėje;

| (7) | visų pirma atsižvelgiant į tai, kad atsiranda naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų, kovojant su COVID-19 pandemija ypač svarbus faktorius yra tolesnis COVID-19 vakcinų kūrimas bei tyrimas. Šiomis aplinkybėmis svarbu sudaryti palankesnes sąlygas savanoriams dalyvauti klinikiniuose tyrimuose, t. y. tyrimuose, kurie atliekami siekiant ištirti vaisto, pvz., COVID-19 vakcinos, saugumą ar veiksmingumą. Kuriant vakcinas klinikiniai tyrimai labai svarbūs, todėl reikėtų skatinti savanorišką dalyvavimą juose. Jei klinikinių tyrimų savanoriams būtų užkirstas kelias gauti ES skaitmeninį COVID pažymėjimą, jie galėtų būti atgrasyti nuo dalyvavimo tokiuose tyrimuose, dėl to tokie tyrimai užtruktų ilgiau, nei numatyta, ir apskritai būtų neigiamai veikiama visuomenės sveikata. Be to, turėtų būti išlaikomas klinikinių tyrimų sąžiningumas, be kita ko, taikant duomenų kodavimą ir išsaugant duomenų konfidencialumą, kad būtų užtikrinamas tyrimų rezultatų patikimumas. Todėl valstybės narės turėtų galėti išduoti skiepijimo pažymėjimus klinikinių tyrimų, kuriuos patvirtino valstybių narių etikos komitetai ir kompetentingos institucijos, dalyviams, neatsižvelgiant į tai, ar dalyviams buvo suleista potenciali vakcina nuo COVID-19, ar, siekiant nepakenkti tyrimams, kontrolinei grupei skirta dozė; |
| --- | --- |

(7)

visų pirma atsižvelgiant į tai, kad atsiranda naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų, kovojant su COVID-19 pandemija ypač svarbus faktorius yra tolesnis COVID-19 vakcinų kūrimas bei tyrimas. Šiomis aplinkybėmis svarbu sudaryti palankesnes sąlygas savanoriams dalyvauti klinikiniuose tyrimuose, t. y. tyrimuose, kurie atliekami siekiant ištirti vaisto, pvz., COVID-19 vakcinos, saugumą ar veiksmingumą. Kuriant vakcinas klinikiniai tyrimai labai svarbūs, todėl reikėtų skatinti savanorišką dalyvavimą juose. Jei klinikinių tyrimų savanoriams būtų užkirstas kelias gauti ES skaitmeninį COVID pažymėjimą, jie galėtų būti atgrasyti nuo dalyvavimo tokiuose tyrimuose, dėl to tokie tyrimai užtruktų ilgiau, nei numatyta, ir apskritai būtų neigiamai veikiama visuomenės sveikata. Be to, turėtų būti išlaikomas klinikinių tyrimų sąžiningumas, be kita ko, taikant duomenų kodavimą ir išsaugant duomenų konfidencialumą, kad būtų užtikrinamas tyrimų rezultatų patikimumas. Todėl valstybės narės turėtų galėti išduoti skiepijimo pažymėjimus klinikinių tyrimų, kuriuos patvirtino valstybių narių etikos komitetai ir kompetentingos institucijos, dalyviams, neatsižvelgiant į tai, ar dalyviams buvo suleista potenciali vakcina nuo COVID-19, ar, siekiant nepakenkti tyrimams, kontrolinei grupei skirta dozė;

| (8) | be to, reikia patikslinti, kad kitos valstybės narės turėtų galėti pripažinti pažymėjimus, išduodamus paskiepijus COVID-19 vakcinomis, dėl kurių atliekami klinikiniai tyrimai, kad galėtų netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų pagal Sąjungos teisę reaguojant į COVID-19 pandemiją. Tokių skiepijimo pažymėjimų pripažinimo laikotarpis neturėtų būti ilgesnis už pažymėjimų, išduotų remiantis COVID-19 vakcinomis, kurioms suteiktas rinkodaros leidimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (5), pripažinimo laikotarpį. Tokių skiepijimo pažymėjimų pripažinimo laikotarpis gali skirtis priklausomai nuo to, ar vakcina buvo naudojama kaip pirminio skiepijimo kurso dalis, ar kaip stiprinamoji dozė. Šiuo laikotarpiu valstybės narės gali pripažinti tokius skiepijimo pažymėjimus, išskyrus atvejus, kai jie buvo panaikinti užbaigus klinikinį tyrimą, visų pirma tais atvejais, kai COVID-19 vakcinai vėliau nesuteiktas rinkodaros leidimas arba kai skiepijimo pažymėjimai buvo išduoti skyrus placebą kontrolės grupėms atliekant koduotą tyrimą. Šiuo požiūriu skiepijimo pažymėjimų išdavimas COVID-19 vakcinų klinikinių tyrimų dalyviams ir tokių pažymėjimų pripažinimas priklauso valstybių narių kompetencijai. Jei COVID-19 vakcinai, dėl kurios atliekami klinikiniai tyrimai, vėliau išduodamas rinkodaros leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, nuo to rinkodaros leidimas išdavimo dienos skiepijimo ta vakcina pažymėjimams taikoma Reglamento (ES) 2021/953 5 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa. Siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai prašyti Sveikatos saugumo komiteto, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) arba Europos vaistų agentūros (EMA) parengti gaires dėl pažymėjimų, išduodamų paskiepijus COVID-19 vakcina, dėl kurios atliekami klinikiniai tyrimai, o pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 rinkodaros leidimas dar neišduotas, pripažinimo, kuriose turėtų būti atsižvelgta į etinius ir mokslinius kriterijus, kurių būtina laikytis atliekant klinikinius tyrimus; |
| --- | --- |

(8)

be to, reikia patikslinti, kad kitos valstybės narės turėtų galėti pripažinti pažymėjimus, išduodamus paskiepijus COVID-19 vakcinomis, dėl kurių atliekami klinikiniai tyrimai, kad galėtų netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų pagal Sąjungos teisę reaguojant į COVID-19 pandemiją. Tokių skiepijimo pažymėjimų pripažinimo laikotarpis neturėtų būti ilgesnis už pažymėjimų, išduotų remiantis COVID-19 vakcinomis, kurioms suteiktas rinkodaros leidimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (5), pripažinimo laikotarpį. Tokių skiepijimo pažymėjimų pripažinimo laikotarpis gali skirtis priklausomai nuo to, ar vakcina buvo naudojama kaip pirminio skiepijimo kurso dalis, ar kaip stiprinamoji dozė. Šiuo laikotarpiu valstybės narės gali pripažinti tokius skiepijimo pažymėjimus, išskyrus atvejus, kai jie buvo panaikinti užbaigus klinikinį tyrimą, visų pirma tais atvejais, kai COVID-19 vakcinai vėliau nesuteiktas rinkodaros leidimas arba kai skiepijimo pažymėjimai buvo išduoti skyrus placebą kontrolės grupėms atliekant koduotą tyrimą. Šiuo požiūriu skiepijimo pažymėjimų išdavimas COVID-19 vakcinų klinikinių tyrimų dalyviams ir tokių pažymėjimų pripažinimas priklauso valstybių narių kompetencijai. Jei COVID-19 vakcinai, dėl kurios atliekami klinikiniai tyrimai, vėliau išduodamas rinkodaros leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, nuo to rinkodaros leidimas išdavimo dienos skiepijimo ta vakcina pažymėjimams taikoma Reglamento (ES) 2021/953 5 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa. Siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai prašyti Sveikatos saugumo komiteto, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) arba Europos vaistų agentūros (EMA) parengti gaires dėl pažymėjimų, išduodamų paskiepijus COVID-19 vakcina, dėl kurios atliekami klinikiniai tyrimai, o pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 rinkodaros leidimas dar neišduotas, pripažinimo, kuriose turėtų būti atsižvelgta į etinius ir mokslinius kriterijus, kurių būtina laikytis atliekant klinikinius tyrimus;

| (9) | nuo tada, kai buvo priimtas Reglamentas (ES) 2021/953, su COVID-19 pandemija susijusi epidemiologinė situacija labai pasikeitė. Nepaisant skiepijimo lygio skirtumų tarp skirtingų valstybių narių, 2022 m. sausio 31 d. pirminio skiepijimo ciklą buvo užbaigę daugiau kaip 80 proc. suaugusių Sąjungos gyventojų, o stiprinamąja doze pasiskiepijo daugiau kaip 50 proc. Atsižvelgiant į skiepijimu suteikiamą stipresnę apsaugą nuo hospitalizavimo ir sunkios formos ligos, didinti skiepijimo apimtį ir toliau yra vienas iš esminių tikslų kovojant su COVID-19 pandemija, taip pat svarbus užtikrinant, kad būtų panaikinti laisvo asmenų judėjimo apribojimai; |
| --- | --- |

(9)

nuo tada, kai buvo priimtas Reglamentas (ES) 2021/953, su COVID-19 pandemija susijusi epidemiologinė situacija labai pasikeitė. Nepaisant skiepijimo lygio skirtumų tarp skirtingų valstybių narių, 2022 m. sausio 31 d. pirminio skiepijimo ciklą buvo užbaigę daugiau kaip 80 proc. suaugusių Sąjungos gyventojų, o stiprinamąja doze pasiskiepijo daugiau kaip 50 proc. Atsižvelgiant į skiepijimu suteikiamą stipresnę apsaugą nuo hospitalizavimo ir sunkios formos ligos, didinti skiepijimo apimtį ir toliau yra vienas iš esminių tikslų kovojant su COVID-19 pandemija, taip pat svarbus užtikrinant, kad būtų panaikinti laisvo asmenų judėjimo apribojimai;

| (10) | be to, 2021 m. II pusmetį išplitus susirūpinimą keliančiai delta atmainai, padaugėjo infekcijos, hospitalizavimo ir mirties atvejų, todėl valstybėms narėms teko imtis griežtų visuomenės sveikatos priemonių sveikatos priežiūros sistemų pajėgumams apsaugoti. 2022 m. pradžioje išplitus susirūpinimą keliančiai omikron atmainai staigiai išaugo COVID-19 infekcijos atvejų skaičius, ši atmaina greitai pakeitė delta atmainą ir užkrato perdavimo bendruomenėje intensyvumas visoje Sąjungoje pasiekė beprecedentį lygį. 2022 m. sausio 27 d. paskelbtame greitajame rizikos vertinime ECDC atkreipė dėmesį į tai, kad užsikrėtus omikron atmaina pacientams rečiau pasireiškia sunkūs klinikiniai padariniai, dėl kurių pacientą būtina hospitalizuoti arba gydyti intensyviosios terapijos skyriuje. Lengvesnė ligos eiga iš dalies susijusi su pačiam virusui būdingomis savybėmis, tačiau, remiantis vakcinų veiksmingumo tyrimų rezultatais, skiepijimas yra svarbus užkertant kelią sunkiems užsikrėtimo omikron atmaina klinikiniams padariniams ir kur kas veiksmingiau apsaugo nuo sunkios formos ligos, jei asmuo pasiskiepijęs trimis vakcinos dozėmis. Be to, atsižvelgiant į labai didelį užkrato perdavimo bendruomenėje mastą, dėl kurio tuo pat metu serga daug žmonių, tikėtina, kad tam tikrą laiką valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos patirs didelių sunkumų ir visuomenė apskritai nepajėgs tinkamai funkcionuoti, daugiausia dėl to, kad daug žmonių negalės dirbti ir mokytis; |
| --- | --- |

(10)

be to, 2021 m. II pusmetį išplitus susirūpinimą keliančiai delta atmainai, padaugėjo infekcijos, hospitalizavimo ir mirties atvejų, todėl valstybėms narėms teko imtis griežtų visuomenės sveikatos priemonių sveikatos priežiūros sistemų pajėgumams apsaugoti. 2022 m. pradžioje išplitus susirūpinimą keliančiai omikron atmainai staigiai išaugo COVID-19 infekcijos atvejų skaičius, ši atmaina greitai pakeitė delta atmainą ir užkrato perdavimo bendruomenėje intensyvumas visoje Sąjungoje pasiekė beprecedentį lygį. 2022 m. sausio 27 d. paskelbtame greitajame rizikos vertinime ECDC atkreipė dėmesį į tai, kad užsikrėtus omikron atmaina pacientams rečiau pasireiškia sunkūs klinikiniai padariniai, dėl kurių pacientą būtina hospitalizuoti arba gydyti intensyviosios terapijos skyriuje. Lengvesnė ligos eiga iš dalies susijusi su pačiam virusui būdingomis savybėmis, tačiau, remiantis vakcinų veiksmingumo tyrimų rezultatais, skiepijimas yra svarbus užkertant kelią sunkiems užsikrėtimo omikron atmaina klinikiniams padariniams ir kur kas veiksmingiau apsaugo nuo sunkios formos ligos, jei asmuo pasiskiepijęs trimis vakcinos dozėmis. Be to, atsižvelgiant į labai didelį užkrato perdavimo bendruomenėje mastą, dėl kurio tuo pat metu serga daug žmonių, tikėtina, kad tam tikrą laiką valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos patirs didelių sunkumų ir visuomenė apskritai nepajėgs tinkamai funkcionuoti, daugiausia dėl to, kad daug žmonių negalės dirbti ir mokytis;

| (11) | manoma, kad, 2022 m. pradžioje omikron infekcijos atvejų skaičiui pasiekus piką, didelė gyventojų dalis bent tam tikrą laikotarpį bus apsaugoti nuo COVID-19 dėl to, kad pasiskiepijo arba anksčiau buvo užsikrėtę šiuo virusu, arba dėl abiejų šių priežasčių. Dėl šiuo metu turimų COVID-19 vakcinų gerokai didesnė gyventojų procentinė dalis taip pat geriau apsaugota nuo sunkių COVID-19 ligos formų ir mirties. Tačiau neįmanoma numatyti, kokį poveikį turės galimas infekcijos atvejų skaičiaus padidėjimas 2022 m. II pusmetį. Be to, negalima atmesti galimybės, kad COVID-19 pandemija pablogės, atsiradus naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų. ECDC taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad šiame COVID-19 pandemijos etape tebėra daug neaiškumų; |
| --- | --- |

(11)

manoma, kad, 2022 m. pradžioje omikron infekcijos atvejų skaičiui pasiekus piką, didelė gyventojų dalis bent tam tikrą laikotarpį bus apsaugoti nuo COVID-19 dėl to, kad pasiskiepijo arba anksčiau buvo užsikrėtę šiuo virusu, arba dėl abiejų šių priežasčių. Dėl šiuo metu turimų COVID-19 vakcinų gerokai didesnė gyventojų procentinė dalis taip pat geriau apsaugota nuo sunkių COVID-19 ligos formų ir mirties. Tačiau neįmanoma numatyti, kokį poveikį turės galimas infekcijos atvejų skaičiaus padidėjimas 2022 m. II pusmetį. Be to, negalima atmesti galimybės, kad COVID-19 pandemija pablogės, atsiradus naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų. ECDC taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad šiame COVID-19 pandemijos etape tebėra daug neaiškumų;

| (12) | atsižvelgiant į tai, kad tebėra neaiškumų dėl tolesnės COVID-19 pandemijos raidos, negalima atmesti galimybės, kad valstybės narės reikalaus, kad Sąjungos piliečiai ir jų šeimos nariai, besinaudojantys savo laisvo judėjimo teise, pateiktų COVID-19 skiepijimo, tyrimo rezultato ar persirgimo įrodymus ir po 2022 m. birželio 30 d., t. y. dienos, kai Reglamentas (ES) 2021/953 nustoja galioti. Todėl svarbu, kad, jeigu po 2022 m. birželio 30 d. vis dar būtų taikomi tam tikri visuomenės sveikatos apsauga grindžiami laisvo judėjimo apribojimai, Sąjungos piliečiai ir jų šeimos nariai neprarastų galimybės naudotis savo ES skaitmeniniais COVID pažymėjimais – veiksmingu, saugiu ir privatumą saugančiu būdu įrodyti savo COVID-19 skiepijimo, tyrimo rezultato ar persirgimo įrodymus, jei valstybės narės reikalaus, kad asmenys, norėdami pasinaudoti savo laisvo judėjimo teise, turėtų tokį pažymėjimą; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į tai, kad tebėra neaiškumų dėl tolesnės COVID-19 pandemijos raidos, negalima atmesti galimybės, kad valstybės narės reikalaus, kad Sąjungos piliečiai ir jų šeimos nariai, besinaudojantys savo laisvo judėjimo teise, pateiktų COVID-19 skiepijimo, tyrimo rezultato ar persirgimo įrodymus ir po 2022 m. birželio 30 d., t. y. dienos, kai Reglamentas (ES) 2021/953 nustoja galioti. Todėl svarbu, kad, jeigu po 2022 m. birželio 30 d. vis dar būtų taikomi tam tikri visuomenės sveikatos apsauga grindžiami laisvo judėjimo apribojimai, Sąjungos piliečiai ir jų šeimos nariai neprarastų galimybės naudotis savo ES skaitmeniniais COVID pažymėjimais – veiksmingu, saugiu ir privatumą saugančiu būdu įrodyti savo COVID-19 skiepijimo, tyrimo rezultato ar persirgimo įrodymus, jei valstybės narės reikalaus, kad asmenys, norėdami pasinaudoti savo laisvo judėjimo teise, turėtų tokį pažymėjimą;

| (13) | tomis aplinkybėmis valstybės narės turėtų reikalauti, kad laisvo judėjimo teise besinaudojantys Sąjungos piliečiai ir jų šeimos nariai pateiktų skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultato ar persirgimo įrodymus, arba turėtų nustatyti papildomų apribojimų, pavyzdžiui, papildomus su kelionėmis susijusius tyrimus dėl SARS-CoV-2 infekcijos arba su kelionėmis susijusį reikalavimą karantinuotis ar izoliuotis, tik tais atvejais, kai tokie apribojimai yra nediskriminaciniai, būtini ir proporcingi siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą remiantis naujausiais turimais moksliniais įrodymais, įskaitant pagal Tarybos rekomendaciją (ES) 2022/107 (6) ECDC paskelbtus epidemiologinius duomenis, ir laikantis atsargumo principo; |
| --- | --- |

(13)

tomis aplinkybėmis valstybės narės turėtų reikalauti, kad laisvo judėjimo teise besinaudojantys Sąjungos piliečiai ir jų šeimos nariai pateiktų skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultato ar persirgimo įrodymus, arba turėtų nustatyti papildomų apribojimų, pavyzdžiui, papildomus su kelionėmis susijusius tyrimus dėl SARS-CoV-2 infekcijos arba su kelionėmis susijusį reikalavimą karantinuotis ar izoliuotis, tik tais atvejais, kai tokie apribojimai yra nediskriminaciniai, būtini ir proporcingi siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą remiantis naujausiais turimais moksliniais įrodymais, įskaitant pagal Tarybos rekomendaciją (ES) 2022/107 (6) ECDC paskelbtus epidemiologinius duomenis, ir laikantis atsargumo principo;

| (14) | nustatydamos laisvo judėjimo apribojimus visuomenės sveikatos pagrindais, valstybės narės turėtų ypatingą dėmesį skirti atokiausių regionų, eksklavų ir geografiškai izoliuotų vietovių ypatumams ir galimam tokių apribojimų poveikiui pasienio regionų veikimui, atsižvelgiant į tų regionų tvirtus socialinius ir ekonominius ryšius; |
| --- | --- |

(14)

nustatydamos laisvo judėjimo apribojimus visuomenės sveikatos pagrindais, valstybės narės turėtų ypatingą dėmesį skirti atokiausių regionų, eksklavų ir geografiškai izoliuotų vietovių ypatumams ir galimam tokių apribojimų poveikiui pasienio regionų veikimui, atsižvelgiant į tų regionų tvirtus socialinius ir ekonominius ryšius;

| (15) | bet koks pažymėjimų, sudarančių ES skaitmeninį COVID pažymėjimą, tikrinimas neturėtų lemti papildomų laisvo judėjimo Sąjungoje ar kelionių Šengeno erdvėje apribojimų; |
| --- | --- |

(15)

bet koks pažymėjimų, sudarančių ES skaitmeninį COVID pažymėjimą, tikrinimas neturėtų lemti papildomų laisvo judėjimo Sąjungoje ar kelionių Šengeno erdvėje apribojimų;

| (16) | kartu, atsižvelgiant į tai, kad bet kokie laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje apribojimai, nustatyti SARS-CoV-2 plitimui apriboti, įskaitant reikalavimą pateikti ES skaitmeninius COVID pažymėjimus, turėtų būti panaikinti, kai tik tai leis epidemiologinė situacija, Reglamento (ES) 2021/953 galiojimo laikotarpis turėtų būti pratęstas ne daugiau kaip 12 mėnesių. Be to, šio reglamento taikymo laikotarpio pratęsimo nereikėtų suprasti kaip reikalavimo, kad valstybės narės, ypač tos, kurios nebetaiko vidaus visuomenės sveikatos priemonių, paliktų galioti arba nustatytų laisvo judėjimo apribojimus. Taip pat turėtų būti pratęsti pagal Reglamentą (ES) 2021/953 Komisijai deleguoti įgaliojimai priimti aktus, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsniu. Būtina užtikrinti, kad ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistemą būtų galima pritaikyti, atsižvelgiant į naujus duomenis apie skiepijimą nuo COVID-19, pakartotinį užsikrėtimą persirgus arba tyrimus ir į mokslo pažangą, padarytą kovojant su COVID-19 pandemija; |
| --- | --- |

(16)

kartu, atsižvelgiant į tai, kad bet kokie laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje apribojimai, nustatyti SARS-CoV-2 plitimui apriboti, įskaitant reikalavimą pateikti ES skaitmeninius COVID pažymėjimus, turėtų būti panaikinti, kai tik tai leis epidemiologinė situacija, Reglamento (ES) 2021/953 galiojimo laikotarpis turėtų būti pratęstas ne daugiau kaip 12 mėnesių. Be to, šio reglamento taikymo laikotarpio pratęsimo nereikėtų suprasti kaip reikalavimo, kad valstybės narės, ypač tos, kurios nebetaiko vidaus visuomenės sveikatos priemonių, paliktų galioti arba nustatytų laisvo judėjimo apribojimus. Taip pat turėtų būti pratęsti pagal Reglamentą (ES) 2021/953 Komisijai deleguoti įgaliojimai priimti aktus, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsniu. Būtina užtikrinti, kad ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistemą būtų galima pritaikyti, atsižvelgiant į naujus duomenis apie skiepijimą nuo COVID-19, pakartotinį užsikrėtimą persirgus arba tyrimus ir į mokslo pažangą, padarytą kovojant su COVID-19 pandemija;

| (17) | ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai trečiąją Reglamento (ES) 2021/953 taikymo ataskaitą. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti pateikta pagal to reglamento 11 straipsnį gautos informacijos apie laisvo judėjimo apribojimus, kuriuos valstybės narės nustatė siekdamos apriboti SARS-CoV-2 plitimą, apžvalga, bet kokių pokyčių, susijusių su ES skaitmeninio COVID pažymėjimo naudojimu šalies viduje ir tarptautiniu mastu, apžvalga, visi reikšmingi į antrąją ataskaitą įtraukto vertinimo atnaujinimai ir tolesnio ES skaitmeninių COVID pažymėjimų naudojimo to reglamento tikslais tinkamumo vertinimas, atsižvelgiant į epidemiologinius pokyčius ir naujausius turimus mokslinius įrodymus, taip pat atsižvelgiant į būtinumo ir proporcingumo principus. Rengdama ataskaitą Komisija turėtų paprašyti ECDC ir Sveikatos saugumo komiteto gairių. Nedarant poveikio Komisijos iniciatyvos teisei, kartu su ataskaita turėtų būti pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo Reglamento (ES) 2021/953 taikymo laikotarpis sutrumpinamas atsižvelgiant į epidemiologinės situacijos pokyčius, susijusius su COVID-19 pandemija, ir į ECDC bei Sveikatos saugumo komiteto rekomendacijas tuo klausimu; |
| --- | --- |

(17)

ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai trečiąją Reglamento (ES) 2021/953 taikymo ataskaitą. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti pateikta pagal to reglamento 11 straipsnį gautos informacijos apie laisvo judėjimo apribojimus, kuriuos valstybės narės nustatė siekdamos apriboti SARS-CoV-2 plitimą, apžvalga, bet kokių pokyčių, susijusių su ES skaitmeninio COVID pažymėjimo naudojimu šalies viduje ir tarptautiniu mastu, apžvalga, visi reikšmingi į antrąją ataskaitą įtraukto vertinimo atnaujinimai ir tolesnio ES skaitmeninių COVID pažymėjimų naudojimo to reglamento tikslais tinkamumo vertinimas, atsižvelgiant į epidemiologinius pokyčius ir naujausius turimus mokslinius įrodymus, taip pat atsižvelgiant į būtinumo ir proporcingumo principus. Rengdama ataskaitą Komisija turėtų paprašyti ECDC ir Sveikatos saugumo komiteto gairių. Nedarant poveikio Komisijos iniciatyvos teisei, kartu su ataskaita turėtų būti pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo Reglamento (ES) 2021/953 taikymo laikotarpis sutrumpinamas atsižvelgiant į epidemiologinės situacijos pokyčius, susijusius su COVID-19 pandemija, ir į ECDC bei Sveikatos saugumo komiteto rekomendacijas tuo klausimu;

| (18) | todėl Reglamentas (ES) 2021/953 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(18)

todėl Reglamentas (ES) 2021/953 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (19) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sudaryti sąlygas naudotis teise laisvai judėti Sąjungoje COVID-19 pandemijos metu nustatant sąveikiųjų COVID-19 pažymėjimų, kuriuose nurodoma asmens COVID-19 skiepijimo būklė, tyrimo rezultatai ar persirgimo būklė, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(19)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sudaryti sąlygas naudotis teise laisvai judėti Sąjungoje COVID-19 pandemijos metu nustatant sąveikiųjų COVID-19 pažymėjimų, kuriuose nurodoma asmens COVID-19 skiepijimo būklė, tyrimo rezultatai ar persirgimo būklė, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (20) | siekiant sudaryti sąlygas skubiai ir laiku pradėti taikyti šį reglamentą ir užtikrinti ES skaitmeninio COVID pažymėjimo tęstinumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną; |
| --- | --- |

(20)

siekiant sudaryti sąlygas skubiai ir laiku pradėti taikyti šį reglamentą ir užtikrinti ES skaitmeninio COVID pažymėjimo tęstinumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną;

| (21) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (7) 42 straipsnio 1 ir 2 dalis buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir Europos duomenų apsaugos valdyba, ir jie pateikė bendrą nuomonę 2022 m. kovo 14 d. (8), |
| --- | --- |

(21)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (7) 42 straipsnio 1 ir 2 dalis buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir Europos duomenų apsaugos valdyba, ir jie pateikė bendrą nuomonę 2022 m. kovo 14 d. (8),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) 2021/953 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnio 5 punktas pakeičiamas taip:






  „5) | antigenų tyrimas – vienai iš toliau nurodytų kategorijų priskiriamas tyrimo būdas, kuriuo siekiama aptikti viruso baltymus (antigenus), siekiant nustatyti, ar mėginyje yra SARS-CoV-2:






  a) | greitieji antigenų testai, kaip antai šoninio srauto imunologinė analizė, kurių rezultatai gaunami greičiau nei per 30 minučių; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

2 straipsnio 5 punktas pakeičiamas taip:

„5)

antigenų tyrimas – vienai iš toliau nurodytų kategorijų priskiriamas tyrimo būdas, kuriuo siekiama aptikti viruso baltymus (antigenus), siekiant nustatyti, ar mėginyje yra SARS-CoV-2:

a)

greitieji antigenų testai, kaip antai šoninio srauto imunologinė analizė, kurių rezultatai gaunami greičiau nei per 30 minučių;

| b) | laboratorijoje atliekami antigenų tyrimai, kaip antai imunofermentinė analizė arba automatizuota imunologinė analizė, antigenams aptikti;“; |
| --- | --- |

b)

laboratorijoje atliekami antigenų tyrimai, kaip antai imunofermentinė analizė arba automatizuota imunologinė analizė, antigenams aptikti;“;

| 2) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | pirmos pastraipos b ir c punktai pakeičiami taip:






  „b) | pažymėjimą, kuriuo patvirtinama, kad jo turėtojui buvo skirtas NRA tyrimas arba antigenų tyrimas, įtrauktas į Sveikatos saugumo komitete suderintą bendrą ES COVID-19 antigenų tyrimų sąrašą, kurį atliko sveikatos priežiūros specialistai arba tyrimus atlikti parengti darbuotojai pažymėjimą išduodančioje valstybėje narėje, ir kuriame nurodomas tyrimo tipas, atlikimo data ir rezultatas (toliau – tyrimo pažymėjimas); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

pirmos pastraipos b ir c punktai pakeičiami taip:

„b)

pažymėjimą, kuriuo patvirtinama, kad jo turėtojui buvo skirtas NRA tyrimas arba antigenų tyrimas, įtrauktas į Sveikatos saugumo komitete suderintą bendrą ES COVID-19 antigenų tyrimų sąrašą, kurį atliko sveikatos priežiūros specialistai arba tyrimus atlikti parengti darbuotojai pažymėjimą išduodančioje valstybėje narėje, ir kuriame nurodomas tyrimo tipas, atlikimo data ir rezultatas (toliau – tyrimo pažymėjimas);

| c) | pažymėjimą, kuriuo patvirtinama, kad jo turėtojas persirgo SARS-CoV-2 infekcijos, kuri nustatyta teigiamu sveikatos priežiūros specialistų arba tyrimus atlikti parengtų darbuotojų atlikto NRA tyrimo arba antigenų tyrimo, įtraukto į Sveikatos saugumo komitete suderintą bendrą ES COVID-19 antigenų tyrimų sąrašą, rezultatu, sukelta liga (toliau – persirgimo pažymėjimas).“; |
| --- | --- |

c)

pažymėjimą, kuriuo patvirtinama, kad jo turėtojas persirgo SARS-CoV-2 infekcijos, kuri nustatyta teigiamu sveikatos priežiūros specialistų arba tyrimus atlikti parengtų darbuotojų atlikto NRA tyrimo arba antigenų tyrimo, įtraukto į Sveikatos saugumo komitete suderintą bendrą ES COVID-19 antigenų tyrimų sąrašą, rezultatu, sukelta liga (toliau – persirgimo pažymėjimas).“;

| ii) | antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Komisija paskelbia bendrą ES COVID-19 antigenų tyrimų sąrašą, kuris suderinamas ir prireikus atnaujinamas Sveikatos saugumo komitete.“; |
| --- | --- |

ii)

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija paskelbia bendrą ES COVID-19 antigenų tyrimų sąrašą, kuris suderinamas ir prireikus atnaujinamas Sveikatos saugumo komitete.“;

| b) | 11 dalis pakeičiama taip:

  „11.   Prireikus Komisija paprašo Sveikatos saugumo komiteto, ECDC arba EMA parengti gaires dėl turimų mokslinių įrodymų dėl 1 dalyje nurodytuose pažymėjimuose pateikiamų medicininių įvykių poveikio, ypač dėl naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų, taip pat gaires dėl COVID-19 vakcinų, dėl kurių valstybėse narėse atliekami klinikiniai tyrimai, pripažinimo.“; |
| --- | --- |

b)

11 dalis pakeičiama taip:

„11.   Prireikus Komisija paprašo Sveikatos saugumo komiteto, ECDC arba EMA parengti gaires dėl turimų mokslinių įrodymų dėl 1 dalyje nurodytuose pažymėjimuose pateikiamų medicininių įvykių poveikio, ypač dėl naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų, taip pat gaires dėl COVID-19 vakcinų, dėl kurių valstybėse narėse atliekami klinikiniai tyrimai, pripažinimo.“;

| 3) | 4 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Patikimumo užtikrinimo sistema grindžiama viešojo rakto infrastruktūra ir ja sudaromos galimybės patikimai ir saugiai išduoti 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus pažymėjimus ir patikrinti jų autentiškumą, galiojimą bei vientisumą. Patikimumo užtikrinimo sistema turi sudaryti galimybes nustatyti sukčiavimo atvejus, visų pirma klastotes. Be to, ja sudaromos sąlygos keitimuisi panaikintų pažymėjimų sąrašais, kuriuose nurodomi unikalūs panaikintų pažymėjimų identifikatoriai. Tokiuose panaikintų pažymėjimų sąrašuose neturi būti jokių kitų asmens duomenų. Tikrinant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus pažymėjimus ir, kai taikoma, panaikintų pažymėjimų sąrašus, pažymėjimą išdavusiam subjektui apie tikrinimą nepranešama.“; |
| --- | --- |

3)

4 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Patikimumo užtikrinimo sistema grindžiama viešojo rakto infrastruktūra ir ja sudaromos galimybės patikimai ir saugiai išduoti 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus pažymėjimus ir patikrinti jų autentiškumą, galiojimą bei vientisumą. Patikimumo užtikrinimo sistema turi sudaryti galimybes nustatyti sukčiavimo atvejus, visų pirma klastotes. Be to, ja sudaromos sąlygos keitimuisi panaikintų pažymėjimų sąrašais, kuriuose nurodomi unikalūs panaikintų pažymėjimų identifikatoriai. Tokiuose panaikintų pažymėjimų sąrašuose neturi būti jokių kitų asmens duomenų. Tikrinant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus pažymėjimus ir, kai taikoma, panaikintų pažymėjimų sąrašus, pažymėjimą išdavusiam subjektui apie tikrinimą nepranešama.“;

| 4) | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies pirmos pastraipos b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | informacija apie COVID-19 vakciną ir turėtojui suleistų dozių skaičių, neatsižvelgiant į tai, kurioje valstybėje narėje tos dozės buvo suleistos;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies pirmos pastraipos b punktas pakeičiamas taip:

„b)

informacija apie COVID-19 vakciną ir turėtojui suleistų dozių skaičių, neatsižvelgiant į tai, kurioje valstybėje narėje tos dozės buvo suleistos;“;

| b) | 5 dalis papildoma šiomis pastraipomis:

  „Valstybės narės taip pat gali išduoti 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus skiepijimo pažymėjimus asmenims, dalyvaujantiems COVID-19 vakcinos klinikiniuose tyrimuose, kuriuos patvirtino valstybių narių etikos komitetai ir kompetentingos institucijos, neatsižvelgiant į tai, ar dalyviui buvo suleista COVID-19 potenciali vakcina, ar kontrolinei grupei skirta dozė. Informacija apie COVID-19 vakciną, kuri turi būti įtraukta į skiepijimo pažymėjimą atsižvelgiant į konkrečius duomenų laukelius, nurodytus priedo 1 punkte, neturi pakenkti klinikinio tyrimo sąžiningumui.
  Valstybės narės gali pripažinti, vadovaujantis ketvirta pastraipa, kitų valstybių narių išduotus skiepijimo pažymėjimus, kad galėtų netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, kurie nustatyti laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas SARS-CoV-2 plitimas, išskyrus atvejus, kai jų pripažinimo laikotarpis yra pasibaigęs arba jie buvo panaikinti užbaigus klinikinį tyrimą, visų pirma tuo pagrindu, kad COVID-19 vakcinai vėliau nesuteiktas rinkodaros leidimas arba kad skiepijimo pažymėjimai buvo išduoti kontrolinei grupei skyrus placebą atliekant koduotą tyrimą.“; |
| --- | --- |

b)

5 dalis papildoma šiomis pastraipomis:

„Valstybės narės taip pat gali išduoti 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus skiepijimo pažymėjimus asmenims, dalyvaujantiems COVID-19 vakcinos klinikiniuose tyrimuose, kuriuos patvirtino valstybių narių etikos komitetai ir kompetentingos institucijos, neatsižvelgiant į tai, ar dalyviui buvo suleista COVID-19 potenciali vakcina, ar kontrolinei grupei skirta dozė. Informacija apie COVID-19 vakciną, kuri turi būti įtraukta į skiepijimo pažymėjimą atsižvelgiant į konkrečius duomenų laukelius, nurodytus priedo 1 punkte, neturi pakenkti klinikinio tyrimo sąžiningumui.

Valstybės narės gali pripažinti, vadovaujantis ketvirta pastraipa, kitų valstybių narių išduotus skiepijimo pažymėjimus, kad galėtų netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, kurie nustatyti laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas SARS-CoV-2 plitimas, išskyrus atvejus, kai jų pripažinimo laikotarpis yra pasibaigęs arba jie buvo panaikinti užbaigus klinikinį tyrimą, visų pirma tuo pagrindu, kad COVID-19 vakcinai vėliau nesuteiktas rinkodaros leidimas arba kad skiepijimo pažymėjimai buvo išduoti kontrolinei grupei skyrus placebą atliekant koduotą tyrimą.“;

| 5) | 6 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | informacija apie atliktą NRA tyrimą arba antigenų tyrimą;“; |
| --- | --- | --- |

5)

6 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

informacija apie atliktą NRA tyrimą arba antigenų tyrimą;“;

| 6) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Gavusi prašymą, kiekviena valstybė narė išduoda 3 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytus persirgimo pažymėjimus, remdamasi teigiamu sveikatos priežiūros specialistų arba tyrimus atlikti parengtų darbuotojų atlikto NRA tyrimo rezultatu.
  Be to, gavusi prašymą, valstybė narė gali išduoti 3 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą persirgimo pažymėjimą, remdamasi teigiamu antigenų tyrimo, įtraukto į Sveikatos saugumo komitete suderintą bendrą ES COVID-19 antigenų tyrimų sąrašą ir atlikto sveikatos priežiūros specialistų arba tyrimus atlikti parengtų darbuotojų, rezultatu.
  Valstybės narės gali išduoti persirgimo pažymėjimus, remdamosi antigenų tyrimais, kuriuos 2021 m. spalio 1 d. arba vėliau atliko sveikatos priežiūros specialistai arba tyrimus atlikti parengti darbuotojai, jei atliktas antigenų tyrimas buvo įtrauktas į Sveikatos saugumo komitete suderintą bendrą ES COVID-19 antigenų tyrimų sąrašą tą dieną, kai gautas teigiamas tyrimo rezultatas.
  Persirgimo pažymėjimas išduodamas ne anksčiau kaip praėjus 11 dienų nuo pirmojo NRA tyrimo ar antigenų tyrimo, kurio rezultatas buvo teigiamas, datos.
  Komisijai pagal 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, remiantis Sveikatos saugumo komiteto pagal 3 straipsnio 11 dalį pateiktomis gairėmis arba ECDC peržiūrėtais moksliniais įrodymais, iš dalies keičiamas dienų, nuo kada išduodamas persirgimo pažymėjimas, skaičius.“; |
| --- | --- | --- |

6)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Gavusi prašymą, kiekviena valstybė narė išduoda 3 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytus persirgimo pažymėjimus, remdamasi teigiamu sveikatos priežiūros specialistų arba tyrimus atlikti parengtų darbuotojų atlikto NRA tyrimo rezultatu.

Be to, gavusi prašymą, valstybė narė gali išduoti 3 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą persirgimo pažymėjimą, remdamasi teigiamu antigenų tyrimo, įtraukto į Sveikatos saugumo komitete suderintą bendrą ES COVID-19 antigenų tyrimų sąrašą ir atlikto sveikatos priežiūros specialistų arba tyrimus atlikti parengtų darbuotojų, rezultatu.

Valstybės narės gali išduoti persirgimo pažymėjimus, remdamosi antigenų tyrimais, kuriuos 2021 m. spalio 1 d. arba vėliau atliko sveikatos priežiūros specialistai arba tyrimus atlikti parengti darbuotojai, jei atliktas antigenų tyrimas buvo įtrauktas į Sveikatos saugumo komitete suderintą bendrą ES COVID-19 antigenų tyrimų sąrašą tą dieną, kai gautas teigiamas tyrimo rezultatas.

Persirgimo pažymėjimas išduodamas ne anksčiau kaip praėjus 11 dienų nuo pirmojo NRA tyrimo ar antigenų tyrimo, kurio rezultatas buvo teigiamas, datos.

Komisijai pagal 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, remiantis Sveikatos saugumo komiteto pagal 3 straipsnio 11 dalį pateiktomis gairėmis arba ECDC peržiūrėtais moksliniais įrodymais, iš dalies keičiamas dienų, nuo kada išduodamas persirgimo pažymėjimas, skaičius.“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Remiantis pagal 3 straipsnio 11 dalį gautomis gairėmis, Komisijai pagal 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama šio straipsnio 1 dalis ir 3 straipsnio 1 dalies c punktas, kad būtų galima išduoti persirgimo pažymėjimą, remiantis teigiamu antigenų tyrimo rezultatu, antikūnų tyrimu, įskaitant serologinį SARS-CoV-2 antikūnų tyrimą, arba bet kuriuo kitu moksliškai patikimu metodu. Tokiais deleguotaisiais aktais taip pat iš dalies keičiamas priedo 3 punktas papildant, keičiant arba panaikinant duomenų laukelius, susijusius su šio straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b ir c punktuose nurodytų kategorijų asmens duomenimis.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Remiantis pagal 3 straipsnio 11 dalį gautomis gairėmis, Komisijai pagal 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama šio straipsnio 1 dalis ir 3 straipsnio 1 dalies c punktas, kad būtų galima išduoti persirgimo pažymėjimą, remiantis teigiamu antigenų tyrimo rezultatu, antikūnų tyrimu, įskaitant serologinį SARS-CoV-2 antikūnų tyrimą, arba bet kuriuo kitu moksliškai patikimu metodu. Tokiais deleguotaisiais aktais taip pat iš dalies keičiamas priedo 3 punktas papildant, keičiant arba panaikinant duomenų laukelius, susijusius su šio straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b ir c punktuose nurodytų kategorijų asmens duomenimis.“;

| 7) | 10 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Panaikintų pažymėjimų sąrašai, kuriais pasikeista pagal 4 straipsnio 2 dalį, negali būti saugomi ilgiau nei šio reglamento taikymo laikotarpis.“; |
| --- | --- |

7)

10 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Panaikintų pažymėjimų sąrašai, kuriais pasikeista pagal 4 straipsnio 2 dalį, negali būti saugomi ilgiau nei šio reglamento taikymo laikotarpis.“;

| 8) | 11 straipsnis pakeičiamas taip:

  “11 straipsnis
  Laisvo judėjimo apribojimai ir keitimasis informacija

  „1.   Nedarant poveikio valstybių narių kompetencijai nustatyti laisvo judėjimo apribojimus visuomenės sveikatos pagrindais, valstybės narės, pripažįstančios skiepijimo pažymėjimus, tyrimo pažymėjimus, nurodančius neigiamą rezultatą, ar persirgimo pažymėjimus, netaiko papildomų laisvo judėjimo apribojimų, išskyrus atvejus, kai tokie apribojimai yra nediskriminacinio pobūdžio, būtini ir proporcingi siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą remiantis naujausiais turimais moksliniais įrodymais, įskaitant ECDC paskelbtus epidemiologinius duomenis, vadovaujantis Tarybos rekomendacija (ES) 2022/107 (*1) ir laikantis atsargumo principo.


  2.   Jeigu valstybė narė, laikydamasi Sąjungos teisės, įskaitant šio straipsnio 1 dalyje nustatytus principus, 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų pažymėjimų turėtojams nustato papildomų apribojimų, ypač dėl susirūpinimą keliančios arba stebimosios SARS-CoV-2 atmainos, ji apie tai informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares, jei įmanoma, likus 48 valandoms iki tokių naujų apribojimų nustatymo. Tuo tikslu valstybė narė pateikia šią informaciją:






  a) | tokių apribojimų priežastis, įskaitant visus atitinkamus epidemiologinius duomenis ir turimus bei tuo etapu prieinamus mokslinius įrodymus, kuriais grindžiami tokie apribojimai; |
| --- | --- | --- |

8)

11 straipsnis pakeičiamas taip:

“11 straipsnis

Laisvo judėjimo apribojimai ir keitimasis informacija

„1.   Nedarant poveikio valstybių narių kompetencijai nustatyti laisvo judėjimo apribojimus visuomenės sveikatos pagrindais, valstybės narės, pripažįstančios skiepijimo pažymėjimus, tyrimo pažymėjimus, nurodančius neigiamą rezultatą, ar persirgimo pažymėjimus, netaiko papildomų laisvo judėjimo apribojimų, išskyrus atvejus, kai tokie apribojimai yra nediskriminacinio pobūdžio, būtini ir proporcingi siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą remiantis naujausiais turimais moksliniais įrodymais, įskaitant ECDC paskelbtus epidemiologinius duomenis, vadovaujantis Tarybos rekomendacija (ES) 2022/107 (*1) ir laikantis atsargumo principo.

2.   Jeigu valstybė narė, laikydamasi Sąjungos teisės, įskaitant šio straipsnio 1 dalyje nustatytus principus, 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų pažymėjimų turėtojams nustato papildomų apribojimų, ypač dėl susirūpinimą keliančios arba stebimosios SARS-CoV-2 atmainos, ji apie tai informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares, jei įmanoma, likus 48 valandoms iki tokių naujų apribojimų nustatymo. Tuo tikslu valstybė narė pateikia šią informaciją:

a)

tokių apribojimų priežastis, įskaitant visus atitinkamus epidemiologinius duomenis ir turimus bei tuo etapu prieinamus mokslinius įrodymus, kuriais grindžiami tokie apribojimai;

| b) | tokių apribojimų aprėptį, nurodant, kurių pažymėjimų turėtojams jie taikomi arba netaikomi; |
| --- | --- |

b)

tokių apribojimų aprėptį, nurodant, kurių pažymėjimų turėtojams jie taikomi arba netaikomi;

| c) | tokių apribojimų įsigaliojimo datą ir galiojimo trukmę. |
| --- | --- |

c)

tokių apribojimų įsigaliojimo datą ir galiojimo trukmę.

2a.   Tais atvejais, kai valstybė narė nustato apribojimus pagal 1 ir 2 dalis, ji ypatingą dėmesį skiria galimam tokių apribojimų poveikiui pasienio regionų veikimui ir atokiausių regionų, eksklavų ir geografiškai izoliuotų vietovių ypatumams.

3.   Valstybės narės informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų pažymėjimų išdavimą ir pripažinimo sąlygas, įskaitant informaciją apie COVID-19 vakcinas, kurias jos pripažįsta pagal 5 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą.

4.   Valstybės narės laiku pateikia visuomenei aiškią ir išsamią informaciją 1, 2 ir 3 dalyse nurodytais klausimais. Paprastai valstybės narės tą informaciją turi paskelbti likus 24 valandoms iki naujų apribojimų įsigaliojimo, atsižvelgiant į tai, kad ekstremaliųjų epidemiologinių situacijų atveju būtinas tam tikras lankstumas. Be to, Komisija gali centralizuotai viešai skelbti valstybių narių pateiktą informaciją.

(*1)  
  2022 m. sausio 25 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2022/107 dėl suderinto požiūrio, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas saugiai ir laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu, kuria pakeičiama Rekomendacija (ES) 2020/1475 (OL L 18, 2022 1 27, p. 110).“;"

*1

| 9) | 12 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje ir 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami 24 mėnesių laikotarpiui nuo 2021 m. liepos 1 d.“; |
| --- | --- |

9)

12 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje ir 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami 24 mėnesių laikotarpiui nuo 2021 m. liepos 1 d.“;

| 10) | 16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies trečia pastraipa išbraukiama; |
| --- | --- | --- |

10)

16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies trečia pastraipa išbraukiama;

| b) | papildoma šia dalimi:

  „3.   Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą.
  Ataskaitoje visų pirma pateikiama:






  a) | pagal 11 straipsnį gautos informacijos apie laisvo judėjimo apribojimus, kuriuos valstybės narės nustatė siekdamos apriboti SARS-CoV-2 plitimą, apžvalga; |
| --- | --- | --- |

b)

papildoma šia dalimi:

„3.   Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą.

Ataskaitoje visų pirma pateikiama:

a)

pagal 11 straipsnį gautos informacijos apie laisvo judėjimo apribojimus, kuriuos valstybės narės nustatė siekdamos apriboti SARS-CoV-2 plitimą, apžvalga;

| b) | visų pokyčių, susijusių su 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų pažymėjimų naudojimu šalies viduje ir tarptautiniu mastu ir įgyvendinimo aktų dėl trečiųjų valstybių išduotų COVID-19 pažymėjimų priėmimu pagal 8 straipsnio 2 dalį, apžvalga; |
| --- | --- |

b)

visų pokyčių, susijusių su 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų pažymėjimų naudojimu šalies viduje ir tarptautiniu mastu ir įgyvendinimo aktų dėl trečiųjų valstybių išduotų COVID-19 pažymėjimų priėmimu pagal 8 straipsnio 2 dalį, apžvalga;

| c) | visi pagal šio straipsnio 2 dalį pateiktoje ataskaitoje išdėstyti reikšmingi atnaujinimai, susiję su šio reglamento poveikio palankesnėms sąlygoms laisvam judėjimui, be kita ko, kelionėms ir turizmui, įvairių rūšių vakcinų pripažinimui, pagrindinėms laisvėms ir nediskriminavimui, taip pat asmens duomenų apsaugai COVID-19 pandemijos metu, vertinimu; |
| --- | --- |

c)

visi pagal šio straipsnio 2 dalį pateiktoje ataskaitoje išdėstyti reikšmingi atnaujinimai, susiję su šio reglamento poveikio palankesnėms sąlygoms laisvam judėjimui, be kita ko, kelionėms ir turizmui, įvairių rūšių vakcinų pripažinimui, pagrindinėms laisvėms ir nediskriminavimui, taip pat asmens duomenų apsaugai COVID-19 pandemijos metu, vertinimu;

| d) | tolesnio 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų pažymėjimų naudojimo šio reglamento tikslais tinkamumo vertinimas, atsižvelgiant į epidemiologinius pokyčius ir naujausius turimus mokslinius įrodymus.
  Rengdama ataskaitą, Komisija paprašo ECDC ir Sveikatos saugumo komiteto gairių, ir šios pridedamos prie tos ataskaitos.
  Kartu su ataskaita gali būti pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo visų pirma šio reglamento taikymo laikotarpis sutrumpinamas atsižvelgiant į epidemiologinės situacijos pokyčius, susijusius su COVID-19 pandemija, ir į ECDC bei Sveikatos saugumo komiteto rekomendacijas tuo klausimu.“; |
| --- | --- |

d)

tolesnio 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų pažymėjimų naudojimo šio reglamento tikslais tinkamumo vertinimas, atsižvelgiant į epidemiologinius pokyčius ir naujausius turimus mokslinius įrodymus.

Rengdama ataskaitą, Komisija paprašo ECDC ir Sveikatos saugumo komiteto gairių, ir šios pridedamos prie tos ataskaitos.

Kartu su ataskaita gali būti pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo visų pirma šio reglamento taikymo laikotarpis sutrumpinamas atsižvelgiant į epidemiologinės situacijos pokyčius, susijusius su COVID-19 pandemija, ir į ECDC bei Sveikatos saugumo komiteto rekomendacijas tuo klausimu.“;

| 11) | 17 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Jis taikomas nuo 2021 m. liepos 1 d. iki 2023 m. birželio 30 d.
  “; |
| --- | --- |

11)

17 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Jis taikomas nuo 2021 m. liepos 1 d. iki 2023 m. birželio 30 d.
  “;

| 12) | priedo 2 punkto i papunktis pakeičiamas taip:






  „i) | tyrimo atlikimo centras ar vieta (neprivaloma antigenų tyrimo atveju);“. |
| --- | --- | --- |

12)

priedo 2 punkto i papunktis pakeičiamas taip:

„i)

tyrimo atlikimo centras ar vieta (neprivaloma antigenų tyrimo atveju);“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 29 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. RIESTER

---

(1)  
  2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  
  2021 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/953 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (OL L 211, 2021 6 15, p. 1).

2

(3)  
  2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (OL L 293, 2013 11 5, p. 1).

3

(4)  
  2022 m. vasario 22 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/256, kuriuo dėl persirgimo pažymėjimų išdavimo remiantis greitaisiais antigenų tyrimais iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/953 (OL L 42, 2022 2 23, p. 4).

4

(5)  
  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 726/2004, kuriuo nustatoma žmonėms skirtų vaistų Sąjungos leidimų išdavimo ir priežiūros tvarka ir įsteigiama Europos vaistų agentūra (OL L 136, 2004 4 30, p. 1).

5

(6)  
  2022 m. sausio 25 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2022/107 dėl suderinto požiūrio, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas saugiai ir laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu, kuria pakeičiama Rekomendacija (ES) 2020/1475 (OL L 18, 2022 1 27, p. 110).

6

(7)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

7

(8)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

8

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/46

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/1035

2022 m. birželio 29 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/954 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo), skirtų trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies c punktą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | pagal Šengeno acquis, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/399 (2) (toliau – Šengeno sienų kodeksas), Sąjungoje teisėtai esantys arba gyvenantys arba į valstybės narės teritoriją teisėtai atvykę trečiųjų valstybių piliečiai gali laisvai judėti visų kitų valstybių narių teritorijose 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį; |
| --- | --- |

(1)

pagal Šengeno acquis, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/399 (2) (toliau – Šengeno sienų kodeksas), Sąjungoje teisėtai esantys arba gyvenantys arba į valstybės narės teritoriją teisėtai atvykę trečiųjų valstybių piliečiai gali laisvai judėti visų kitų valstybių narių teritorijose 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį;

| (2) | ES skaitmeninio COVID pažymėjimas buvo nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/953 (3), kuriuo buvo nustatyta bendra sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungos piliečiams ir jų šeimų nariams naudotis teise laisvai judėti COVID-19 pandemijos laikotarpiu. Kartu su tuo reglamentu buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/954 (4), kuriuo ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistemos taikymas išplėstas trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybių narių teritorijose ir turintiems teisę keliauti į kitas valstybes nares pagal Sąjungos teisę; |
| --- | --- |

(2)

ES skaitmeninio COVID pažymėjimas buvo nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/953 (3), kuriuo buvo nustatyta bendra sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungos piliečiams ir jų šeimų nariams naudotis teise laisvai judėti COVID-19 pandemijos laikotarpiu. Kartu su tuo reglamentu buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/954 (4), kuriuo ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistemos taikymas išplėstas trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybių narių teritorijose ir turintiems teisę keliauti į kitas valstybes nares pagal Sąjungos teisę;

| (3) | reglamentai (ES) 2021/953 ir (ES) 2021/954 nustoja galioti 2022 m. birželio 30 d. Tačiau COVID-19 pandemija vis dar tęsiasi, o susirūpinimą keliančių atmainų protrūkiai gali ir toliau daryti neigiamą poveikį keliavimui Sąjungoje. Todėl tų reglamentų taikymo laikotarpis turėtų būti pratęstas, siekiant, kad ES skaitmeninis COVID pažymėjimas galėtų būti naudojamas ir toliau; |
| --- | --- |

(3)

reglamentai (ES) 2021/953 ir (ES) 2021/954 nustoja galioti 2022 m. birželio 30 d. Tačiau COVID-19 pandemija vis dar tęsiasi, o susirūpinimą keliančių atmainų protrūkiai gali ir toliau daryti neigiamą poveikį keliavimui Sąjungoje. Todėl tų reglamentų taikymo laikotarpis turėtų būti pratęstas, siekiant, kad ES skaitmeninis COVID pažymėjimas galėtų būti naudojamas ir toliau;

| (4) | Reglamento (ES) 2021/953 taikymo laikotarpis turi būti pratęstas 12 mėnesių. Kadangi Reglamento (ES) 2021/954 tikslas – išplėsti Reglamento (ES) 2021/953 taikymą įtraukiant tam tikrų kategorijų trečiųjų valstybių piliečius, teisėtai esančius arba gyvenančius Sąjungoje, jo taikymo trukmė turėtų būti tiesiogiai susijusi su Reglamento (ES) 2021/953 taikymo trukme. Todėl Reglamentas (ES) 2021/954 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (ES) 2021/953 taikymo laikotarpis turi būti pratęstas 12 mėnesių. Kadangi Reglamento (ES) 2021/954 tikslas – išplėsti Reglamento (ES) 2021/953 taikymą įtraukiant tam tikrų kategorijų trečiųjų valstybių piliečius, teisėtai esančius arba gyvenančius Sąjungoje, jo taikymo trukmė turėtų būti tiesiogiai susijusi su Reglamento (ES) 2021/953 taikymo trukme. Todėl Reglamentas (ES) 2021/954 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | šio reglamento nereikėtų suprasti kaip priemonės, kuria sudaromos sąlygos ar skatinama nustatyti kelionių apribojimus dėl COVID-19 pandemijos. Be to, galimas Reglamentu (ES) 2021/953 nustatytų pažymėjimų tikrinimo reikalavimas savaime nepateisina laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo. Patikrinimai prie vidaus sienų turėtų likti kraštutinė priemonė, taikoma pagal Šengeno sienų kodekse nustatytas specialias taisykles; |
| --- | --- |

(5)

šio reglamento nereikėtų suprasti kaip priemonės, kuria sudaromos sąlygos ar skatinama nustatyti kelionių apribojimus dėl COVID-19 pandemijos. Be to, galimas Reglamentu (ES) 2021/953 nustatytų pažymėjimų tikrinimo reikalavimas savaime nepateisina laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo. Patikrinimai prie vidaus sienų turėtų likti kraštutinė priemonė, taikoma pagal Šengeno sienų kodekse nustatytas specialias taisykles;

| (6) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(6)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;

| (7) | šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (5); todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Tam, kad valstybės narės galėtų Reglamente (ES) 2021/953 nustatytomis sąlygomis pripažinti Airijos COVID-19 pažymėjimus, išduotus jos teritorijoje teisėtai esantiems arba gyvenantiems trečiųjų valstybių piliečiams, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keliauti valstybių narių teritorijose, Airija tiems trečiųjų valstybių piliečiams turėtų išduoti COVID-19 pažymėjimus, atitinkančius ES skaitmeninio COVID pažymėjimo patikimumo užtikrinimo sistemos reikalavimus. Airija ir kitos valstybės narės, remdamosi abipusiškumo principu, turėtų tarpusavyje pripažinti pažymėjimus, išduotus trečiųjų valstybių piliečiams, kuriems taikomas šis reglamentas; |
| --- | --- |

(7)

šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (5); todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Tam, kad valstybės narės galėtų Reglamente (ES) 2021/953 nustatytomis sąlygomis pripažinti Airijos COVID-19 pažymėjimus, išduotus jos teritorijoje teisėtai esantiems arba gyvenantiems trečiųjų valstybių piliečiams, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keliauti valstybių narių teritorijose, Airija tiems trečiųjų valstybių piliečiams turėtų išduoti COVID-19 pažymėjimus, atitinkančius ES skaitmeninio COVID pažymėjimo patikimumo užtikrinimo sistemos reikalavimus. Airija ir kitos valstybės narės, remdamosi abipusiškumo principu, turėtų tarpusavyje pripažinti pažymėjimus, išduotus trečiųjų valstybių piliečiams, kuriems taikomas šis reglamentas;

| (8) | Kipro, Bulgarijos, Rumunijos ir Kroatijos atžvilgiu šis reglamentas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis arba kitaip su ja susijęs, kaip apibrėžta atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(8)

Kipro, Bulgarijos, Rumunijos ir Kroatijos atžvilgiu šis reglamentas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis arba kitaip su ja susijęs, kaip apibrėžta atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje;

| (9) | Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (6), kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (7) 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį; |
| --- | --- |

(9)

Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (6), kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (7) 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį;

| (10) | Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (8), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (9) 3 straipsniu; |
| --- | --- |

(10)

Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (8), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (9) 3 straipsniu;

| (11) | Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (10), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (11) 3 straipsniu; |
| --- | --- |

(11)

Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (10), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (11) 3 straipsniu;

| (12) | todėl Reglamentas (ES) 2021/954 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(12)

todėl Reglamentas (ES) 2021/954 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (13) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. nustatant sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų, kuriuose nurodoma asmens COVID-19 skiepijimo būklė, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemą sudaryti palankesnes sąlygas trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybių narių teritorijose, keliauti COVID-19 pandemijos metu, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(13)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. nustatant sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų, kuriuose nurodoma asmens COVID-19 skiepijimo būklė, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemą sudaryti palankesnes sąlygas trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybių narių teritorijose, keliauti COVID-19 pandemijos metu, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (14) | siekiant sudaryti galimybę jį taikyti neatidėliojant ir laiku, kad būtų užtikrintas ES skaitmeninio COVID pažymėjimo tęstinumas, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną; |
| --- | --- |

(14)

siekiant sudaryti galimybę jį taikyti neatidėliojant ir laiku, kad būtų užtikrintas ES skaitmeninio COVID pažymėjimo tęstinumas, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną;

| (15) | vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (12) 42 straipsnio 1 ir 2 dalimis buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir Europos duomenų apsaugos valdyba, ir jie 2022 m. kovo 14 d. pateikė bendrą nuomonę (13), |
| --- | --- |

(15)

vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (12) 42 straipsnio 1 ir 2 dalimis buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir Europos duomenų apsaugos valdyba, ir jie 2022 m. kovo 14 d. pateikė bendrą nuomonę (13),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) 2021/954 3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2021 m. liepos 1 d. tol, kol taikomas Reglamentas (ES) 2021/953.“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 29 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. RIESTER

---

(1)  
  2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  
  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (OL L 77, 2016 3 23, p. 1).

2

(3)  
  2021 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/953 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninis COVID pažymėjimas) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (OL L 211, 2021 6 15, p. 1).

3

(4)  
  2021 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/954 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo), skirtų trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos (OL L 211, 2021 6 15, p. 24).

4

(5)  
  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

5

acquis

(6)  
  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

6

(7)  
  1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimas 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (OL L 176, 1999 7 10, p. 31).

7

acquis

(8)  
  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

8

(9)  
  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

9

acquis

(10)  
  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

10

(11)  
  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).

11

acquis

(12)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

12

(13)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

13

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/50

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2022/1036

2022 m. birželio 29 d.

kuriuo dėl aptariamojo laikotarpio pratęsimo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1429

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2020 m. spalio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/1429, kuriuo, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį, nustatomos tvarios geležinkelių rinkos užtikrinimo priemonės (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | dėl COVID-19 pandemijos smarkiai sumažėjo geležinkelių eismas, nes labai sumažėjo paklausa ir valstybės narės ėmėsi tiesioginių priemonių pandemijai suvaldyti; |
| --- | --- |

(1)

dėl COVID-19 pandemijos smarkiai sumažėjo geležinkelių eismas, nes labai sumažėjo paklausa ir valstybės narės ėmėsi tiesioginių priemonių pandemijai suvaldyti;

| (2) | geležinkelio įmonės šių aplinkybių negali kontroliuoti ir jau kurį laiką joms kyla didelių likvidumo problemų, jos patiria didelių nuostolių, o kai kuriais atvejais joms gresia nemokumas; |
| --- | --- |

(2)

geležinkelio įmonės šių aplinkybių negali kontroliuoti ir jau kurį laiką joms kyla didelių likvidumo problemų, jos patiria didelių nuostolių, o kai kuriais atvejais joms gresia nemokumas;

| (3) | siekiant sumažinti neigiamą COVID-19 pandemijos poveikį ekonomikai ir paremti geležinkelio įmones, Reglamentu (ES) 2020/1429 valstybėms narėms suteikiama galimybė leisti infrastruktūros valdytojams sumažinti mokesčius už prieigą prie geležinkelių infrastruktūros, atidėti jų mokėjimą arba nuo jų atleisti. Ta galimybė buvo suteikta ribotam aptariamajam laikotarpiui, kuris paskutinį kartą buvo pratęstas iki 2022 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/312 (2); |
| --- | --- |

(3)

siekiant sumažinti neigiamą COVID-19 pandemijos poveikį ekonomikai ir paremti geležinkelio įmones, Reglamentu (ES) 2020/1429 valstybėms narėms suteikiama galimybė leisti infrastruktūros valdytojams sumažinti mokesčius už prieigą prie geležinkelių infrastruktūros, atidėti jų mokėjimą arba nuo jų atleisti. Ta galimybė buvo suteikta ribotam aptariamajam laikotarpiui, kuris paskutinį kartą buvo pratęstas iki 2022 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/312 (2);

| (4) | pandemijos laikotarpiu nustatyti judumo apribojimai turėjo didelį poveikį naudojimuisi keleivių vežimo geležinkeliais paslaugomis. Mažesnis poveikis taip pat padarytas krovinių vežimo geležinkeliais paslaugoms. Kaip rodo Sąjungos geležinkelių infrastruktūros valdytojų pateikti duomenys, pandemija labiausiai paveikė keleivių vežimo paslaugų segmentą. Labiausiai nukentėjo komercinio keleivių vežimo paslaugų segmentas: jis dar nepasiekė 2019 m. lygio, o tų paslaugų pasiūla gerokai sumažėjo visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(4)

pandemijos laikotarpiu nustatyti judumo apribojimai turėjo didelį poveikį naudojimuisi keleivių vežimo geležinkeliais paslaugomis. Mažesnis poveikis taip pat padarytas krovinių vežimo geležinkeliais paslaugoms. Kaip rodo Sąjungos geležinkelių infrastruktūros valdytojų pateikti duomenys, pandemija labiausiai paveikė keleivių vežimo paslaugų segmentą. Labiausiai nukentėjo komercinio keleivių vežimo paslaugų segmentas: jis dar nepasiekė 2019 m. lygio, o tų paslaugų pasiūla gerokai sumažėjo visose valstybėse narėse;

| (5) | padidėjo tinkle važinėjančių krovininių traukinių skaičius – 2021 m. jis buvo tik 0,1 proc. mažesnis negu 2019 m. Pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimus tinkle važinėjusių keleivinių traukinių skaičius 2021 m. buvo 2 proc. didesnis negu 2019 m., o 2020 m. jis buvo 5,1 proc. mažesnis negu 2019 m. Tačiau, kadangi tiek 2020 m., tiek 2021 m. keleivių skaičius nesiekė dviejų trečdalių 2019 m. keliavusių keleivių skaičiaus, tikėtina priežastis, dėl kurios pandemijos poveikis buvo mažesnis, o vėliau prasidėjęs atsigavimas didesnis, buvo nuolatinė kompetentingų institucijų finansinė parama pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimų sutartis. Iš tiesų, 2021 m. komercinių keleivinių traukinių skaičius vis dar buvo 18,2 proc. mažesnis negu 2019 m. 2020 m. jis buvo 22,9 proc. mažesnis negu 2019 m., taigi reikšmingo atsigavimo nebuvo matyti; |
| --- | --- |

(5)

padidėjo tinkle važinėjančių krovininių traukinių skaičius – 2021 m. jis buvo tik 0,1 proc. mažesnis negu 2019 m. Pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimus tinkle važinėjusių keleivinių traukinių skaičius 2021 m. buvo 2 proc. didesnis negu 2019 m., o 2020 m. jis buvo 5,1 proc. mažesnis negu 2019 m. Tačiau, kadangi tiek 2020 m., tiek 2021 m. keleivių skaičius nesiekė dviejų trečdalių 2019 m. keliavusių keleivių skaičiaus, tikėtina priežastis, dėl kurios pandemijos poveikis buvo mažesnis, o vėliau prasidėjęs atsigavimas didesnis, buvo nuolatinė kompetentingų institucijų finansinė parama pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimų sutartis. Iš tiesų, 2021 m. komercinių keleivinių traukinių skaičius vis dar buvo 18,2 proc. mažesnis negu 2019 m. 2020 m. jis buvo 22,9 proc. mažesnis negu 2019 m., taigi reikšmingo atsigavimo nebuvo matyti;

| (6) | panašias tendencijas galima pastebėti, jei eismas išreiškiamas traukinio nuvažiuotais kilometrais. Tinkle važinėjančio krovininio traukinio nuvažiuotų kilometrų skaičius rodo atsigavimą: 2021 m. jis buvo tik 0,5 proc. mažesnis negu 2019 m. Su viešųjų paslaugų įsipareigojimais susijusios keleivių vežimo paslaugos, išreikštos traukinio nuvažiuotais kilometrais, 2021 m. buvo 1,1 proc. didesnės negu 2019 m. Tačiau 2021 m. komercinio keleivių vežimo paslaugų rodikliai, išreikšti traukinio nuvažiuotais kilometrais, tebebuvo 18,7 proc. mažesni negu 2019 m. – tai nedidelis pagerėjimas, palyginti su 2020 m.; |
| --- | --- |

(6)

panašias tendencijas galima pastebėti, jei eismas išreiškiamas traukinio nuvažiuotais kilometrais. Tinkle važinėjančio krovininio traukinio nuvažiuotų kilometrų skaičius rodo atsigavimą: 2021 m. jis buvo tik 0,5 proc. mažesnis negu 2019 m. Su viešųjų paslaugų įsipareigojimais susijusios keleivių vežimo paslaugos, išreikštos traukinio nuvažiuotais kilometrais, 2021 m. buvo 1,1 proc. didesnės negu 2019 m. Tačiau 2021 m. komercinio keleivių vežimo paslaugų rodikliai, išreikšti traukinio nuvažiuotais kilometrais, tebebuvo 18,7 proc. mažesni negu 2019 m. – tai nedidelis pagerėjimas, palyginti su 2020 m.;

| (7) | todėl akivaizdu, kad dėl COVID-19 pandemijos poveikio keleivių segmentui, kuris 2018 m. sudarė apie 80 proc. viso eismo, išreikšto traukinio nuvažiuotais kilometrais, geležinkelių eismo lygis ir toliau lieka mažesnis; |
| --- | --- |

(7)

todėl akivaizdu, kad dėl COVID-19 pandemijos poveikio keleivių segmentui, kuris 2018 m. sudarė apie 80 proc. viso eismo, išreikšto traukinio nuvažiuotais kilometrais, geležinkelių eismo lygis ir toliau lieka mažesnis;

| (8) | Pasaulio sveikatos organizacijos duomenys rodo, kad per dieną užregistruojamų COVID-19 atvejų skaičius Europoje 2022 m. pradžioje labai padidėjo iki lygio, kuris pandemijos metu niekada nebuvo pasiektas. Be to, atvejų, apie kuriuos kasdien pranešama, skaičius tebėra labai didelis; |
| --- | --- |

(8)

Pasaulio sveikatos organizacijos duomenys rodo, kad per dieną užregistruojamų COVID-19 atvejų skaičius Europoje 2022 m. pradžioje labai padidėjo iki lygio, kuris pandemijos metu niekada nebuvo pasiektas. Be to, atvejų, apie kuriuos kasdien pranešama, skaičius tebėra labai didelis;

| (9) | tikėtina, kad pandemija nuolat darys neigiamą poveikį geležinkelių eismui, o geležinkelio įmonių finansinė padėtis taip pat greičiausiai išliks sunki iki 2022 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(9)

tikėtina, kad pandemija nuolat darys neigiamą poveikį geležinkelių eismui, o geležinkelio įmonių finansinė padėtis taip pat greičiausiai išliks sunki iki 2022 m. pabaigos;

| (10) | todėl Reglamento (ES) 2020/1429 1 straipsnyje nustatytą aptariamąjį laikotarpį reikia pratęsti iki 2022 m. gruodžio mėn. 31 d.; |
| --- | --- |

(10)

todėl Reglamento (ES) 2020/1429 1 straipsnyje nustatytą aptariamąjį laikotarpį reikia pratęsti iki 2022 m. gruodžio mėn. 31 d.;

| (11) | jei Europos Parlamentas ir Taryba nagrinėtų šį reglamentą visą Reglamento (ES) 2020/1429 6 straipsnio 6 dalyje nustatytą prieštaravimo laikotarpį, šis reglamentas įsigaliotų tik pasibaigus aptariamajam laikotarpiui, kuris dabar numatytas Reglamento (ES) 2020/1429 1 straipsnyje. Siekiant išvengti teisinio netikrumo, šis reglamentas turėtų būti priimtas taikant skubos procedūrą, numatytą Reglamento (ES) 2020/1429 7 straipsnyje, ir turėtų įsigalioti skubos tvarka kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(11)

jei Europos Parlamentas ir Taryba nagrinėtų šį reglamentą visą Reglamento (ES) 2020/1429 6 straipsnio 6 dalyje nustatytą prieštaravimo laikotarpį, šis reglamentas įsigaliotų tik pasibaigus aptariamajam laikotarpiui, kuris dabar numatytas Reglamento (ES) 2020/1429 1 straipsnyje. Siekiant išvengti teisinio netikrumo, šis reglamentas turėtų būti priimtas taikant skubos procedūrą, numatytą Reglamento (ES) 2020/1429 7 straipsnyje, ir turėtų įsigalioti skubos tvarka kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) 2020/1429 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Šiuo reglamentu nustatomos laikinosios mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo, kaip nustatyta Direktyvos 2012/34/ES IV skyriuje, taisyklės. Jis taikomas geležinkelių infrastruktūros naudojimui teikiant vidaus ir tarptautines vežimo geležinkeliais paslaugas, kuriam taikoma ta direktyva, laikotarpiu nuo 2020 m. kovo 1 d. iki 2022 m. gruodžio 31 d. (toliau – aptariamasis laikotarpis).“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 333, 2020 10 12, p. 1.

1

(2)  
  2022 m. vasario 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/312, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2020/1429, kiek tai susiję su aptariamojo laikotarpio, kuriuo taikomos laikinosios priemonės, susijusios su mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimu, trukme (OL L 55, 2022 2 28, p. 1).

2

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/52

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2022/1037

2022 m. birželio 29 d.

kuriuo dėl glikolipidų naudojimo kaip konservanto gėrimuose iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas ir Komisijos Reglamento (ES) Nr. 231/2012 priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (1), ypač į jo 10 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnį,

atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1331/2008, nustatantį maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (2), ypač į jo 7 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytas Sąjungos maisto priedų, leidžiamų naudoti maisto produktuose, sąrašas ir jų naudojimo sąlygos; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytas Sąjungos maisto priedų, leidžiamų naudoti maisto produktuose, sąrašas ir jų naudojimo sąlygos;

| (2) | Komisijos reglamento (ES) Nr. 231/2012 (3) priede nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II ir III prieduose išvardytų maisto priedų specifikacijos; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamento (ES) Nr. 231/2012 (3) priede nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II ir III prieduose išvardytų maisto priedų specifikacijos;

| (3) | Sąjungos maisto priedų sąrašas ir maisto priedų specifikacijos gali būti atnaujinami pagal Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą bendrą procedūrą Komisijos iniciatyva arba gavus valstybės narės ar suinteresuotosios šalies paraišką; |
| --- | --- |

(3)

Sąjungos maisto priedų sąrašas ir maisto priedų specifikacijos gali būti atnaujinami pagal Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą bendrą procedūrą Komisijos iniciatyva arba gavus valstybės narės ar suinteresuotosios šalies paraišką;

| (4) | 2019 m. gruodžio mėn. Komisijai buvo pateikta paraiška leisti naudoti glikolipidus kaip konservantą aromatizuotuose gėrimuose, kai kuriuose kituose 14.1 kategorijos „nealkoholiniai gėrimai“ produktuose ir nealkoholiniuose alaus ir salyklo gėrimuose. |
| --- | --- |

(4)

2019 m. gruodžio mėn. Komisijai buvo pateikta paraiška leisti naudoti glikolipidus kaip konservantą aromatizuotuose gėrimuose, kai kuriuose kituose 14.1 kategorijos „nealkoholiniai gėrimai“ produktuose ir nealkoholiniuose alaus ir salyklo gėrimuose.

| (5) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) įvertino siūlomo glikolipidų naudojimo kaip maisto priedo saugą. 2021 m. gegužės 4 d. priimtoje Tarnybos nuomonėje (4) nustatyta 10 mg/kg kūno masės per parą leidžiama paros dozė (LPD). Tarnyba pažymėjo, kad didžiausia įvertinta ekspozicija – mažiems vaikams – 3,1 mg/kg kūno masės per parą, atitinka nustatytą LPD, ir padarė išvadą, kad glikolipidų ekspozicija nekelia susirūpinimo dėl saugos juos naudojant pareiškėjo siūlomomis paskirtimis ir kiekiais; |
| --- | --- |

(5)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) įvertino siūlomo glikolipidų naudojimo kaip maisto priedo saugą. 2021 m. gegužės 4 d. priimtoje Tarnybos nuomonėje (4) nustatyta 10 mg/kg kūno masės per parą leidžiama paros dozė (LPD). Tarnyba pažymėjo, kad didžiausia įvertinta ekspozicija – mažiems vaikams – 3,1 mg/kg kūno masės per parą, atitinka nustatytą LPD, ir padarė išvadą, kad glikolipidų ekspozicija nekelia susirūpinimo dėl saugos juos naudojant pareiškėjo siūlomomis paskirtimis ir kiekiais;

| (6) | glikolipidai gaunami iš Dacryopinax spathularia grybų per fermentacijos procesą. Glikolipidai, naudojami kaip konservantas, prailgina gėrimų laikymo trukmę, apsaugodami juos nuo mikroorganizmų sukeliamo gedimo ir slopindami patogeninių mikroorganizmų dauginimąsi. Glikolipidai veikia mieles, pelėsius ir gramteigiamas bakterijas ir gali būti kitų šiuo metu gėrimuose leidžiamų konservantų pakaitalas; |
| --- | --- |

(6)

glikolipidai gaunami iš Dacryopinax spathularia grybų per fermentacijos procesą. Glikolipidai, naudojami kaip konservantas, prailgina gėrimų laikymo trukmę, apsaugodami juos nuo mikroorganizmų sukeliamo gedimo ir slopindami patogeninių mikroorganizmų dauginimąsi. Glikolipidai veikia mieles, pelėsius ir gramteigiamas bakterijas ir gali būti kitų šiuo metu gėrimuose leidžiamų konservantų pakaitalas;

| (7) | todėl tikslinga leisti naudoti glikolipidus kaip konservantą gėrimuose, dėl kurių pateikta paraiška, ir tam priedui E numeriu priskirti E 246; |
| --- | --- |

(7)

todėl tikslinga leisti naudoti glikolipidus kaip konservantą gėrimuose, dėl kurių pateikta paraiška, ir tam priedui E numeriu priskirti E 246;

| (8) | glikolipidus (E 246) pirmą kartą įtraukus į Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytą Sąjungos maisto priedų sąrašą, jų specifikacijos turėtų būti įtrauktos į Reglamentą (ES) Nr. 231/2012; |
| --- | --- |

(8)

glikolipidus (E 246) pirmą kartą įtraukus į Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytą Sąjungos maisto priedų sąrašą, jų specifikacijos turėtų būti įtrauktos į Reglamentą (ES) Nr. 231/2012;

| (9) | todėl reglamentai (EB) Nr. 1333/2008 ir (ES) Nr. 231/2012 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(9)

todėl reglamentai (EB) Nr. 1333/2008 ir (ES) Nr. 231/2012 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (10) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą.

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 231/2012 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 354, 2008 12 31, p. 16.

1

(2)  
  OL L 354, 2008 12 31, p. 1.

2

(3)  
  2012 m. kovo 9 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 231/2012, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II ir III prieduose išvardytų maisto priedų specifikacijos (OL L 83, 2012 3 22, p. 1).

3

(4)  EFSA Journal 2021;19(6):6609.

4

Journal

---

I PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas iš dalies keičiamas taip:

| a) | B dalyje 3 punkte „Maisto priedai, išskyrus dažiklius ir saldiklius“ po E 243 maisto priedui skirto įrašo įterpiamas toks naujas įrašas:






  „E 246 | Glikolipidai“ |
| --- | --- | --- |

a)

B dalyje 3 punkte „Maisto priedai, išskyrus dažiklius ir saldiklius“ po E 243 maisto priedui skirto įrašo įterpiamas toks naujas įrašas:

„E 246

Glikolipidai“

| b) | E dalis iš dalies keičiama taip:






  1) | 14.1.4 maisto produktų kategorijoje (Aromatizuoti gėrimai) po įrašo E 242 įrašomas toks E 246 (Glikolipidai) įrašas: | „E 246 | Glikolipidai | 50 | | išskyrus gėrimus iš pieno“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

E dalis iš dalies keičiama taip:

1)

14.1.4 maisto produktų kategorijoje (Aromatizuoti gėrimai) po įrašo E 242 įrašomas toks E 246 (Glikolipidai) įrašas:

„E 246

Glikolipidai

50

išskyrus gėrimus iš pieno“

| 2) | 14.1.5.2 maisto produktų kategorijoje (Kita) po įrašo E 242 įrašomas toks E 246 (Glikolipidai) įrašas: | „E 246 | Glikolipidai | 20 | (93) | Tik skysti arbatos koncentratai ir skysti vaisių bei žolių užpilų koncentratai“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

14.1.5.2 maisto produktų kategorijoje (Kita) po įrašo E 242 įrašomas toks E 246 (Glikolipidai) įrašas:

„E 246

Glikolipidai

20

(93)

Tik skysti arbatos koncentratai ir skysti vaisių bei žolių užpilų koncentratai“

| 3) | 14.2.1 maisto produktų kategorijoje (Alus ir salyklo gėrimai) po įrašų E 220 – E 228 įrašomas toks E 246 (Glikolipidai) įrašas: | „E 246 | Glikolipidai | 50 | | tik nealkoholinis alus ir salyklo gėrimai“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

14.2.1 maisto produktų kategorijoje (Alus ir salyklo gėrimai) po įrašų E 220 – E 228 įrašomas toks E 246 (Glikolipidai) įrašas:

„E 246

Glikolipidai

50

tik nealkoholinis alus ir salyklo gėrimai“

---

II PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 231/2012 priede po maisto priedui E 243 skirto įrašo įterpiamas toks naujas įrašas:

| „E 246 GLIKOLIPIDAI |
| --- |
| Sinonimai | |
| Apibrėžtis | Natūralūs glikolipidai gaunami fermentacijos būdu naudojant Dacryopinax spathularia grybų laukinę padermę MUCL 53181. Gliukozė naudojama kaip anglies šaltinis. Tolesnis procesas be tirpiklių apima filtravimą ir mikrofiltravimą mikrobinėms ląstelėms pašalinti, nusodinimą ir plovimą buferiniu vandeniu gryninant. Produktas pasterizuojamas ir išdžiovinamas purškiant. Gamybos procesas chemiškai nekeičia glikolipidų ar jų įgimtos sudėties. |
| CAS numeris | 2205009-17-0 |
| Cheminis pavadinimas | Iš Dacryopinax spathularia gauti glikolipidai |
| Analizės duomenys | Ne mažiau kaip 93 % viso glikolipidų kiekio sausoje medžiagoje. |
| Apibūdinimas | Nuo smėlio spalvos iki šviesiai rudų miltelių, silpnas būdingas kvapas |
| Identifikavimas | |
| Tirpumas | Atitinka (10 g/l vandenyje) |
| pH | Nuo 5,0 iki 7,0 (10 g/l vandenyje) |
| Drumstumas | Ne daugiau kaip 28 NDV (10 g/l vandenyje) |
| Grynumas | |
| Vandens kiekis | Ne didesnis kaip 5 % (Karlo Fišerio metodas) |
| Baltymai | Ne daugiau kaip 3 % (faktorius N x 6,25) |
| Riebalai | Ne daugiau kaip 2 % (gravimetrinė analizė) |
| Natris | Ne daugiau kaip 3,3 % |
| Arsenas | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |
| Švinas | Ne daugiau kaip 0,7 mg/kg |
| Kadmis | Ne daugiau kaip 0,1 mg/kg |
| Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 0,1 mg/kg |
| Nikelis | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |
| Mikrobiologiniai kriterijai | |
| Bendras aerobinių bakterijų skaičius | Ne daugiau kaip 100 kolonijų grame medžiagos |
| Mielės ir pelėsiai | Ne daugiau kaip 10 kolonijų grame medžiagos |
| Koliforminės bakterijos | Ne daugiau kaip 3 LTS grame medžiagos |
| Salmonella spp | Neaptinkama 25 g“ |

„E 246 GLIKOLIPIDAI

Sinonimai

Apibrėžtis

Natūralūs glikolipidai gaunami fermentacijos būdu naudojant Dacryopinax spathularia grybų laukinę padermę MUCL 53181. Gliukozė naudojama kaip anglies šaltinis. Tolesnis procesas be tirpiklių apima filtravimą ir mikrofiltravimą mikrobinėms ląstelėms pašalinti, nusodinimą ir plovimą buferiniu vandeniu gryninant. Produktas pasterizuojamas ir išdžiovinamas purškiant. Gamybos procesas chemiškai nekeičia glikolipidų ar jų įgimtos sudėties.

CAS numeris

2205009-17-0

Cheminis pavadinimas

Iš Dacryopinax spathularia gauti glikolipidai

Analizės duomenys

Ne mažiau kaip 93 % viso glikolipidų kiekio sausoje medžiagoje.

Apibūdinimas

Nuo smėlio spalvos iki šviesiai rudų miltelių, silpnas būdingas kvapas

Identifikavimas

Tirpumas

Atitinka (10 g/l vandenyje)

pH

Nuo 5,0 iki 7,0 (10 g/l vandenyje)

Drumstumas

Ne daugiau kaip 28 NDV (10 g/l vandenyje)

Grynumas

Vandens kiekis

Ne didesnis kaip 5 % (Karlo Fišerio metodas)

Baltymai

Ne daugiau kaip 3 % (faktorius N x 6,25)

Riebalai

Ne daugiau kaip 2 % (gravimetrinė analizė)

Natris

Ne daugiau kaip 3,3 %

Arsenas

Ne daugiau kaip 1 mg/kg

Švinas

Ne daugiau kaip 0,7 mg/kg

Kadmis

Ne daugiau kaip 0,1 mg/kg

Gyvsidabris

Ne daugiau kaip 0,1 mg/kg

Nikelis

Ne daugiau kaip 2 mg/kg

Mikrobiologiniai kriterijai

Bendras aerobinių bakterijų skaičius

Ne daugiau kaip 100 kolonijų grame medžiagos

Mielės ir pelėsiai

Ne daugiau kaip 10 kolonijų grame medžiagos

Koliforminės bakterijos

Ne daugiau kaip 3 LTS grame medžiagos

Salmonella spp

Neaptinkama 25 g“

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/56

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2022/1038

2022 m. birželio 29 d.

kuriuo dėl polivinilpirolidono (E1201) naudojimo specialiosios medicininės paskirties tablečių ir dengtų tablečių formos maisto produktuose iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (1), ypač į jo 10 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1331/2008, nustatantį maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (2), ypač į jo 7 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytas Sąjungos maisto priedų, leidžiamų naudoti maisto produktuose, sąrašas ir jų naudojimo sąlygos; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytas Sąjungos maisto priedų, leidžiamų naudoti maisto produktuose, sąrašas ir jų naudojimo sąlygos;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą bendrą procedūrą šis sąrašas gali būti atnaujintas Komisijos iniciatyva arba gavus paraišką; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą bendrą procedūrą šis sąrašas gali būti atnaujintas Komisijos iniciatyva arba gavus paraišką;

| (3) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedą polivinilpirolidoną (E1201) leidžiama naudoti kaip maisto priedą tablečių formos saldikliuose, skirtuose pasaldinti maistą valgant, ir kietuose maisto papilduose, išskyrus maisto papildus kūdikiams ir mažiems vaikams; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedą polivinilpirolidoną (E1201) leidžiama naudoti kaip maisto priedą tablečių formos saldikliuose, skirtuose pasaldinti maistą valgant, ir kietuose maisto papilduose, išskyrus maisto papildus kūdikiams ir mažiems vaikams;

| (4) | 2018 m. spalio 29 d. buvo pateiktas prašymas leisti naudoti polivinilpirolidoną (E1201) kaip specialios medicininės paskirties tablečių ir dengtų tablečių formos maisto priedą kaip tablečių rišiklį. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 4 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą apie paraišką taip pat pranešta valstybėms narėms; |
| --- | --- |

(4)

2018 m. spalio 29 d. buvo pateiktas prašymas leisti naudoti polivinilpirolidoną (E1201) kaip specialios medicininės paskirties tablečių ir dengtų tablečių formos maisto priedą kaip tablečių rišiklį. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 4 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą apie paraišką taip pat pranešta valstybėms narėms;

| (5) | 1990 m. Maisto produktų mokslinis komitetas įvertino polivinilpirolidoną (E 1201) (3). 2020 m. liepos 1 d. mokslinėje nuomonėje (4) Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) iš naujo įvertino polivinilpirolidono (E1201) kaip maisto priedo saugą ir apsvarstė galimybę išplėsti jo naudojimą specialios medicininės paskirties tablečių ir dengtų tablečių formos maisto produktuose. Toje nuomonėje Tarnyba padarė išvadą, kad toks naudojimo išplėtimas neviršijant siūlomo didžiausio leidžiamo kiekio ir rekomenduojamo suvartojamo kiekio neturėtų kelti pavojaus saugai; |
| --- | --- |

(5)

1990 m. Maisto produktų mokslinis komitetas įvertino polivinilpirolidoną (E 1201) (3). 2020 m. liepos 1 d. mokslinėje nuomonėje (4) Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) iš naujo įvertino polivinilpirolidono (E1201) kaip maisto priedo saugą ir apsvarstė galimybę išplėsti jo naudojimą specialios medicininės paskirties tablečių ir dengtų tablečių formos maisto produktuose. Toje nuomonėje Tarnyba padarė išvadą, kad toks naudojimo išplėtimas neviršijant siūlomo didžiausio leidžiamo kiekio ir rekomenduojamo suvartojamo kiekio neturėtų kelti pavojaus saugai;

| (6) | gaminant specialios medicininės paskirties tabletes, reikia dėti polivinilpirolidono (E1201), kad būtų galima stipriai sujungti sudedamąsias dalis, užtikrinti jų sukibimą ir sulėtinti jų skaidymąsi. Todėl tikslinga leisti naudoti šį priedą kaip specialiosios medicininės paskirties tablečių ir dengtų tablečių formos maisto produktų stabilizatorių; |
| --- | --- |

(6)

gaminant specialios medicininės paskirties tabletes, reikia dėti polivinilpirolidono (E1201), kad būtų galima stipriai sujungti sudedamąsias dalis, užtikrinti jų sukibimą ir sulėtinti jų skaidymąsi. Todėl tikslinga leisti naudoti šį priedą kaip specialiosios medicininės paskirties tablečių ir dengtų tablečių formos maisto produktų stabilizatorių;

| (7) | leidimas naudoti polivinilpirolidoną (E1201) kaip Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalies 13.2 kategorijos „Specialios medicininės paskirties dietiniai maisto produktai, apibrėžti Direktyvoje 1999/21/EB (išskyrus 13.1.5 maisto produktų kategorijos produktus)“ maisto priedą nereiškia, kad produktas, perdirbtas su tuo maisto priedu, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 609/2013 (5) klasifikuojamas kaip specialiosios medicininės paskirties maisto produktas; |
| --- | --- |

(7)

leidimas naudoti polivinilpirolidoną (E1201) kaip Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalies 13.2 kategorijos „Specialios medicininės paskirties dietiniai maisto produktai, apibrėžti Direktyvoje 1999/21/EB (išskyrus 13.1.5 maisto produktų kategorijos produktus)“ maisto priedą nereiškia, kad produktas, perdirbtas su tuo maisto priedu, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 609/2013 (5) klasifikuojamas kaip specialiosios medicininės paskirties maisto produktas;

| (8) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(8)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (9) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje 13.2 maisto produktų kategorija „Specialios medicininės paskirties dietiniai maisto produktai, apibrėžti Direktyvoje 1999/21/EB (išskyrus 13.1.5 maisto produktų kategorijos produktus)“ papildoma šiuo įrašu:

| | „E 1201 | Polivinilpirolidonas | quantum satis | | Tik tablečių ir dengtų tablečių formos maisto produktai“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„E 1201

Polivinilpirolidonas

quantum satis

Tik tablečių ir dengtų tablečių formos maisto produktai“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OJ L 354, 2008 12 31, p. 16.

1

(2)  
  OJ L 354, 2008 12 31, p. 1.

2

(3)  
  Report of the Scientific Committee for Food, twenty-sixth series. Report EUR 13 913.

3

Report of the Scientific Committee for Food, twenty-sixth series. Report

(4)  EFSA Journal 2020;18(8):6215.

4

(5)  
  2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 609/2013 dėl kūdikiams ir mažiems vaikams skirtų maisto produktų, specialiosios medicininės paskirties maisto produktų ir viso paros raciono pakaitalų svoriui kontroliuoti ir kuriuo panaikinami Tarybos direktyva 92/52/EEB, Komisijos direktyvos 96/8/EB, 1999/21/EB, 2006/125/EB ir 2006/141/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/39/EB ir Komisijos reglamentai (EB) Nr. 41/2009 ir (EB) Nr. 953/2009 (OL L 181, 2013 6 29, p. 35).

5

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/58

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/1039

2022 m. birželio 29 d.

kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 978/2012 taikymo taisyklės, susijusios su tam tikrų muitų tarifų lengvatų, suteiktų tam tikroms BLS lengvatomis besinaudojančioms šalims, laikinu sustabdymu 2023 m.

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 978/2012, kuriuo taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį,

pasikonsultavusi su Bendrųjų muitų tarifų lengvatų komitetu, nurodytu Reglamento (ES) Nr. 978/2012 39 straipsnyje,

kadangi:

| (1) | Reglamento (ES) Nr. 978/2012 8 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad muitų tarifų lengvatų pagal bendrosios lengvatų sistemos (toliau – BLS) bendrąją priemonę taikymas BLS skyriaus produktams, kurių kilmės šalis yra BLS lengvatomis besinaudojanti šalis, laikinai sustabdomas, kai vidutinė tokių produktų importo iš tos BLS lengvatomis besinaudojančios šalies į Sąjungą vertė per trejus metus iš eilės viršija to reglamento VI priede išvardytas ribines vertes; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (ES) Nr. 978/2012 8 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad muitų tarifų lengvatų pagal bendrosios lengvatų sistemos (toliau – BLS) bendrąją priemonę taikymas BLS skyriaus produktams, kurių kilmės šalis yra BLS lengvatomis besinaudojanti šalis, laikinai sustabdomas, kai vidutinė tokių produktų importo iš tos BLS lengvatomis besinaudojančios šalies į Sąjungą vertė per trejus metus iš eilės viršija to reglamento VI priede išvardytas ribines vertes;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 978/2012 8 straipsnio 2 dalį ir remiantis 2015–2017 kalendorinių metų prekybos statistiniais duomenimis, Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/249 (2) nustatytas sąrašas produktų skyrių, su kuriais siejamų muitų tarifų lengvatų taikymas buvo laikinai sustabdytas nuo 2020 m. sausio 1 d. iki 2022 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 978/2012 8 straipsnio 2 dalį ir remiantis 2015–2017 kalendorinių metų prekybos statistiniais duomenimis, Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/249 (2) nustatytas sąrašas produktų skyrių, su kuriais siejamų muitų tarifų lengvatų taikymas buvo laikinai sustabdytas nuo 2020 m. sausio 1 d. iki 2022 m. gruodžio 31 d.;

| (3) | vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 978/2012 8 straipsnio 3 dalimi, Komisija turi kas trejus metus peržiūrėti tą sąrašą ir priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo muitų tarifų lengvatų taikymas laikinai sustabdomas arba jos vėl pradedamos taikyti; |
| --- | --- |

(3)

vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 978/2012 8 straipsnio 3 dalimi, Komisija turi kas trejus metus peržiūrėti tą sąrašą ir priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo muitų tarifų lengvatų taikymas laikinai sustabdomas arba jos vėl pradedamos taikyti;

| (4) | kadangi Reglamentas (ES) Nr. 978/2012 nustoja galioti 2023 m. gruodžio 31 d., persvarstytasis sąrašas turėtų galioti vienus metus nuo 2023 m. sausio 1 d. Sąrašas grindžiamas 2021 m. rugsėjo 1 d. turimais 2018–2020 kalendorinių metų prekybos statistiniais duomenimis, atsižvelgiant į produktų importą iš BLS lengvatomis besinaudojančių šalių, nurodytų tą dieną taikomos redakcijos Reglamento (ES) Nr. 978/2012 II priede. Tačiau neatsižvelgiama į produktų importo iš BLS lengvatomis besinaudojančių šalių, kurioms pagal Reglamento (ES) Nr. 978/2012 4 straipsnio 1 dalies b punktą nuo 2023 m. sausio 1 d. nebebus taikomos muitų tarifų lengvatos, vertę, |
| --- | --- |

(4)

kadangi Reglamentas (ES) Nr. 978/2012 nustoja galioti 2023 m. gruodžio 31 d., persvarstytasis sąrašas turėtų galioti vienus metus nuo 2023 m. sausio 1 d. Sąrašas grindžiamas 2021 m. rugsėjo 1 d. turimais 2018–2020 kalendorinių metų prekybos statistiniais duomenimis, atsižvelgiant į produktų importą iš BLS lengvatomis besinaudojančių šalių, nurodytų tą dieną taikomos redakcijos Reglamento (ES) Nr. 978/2012 II priede. Tačiau neatsižvelgiama į produktų importo iš BLS lengvatomis besinaudojančių šalių, kurioms pagal Reglamento (ES) Nr. 978/2012 4 straipsnio 1 dalies b punktą nuo 2023 m. sausio 1 d. nebebus taikomos muitų tarifų lengvatos, vertę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Laikinai sustabdomas muitų tarifų lengvatų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 978/2012 7 straipsnyje, taikymas atitinkamoms BLS lengvatomis besinaudojančioms šalims dėl produktų, priskiriamų šio reglamento priede nurodytiems BLS skyriams.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 303, 2012 10 31, p. 1.

1

(2)  
  2019 m. vasario 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/249, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 978/2012, kuriuo taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema, laikinai sustabdomas muitų tarifų lengvatų, siejamų su tam tikrais BLS skyriais, taikymas tam tikroms BLS lengvatomis besinaudojančioms šalims (OL L 42, 2019 2 13, p. 6).

2

---

PRIEDAS

Sąrašas BLS skyrių, su kuriais siejamų Reglamento (ES) Nr. 978/2012 7 straipsnyje nurodytų muitų tarifų lengvatų taikymas tam tikrai BLS lengvatomis besinaudojančiai šaliai laikinai sustabdomas:

| A skiltis: šalies pavadinimas

  B skiltis: BLS skyrius (BLS reglamento 2 straipsnio j punktas)

  C skiltis: aprašymas |
| --- |
| A | B | C |
| Indija | S-6a | Neorganinės ir organinės cheminės medžiagos |
| S-7a | Plastikai ir jų gaminiai |
| S-8b | Odos dirbiniai; kailiai ir dirbtiniai kailiai |
| S-11a | Tekstilės gaminiai |
| S-13 | Dirbiniai iš akmens, gipso, cemento, asbesto, žėručio arba panašių medžiagų; keramikos dirbiniai; stiklas ir stiklo dirbiniai |
| S-14 | Perlai ir taurieji metalai |
| S-15a | Geležis, plienas ir gaminiai iš geležies ir iš plieno |
| S-15b | Netaurieji metalai (išskyrus geležį ir plieną), netauriųjų metalų gaminiai (išskyrus geležį ir plieną) |
| S-16 | Mašinos ir mechaniniai įrenginiai; elektros mašinos ir įranga bei jų dalys |
| S-17a | Geležinkelio arba tramvajaus lokomotyvai, riedmenys |
| Indonezija | S-1a | Gyvi gyvūnai ir gyvūniniai produktai, išskyrus žuvis |
| S-3 | Gyvūniniai ar augaliniai riebalai, taukai ir vaškas |
| S-5 | Mineraliniai produktai |
| S-9a | Mediena ir medienos gaminiai; medžio anglys |
| Kenija | S-2a | Gyvi augalai ir gėlininkystės produktai |

A skiltis: šalies pavadinimas

B skiltis: BLS skyrius (BLS reglamento 2 straipsnio j punktas)

C skiltis: aprašymas

A

B

C

Indija

S-6a

Neorganinės ir organinės cheminės medžiagos

S-7a

Plastikai ir jų gaminiai

S-8b

Odos dirbiniai; kailiai ir dirbtiniai kailiai

S-11a

Tekstilės gaminiai

S-13

Dirbiniai iš akmens, gipso, cemento, asbesto, žėručio arba panašių medžiagų; keramikos dirbiniai; stiklas ir stiklo dirbiniai

S-14

Perlai ir taurieji metalai

S-15a

Geležis, plienas ir gaminiai iš geležies ir iš plieno

S-15b

Netaurieji metalai (išskyrus geležį ir plieną), netauriųjų metalų gaminiai (išskyrus geležį ir plieną)

S-16

Mašinos ir mechaniniai įrenginiai; elektros mašinos ir įranga bei jų dalys

S-17a

Geležinkelio arba tramvajaus lokomotyvai, riedmenys

Indonezija

S-1a

Gyvi gyvūnai ir gyvūniniai produktai, išskyrus žuvis

S-3

Gyvūniniai ar augaliniai riebalai, taukai ir vaškas

S-5

Mineraliniai produktai

S-9a

Mediena ir medienos gaminiai; medžio anglys

Kenija

S-2a

Gyvi augalai ir gėlininkystės produktai

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/61

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/1040

2022 m. birželio 29 d.

kuriuo dėl trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti tam tikrus nelaisvėje laikomus paukščius, jų genetinės medžiagos produktus ir naminių paukščių mėsos gaminius, sąrašų iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 VI ir XV priedai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai (Gyvūnų sveikatos teisės aktas) (1), visų pirma į jo 230 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) 2016/429 nustatomi, be kita ko, gyvūnų sveikatos reikalavimai, taikomi įvežant į Sąjungą gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntas, ir jis taikomas nuo 2021 m. balandžio 21 d. Vienas iš šių gyvūnų sveikatos reikalavimų – tokios siuntos turi būti atvežtos iš trečiosios šalies, teritorijos, jos zonos arba laikymo vietos, įtrauktos į sąrašą pagal to reglamento 230 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) 2016/429 nustatomi, be kita ko, gyvūnų sveikatos reikalavimai, taikomi įvežant į Sąjungą gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntas, ir jis taikomas nuo 2021 m. balandžio 21 d. Vienas iš šių gyvūnų sveikatos reikalavimų – tokios siuntos turi būti atvežtos iš trečiosios šalies, teritorijos, jos zonos arba laikymo vietos, įtrauktos į sąrašą pagal to reglamento 230 straipsnio 1 dalį;

| (2) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/692 (2) papildomi Reglamento (ES) 2016/429 gyvūnų sveikatos reikalavimai dėl iš trečiųjų šalių, teritorijų, jų zonų arba laikymo vietų į Sąjungą įvežamų tam tikrų rūšių ir kategorijų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntų. Deleguotajame reglamente (ES) 2020/692 nustatyta, kad gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų, kuriems jis taikomas, siuntas gali būti leidžiama įvežti į Sąjungą tik tuo atveju, jei jos yra iš trečiosios šalies, teritorijos, jos zonos arba laikymo vietos, įtrauktos į sąrašą, taikomą konkrečios rūšies ir kategorijos gyvūnams, genetinės medžiagos produktams ir gyvūniniams produktams, įvežamiems pagal tame deleguotajame reglamente nustatytus gyvūnų sveikatos reikalavimus; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/692 (2) papildomi Reglamento (ES) 2016/429 gyvūnų sveikatos reikalavimai dėl iš trečiųjų šalių, teritorijų, jų zonų arba laikymo vietų į Sąjungą įvežamų tam tikrų rūšių ir kategorijų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntų. Deleguotajame reglamente (ES) 2020/692 nustatyta, kad gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų, kuriems jis taikomas, siuntas gali būti leidžiama įvežti į Sąjungą tik tuo atveju, jei jos yra iš trečiosios šalies, teritorijos, jos zonos arba laikymo vietos, įtrauktos į sąrašą, taikomą konkrečios rūšies ir kategorijos gyvūnams, genetinės medžiagos produktams ir gyvūniniams produktams, įvežamiems pagal tame deleguotajame reglamente nustatytus gyvūnų sveikatos reikalavimus;

| (3) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/404 (3) sudaryti trečiųjų šalių, teritorijų, jų zonų arba laikymo vietų, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą tų rūšių ir kategorijų gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, kuriems taikomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692, sąrašai. Sąrašai ir tam tikros su tais sąrašais susijusios bendrosios taisyklės yra nustatytos to įgyvendinimo reglamento I–XXII prieduose; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/404 (3) sudaryti trečiųjų šalių, teritorijų, jų zonų arba laikymo vietų, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą tų rūšių ir kategorijų gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, kuriems taikomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692, sąrašai. Sąrašai ir tam tikros su tais sąrašais susijusios bendrosios taisyklės yra nustatytos to įgyvendinimo reglamento I–XXII prieduose;

| (4) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 VI priedo 1 dalies A skirsnyje pateiktas trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti nelaisvėje laikomų paukščių (išskyrus nelaisvėje laikomus paukščius, kuriems taikomos Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 62 straipsnyje pateiktos nukrypti leidžiančios nuostatos), ir jų genetinės medžiagos produktų siuntas, sąrašas; |
| --- | --- |

(4)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 VI priedo 1 dalies A skirsnyje pateiktas trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti nelaisvėje laikomų paukščių (išskyrus nelaisvėje laikomus paukščius, kuriems taikomos Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 62 straipsnyje pateiktos nukrypti leidžiančios nuostatos), ir jų genetinės medžiagos produktų siuntas, sąrašas;

| (5) | Jungtinė Karalystė pateikė Komisijai prašymą leisti įvežti į Sąjungą nelaisvėje laikomų paukščių, išskyrus Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 62 straipsnyje nurodytus nelaisvėje laikomus paukščius, ir jų genetinės medžiagos produktų siuntas iš Karūnos priklausinių Meno Salos ir Džersio ir pateikė garantijas dėl tų Karūnos priklausinių kompetentingų institucijų gebėjimo užtikrinti patikimą oficialų sertifikavimą ir atitiktį atitinkamiems gyvūnų sveikatos reikalavimams, taikomiems tokioms į Sąjungą įvežti skirtoms nelaisvėje laikomų paukščių ir jų genetinės medžiagos produktų siuntoms. Todėl šie Karūnos priklausiniai turėtų būti įtraukti į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 VI priedą; |
| --- | --- |

(5)

Jungtinė Karalystė pateikė Komisijai prašymą leisti įvežti į Sąjungą nelaisvėje laikomų paukščių, išskyrus Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 62 straipsnyje nurodytus nelaisvėje laikomus paukščius, ir jų genetinės medžiagos produktų siuntas iš Karūnos priklausinių Meno Salos ir Džersio ir pateikė garantijas dėl tų Karūnos priklausinių kompetentingų institucijų gebėjimo užtikrinti patikimą oficialų sertifikavimą ir atitiktį atitinkamiems gyvūnų sveikatos reikalavimams, taikomiems tokioms į Sąjungą įvežti skirtoms nelaisvėje laikomų paukščių ir jų genetinės medžiagos produktų siuntoms. Todėl šie Karūnos priklausiniai turėtų būti įtraukti į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 VI priedą;

| (6) | todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 VI priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(6)

todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 VI priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (7) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XV priedo 1 dalies A skirsnyje pateiktas sąrašas trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą kanopinių gyvūnų, naminių ir medžiojamųjų paukščių mėsos gaminių, kuriems taikyti Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 XXVI priede nurodyti riziką mažinantys apdorojimo būdai, siuntas; |
| --- | --- |

(7)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XV priedo 1 dalies A skirsnyje pateiktas sąrašas trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą kanopinių gyvūnų, naminių ir medžiojamųjų paukščių mėsos gaminių, kuriems taikyti Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 XXVI priede nurodyti riziką mažinantys apdorojimo būdai, siuntas;

| (8) | Marokas pateikė Komisijai prašymą leisti įvežti į Sąjungą naminių paukščių, išskyrus beketerius paukščius, mėsos gaminių siuntas ir pateikė garantijas, kad ši trečioji šalis laikosi reikalavimų pranešti apie Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 I priedo 1 punkte nurodytas į sąrašą įtrauktas ligas, susijusias su naminiais paukščiais, ir garantijas dėl šios trečiosios šalies atitikties atitinkamiems Sąjungos gyvūnų sveikatos reikalavimams arba lygiaverčiams reikalavimams. Todėl, atsižvelgiant į naminių paukščių sveikatos padėtį Maroke, tikslinga dėl naminių paukščių, išskyrus beketerius paukščius, mėsos gaminių, kuriems taikytas Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 XXVI priede nurodytas specialus riziką mažinantis apdorojimo būdas „D“, tą trečiąją šalį įtraukti į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XV priedo 1 dalies A skirsnyje pateiktą sąrašą; |
| --- | --- |

(8)

Marokas pateikė Komisijai prašymą leisti įvežti į Sąjungą naminių paukščių, išskyrus beketerius paukščius, mėsos gaminių siuntas ir pateikė garantijas, kad ši trečioji šalis laikosi reikalavimų pranešti apie Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 I priedo 1 punkte nurodytas į sąrašą įtrauktas ligas, susijusias su naminiais paukščiais, ir garantijas dėl šios trečiosios šalies atitikties atitinkamiems Sąjungos gyvūnų sveikatos reikalavimams arba lygiaverčiams reikalavimams. Todėl, atsižvelgiant į naminių paukščių sveikatos padėtį Maroke, tikslinga dėl naminių paukščių, išskyrus beketerius paukščius, mėsos gaminių, kuriems taikytas Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 XXVI priede nurodytas specialus riziką mažinantis apdorojimo būdas „D“, tą trečiąją šalį įtraukti į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XV priedo 1 dalies A skirsnyje pateiktą sąrašą;

| (9) | todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XV priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(9)

todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XV priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (10) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/404 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(10)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/404 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (11) | Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/404 taikomas nuo 2021 m. balandžio 21 d., todėl, siekiant teisinio tikrumo ir prekybos palengvinimo, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 pakeitimai, kurie turi būti padaryti šiuo reglamentu, turėtų įsigalioti skubos tvarka; |
| --- | --- |

(11)

Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/404 taikomas nuo 2021 m. balandžio 21 d., todėl, siekiant teisinio tikrumo ir prekybos palengvinimo, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 pakeitimai, kurie turi būti padaryti šiuo reglamentu, turėtų įsigalioti skubos tvarka;

| (12) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 VI ir XV priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 84, 2016 3 31, p. 1.

1

(2)  
  2020 m. sausio 30 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 taisyklės dėl tam tikrų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntų įvežimo į Sąjungą ir jų gabenimo bei tvarkymo įvežus (OL L 174, 2020 6 3, p. 379).

2

(3)  
  2021 m. kovo 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/404, kuriuo, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/429, sudaromi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, sąrašai (OL L 114, 2021 3 31, p. 1).

3

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 VI ir XV priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | VI priedo 1 dalies A skirsnyje tarp Izraeliui ir Naujajai Zelandijai skirtų įrašų įterpiami šie Meno salai ir Džersiui skirti įrašai:












  „IM

  Meno Sala | IM-0 | Nelaisvėje laikomi paukščiai | CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nelaisvėje laikomų paukščių periniai kiaušiniai | HE-CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| JE

  Džersis | JE-0 | Nelaisvėje laikomi paukščiai | CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| Nelaisvėje laikomų paukščių periniai kiaušiniai | HE-CAPTIVE-BIRDS“ | | | | |

1)

VI priedo 1 dalies A skirsnyje tarp Izraeliui ir Naujajai Zelandijai skirtų įrašų įterpiami šie Meno salai ir Džersiui skirti įrašai:

„IM

Meno Sala

IM-0

Nelaisvėje laikomi paukščiai

CAPTIVE-BIRDS

Nelaisvėje laikomų paukščių periniai kiaušiniai

HE-CAPTIVE-BIRDS

JE

Džersis

JE-0

Nelaisvėje laikomi paukščiai

CAPTIVE-BIRDS

Nelaisvėje laikomų paukščių periniai kiaušiniai

HE-CAPTIVE-BIRDS“

| 2) | XV priedo 1 dalies A skirsnyje Marokui skirtas įrašas pakeičiamas taip:


















  „MA

  Marokas | MA-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | Neleidžiama | Neleidžiama | MPST“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

XV priedo 1 dalies A skirsnyje Marokui skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„MA

Marokas

MA-0

B

B

B

B

B

B

B

D

Neleidžiama

Neleidžiama

MPST“

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/64

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/1041

2022 m. birželio 29 d.

kuriuo, atnaujinus tyrimą siekiant įgyvendinti 2020 m. balandžio 2 d. Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-383/17 dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/763, patvirtintą Teisingumo Teismo byloje C-260/20 P, nustatomas reikalavimas registruoti tam tikrą importuojamą Korėjos Respublikos kilmės lengvą terminį popierių

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 14 straipsnį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Priemonių priėmimas

Priemonių priėmimas

| (1) | 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/2005, kuriuo tam tikram importuojamam Korėjos Respublikos kilmės lengvam terminiam popieriui nustatomas laikinasis antidempingo muitas (2). 2017 m. gegužės 3 d. Komisija paskelbė Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/763, kuriuo tam tikram importuojamam Korėjos Respublikos kilmės lengvam terminiam popieriui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito galutinis surinkimas (3) (toliau – aptariamas reglamentas). |
| --- | --- |

(1)

2017 m. lapkričio 17 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/2005, kuriuo tam tikram importuojamam Korėjos Respublikos kilmės lengvam terminiam popieriui nustatomas laikinasis antidempingo muitas (2). 2017 m. gegužės 3 d. Komisija paskelbė Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/763, kuriuo tam tikram importuojamam Korėjos Respublikos kilmės lengvam terminiam popieriui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito galutinis surinkimas (3) (toliau – aptariamas reglamentas).

2

3

1.2.   Teismo sprendimai bylose T-383/17 ir C-260/20P

Teismo sprendimai bylose T-383/17 ir C-260/20P

| (2) | 2017 m. birželio 20 d. Bendrojo Teismo kanceliarija gavo „Hansol“ grupės („Hansol Paper Co. Ltd.“ ir „Hansol Artone Paper Co. Ltd.“, toliau – „Hansol“) ieškinį dėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/763 panaikinimo, kiek jis susijęs su „Hansol“ (byla T-383/17). „Hansol“ ginčijo aptariamo reglamento teisėtumą keliais aspektais. Viename iš pagrindų „Hansol“ ginčijo tam tikrų normaliųjų verčių apskaičiavimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Kitame pagrinde „Hansol“ tvirtino, kad Komisija padarė akivaizdžią lyginamojo svorio vertinimo klaidą, lygindama pardavimą Europos Sąjungoje nepriklausomiems pirkėjams su pardavimu susijusiems perdirbėjams. „Hansol“ tvirtino, kad ši tariama skaičiavimo klaida iškraipė dempingo skirtumo ir, inter alia, priverstinio kainų mažinimo skirtumo apskaičiavimą. |
| --- | --- |

(2)

2017 m. birželio 20 d. Bendrojo Teismo kanceliarija gavo „Hansol“ grupės („Hansol Paper Co. Ltd.“ ir „Hansol Artone Paper Co. Ltd.“, toliau – „Hansol“) ieškinį dėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/763 panaikinimo, kiek jis susijęs su „Hansol“ (byla T-383/17). „Hansol“ ginčijo aptariamo reglamento teisėtumą keliais aspektais. Viename iš pagrindų „Hansol“ ginčijo tam tikrų normaliųjų verčių apskaičiavimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Kitame pagrinde „Hansol“ tvirtino, kad Komisija padarė akivaizdžią lyginamojo svorio vertinimo klaidą, lygindama pardavimą Europos Sąjungoje nepriklausomiems pirkėjams su pardavimu susijusiems perdirbėjams. „Hansol“ tvirtino, kad ši tariama skaičiavimo klaida iškraipė dempingo skirtumo ir, inter alia, priverstinio kainų mažinimo skirtumo apskaičiavimą.

inter alia

| (3) | 2020 m. balandžio 2 d. Teismas priėmė sprendimą byloje T-383/17, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/763 tiek, kiek jis susijęs su „Hansol“ pagamintomis prekėmis (4). Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija pažeidė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, kai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį apskaičiavo tam tikros rūšies „Hansol Artone Paper Co. Ltd.“ parduodamo produkto normaliąją vertę, nes tos pačios rūšies „Hansol Paper Co. Ltd.“ produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. Bendrasis Teismas taip pat nustatė, kad buvo nustatyta tariama lyginamojo svorio klaida ir kad Komisija turėjo atsižvelgti į „Schades Nordic“, vienos iš „Hansol“ grupės susijusių perdirbėjų Sąjungoje, nepriklausomiems pirkėjams parduotus kiekius. Todėl Komisija pažeidė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, nes Komisijos atlikti skaičiavimai neatspindėjo viso „Hansol“ vykdomo dempingo masto. Galiausiai Bendrasis Teismas nusprendė, kad ši lyginamojo svorio klaida taip pat turėjo įtakos apskaičiuojant priverstinio kainų mažinimo skirtumą, nes Komisija šiam skaičiavimui taikė tą patį koeficientą. Bendrasis Teismas taip pat konstatavo, kad Komisija padarė klaidą pagal analogiją taikydama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, kai, nustatydama šio produkto eksporto kainą nustatant žalą, išskaičiavo PBA išlaidas ir pelno skirtumą už susijusio ES parduodančiojo subjekto perparduotą nagrinėjamąjį produktą. |
| --- | --- |

(3)

2020 m. balandžio 2 d. Teismas priėmė sprendimą byloje T-383/17, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/763 tiek, kiek jis susijęs su „Hansol“ pagamintomis prekėmis (4). Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija pažeidė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, kai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį apskaičiavo tam tikros rūšies „Hansol Artone Paper Co. Ltd.“ parduodamo produkto normaliąją vertę, nes tos pačios rūšies „Hansol Paper Co. Ltd.“ produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. Bendrasis Teismas taip pat nustatė, kad buvo nustatyta tariama lyginamojo svorio klaida ir kad Komisija turėjo atsižvelgti į „Schades Nordic“, vienos iš „Hansol“ grupės susijusių perdirbėjų Sąjungoje, nepriklausomiems pirkėjams parduotus kiekius. Todėl Komisija pažeidė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, nes Komisijos atlikti skaičiavimai neatspindėjo viso „Hansol“ vykdomo dempingo masto. Galiausiai Bendrasis Teismas nusprendė, kad ši lyginamojo svorio klaida taip pat turėjo įtakos apskaičiuojant priverstinio kainų mažinimo skirtumą, nes Komisija šiam skaičiavimui taikė tą patį koeficientą. Bendrasis Teismas taip pat konstatavo, kad Komisija padarė klaidą pagal analogiją taikydama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, kai, nustatydama šio produkto eksporto kainą nustatant žalą, išskaičiavo PBA išlaidas ir pelno skirtumą už susijusio ES parduodančiojo subjekto perparduotą nagrinėjamąjį produktą.

4

| (4) | 2020 m. birželio 11 d. Komisija paprašė Teisingumo Teismo panaikinti Bendrojo Teismo sprendimą pateikdama apeliacinį skundą (byla C-260/20 P). 2022 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo antroji kolegija atmetė apeliacinį skundą ir patvirtino Bendrojo Teismo išvadas (5). Tačiau Teisingumo Teismas pažymėjo, kad, priešingai, nei nustatė Bendrasis Teismas, Komisija nepadarė klaidos, kai šiuo atveju pagal analogiją taikė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. |
| --- | --- |

(4)

2020 m. birželio 11 d. Komisija paprašė Teisingumo Teismo panaikinti Bendrojo Teismo sprendimą pateikdama apeliacinį skundą (byla C-260/20 P). 2022 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo antroji kolegija atmetė apeliacinį skundą ir patvirtino Bendrojo Teismo išvadas (5). Tačiau Teisingumo Teismas pažymėjo, kad, priešingai, nei nustatė Bendrasis Teismas, Komisija nepadarė klaidos, kai šiuo atveju pagal analogiją taikė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį.

5

| (5) | Todėl Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/763 panaikinamas tiek, kiek jis susijęs su „Hansol“. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/763 panaikinamas tiek, kiek jis susijęs su „Hansol“.

2.   REGISTRACIJOS PAGRINDAS

REGISTRACIJOS PAGRINDAS

| (6) | Komisija analizavo, ar tikslinga nustatyti reikalavimą registruoti importuojamą nagrinėjamąjį produktą. Todėl Komisija atsižvelgė į toliau nurodytas aplinkybes. |
| --- | --- |

(6)

Komisija analizavo, ar tikslinga nustatyti reikalavimą registruoti importuojamą nagrinėjamąjį produktą. Todėl Komisija atsižvelgė į toliau nurodytas aplinkybes.

| (7) | SESV 266 straipsnyje nustatyta, kad institucijos privalo imtis būtinų priemonių Teismo sprendimams vykdyti. Jeigu panaikinamas aktas, institucijų priimtas atliekant administracinę procedūrą, pvz., antidempingo tyrimus, Bendrojo teismo sprendimas įgyvendinamas panaikintą aktą pakeičiant nauju aktu, kuriuo pašalinamas Teismo nustatytas pažeidimas (6). |
| --- | --- |

(7)

SESV 266 straipsnyje nustatyta, kad institucijos privalo imtis būtinų priemonių Teismo sprendimams vykdyti. Jeigu panaikinamas aktas, institucijų priimtas atliekant administracinę procedūrą, pvz., antidempingo tyrimus, Bendrojo teismo sprendimas įgyvendinamas panaikintą aktą pakeičiant nauju aktu, kuriuo pašalinamas Teismo nustatytas pažeidimas (6).

6

| (8) | Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, panaikinto akto pakeitimo procedūra gali būti atnaujinta nuo to konkretaus momento, kai buvo padarytas pažeidimas (7). Tiksliau tai reiškia, kad tokiu atveju, kai panaikinamas administracinę procedūrą užbaigiantis aktas, panaikinimas nebūtinai turi įtakos parengiamiesiems veiksmams, pvz., antidempingo tyrimo inicijavimui. Tokiu atveju, kai, pavyzdžiui, panaikinamas reglamentas, kuriuo nustatomos galutinės antidempingo priemonės, tai reiškia, kad po panaikinimo antidempingo tyrimas yra vis dar vykdomas, nes Sąjungos teisės sistemoje nebėra akto, kuriuo antidempingo tyrimas buvo baigtas (8), nebent pažeidimas padarytas inicijavimo etapu. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, panaikinto akto pakeitimo procedūra gali būti atnaujinta nuo to konkretaus momento, kai buvo padarytas pažeidimas (7). Tiksliau tai reiškia, kad tokiu atveju, kai panaikinamas administracinę procedūrą užbaigiantis aktas, panaikinimas nebūtinai turi įtakos parengiamiesiems veiksmams, pvz., antidempingo tyrimo inicijavimui. Tokiu atveju, kai, pavyzdžiui, panaikinamas reglamentas, kuriuo nustatomos galutinės antidempingo priemonės, tai reiškia, kad po panaikinimo antidempingo tyrimas yra vis dar vykdomas, nes Sąjungos teisės sistemoje nebėra akto, kuriuo antidempingo tyrimas buvo baigtas (8), nebent pažeidimas padarytas inicijavimo etapu.

7

8

| (9) | Kaip paaiškinta pranešime apie tyrimo atnaujinimą ir kadangi pažeidimas padarytas ne inicijavimo etapu, o vykdant tyrimą, Komisija nusprendė atnaujinti tyrimą tiek, kiek jis susijęs su „Hansol“, nuo to momento, kai buvo padarytas pažeidimas. |
| --- | --- |

(9)

Kaip paaiškinta pranešime apie tyrimo atnaujinimą ir kadangi pažeidimas padarytas ne inicijavimo etapu, o vykdant tyrimą, Komisija nusprendė atnaujinti tyrimą tiek, kiek jis susijęs su „Hansol“, nuo to momento, kai buvo padarytas pažeidimas.

| (10) | Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, administracinės procedūros atnaujinimo ir vėlesnio pakartotinio muito nustatymo negalima laikyti prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (9). Pranešime apie tyrimo atnaujinimą suinteresuotosioms šalims, įskaitant importuotojus, pranešta, kad būsimi muitai prireikus bus nustatyti remiantis atnaujinto nagrinėjimo rezultatais. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, administracinės procedūros atnaujinimo ir vėlesnio pakartotinio muito nustatymo negalima laikyti prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (9). Pranešime apie tyrimo atnaujinimą suinteresuotosioms šalims, įskaitant importuotojus, pranešta, kad būsimi muitai prireikus bus nustatyti remiantis atnaujinto nagrinėjimo rezultatais.

9

| (11) | Remdamasi atnaujinto tyrimo išvadomis ir rezultatais, kurie šiuo etapu dar nėra žinomi, Komisija gali priimti reglamentą, kuriuo prireikus taikytina muito norma bus patikslinta. Ši patikslinta norma, jei bus nustatyta, įsigalios tą dieną, kurią įsigaliojo aptariamas reglamentas. |
| --- | --- |

(11)

Remdamasi atnaujinto tyrimo išvadomis ir rezultatais, kurie šiuo etapu dar nėra žinomi, Komisija gali priimti reglamentą, kuriuo prireikus taikytina muito norma bus patikslinta. Ši patikslinta norma, jei bus nustatyta, įsigalios tą dieną, kurią įsigaliojo aptariamas reglamentas.

| (12) | Dėl šios priežasties Komisija paprašė nacionalinių muitinių palaukti šio atnaujinto nagrinėjimo rezultatų ir tik tada priimti sprendimus dėl prašymų grąžinti sumokėtus antidempingo muitus, kurių mokėjimas panaikintas Bendrojo Teismo sprendimu, kiek jis susijęs su „Hansol“. Todėl muitinėms nurodoma kol kas netenkinti prašymų grąžinti panaikintus muitus, kol Oficialiajame leidinyje nebus paskelbti atnaujinto nagrinėjimo rezultatai. |
| --- | --- |

(12)

Dėl šios priežasties Komisija paprašė nacionalinių muitinių palaukti šio atnaujinto nagrinėjimo rezultatų ir tik tada priimti sprendimus dėl prašymų grąžinti sumokėtus antidempingo muitus, kurių mokėjimas panaikintas Bendrojo Teismo sprendimu, kiek jis susijęs su „Hansol“. Todėl muitinėms nurodoma kol kas netenkinti prašymų grąžinti panaikintus muitus, kol Oficialiajame leidinyje nebus paskelbti atnaujinto nagrinėjimo rezultatai.

| (13) | Be to, jei atlikus atnaujintą tyrimą priemonės bus vėl nustatytos, muitai turės būti surinkti ir už laikotarpį, kuriuo buvo vykdomas atnaujintas tyrimas. |
| --- | --- |

(13)

Be to, jei atlikus atnaujintą tyrimą priemonės bus vėl nustatytos, muitai turės būti surinkti ir už laikotarpį, kuriuo buvo vykdomas atnaujintas tyrimas.

| (14) | Dėl to Komisija pažymi, kad registracija yra pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nustatyta priemonė, kad prekybos apsaugos priemonės importui galėtų būti vėliau taikomos nuo registracijos dienos (10). Šiuo atveju Komisija mano, kad tikslinga registruoti su „Hansol“ susijusį importą, kad būtų lengviau surinkti antidempingo muitus, kai jų dydžiai bus peržiūrėti pagal Bendrojo Teismo sprendimą. |
| --- | --- |

(14)

Dėl to Komisija pažymi, kad registracija yra pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nustatyta priemonė, kad prekybos apsaugos priemonės importui galėtų būti vėliau taikomos nuo registracijos dienos (10). Šiuo atveju Komisija mano, kad tikslinga registruoti su „Hansol“ susijusį importą, kad būtų lengviau surinkti antidempingo muitus, kai jų dydžiai bus peržiūrėti pagal Bendrojo Teismo sprendimą.

10

| (15) | Remiantis Teisingumo Teismo praktika (11), priešingai nei registracijos iki laikinųjų priemonių priėmimo atveju, pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalyje nustatytos sąlygos šiuo atveju netaikomos. Iš tiesų įgyvendinant Teismo sprendimus atliekamos registracijos tikslas nėra leisti galimą pagal prekybos apsaugos priemones nustatytų muitų surinkimą atgaline data, kaip numatyta tose nuostatose. Registracijos tikslas veikiau yra užtikrinti nustatytų priemonių veiksmingumą be pertrūkio nuo aptariamų reglamentų įsigaliojimo dienos iki pataisytų muitų pakartotinio nustatymo, užtikrinant, kad ateityje būtų galima surinkti tinkamą muitų sumą. |
| --- | --- |

(15)

Remiantis Teisingumo Teismo praktika (11), priešingai nei registracijos iki laikinųjų priemonių priėmimo atveju, pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalyje nustatytos sąlygos šiuo atveju netaikomos. Iš tiesų įgyvendinant Teismo sprendimus atliekamos registracijos tikslas nėra leisti galimą pagal prekybos apsaugos priemones nustatytų muitų surinkimą atgaline data, kaip numatyta tose nuostatose. Registracijos tikslas veikiau yra užtikrinti nustatytų priemonių veiksmingumą be pertrūkio nuo aptariamų reglamentų įsigaliojimo dienos iki pataisytų muitų pakartotinio nustatymo, užtikrinant, kad ateityje būtų galima surinkti tinkamą muitų sumą.

11

| (16) | Atsižvelgdama į pirmiau nurodytas aplinkybes Komisija manė, kad buvo pagrindo nustatyti reikalavimą registruoti importą pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

(16)

Atsižvelgdama į pirmiau nurodytas aplinkybes Komisija manė, kad buvo pagrindo nustatyti reikalavimą registruoti importą pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį.

3.   REGISTRAVIMAS

REGISTRAVIMAS

| (17) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, importuojamas „Hansol“ („Hansol Paper Co. Ltd.“ ir „Hansol Artone Paper Co. Ltd.“) pagamintas nagrinėjamasis produktas turi būti registruojamas. |
| --- | --- |

(17)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, importuojamas „Hansol“ („Hansol Paper Co. Ltd.“ ir „Hansol Artone Paper Co. Ltd.“) pagamintas nagrinėjamasis produktas turi būti registruojamas.

| (18) | Kaip nurodyta pranešime apie tyrimo atnaujinimą, galutinė, nuo aptariamo antidempingo reglamento įsigaliojimo dienos mokėtina antidempingo muito, jei toks būtų nustatytas, suma bus pagrįsta atnaujinto nagrinėjimo išvadomis. |
| --- | --- |

(18)

Kaip nurodyta pranešime apie tyrimo atnaujinimą, galutinė, nuo aptariamo antidempingo reglamento įsigaliojimo dienos mokėtina antidempingo muito, jei toks būtų nustatytas, suma bus pagrįsta atnaujinto nagrinėjimo išvadomis.

| (19) | Joks muitas, didesnis už muitą, nustatytą aptariamu reglamentu, negali būti renkamas už laikotarpį nuo pranešimo apie tyrimo atnaujinimą paskelbimo iki atnaujinto tyrimo rezultatų įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

(19)

Joks muitas, didesnis už muitą, nustatytą aptariamu reglamentu, negali būti renkamas už laikotarpį nuo pranešimo apie tyrimo atnaujinimą paskelbimo iki atnaujinto tyrimo rezultatų įsigaliojimo dienos.

| (20) | Dabartinis „Hansol“ taikomas antidempingo muitas yra 104,46 EUR už toną gryno produkto svorio, |
| --- | --- |

(20)

Dabartinis „Hansol“ taikomas antidempingo muitas yra 104,46 EUR už toną gryno produkto svorio,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Muitinės pagal Reglamento (ES) 2016/1036 14 straipsnio 5 dalį ir Reglamento (ES) 2016/1037 24 straipsnio 5 dalį imasi reikiamų veiksmų, kad būtų registruojamas tam tikras importuojamas Korėjos Respublikos kilmės lengvas terminis popierius, kurio svoris ne didesnis kaip 65 g/m2; suvyniotas į ritinius, kurių plotis ne mažesnis kaip 20 cm, svoris (įskaitant popierių) – ne mažesnis kaip 50 kg, o skersmuo (įskaitant popierių) – ne mažesnis kaip 40 cm (didelius ritinius); iš vienos arba abiejų pusių padengtas skaidriąja danga arba nepadengtas; iš vienos arba abiejų pusių padengtas drėgmei ir temperatūrai jautria medžiaga; padengtas viršutine danga arba ne, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ir ex 4823 90 85 (TARIC kodai: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) ir kurį pagamino „Hansol“ grupė („Hansol Paper Co. Ltd.“ ir „Hansol Artone Paper Co. Ltd.“).

2.   Registracija baigiama po devynių mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3.   Antidempingo muito, kuris nuo tyrimo atnaujinimo iki atnaujinto tyrimo rezultatų įsigaliojimo dienos gali būti renkamas už tam tikrą importuojamą Korėjos Respublikos kilmės lengvą terminį popierių, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ir ex 4823 90 85 (TARIC kodai: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) ir kurį pagamino „Hansol“ grupė („Hansol Paper Co. Ltd.“ ir „Hansol Artone Paper Co. Ltd.“), norma negali viršyti Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/763 nustatytos normos.

4.   Prieš priimdamos sprendimą dėl prašymo grąžinti sumokėtus antidempingo muitus ir atsisakymo juos išieškoti, kiek importas yra susijęs su „Hansol“ grupe („Hansol Paper Co. Ltd.“ ir „Hansol Artone Paper Co. Ltd.“), nacionalinės muitinės turi sulaukti atitinkamo Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo iš naujo nustatomas muitas, paskelbimo.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  OL L 310, 2016 11 17, p. 1.

2

(3)  
  OL L 114, 2017 5 3, p. 3.

3

(4)  ECLI:EU:T:2020:139.

4

(5)  ECLI:ES:C:2022:370.

5

(6)  
  1988 m. balandžio 26 d. Sprendimo Asteris AE ir kt. ir Graikijos Respublika prieš Komisiją, sujungtos bylos 97, 193, 99 ir 215/86, Rink. p. 2181, 27 ir 28 punktai. ir 2022 m. birželio 1 d. Sprendimas Jindal Saw prieš Europos Komisiją, T-440/20, EU:T:2022:318.

6

Asteris AE ir kt. ir Graikijos Respublika prieš Komisiją

Jindal Saw prieš Europos Komisiją

(7)  
  1998 m. lapkričio 12 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-415/96, Rink. p. I-6993, 31 punktas; 2000 m. spalio 3 d. Sprendimo Industrie des poudres sphériques prieš Tarybą, C-458/98 P, I-8147, 80–85 punktai; 2008 m. liepos 9 d. Sprendimo Alitalia prieš Komisiją, T-301/01, II-1753, 99 ir 142 punktai; 2011 m. gegužės 12 d. Sprendimo Région Nord-Pas de Calais prieš Komisiją, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, II-0000, 83 punktas.

7

Industrie des poudres sphériques prieš Tarybą

Alitalia prieš Komisiją

Région Nord-Pas de Calais prieš Komisiją

(8)  
  1998 m. lapkričio 12 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-415/96, Rink. p. I-6993, 31 punktas; 2000 m. spalio 3 d. Sprendimo Industrie des poudres sphériques prieš Tarybą, C-458/98 P, I-8147, 80–85 punktai.

8

Industrie des poudres sphériques prieš Tarybą

(9)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimo Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 79 punktas ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimo C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs 5 punktas.

9

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(10)  
  2022 m. birželio 1 d. Sprendimo Jindal Saw prieš Europos Komisiją, T-440/20, EU:T:2022:318, 154–159 punktai.

10

Jindal Saw prieš Europos Komisiją

(11)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimo Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 79 punktas ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimo C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, 58 punktas.

11

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

---

SPRENDIMAI

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/68

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/1042

2022 m. birželio 21 d.

dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl prie EEE susitarimo pridėto 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo (Biudžeto eilutė 07 20 03 01 – socialinė apsauga)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 46 ir 48 straipsnius kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos (1), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos ekonominės erdvės susitarimas (2) (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos ekonominės erdvės susitarimas (2) (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

| (2) | pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE susitarimu įsteigtas EEE jungtinis komitetas (toliau – EEE jungtinis komitetas) gali nuspręsti iš dalies pakeisti, be kita ko, prie EEE susitarimo pridėtą 31 protokolą dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis (toliau – 31 protokolas); |
| --- | --- |

(2)

pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE susitarimu įsteigtas EEE jungtinis komitetas (toliau – EEE jungtinis komitetas) gali nuspręsti iš dalies pakeisti, be kita ko, prie EEE susitarimo pridėtą 31 protokolą dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis (toliau – 31 protokolas);

| (3) | tikslinga tęsti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą Sąjungos veiksmuose, finansuojamuose iš Sąjungos bendrojo biudžeto, susijusiuose su laisvu darbuotojų judėjimu, socialinės apsaugos sistemų koordinavimu ir migrantams, įskaitant migrantus iš trečiųjų šalių, skirtomis priemonėmis; |
| --- | --- |

(3)

tikslinga tęsti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą Sąjungos veiksmuose, finansuojamuose iš Sąjungos bendrojo biudžeto, susijusiuose su laisvu darbuotojų judėjimu, socialinės apsaugos sistemų koordinavimu ir migrantams, įskaitant migrantus iš trečiųjų šalių, skirtomis priemonėmis;

| (4) | todėl 31 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl 31 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | todėl Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu, |
| --- | --- |

(5)

todėl Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl prie EEE susitarimo pridėto 31 protokolo (dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis) dalinio pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2022 m. birželio 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BEAUNE

---

(1)  
  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

1

(2)  
  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

2

---

PROJEKTAS

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. [...]

... m. ... ... d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,

kadangi:

| (1) | tikslinga tęsti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą vykdant iš Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamus Sąjungos veiksmus, susijusius su laisvu darbuotojų judėjimu, socialinės apsaugos sistemų koordinavimu ir priemonėmis, skirtomis migrantams, įskaitant migrantus iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

(1)

tikslinga tęsti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą vykdant iš Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamus Sąjungos veiksmus, susijusius su laisvu darbuotojų judėjimu, socialinės apsaugos sistemų koordinavimu ir priemonėmis, skirtomis migrantams, įskaitant migrantus iš trečiųjų šalių;

| (2) | todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad toks platesnis bendradarbiavimas galėtų būti vykdomas nuo 2022 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(2)

todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad toks platesnis bendradarbiavimas galėtų būti vykdomas nuo 2022 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

EEE susitarimo 31 protokolo 5 straipsnio 5 ir 14 dalyse žodžiai „2021 finansinių metų“ pakeičiami žodžiais „2021 ir 2022 finansinių metų“.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po paskutinio pranešimo perdavimo pagal EEE susitarimo (*1) 103 straipsnio 1 dalį.

Jis taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje [...]

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas/Pirmininkė

EEE jungtinio komiteto

Sekretoriai

---

(*1)  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]

*1

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/71

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/1043

2022 m. birželio 28 d.

kuriuo skiriami Ispanijos Karalystės pasiūlytas Regionų komiteto narys ir du pakaitiniai nariai

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į 2019 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimą (ES) 2019/852, kuriuo nustatoma Regionų komiteto sudėtis (1),

atsižvelgdama į Ispanijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | pagal Sutarties 300 straipsnio 3 dalį Regionų komitetą turi sudaryti regionų ir vietos valdžios struktūrų atstovai, kurie turi regiono arba vietos valdžios rinkėjų mandatą arba yra politiškai atskaitingi išrinktai asamblėjai; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sutarties 300 straipsnio 3 dalį Regionų komitetą turi sudaryti regionų ir vietos valdžios struktūrų atstovai, kurie turi regiono arba vietos valdžios rinkėjų mandatą arba yra politiškai atskaitingi išrinktai asamblėjai;

| (2) | 2020 m. vasario 3 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2020/144 (2), kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2020 m. sausio 26 d. iki 2025 m. sausio 25 d.; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 3 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2020/144 (2), kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2020 m. sausio 26 d. iki 2025 m. sausio 25 d.;

| (3) | atsistatydinus Juan ESPADAS CEJAS tapo laisva Regionų komiteto nario vieta; |
| --- | --- |

(3)

atsistatydinus Juan ESPADAS CEJAS tapo laisva Regionų komiteto nario vieta;

| (4) | atsistatydinus Carlos MARTÍNEZ MÍNGUEZ ir pasibaigus nacionaliniam mandatui, kurio pagrindu buvo pasiūlyta paskirti José Francisco BALLESTA GERMÁN, tapo laisva dviejų Regionų komiteto pakaitinių narių vieta; |
| --- | --- |

(4)

atsistatydinus Carlos MARTÍNEZ MÍNGUEZ ir pasibaigus nacionaliniam mandatui, kurio pagrindu buvo pasiūlyta paskirti José Francisco BALLESTA GERMÁN, tapo laisva dviejų Regionų komiteto pakaitinių narių vieta;

| (5) | likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. sausio 25 d., Ispanijos Vyriausybė Regionų komiteto nariu pasiūlė skirti Julio MILLÁN MUÑOZ, vietos valdžios struktūros atstovą, kuris turi vietos valdžios rinkėjų mandatą (Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía), Jaén (Andalūzija) savivaldybės merą); |
| --- | --- |

(5)

likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. sausio 25 d., Ispanijos Vyriausybė Regionų komiteto nariu pasiūlė skirti Julio MILLÁN MUÑOZ, vietos valdžios struktūros atstovą, kuris turi vietos valdžios rinkėjų mandatą (Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía), Jaén (Andalūzija) savivaldybės merą);

| (6) | likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. sausio 25 d., Ispanijos Vyriausybė Regionų komiteto pakaitiniais nariais pasiūlė skirti šiuos vietos valdžios struktūrų atstovus, kurie turi vietos valdžios rinkėjų mandatą: Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) (Mursijos (Kartachena) savivaldybės merę) ir Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) (Valjadolido (Kastilija ir Leonas) savivaldybės merą), |
| --- | --- |

(6)

likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. sausio 25 d., Ispanijos Vyriausybė Regionų komiteto pakaitiniais nariais pasiūlė skirti šiuos vietos valdžios struktūrų atstovus, kurie turi vietos valdžios rinkėjų mandatą: Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) (Mursijos (Kartachena) savivaldybės merę) ir Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) (Valjadolido (Kastilija ir Leonas) savivaldybės merą),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. sausio 25 d., į Regionų komitetą skiriami šie vietos valdžios struktūrų atstovai, kurie turi rinkėjų mandatą:

| a) | nariu:






  — | Julio MILLÁN MUÑOZ, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía), Jaén (Andalūzija) savivaldybės meras) |
| --- | --- | --- |

a)

nariu:

—

Julio MILLÁN MUÑOZ, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía), Jaén (Andalūzija) savivaldybės meras)

ir

| b) | pakaitiniais nariais:






  — | Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) (Mursijos (Kartachena) savivaldybės merė), |
| --- | --- | --- |

b)

pakaitiniais nariais:

—

Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) (Mursijos (Kartachena) savivaldybės merė),

| — | Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) (Valjadolido (Kastilija ir Leonas) savivaldybės meras). |
| --- | --- |

—

Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) (Valjadolido (Kastilija ir Leonas) savivaldybės meras).

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2022 m. birželio 28 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

A. PANNIER-RUNACHER

---

(1)  
  OL L 139, 2019 5 27, p. 13.

1

(2)  
  2020 m. vasario 3 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/144, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2020 m. sausio 26 d. iki 2025 m. sausio 25 d. (OL L 32, 2020 2 4, p. 16).

2

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/73

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2022/1044

2022 m. birželio 28 d.

kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) misijos vadovo įgaliojimų terminas (EUPOL COPPS/1/2022)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 3 d. Tarybos sprendimą 2013/354/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Sprendimo 2013/354/BUSP 9 straipsnio 1 dalį Politinis ir saugumo komitetas (PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) politinės kontrolės vykdymo ir strateginio vadovavimo jai tikslu, be kita ko, sprendimą paskirti misijos vadovą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sprendimo 2013/354/BUSP 9 straipsnio 1 dalį Politinis ir saugumo komitetas (PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) politinės kontrolės vykdymo ir strateginio vadovavimo jai tikslu, be kita ko, sprendimą paskirti misijos vadovą;

| (2) | 2020 m. spalio 13 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2020/1541 (2), kuriuo Nataliya APOSTOLOVA skiriama EUPOL COPPS misijos vadove nuo 2020 m. lapkričio 15 d. iki 2021 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. spalio 13 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2020/1541 (2), kuriuo Nataliya APOSTOLOVA skiriama EUPOL COPPS misijos vadove nuo 2020 m. lapkričio 15 d. iki 2021 m. birželio 30 d.;

| (3) | 2021 m. birželio 28 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/1066 (3), kuriuo EUPOL COPPS įgaliojimai buvo pratęsti iki 2022 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(3)

2021 m. birželio 28 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/1066 (3), kuriuo EUPOL COPPS įgaliojimai buvo pratęsti iki 2022 m. birželio 30 d.;

| (4) | 2021 m. liepos 1 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/1128 (4), kuriuo EUPOL COPPS misijos vadovės Nataliya APOSTOLOVA įgaliojimų terminas pratęstas iki 2022 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(4)

2021 m. liepos 1 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/1128 (4), kuriuo EUPOL COPPS misijos vadovės Nataliya APOSTOLOVA įgaliojimų terminas pratęstas iki 2022 m. birželio 30 d.;

| (5) | 2022 m. birželio 27 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/1018 (5), kuriuo EUPOL COPPS įgaliojimų terminas pratęsiamas nuo 2022 m. liepos 1 d. iki 2023 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(5)

2022 m. birželio 27 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/1018 (5), kuriuo EUPOL COPPS įgaliojimų terminas pratęsiamas nuo 2022 m. liepos 1 d. iki 2023 m. birželio 30 d.;

| (6) | Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė pratęsti EUPOL COPPS misijos vadovės Nataliya APOSTOLOVA įgaliojimų terminą nuo 2022 m. liepos 1 d. iki 2023 m. birželio 30 d., |
| --- | --- |

(6)

Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė pratęsti EUPOL COPPS misijos vadovės Nataliya APOSTOLOVA įgaliojimų terminą nuo 2022 m. liepos 1 d. iki 2023 m. birželio 30 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) misijos vadovės Nataliya APOSTOLOVA įgaliojimų terminas pratęsiamas nuo 2022 m. liepos 1 d. iki 2023 m. birželio 30 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2022 m. liepos 1 d.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 28 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkė

D. PRONK

---

(1)  
  OL L 185, 2013 7 4, p. 12.

1

(2)  
  2020 m. spalio 13 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2020/1541 dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) vadovo skyrimo (EUPOL COPPS/1/2020) (OL L 353, 2020 10 23, p. 8).

2

(3)  
  2021 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/1066, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/354/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) (OL L 229, 2021 6 29, p. 13).

3

(4)  
  2021 m. liepos 1 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2021/1128, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) misijos vadovo įgaliojimų terminas (EUPOL COPPS/1/2021) (OL L 244, 2021 7 9, p. 3).

4

(5)  
  2022 m. birželio 27 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/1018, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/354/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) (OL L 170, 2022 6 28, p. 76).

5

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/75

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2022/1045

2022 m. birželio 28 d.

kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) vadovo įgaliojimų terminas (ES BAM Rafah/1/2022)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 25 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo (1), ypač į jų 10 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | vadovaujantis Bendrųjų veiksmų 2005/889/BUSP 10 straipsnio 1 dalimi, Politinis ir saugumo komitetas (PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES BAM Rafah) politinės kontrolės ir strateginio vadovavimo jai, įskaitant sprendimą paskirti misijos vadovą; |
| --- | --- |

(1)

vadovaujantis Bendrųjų veiksmų 2005/889/BUSP 10 straipsnio 1 dalimi, Politinis ir saugumo komitetas (PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES BAM Rafah) politinės kontrolės ir strateginio vadovavimo jai, įskaitant sprendimą paskirti misijos vadovą;

| (2) | 2020 m. spalio 13 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2020/1548 (2), kuriuo Mihai-Florin BULGARIU paskirtas ES BAM Rafah misijos vadovu laikotarpiui nuo 2020 m. lapkričio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. spalio 13 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2020/1548 (2), kuriuo Mihai-Florin BULGARIU paskirtas ES BAM Rafah misijos vadovu laikotarpiui nuo 2020 m. lapkričio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d.;

| (3) | 2021 m. birželio 28 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/1065 (3), kuriuo ES BAM Rafah įgaliojimų terminas pratęstas iki 2022 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(3)

2021 m. birželio 28 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/1065 (3), kuriuo ES BAM Rafah įgaliojimų terminas pratęstas iki 2022 m. birželio 30 d.;

| (4) | 2021 m. liepos 1 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/1127 (4), kuriuo ES BAM Rafah misijos vadovo Mihai-Florin BULGARIU įgaliojimų terminas pratęstas nuo 2021 m. liepos 1 d. iki 2022 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(4)

2021 m. liepos 1 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/1127 (4), kuriuo ES BAM Rafah misijos vadovo Mihai-Florin BULGARIU įgaliojimų terminas pratęstas nuo 2021 m. liepos 1 d. iki 2022 m. birželio 30 d.;

| (5) | 2022 m. birželio 27 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/1017 (5), kuriuo ES BAM Rafah įgaliojimų terminas pratęstas iki 2023 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(5)

2022 m. birželio 27 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/1017 (5), kuriuo ES BAM Rafah įgaliojimų terminas pratęstas iki 2023 m. birželio 30 d.;

| (6) | Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė pratęsti ES BAM Rafah misijos vadovo Mihai-Florin BULGARIU įgaliojimų terminą iki 2023 m. birželio 30 d., |
| --- | --- |

(6)

Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė pratęsti ES BAM Rafah misijos vadovo Mihai-Florin BULGARIU įgaliojimų terminą iki 2023 m. birželio 30 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

ES BAM Rafah misijos vadovo Mihai-Florin BULGARIU įgaliojimų terminas pratęsiamas laikotarpiui nuo 2022 m. liepos 1 d. iki 2023 m. birželio 30 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2022 m. liepos 1 d.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 28 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkė

D. PRONK

---

(1)  
  OL L 327, 2005 12 14, p. 28.

1

(2)  
  2020 m. spalio 13 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2020/1548 dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES BAM Rafah) vadovo skyrimo (ES BAM Rafah/2/2020) (OL L 354, 2020 10 26, p. 5).

2

(3)  
  2021 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/1065, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo (OL L 229, 2021 6 29, p. 11).

3

(4)  
  2021 m. liepos 1 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2021/1127, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES BAM Rafah) vadovo įgaliojimų terminas (ES BAM Rafah/1/2021) (OL L 244, 2021 7 9, p. 1).

4

(5)  
  2022 m. birželio 27 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/1017, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo (OL L 170, 2022 6 28, p. 74).

5

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/77

---

VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVŲ SPRENDIMAS (ES) 2022/1046

2022 m. birželio 29 d.

kuriuo skiriami Bendrojo Teismo teisėjai

EUROPOS SĄJUNGOS VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

atsižvelgdami į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 19 straipsnį,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 254 ir 255 straipsnius,

kadangi:

| (1) | 2022 m. rugpjūčio 31 d. baigiasi dvidešimt šešių Bendrojo Teismo teisėjų kadencija. Todėl reikia paskirti asmenis į šias pareigas laikotarpiui nuo 2022 m. rugsėjo 1 d. iki 2028 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

2022 m. rugpjūčio 31 d. baigiasi dvidešimt šešių Bendrojo Teismo teisėjų kadencija. Todėl reikia paskirti asmenis į šias pareigas laikotarpiui nuo 2022 m. rugsėjo 1 d. iki 2028 m. rugpjūčio 31 d.;

| (2) | dar vienai Bendrojo Teismo teisėjo kadencijai buvo pasiūlytos Ion GÂLEA, Marc JAEGER, Dean SPIELMANN ir Mirela STANCU kandidatūros; |
| --- | --- |

(2)

dar vienai Bendrojo Teismo teisėjo kadencijai buvo pasiūlytos Ion GÂLEA, Marc JAEGER, Dean SPIELMANN ir Mirela STANCU kandidatūros;

| (3) | pirmai Bendrojo Teismo teisėjo kadencijai pasiūlyta Steven VERSCHUUR kandidatūra; |
| --- | --- |

(3)

pirmai Bendrojo Teismo teisėjo kadencijai pasiūlyta Steven VERSCHUUR kandidatūra;

| (4) | be to, Protokolo Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2015/2422 (1), 48 straipsnyje numatyta, kad Bendrojo Teismo teisėjų skaičius didinamas trimis etapais ir nuo 2019 m. rugsėjo 1 d. Bendrąjį Teismą sudaro po du teisėjus iš kiekvienos valstybės narės. Pagal minėto reglamento 2 straipsnio a punktą pirmajame Bendrojo Teismo teisėjų skaičiaus didinimo etape skiriami 12 papildomų teisėjų – šeši iš jų skiriami kadencijai, kuri baigiasi 2016 m. rugpjūčio 31 d. Tie šeši teisėjai parenkami taip, kad atitinkamų šešių valstybių narių Vyriausybės 2016 m. Bendrojo Teismo sudėčiai iš dalies atnaujinti, t. y. kadencijai nuo 2016 m. rugsėjo 1 d. iki 2022 m. rugpjūčio 31 d., siūlytų po tu teisėjus. Papildomo teisėjo, kuris turi būti paskirtas Slovakijos Respublikos Vyriausybės siūlymu, pareigybė yra viena iš šešių papildomų teisėjų, susijusių su daliniu Bendrojo Teismo sudėties atnaujinimu 2016 m., pareigybių. Bendrojo Teismo teisėjo papildomai pareigybei užimti buvo pasiūlyta Beatrix RICZIOVÁ kandidatūra; |
| --- | --- |

(4)

be to, Protokolo Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2015/2422 (1), 48 straipsnyje numatyta, kad Bendrojo Teismo teisėjų skaičius didinamas trimis etapais ir nuo 2019 m. rugsėjo 1 d. Bendrąjį Teismą sudaro po du teisėjus iš kiekvienos valstybės narės. Pagal minėto reglamento 2 straipsnio a punktą pirmajame Bendrojo Teismo teisėjų skaičiaus didinimo etape skiriami 12 papildomų teisėjų – šeši iš jų skiriami kadencijai, kuri baigiasi 2016 m. rugpjūčio 31 d. Tie šeši teisėjai parenkami taip, kad atitinkamų šešių valstybių narių Vyriausybės 2016 m. Bendrojo Teismo sudėčiai iš dalies atnaujinti, t. y. kadencijai nuo 2016 m. rugsėjo 1 d. iki 2022 m. rugpjūčio 31 d., siūlytų po tu teisėjus. Papildomo teisėjo, kuris turi būti paskirtas Slovakijos Respublikos Vyriausybės siūlymu, pareigybė yra viena iš šešių papildomų teisėjų, susijusių su daliniu Bendrojo Teismo sudėties atnaujinimu 2016 m., pareigybių. Bendrojo Teismo teisėjo papildomai pareigybei užimti buvo pasiūlyta Beatrix RICZIOVÁ kandidatūra;

| (5) | pagal Protokolo Nr. 3 7 straipsnį ir mirus Barna BERKE, turėtų būti paskirtas Bendrojo Teismo teisėjas likusiam Barna BERKE kadencijos laikui iki 2022 m. rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

(5)

pagal Protokolo Nr. 3 7 straipsnį ir mirus Barna BERKE, turėtų būti paskirtas Bendrojo Teismo teisėjas likusiam Barna BERKE kadencijos laikui iki 2022 m. rugpjūčio 31 d.;

| (6) | į laisvą vietą buvo pasiūlyta Tihamér TÓTH kandidatūra; |
| --- | --- |

(6)

į laisvą vietą buvo pasiūlyta Tihamér TÓTH kandidatūra;

| (7) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsniu įsteigtas komitetas pateikė palankią nuomonę dėl šių kandidatų tinkamumo eiti Bendrojo Teismo teisėjų pareigas, |
| --- | --- |

(7)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsniu įsteigtas komitetas pateikė palankią nuomonę dėl šių kandidatų tinkamumo eiti Bendrojo Teismo teisėjų pareigas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Laikotarpiui nuo 2022 m. rugsėjo 1 d. iki 2028 m. rugpjūčio 31 d. Bendrojo Teismo teisėjais skiriami:

| — | Ion GÂLEA, |
| --- | --- |

—

Ion GÂLEA,

| — | Marc JAEGER, |
| --- | --- |

—

Marc JAEGER,

| — | Dean SPIELMANN, |
| --- | --- |

—

Dean SPIELMANN,

| — | Mirela STANCU, |
| --- | --- |

—

Mirela STANCU,

| — | Steven VERSCHUUR. |
| --- | --- |

—

Steven VERSCHUUR.

2 straipsnis

Laikotarpiui nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos iki 2022 m. rugpjūčio 31 d. Bendrojo Teismo teisėjais skiriami:

| — | Beatrix RICZIOVÁ, |
| --- | --- |

—

Beatrix RICZIOVÁ,

| — | Tihamér TÓTH. |
| --- | --- |

—

Tihamér TÓTH.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 29 d.

Pirmininkas/Pirmininkė

P. LÉGLISE-COSTA

---

(1)  
  2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2015/2422, kuriuo iš dalies keičiamas Protokolas Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto (OL L 341, 2015 12 24, p. 14).

1

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/79 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/79

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS Nr. 269/21/COL

2021 m. gruodžio 1 d.

kuriuo nustatomos persvarstytos 2022–2027 m. regioninės valstybės pagalbos gairės [2022/1047]

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

Atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

Atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,

Atsižvelgdama į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į jo I dalies 1 straipsnio 1 dalį,

Kadangi:

pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 24 straipsnį Priežiūros institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos;

pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ELPA priežiūros institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime reglamentuojamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Susitarime dėl Priežiūros institucijos ir Teismo arba jei ELPA priežiūros institucija mano, kad to reikia;

pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį ELPA priežiūros institucija nuolat kontroliuoja visas ELPA valstybėse esamas pagalbos sistemas ir siūlo atitinkamas priemones, būtinas EEE susitarimui palaipsniui plėtoti arba jam veikti;

2021 m. balandžio 19 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) priėmė persvarstytas ES regioninės valstybės pagalbos gaires (1);

šios gairės svarbios ir Europos ekonominei erdvei;

laikantis EEE susitarimo 1 straipsnyje nustatyto vientisumo tikslo, reikia užtikrinti, kad EEE valstybės pagalbos taisyklės būtų vienodai taikomos visoje Europos ekonominėje erdvėje;

pagal EEE susitarimo XV priedo 11 puslapyje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą ELPA priežiūros institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus;

Pasikonsultavusi su Europos Komisija;

Pasikonsultavusi su ELPA valstybėmis,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Materialinės teisės normos valstybės pagalbos klausimais iš dalies keičiamos nustatant persvarstytas regioninės valstybės pagalbos gaires, įsigaliojančias nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Persvarstytos gairės pridedamos prie šio sprendimo ir yra neatskiriama jo dalis.

2 straipsnis

Galiojančios 2014–2021 m. regioninės valstybės pagalbos gairės pakeičiamos nuo 2022 m. sausio 1 d.

3 straipsnis

Šio sprendimo tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 1 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Bente ANGELL-HANSEN

Pirmininkė

Atsakinga kolegijos narė

Högni S. KRISTJÁNSSON

Kolegijos narys

Stefan BARRIGA

Kolegijos narys

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Už teisinius ir vykdomuosius reikalus atsakingos direktorės,

kontrasignuojančios sprendimą, vardu

---

(1)  Paskelbta OL C 153, 2021 4 29, p. 1.

1

---

Regioninės valstybės pagalbos gairės (*)

Turinys

Turinys

| 1. | Įvadas | 83 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Taikymo sritis ir apibrėžtys | 85 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Regioninės pagalbos taikymo sritis | 85 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Apibrėžtys | 86 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | Regioninė pagalba, apie kurią būtina pranešti | 89 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Tinkamos finansuoti išlaidos | 89 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Investicinė pagalba | 89 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Tinkamos finansuoti išlaidos, apskaičiuojamos remiantis investicinėmis išlaidomis | 90 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Tinkamos finansuoti išlaidos, apskaičiuojamos remiantis darbo užmokesčio išlaidomis | 91 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Veiklos pagalba | 91 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | Regioninės pagalbos suderinamumo vertinimas | 91 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Indėlis į regioninę plėtrą ir sanglaudą | 92 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Investicinės pagalbos schemos | 92 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Individuali investicinė pagalba, apie kurią būtina pranešti | 93 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Veiklos pagalbos schemos | 94 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | Skatinamasis poveikis | 94 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Investicinė pagalba | 94 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Veiklos pagalbos schemos | 96 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | Valstybės intervencijos būtinumas | 96 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Regioninės pagalbos tinkamumas | 96 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Kitų politikos priemonių tinkamumas | 97 |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Skirtingų pagalbos priemonių tinkamumas | 97 |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

| 5.5. | Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki būtino minimumo) | 97 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Investicinė pagalba | 97 |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Veiklos pagalbos schemos | 99 |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

| 5.6. | Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas | 99 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Bendrosios pastabos | 99 |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Akivaizdus neigiamas poveikis konkurencijai ir prekybai | 100 |
| --- | --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | Investicinės pagalbos schemos | 101 |
| --- | --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | Individuali investicinė pagalba, apie kurią būtina pranešti | 102 |
| --- | --- | --- |

5.6.4.

| 5.6.5. | Veiklos pagalbos schemos | 103 |
| --- | --- | --- |

5.6.5.

| 5.7. | Skaidrumas | 103 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 6. | Vertinimas | 104 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Regioninės pagalbos žemėlapiai | 105 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Regioninės pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkanti gyventojų aprėptis | 106 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | 61 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta nukrypti leidžianti nuostata | 106 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | 61 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta nukrypti leidžianti nuostata | 107 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Iš anksto nustatytos c punkto vietovės | 107 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Iš anksto nenustatytos c punkto vietovės | 108 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| 7.4. | Didžiausias pagalbos intensyvumas, taikytinas regioninei investicinei pagalbai | 109 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Didžiausias pagalbos intensyvumas a punkto vietovėse | 109 |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Didžiausias pagalbos intensyvumas c punkto vietovėse | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | Padidintas pagalbos intensyvumas MVĮ | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.3.

| 7.4.4. | Padidintas pagalbos intensyvumas teritorijoms, kurioms numatyta parama iš Teisingos pertvarkos fondo () | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.4.

| 7.4.5. | Padidintas pagalbos intensyvumas regionams, kuriuose mažėja gyventojų | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.5.

| 7.5. | Regioninės pagalbos žemėlapių pateikimas ir vertinimas | 110 |
| --- | --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Pakeitimai | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.

| 7.6.1. | Gyventojų aprėpties rezervas | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.1.

| 7.6.2. | Laikotarpio vidurio peržiūra | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.2.

| 8. | 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairių pakeitimai | 111 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Regioninės pagalbos taisyklių taikytinumas | 112 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Ataskaitų teikimas ir stebėsena | 112 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Peržiūra | 112 |
| --- | --- | --- |

11.

1.   ĮVADAS

ĮVADAS

| 1. | Vadovaudamasi EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktais, ELPA priežiūros institucija gali laikyti suderinama su EEE susitarimo veikimu toliau nurodytų rūšių valstybės pagalbą:






  a) | valstybės pagalbą, skirtą ekonominei plėtrai vietovėse, kuriose gyvenimo lygis labai žemas arba kuriose labai paplitęs nedarbas, skatinti, ir |
| --- | --- | --- |

1.

Vadovaudamasi EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktais, ELPA priežiūros institucija gali laikyti suderinama su EEE susitarimo veikimu toliau nurodytų rūšių valstybės pagalbą:

a)

valstybės pagalbą, skirtą ekonominei plėtrai vietovėse, kuriose gyvenimo lygis labai žemas arba kuriose labai paplitęs nedarbas, skatinti, ir

| b) | valstybės pagalbą, skirtą tam tikrų Europos ekonominės erdvės (EEE) ekonomikos sričių plėtrai skatinti (1). |
| --- | --- |

b)

valstybės pagalbą, skirtą tam tikrų Europos ekonominės erdvės (EEE) ekonomikos sričių plėtrai skatinti (1).

1

Šių rūšių valstybės pagalba vadinama regionine pagalba.

| 2. | Šiose gairėse nustatomos sąlygos, kuriomis regioninė pagalba gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu. Jose taip pat išdėstomi kriterijai, kuriais remiantis nustatomos EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose išdėstytas sąlygas atitinkančios vietovės. |
| --- | --- |

2.

Šiose gairėse nustatomos sąlygos, kuriomis regioninė pagalba gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu. Jose taip pat išdėstomi kriterijai, kuriais remiantis nustatomos EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose išdėstytas sąlygas atitinkančios vietovės.

| 3. | Pagrindinis regioninės pagalbos srities valstybės pagalbos kontrolės tikslas – užtikrinti, kad pagalba regioninei plėtrai ir teritorinei sanglaudai (2) nedarytų pernelyg didelio neigiamo poveikio EEE valstybių tarpusavio prekybos sąlygoms (3). Visų pirma, ja siekiama užkirsti kelią varžyboms dėl subsidijų, kurios gali vykti, kai EEE valstybės siekia pritraukti arba išlaikyti įmones remiamose EEE vietovėse, ir iki būtino minimumo apriboti regioninės pagalbos poveikį prekybai ir konkurencijai. |
| --- | --- |

3.

Pagrindinis regioninės pagalbos srities valstybės pagalbos kontrolės tikslas – užtikrinti, kad pagalba regioninei plėtrai ir teritorinei sanglaudai (2

3

| 4. | Regioninė pagalba nuo kitų rūšių pagalbos, pavyzdžiui, pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms, užimtumui, mokymui, energetikai ar aplinkos apsaugai, kuria siekiama kitų EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalyje nustatytų ekonominės plėtros tikslų, skiriasi regioninės plėtros ir teritorinės sanglaudos tikslu. Remiamose vietovėse įsisteigusioms įmonėms teikiamai tų kitų rūšių pagalbai tam tikromis aplinkybėmis gali būti leidžiama taikyti didesnį pagalbos intensyvumą, taip pripažįstant, kad šiose vietovėse jos patiria konkrečių sunkumų (4). |
| --- | --- |

4.

Regioninė pagalba nuo kitų rūšių pagalbos, pavyzdžiui, pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms, užimtumui, mokymui, energetikai ar aplinkos apsaugai, kuria siekiama kitų EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalyje nustatytų ekonominės plėtros tikslų, skiriasi regioninės plėtros ir teritorinės sanglaudos tikslu. Remiamose vietovėse įsisteigusioms įmonėms teikiamai tų kitų rūšių pagalbai tam tikromis aplinkybėmis gali būti leidžiama taikyti didesnį pagalbos intensyvumą, taip pripažįstant, kad šiose vietovėse jos patiria konkrečių sunkumų (4

| 5. | Regioninė pagalba gali būti veiksminga tik jei ji skiriama taupiai bei proporcingai ir yra skirta pirmiausia remiamoms EEE vietovėms (5). Visų pirma, leistina viršutinė pagalbos riba turėtų atitikti problemų, darančių poveikį atitinkamų vietovių plėtrai, mastą. Pagalbos privalumai, susiję su remiamos vietovės plėtra, turi nusverti konkurencijos ir prekybos iškraipymus, kuriuos ji gali sukelti (6). Teigiamam pagalbos poveikiui teikiama reikšmė gali įvairuoti priklausomai nuo to, kuri EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalyje nustatyta nukrypti leidžianti nuostata yra taikoma, – tai reiškia, kad nepalankiausioje padėtyje esančiose vietovėse, kurioms taikomas 61 straipsnio 3 dalies a punktas, būtų leidžiami didesni konkurencijos iškraipymai nei vietovėse, kurioms taikomas 61 straipsnio 3 dalies c punktas (7). |
| --- | --- |

5.

Regioninė pagalba gali būti veiksminga tik jei ji skiriama taupiai bei proporcingai ir yra skirta pirmiausia remiamoms EEE vietovėms (5

6

7

| 6. | Be to, regioninė pagalba gali veiksmingai skatinti remiamų vietovių ekonominę plėtrą arba jai sudaryti palankesnes sąlygas tik tuo atveju, jei ji skiriama papildomoms investicijoms ar ekonominei veiklai tose vietovėse skatinti. Tam tikrais labai retais ir aiškiai nustatytais atvejais kliūtys, su kuriomis šios vietovės susiduria siekdamos pritraukti ekonominę veiklą ar ją išlaikyti, gali būti tokio didelio masto ar nuolatinio pobūdžio, kad atitinkamos vietovės plėtrai vien investicinės pagalbos gali nepakakti. Tik tokiais atvejais regioninę investicinę pagalbą galima papildyti regionine veiklos pagalba. |
| --- | --- |

6.

Be to, regioninė pagalba gali veiksmingai skatinti remiamų vietovių ekonominę plėtrą arba jai sudaryti palankesnes sąlygas tik tuo atveju, jei ji skiriama papildomoms investicijoms ar ekonominei veiklai tose vietovėse skatinti. Tam tikrais labai retais ir aiškiai nustatytais atvejais kliūtys, su kuriomis šios vietovės susiduria siekdamos pritraukti ekonominę veiklą ar ją išlaikyti, gali būti tokio didelio masto ar nuolatinio pobūdžio, kad atitinkamos vietovės plėtrai vien investicinės pagalbos gali nepakakti. Tik tokiais atvejais regioninę investicinę pagalbą galima papildyti regionine veiklos pagalba.

| 7. | Siekdama įvertinti, ar regioninės pagalbos gairės vis dar atitinka savo paskirtį, 2019 metais Europos Komisija (toliau – Komisija) pradėjo regioninės pagalbos schemos vertinimą. Iš rezultatų (8) matyti, kad taisyklės iš esmės veikia tinkamai, bet jas reikia šiek tiek patobulinti, kad būtų atsižvelgta į ekonomikos pokyčius. Be to, vertindama regioninės pagalbos poveikį, Komisija gali atsižvelgti į Europos žaliąjį kursą (9), Naują Europos pramonės strategiją (10) ir Europos skaitmeninės ateities formavimo iniciatyvą (11), taigi gali tekti padaryti taisyklių pakeitimų. Atsižvelgiant į tai, šiuo metu peržiūrimos ir kitos valstybės pagalbos taisyklės, o Komisija ypatingą dėmesį skiria kiekvienų teminių gairių taikymo sričiai bei galimybėms potencialiai derinti skirtingų rūšių pagalbą tai pačiai investicijai. Todėl parama pradinėms investicijoms į naujas aplinkai naudingas technologijas, kuriomis prisidedama prie pramonės, įskaitant tokias energijai imlias pramonės šakas kaip plieno pramonė, gamybos procesų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, gali būti vertinama atsižvelgiant į tikslias jų ypatybes, visų pirma pagal valstybės pagalbos taisykles, taikomas moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms arba aplinkos apsaugai ir energetikai. Be to, regioninė pagalba gali būti derinama su kitų rūšių pagalba. Pavyzdžiui, to paties investicinio projekto atveju regioninę pagalbą galima derinti su parama, teikiama pagal valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai taisykles, jeigu tas investicinis projektas sudaro palankesnes sąlygas remiamos vietovės plėtrai ir kartu padidina aplinkos apsaugos lygį tiek, kad investicija arba jos dalis atitinka paramos skyrimo reikalavimus tiek pagal temines taisykles, tiek pagal abiejų taisyklių rinkinių nuostatas. Tokiu būdu EEE valstybės gali skatinti optimaliai siekti abiejų tikslų ir kartu išvengiama kompensacijos permokos. [...] (12). |
| --- | --- |

7.

Siekdama įvertinti, ar regioninės pagalbos gairės vis dar atitinka savo paskirtį, 2019 metais Europos Komisija (toliau – Komisija) pradėjo regioninės pagalbos schemos vertinimą. Iš rezultatų (8

9

10

11

12

| 7a. | ELPA priežiūros institucija atkreipia dėmesį, kad tam tikri Komisijos nurodyti politikos dokumentai ir teisės aktų nuostatos negali būti įtraukiami į EEE susitarimą. ELPA priežiūros institucija, vertindama regioninės pagalbos suderinamumą su EEE susitarimo veikimu, atsižvelgs į ypatingą EEE narėmis esančių ELPA valstybių teisinę padėtį, tačiau, siekdama užtikrinti vienodą valstybės pagalbos nuostatų taikymą ir vienodas konkurencijos sąlygas visoje EEE, apskritai taikys tuos pačius pagrindinius principus, kurie nurodyti Komisijos gairėse (*). Šiose gairėse nuosekliai pateikiamos nuorodos į Komisijos gairėse nurodytus Europos Sąjungos teisės aktus ir politikos dokumentus (**). Tai nereiškia, kad EEE narėmis esančios ELPA valstybės privalo laikytis į EEE susitarimą neįtrauktų teisės aktų. |
| --- | --- |

7a.

ELPA priežiūros institucija atkreipia dėmesį, kad tam tikri Komisijos nurodyti politikos dokumentai ir teisės aktų nuostatos negali būti įtraukiami į EEE susitarimą. ELPA priežiūros institucija, vertindama regioninės pagalbos suderinamumą su EEE susitarimo veikimu, atsižvelgs į ypatingą EEE narėmis esančių ELPA valstybių teisinę padėtį, tačiau, siekdama užtikrinti vienodą valstybės pagalbos nuostatų taikymą ir vienodas konkurencijos sąlygas visoje EEE, apskritai taikys tuos pačius pagrindinius principus, kurie nurodyti Komisijos gairėse (*

**

| 8. | Reaguodama į COVID-19 pandemijos sukeltus ekonominius sutrikimus, Komisija nustatė tikslines priemones, pavyzdžiui, laikinąją valstybės pagalbos priemonių sistemą (13). Tam tikrose srityse pandemijos poveikis gali trukti ilgiau nei kitose. Šiuo metu dar per anksti prognozuoti, kokį poveikį pandemija turės vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu, ir nustatyti, kurios sritys patirs didžiausią neigiamą poveikį. Todėl 2023 m. ELPA priežiūros institucija planuoja atlikti regioninės pagalbos žemėlapių laikotarpio vidurio peržiūrą, kuri bus atliekama atsižvelgiant į naujausius turimus statistinius duomenis. |
| --- | --- |

8.

Reaguodama į COVID-19 pandemijos sukeltus ekonominius sutrikimus, Komisija nustatė tikslines priemones, pavyzdžiui, laikinąją valstybės pagalbos priemonių sistemą (13

2.   TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

2.1.   Regioninės pagalbos taikymo sritis

Regioninės pagalbos taikymo sritis

| 9. | Šiose gairėse nustatomos suderinamumo sąlygos taikomos tiek regioninės pagalbos schemoms, apie kurias būtina pranešti, tiek individualiai pagalbai, apie kurią būtina pranešti. |
| --- | --- |

9.

Šiose gairėse nustatomos suderinamumo sąlygos taikomos tiek regioninės pagalbos schemoms, apie kurias būtina pranešti, tiek individualiai pagalbai, apie kurią būtina pranešti.

| 10. | Šiose gairėse neaptariama valstybės pagalba, teikiama plieno (14), lignito (15) ir anglių (16) sektoriams. |
| --- | --- |

10.

Šiose gairėse neaptariama valstybės pagalba, teikiama plieno (14

15

16

| 11. | ELPA priežiūros institucija šiose gairėse išdėstytus principus taikys regioninei pagalbai visuose kituose ekonominės veiklos sektoriuose, kurie patenka į EEE susitarimo taikymo sritį, išskyrus sektorius, kuriems taikomos specialiosios valstybės pagalbos taisyklės, visų pirma, [...] (17) (18) transporto (19), plačiajuosčio ryšio (20) ir energetikos sektorius (21), nebent valstybės pagalba tuose sektoriuose teikiama pagal horizontaliąją regioninės veiklos pagalbos schemą. |
| --- | --- |

11.

ELPA priežiūros institucija šiose gairėse išdėstytus principus taikys regioninei pagalbai visuose kituose ekonominės veiklos sektoriuose, kurie patenka į EEE susitarimo taikymo sritį, išskyrus sektorius, kuriems taikomos specialiosios valstybės pagalbos taisyklės, visų pirma, [...] (17

18

19

20

21

| 12. | ELPA priežiūros institucija šiose gairėse išdėstytus principus taikys žemės ūkio produktų perdirbimui į ne žemės ūkio produktus ir prekybai jais (22). |
| --- | --- |

12.

ELPA priežiūros institucija šiose gairėse išdėstytus principus taikys žemės ūkio produktų perdirbimui į ne žemės ūkio produktus ir prekybai jais (22

| 13. | Paprastai regioninės kliūtys, trukdančios investuoti ar išlaikyti ekonominę veiklą remiamoje vietovėje, daro didesnį poveikį ne didelėms, o mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Pirma, didelės įmonės gali lengviau gauti kapitalo ir kreditų pasaulinėse rinkose ir jas mažiau varžo labiau ribota finansinių paslaugų pasiūla remiamose vietovėse. Antra, didelių įmonių investicijos gali sudaryti sąlygas masto ekonomijai, dėl kurios sumažėja su konkrečia vieta susijusi įsigijimo savikaina ir kuri daugeliu atžvilgių nėra priklausoma nuo vietovės, kurioje investuojama. Trečia, investuoti planuojančios didelės įmonės derybose su institucijomis paprastai turi didelę derybinę galią, todėl pagalba joms gali būti skiriama be reikalo arba nepagrįstai. Galiausiai, didelės įmonės paprastai turi didesnę įtaką atitinkamoje rinkoje, todėl investicijos, kurioms skiriama pagalba, gali iškraipyti konkurenciją ir prekybą vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

13.

Paprastai regioninės kliūtys, trukdančios investuoti ar išlaikyti ekonominę veiklą remiamoje vietovėje, daro didesnį poveikį ne didelėms, o mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Pirma, didelės įmonės gali lengviau gauti kapitalo ir kreditų pasaulinėse rinkose ir jas mažiau varžo labiau ribota finansinių paslaugų pasiūla remiamose vietovėse. Antra, didelių įmonių investicijos gali sudaryti sąlygas masto ekonomijai, dėl kurios sumažėja su konkrečia vieta susijusi įsigijimo savikaina ir kuri daugeliu atžvilgių nėra priklausoma nuo vietovės, kurioje investuojama. Trečia, investuoti planuojančios didelės įmonės derybose su institucijomis paprastai turi didelę derybinę galią, todėl pagalba joms gali būti skiriama be reikalo arba nepagrįstai. Galiausiai, didelės įmonės paprastai turi didesnę įtaką atitinkamoje rinkoje, todėl investicijos, kurioms skiriama pagalba, gali iškraipyti konkurenciją ir prekybą vidaus rinkoje.

| 14. | Kadangi regioninė pagalba didelių įmonių investicijoms greičiausiai neturi skatinamojo poveikio, ji paprastai negali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, išskyrus atvejus, kai pagalba teikiama pradinėms investicijoms, kuriomis šiose c punkto vietovėse sukuriama nauja ekonominė veikla, laikantis šiose gairėse nustatytų kriterijų. [...] (23) (24). |
| --- | --- |

14.

Kadangi regioninė pagalba didelių įmonių investicijoms greičiausiai neturi skatinamojo poveikio, ji paprastai negali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, išskyrus atvejus, kai pagalba teikiama pradinėms investicijoms, kuriomis šiose c punkto vietovėse sukuriama nauja ekonominė veikla, laikantis šiose gairėse nustatytų kriterijų. [...] (23

24

| 15. | Regioninė pagalba, skirta įmonės einamosioms išlaidoms sumažinti, yra veiklos pagalba. Veiklos pagalba gali būti laikoma suderinama tik tuo atveju, jei galima įrodyti, kad ji yra būtina vietovės plėtrai, pavyzdžiui, jeigu ja siekiama sumažinti tam tikrus konkrečius sunkumus, su kuriais susiduria MVĮ nepalankiausioje padėtyje esančiose vietovėse (pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punktą), jeigu ja kompensuojamos papildomos išlaidos, patiriamos vykdant ekonominę veiklą atokiausiuose regionuose, arba jeigu ji stabdo arba švelnina gyventojų skaičiaus mažėjimą retai ir labai retai apgyvendintose vietovėse. |
| --- | --- |

15.

Regioninė pagalba, skirta įmonės einamosioms išlaidoms sumažinti, yra veiklos pagalba. Veiklos pagalba gali būti laikoma suderinama tik tuo atveju, jei galima įrodyti, kad ji yra būtina vietovės plėtrai, pavyzdžiui, jeigu ja siekiama sumažinti tam tikrus konkrečius sunkumus, su kuriais susiduria MVĮ nepalankiausioje padėtyje esančiose vietovėse (pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punktą), jeigu ja kompensuojamos papildomos išlaidos, patiriamos vykdant ekonominę veiklą atokiausiuose regionuose, arba jeigu ji stabdo arba švelnina gyventojų skaičiaus mažėjimą retai ir labai retai apgyvendintose vietovėse.

| 16. | Šios gairės nereglamentuoja veiklos pagalbos, skiriamos įmonėms, kurių pagrindinė veikla priskiriama NACE 2 red. statistinio ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus (25) K sekcijai „Finansinė ir draudimo veikla“, arba įmonėms, vykdančioms grupių vidaus veiklą, kurių pagrindinė veikla priskiriama NACE 2 red. 70.10 klasei „Pagrindinių buveinių veikla“ arba 70.22 klasei „Konsultacinė verslo ir kito valdymo veikla“. |
| --- | --- |

16.

Šios gairės nereglamentuoja veiklos pagalbos, skiriamos įmonėms, kurių pagrindinė veikla priskiriama NACE 2 red. statistinio ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus (25

| 17. | Regioninė pagalba negali būti skiriama sunkumų patiriančioms įmonėms, kaip šių gairių tikslais jos apibrėžtos Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (26). |
| --- | --- |

17.

Regioninė pagalba negali būti skiriama sunkumų patiriančioms įmonėms, kaip šių gairių tikslais jos apibrėžtos Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (26

| 18. | Vertindama regioninę pagalbą, skiriamą įmonei, kuriai pagal ankstesnį ELPA priežiūros institucijos sprendimą, kuriuo pagalba pripažįstama neteisėta ir nesuderinama su EEE susitarimo veikimu, išduotas vykdomasis raštas sumoms susigrąžinti, ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į dar nesusigrąžintą pagalbos sumą (27). |
| --- | --- |

18.

Vertindama regioninę pagalbą, skiriamą įmonei, kuriai pagal ankstesnį ELPA priežiūros institucijos sprendimą, kuriuo pagalba pripažįstama neteisėta ir nesuderinama su EEE susitarimo veikimu, išduotas vykdomasis raštas sumoms susigrąžinti, ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į dar nesusigrąžintą pagalbos sumą (27

2.2.   Apibrėžtys

Apibrėžtys

| 19. | Šiose gairėse vartojamų terminų apibrėžtys:






  1. | a punkto vietovės – pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punktą regioninės pagalbos žemėlapyje nurodytos vietovės; c punkto vietovės – pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą regioninės pagalbos žemėlapyje nurodytos vietovės; |
| --- | --- | --- |

19.

Šiose gairėse vartojamų terminų apibrėžtys:

1.

a punkto vietovės – pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punktą regioninės pagalbos žemėlapyje nurodytos vietovės; c punkto vietovės – pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą regioninės pagalbos žemėlapyje nurodytos vietovės;

| 2. | ad hoc pagalba – pagalba, skiriama ne pagal pagalbos schemą; |
| --- | --- |

2.

ad hoc pagalba – pagalba, skiriama ne pagal pagalbos schemą;

ad hoc

| 3. | pakoreguota pagalbos suma – didžiausia leidžiama pagalbos suma dideliam investiciniam projektui, apskaičiuojama pagal šią formulę:






  3.1. | pakoreguota pagalbos suma = R × (A + 0,50 × B + 0,34 × C), |
| --- | --- | --- |

3.

pakoreguota pagalbos suma – didžiausia leidžiama pagalbos suma dideliam investiciniam projektui, apskaičiuojama pagal šią formulę:

3.1.

pakoreguota pagalbos suma = R × (A + 0,50 × B + 0,34 × C),

| 3.2. | čia: R – atitinkamoje vietovėje taikytinas didžiausias pagalbos intensyvumas, neįskaitant padidinto pagalbos intensyvumo MVĮ, A – tinkamų finansuoti išlaidų dalis, lygi 50 mln. EUR, B – tinkamų finansuoti išlaidų dalis nuo 50 iki 100 mln. EUR ir C – tinkamų finansuoti išlaidų dalis, viršijanti 100 mln. EUR; |
| --- | --- |

3.2.

čia: R – atitinkamoje vietovėje taikytinas didžiausias pagalbos intensyvumas, neįskaitant padidinto pagalbos intensyvumo MVĮ, A – tinkamų finansuoti išlaidų dalis, lygi 50 mln. EUR, B – tinkamų finansuoti išlaidų dalis nuo 50 iki 100 mln. EUR ir C – tinkamų finansuoti išlaidų dalis, viršijanti 100 mln. EUR;

| 4. | pagalbos intensyvumas – bendrasis subsidijos ekvivalentas, išreikštas tinkamų finansuoti išlaidų procentine dalimi; |
| --- | --- |

4.

pagalbos intensyvumas – bendrasis subsidijos ekvivalentas, išreikštas tinkamų finansuoti išlaidų procentine dalimi;

| 5. | remiama vietovė – a arba c punkto vietovė; |
| --- | --- |

5.

remiama vietovė – a arba c punkto vietovė;

| 6. | investavimo pabaiga – momentas, kai nacionalinės institucijos investiciją pripažįsta įvykdyta arba kai sueina treji metai nuo darbų pradžios, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių datų yra ankstesnė; |
| --- | --- |

6.

investavimo pabaiga – momentas, kai nacionalinės institucijos investiciją pripažįsta įvykdyta arba kai sueina treji metai nuo darbų pradžios, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių datų yra ankstesnė;

| 7. | pagalbos skyrimo diena – data, kai pagalbos gavėjui pagal taikomą nacionalinį teisinį režimą suteikiama juridinė teisė gauti pagalbą; |
| --- | --- |

7.

pagalbos skyrimo diena – data, kai pagalbos gavėjui pagal taikomą nacionalinį teisinį režimą suteikiama juridinė teisė gauti pagalbą;

| 8. | ES 27 – visos 27 valstybės narės (išskyrus Šiaurės Airiją) (*);






  8a) | EEE valstybės – ES 27 ir EEE narėmis esančios ELPA valstybės; |
| --- | --- | --- |

8.

ES 27 – visos 27 valstybės narės (išskyrus Šiaurės Airiją) (*);

*

8a)

EEE valstybės – ES 27 ir EEE narėmis esančios ELPA valstybės;

| 8b) | EEE narėmis esančios ELPA valstybės – Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija; |
| --- | --- |

8b)

EEE narėmis esančios ELPA valstybės – Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija;

| 9. | vertinimo planas – vienai ar kelioms pagalbos schemoms taikomas dokumentas, kuriame nurodoma bent tokia informacija: vertintini tikslai, vertinimo klausimai, rezultatų rodikliai, numatomas vertinimo atlikimo metodas, duomenų rinkimo reikalavimai, siūlomas vertinimo laikas, įskaitant tarpinės ir galutinės vertinimo ataskaitų pateikimo datas, vertinimą atliksiančios nepriklausomos įstaigos arba jos vykdomai atrankai taikysimų kriterijų aprašymas ir vertinimo rezultatų viešinimo sąlygos; |
| --- | --- |

9.

vertinimo planas – vienai ar kelioms pagalbos schemoms taikomas dokumentas, kuriame nurodoma bent tokia informacija: vertintini tikslai, vertinimo klausimai, rezultatų rodikliai, numatomas vertinimo atlikimo metodas, duomenų rinkimo reikalavimai, siūlomas vertinimo laikas, įskaitant tarpinės ir galutinės vertinimo ataskaitų pateikimo datas, vertinimą atliksiančios nepriklausomos įstaigos arba jos vykdomai atrankai taikysimų kriterijų aprašymas ir vertinimo rezultatų viešinimo sąlygos;

| 10. | bendrasis subsidijos ekvivalentas – diskontuota pagalbos suma, ekvivalentiška subsidijos pagalbos gavėjui (jeigu ji būtų suteikta) skirtai sumai, neatskaičius mokesčių ar kitų mokėtinų sumų, apskaičiuota pagalbos skyrimo dieną arba pranešimo apie pagalbą ELPA priežiūros institucijai momentu, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų yra ankstesnis, taikant tą dieną galiojusią pagrindinę normą; |
| --- | --- |

10.

bendrasis subsidijos ekvivalentas – diskontuota pagalbos suma, ekvivalentiška subsidijos pagalbos gavėjui (jeigu ji būtų suteikta) skirtai sumai, neatskaičius mokesčių ar kitų mokėtinų sumų, apskaičiuota pagalbos skyrimo dieną arba pranešimo apie pagalbą ELPA priežiūros institucijai momentu, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų yra ankstesnis, taikant tą dieną galiojusią pagrindinę normą;

| 11. | horizontalioji regioninės veiklos pagalbos schema – aktas, pagal kurį, netaikant kitų įgyvendinimo priemonių, bendrai ir abstrakčiai jame apibrėžtoms įmonėms gali būti teikiama individuali veiklos pagalba. Pagal šią apibrėžtį sektorinės pagalbos schema negali būti laikoma horizontaliąja regioninės veiklos pagalbos schema; |
| --- | --- |

11.

horizontalioji regioninės veiklos pagalbos schema – aktas, pagal kurį, netaikant kitų įgyvendinimo priemonių, bendrai ir abstrakčiai jame apibrėžtoms įmonėms gali būti teikiama individuali veiklos pagalba. Pagal šią apibrėžtį sektorinės pagalbos schema negali būti laikoma horizontaliąja regioninės veiklos pagalbos schema;

| 12. | individuali pagalba – ad hoc pagalba arba pagal pagalbos schemą atskiriems pagalbos gavėjams skiriama pagalba, apie kurią reikia pranešti; |
| --- | --- |

12.

individuali pagalba – ad hoc pagalba arba pagal pagalbos schemą atskiriems pagalbos gavėjams skiriama pagalba, apie kurią reikia pranešti;

ad hoc

| 13. | pradinė investicija:






  a) | investicija į materialųjį ir nematerialųjį turtą, susijusį su vienu ar keliais toliau nurodytais aspektais:






  — | naujos įmonės kūrimu, |
| --- | --- | --- | --- |

13.

pradinė investicija:

a)

investicija į materialųjį ir nematerialųjį turtą, susijusį su vienu ar keliais toliau nurodytais aspektais:

—

naujos įmonės kūrimu,

| — | esamos įmonės pajėgumo didinimu, |
| --- | --- |

—

esamos įmonės pajėgumo didinimu,

| — | įmonės produkcijos įvairinimu, kai įmonė ima gaminti anksčiau dar negamintus produktus (28), arba |
| --- | --- |

—

įmonės produkcijos įvairinimu, kai įmonė ima gaminti anksčiau dar negamintus produktus (28), arba

28

| — | bendro su investicija į įmonę susijusio produkto (-ų) gamybos proceso esminiu keitimu, arba |
| --- | --- |

—

bendro su investicija į įmonę susijusio produkto (-ų) gamybos proceso esminiu keitimu, arba

| b) | įmonei, kuri nutraukė veiklą arba būtų nutraukusi veiklą, jei nebūtų buvusi įsigyta, priklausančio turto įsigijimu. Vien tik įmonės akcijų įsigijimas nėra laikomas pradine investicija. |
| --- | --- |

b)

įmonei, kuri nutraukė veiklą arba būtų nutraukusi veiklą, jei nebūtų buvusi įsigyta, priklausančio turto įsigijimu. Vien tik įmonės akcijų įsigijimas nėra laikomas pradine investicija.

Todėl atnaujinimo investicija nėra pradinė investicija;

| 14. | pradinė naujos ekonominės veiklos investicija –






  a) | investicija į materialųjį ir nematerialųjį turtą, susijusį su vienu ar keliais toliau nurodytais aspektais:






  — | naujos įmonės kūrimu arba |
| --- | --- | --- | --- |

14.

pradinė naujos ekonominės veiklos investicija –

a)

investicija į materialųjį ir nematerialųjį turtą, susijusį su vienu ar keliais toliau nurodytais aspektais:

—

naujos įmonės kūrimu arba

| — | įmonės veiklos įvairinimu su sąlyga, kad naujoji veikla nėra tapati veiklai ar panaši į veiklą, kurią įmonė vykdė anksčiau, arba |
| --- | --- |

—

įmonės veiklos įvairinimu su sąlyga, kad naujoji veikla nėra tapati veiklai ar panaši į veiklą, kurią įmonė vykdė anksčiau, arba

| b) | įmonei, kuri nutraukė veiklą arba būtų nutraukusi veiklą, jei nebūtų buvusi įsigyta, priklausančio turto įsigijimu su sąlyga, kad naujoji veikla, kuri bus vykdoma naudojant įsigytą turtą, nėra tapati veiklai ar panaši į veiklą, kurią įmonė vykdė iki įsigijimo. Vien tik įmonės akcijų įsigijimas nėra laikomas pradine naujos ekonominės veiklos investicija; |
| --- | --- |

b)

įmonei, kuri nutraukė veiklą arba būtų nutraukusi veiklą, jei nebūtų buvusi įsigyta, priklausančio turto įsigijimu su sąlyga, kad naujoji veikla, kuri bus vykdoma naudojant įsigytą turtą, nėra tapati veiklai ar panaši į veiklą, kurią įmonė vykdė iki įsigijimo. Vien tik įmonės akcijų įsigijimas nėra laikomas pradine naujos ekonominės veiklos investicija;

| 15. | nematerialusis turtas – turtas, kuris nėra fizinis ar finansinis, kaip antai patento teisės, licencijos, praktinė patirtis arba kitas intelektinis turtas; |
| --- | --- |

15.

nematerialusis turtas – turtas, kuris nėra fizinis ar finansinis, kaip antai patento teisės, licencijos, praktinė patirtis arba kitas intelektinis turtas;

| 16. | darbo vietų kūrimas – grynasis atitinkamos įmonės darbuotojų skaičiaus padidėjimas, palyginti su ankstesnių 12 mėnesių vidurkiu, iš sukurtų darbo vietų skaičiaus atėmus visų per tą laikotarpį prarastų darbo vietų skaičių, išreikštas metiniais darbo vienetais; |
| --- | --- |

16.

darbo vietų kūrimas – grynasis atitinkamos įmonės darbuotojų skaičiaus padidėjimas, palyginti su ankstesnių 12 mėnesių vidurkiu, iš sukurtų darbo vietų skaičiaus atėmus visų per tą laikotarpį prarastų darbo vietų skaičių, išreikštas metiniais darbo vienetais;

| 17. | didelės įmonės – įmonės, kurios neatitinka sąlygų, kad galėtų būti laikomos MVĮ pagal 28 punktą; |
| --- | --- |

17.

didelės įmonės – įmonės, kurios neatitinka sąlygų, kad galėtų būti laikomos MVĮ pagal 28 punktą;

| 18. | didelis investicinis projektas – pradinė investicija, kurios tinkamos finansuoti išlaidos viršija 50 mln. EUR; |
| --- | --- |

18.

didelis investicinis projektas – pradinė investicija, kurios tinkamos finansuoti išlaidos viršija 50 mln. EUR;

| 19. | didžiausias pagalbos intensyvumas – 7.4 poskirsnyje pateiktuose regioninės pagalbos žemėlapiuose nurodytas pagalbos intensyvumas, įskaitant padidintą pagalbos MVĮ intensyvumą; |
| --- | --- |

19.

didžiausias pagalbos intensyvumas – 7.4 poskirsnyje pateiktuose regioninės pagalbos žemėlapiuose nurodytas pagalbos intensyvumas, įskaitant padidintą pagalbos MVĮ intensyvumą;

| 20. | darbuotojų skaičius – metinių darbo vienetų skaičius, t. y. per vienus metus visą darbo dieną dirbančių asmenų skaičius; ne visą darbo dieną arba sezoninį darbą dirbančių asmenų skaičius apskaičiuojamas metinių darbo vienetų dalimis; |
| --- | --- |

20.

darbuotojų skaičius – metinių darbo vienetų skaičius, t. y. per vienus metus visą darbo dieną dirbančių asmenų skaičius; ne visą darbo dieną arba sezoninį darbą dirbančių asmenų skaičius apskaičiuojamas metinių darbo vienetų dalimis;

| 21. | [...] (29); |
| --- | --- |

21.

[...] (29);

29

| 22. | veiklos pagalba – pagalba, skirta įmonės einamosioms išlaidoms mažinti, įskaitant tokias išlaidų kategorijas, kaip personalo, medžiagų, rangovų paslaugų, ryšių, energijos, techninės priežiūros, nuomos ir administravimo išlaidos, tačiau neįskaitant nusidėvėjimo sąnaudų ir finansavimo išlaidų, jei teikiant regioninę investicinę pagalbą jos buvo įtrauktos į tinkamas finansuoti išlaidas; |
| --- | --- |

22.

veiklos pagalba – pagalba, skirta įmonės einamosioms išlaidoms mažinti, įskaitant tokias išlaidų kategorijas, kaip personalo, medžiagų, rangovų paslaugų, ryšių, energijos, techninės priežiūros, nuomos ir administravimo išlaidos, tačiau neįskaitant nusidėvėjimo sąnaudų ir finansavimo išlaidų, jei teikiant regioninę investicinę pagalbą jos buvo įtrauktos į tinkamas finansuoti išlaidas;

| 23. | regioninės pagalbos žemėlapis – ELPA priežiūros institucijos patvirtintas vietovių, kurias laikydamosi šiose gairėse nustatytų sąlygų nurodė EEE nare esanti ELPA valstybė, sąrašas; |
| --- | --- |

23.

regioninės pagalbos žemėlapis – ELPA priežiūros institucijos patvirtintas vietovių, kurias laikydamosi šiose gairėse nustatytų sąlygų nurodė EEE nare esanti ELPA valstybė, sąrašas;

| 24. | perkėlimas – tapačios ar panašios veiklos arba jos dalies perkėlimas iš vienoje EEE susitarimo susitariančiojoje šalyje esančios įmonės (pradinė įmonė) į kitoje EEE susitarimo susitariančiojoje šalyje esančią įmonę, kuriai teikiama remiama investicija (remiamoji įmonė). Perkėlimas yra tuo atveju, jei produktas pradinėje ir remiamojoje įmonėse yra bent iš dalies naudojamas tiems patiems tikslams ir tenkina tos pačios rūšies pirkėjų paklausą ar poreikius, taip pat jei vienoje iš EEE esančio pagalbos gavėjo pradinių įmonių prarandama su tapačia ar panašia veikla susijusių darbo vietų; |
| --- | --- |

24.

perkėlimas – tapačios ar panašios veiklos arba jos dalies perkėlimas iš vienoje EEE susitarimo susitariančiojoje šalyje esančios įmonės (pradinė įmonė) į kitoje EEE susitarimo susitariančiojoje šalyje esančią įmonę, kuriai teikiama remiama investicija (remiamoji įmonė). Perkėlimas yra tuo atveju, jei produktas pradinėje ir remiamojoje įmonėse yra bent iš dalies naudojamas tiems patiems tikslams ir tenkina tos pačios rūšies pirkėjų paklausą ar poreikius, taip pat jei vienoje iš EEE esančio pagalbos gavėjo pradinių įmonių prarandama su tapačia ar panašia veikla susijusių darbo vietų;

| 25. | tapati ar panaši veikla – veikla, priskiriama prie tos pačios NACE 2 red. statistinio ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus klasės (skaitmeninis keturženklis kodas); |
| --- | --- |

25.

tapati ar panaši veikla – veikla, priskiriama prie tos pačios NACE 2 red. statistinio ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus klasės (skaitmeninis keturženklis kodas);

| 26. | sektorinės pagalbos schema – schema, taikoma veiklos rūšims, priskiriamoms prie mažiau nei penkių NACE 2 red. statistinio ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus klasių (skaitmeninis keturženklis kodas); |
| --- | --- |

26.

sektorinės pagalbos schema – schema, taikoma veiklos rūšims, priskiriamoms prie mažiau nei penkių NACE 2 red. statistinio ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus klasių (skaitmeninis keturženklis kodas);

| 27. | vienas investicinis projektas – pradinė investicija, susijusi su tapačia arba panašia veikla, kurią pagalbos gavėjas grupės lygmeniu pradeda per trejus metus nuo darbų, susijusių su kita remiama investicija tame pačiame 3 lygio statistiniame regione (30), pradžios; |
| --- | --- |

27.

vienas investicinis projektas – pradinė investicija, susijusi su tapačia arba panašia veikla, kurią pagalbos gavėjas grupės lygmeniu pradeda per trejus metus nuo darbų, susijusių su kita remiama investicija tame pačiame 3 lygio statistiniame regione (30), pradžios;

30

| 28. | MVĮ – įmonės, atitinkančios kriterijus, nustatytus 2006 m. balandžio 19 d. ELPA priežiūros institucijos gairėse dėl pagalbos labai mažoms, mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms (31); |
| --- | --- |

28.

MVĮ – įmonės, atitinkančios kriterijus, nustatytus 2006 m. balandžio 19 d. ELPA priežiūros institucijos gairėse dėl pagalbos labai mažoms, mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms (31);

31

| 29. | darbų pradžia – su investicija susijusių statybos darbų pradžia arba pirmasis teisiškai privalomas įsipareigojimas užsakyti įrenginius, arba bet kuris kitas įsipareigojimas, dėl kurio investicija tampa neatšaukiama, atsižvelgiant į tai, kuris iš šių įvykių yra pirmesnis. Žemės pirkimas ir parengiamieji darbai, pavyzdžiui, leidimų gavimas ir preliminarių galimybių studijų vykdymas, darbų pradžia nelaikomi. Perėmimo atveju darbų pradžia laikomas momentas, kai įsigyjamas su įsigyta įmone tiesiogiai susijęs turtas; |
| --- | --- |

29.

darbų pradžia – su investicija susijusių statybos darbų pradžia arba pirmasis teisiškai privalomas įsipareigojimas užsakyti įrenginius, arba bet kuris kitas įsipareigojimas, dėl kurio investicija tampa neatšaukiama, atsižvelgiant į tai, kuris iš šių įvykių yra pirmesnis. Žemės pirkimas ir parengiamieji darbai, pavyzdžiui, leidimų gavimas ir preliminarių galimybių studijų vykdymas, darbų pradžia nelaikomi. Perėmimo atveju darbų pradžia laikomas momentas, kai įsigyjamas su įsigyta įmone tiesiogiai susijęs turtas;

| 30. | retai apgyvendintos vietovės – vietovės, kurias atitinkama EEE nare esanti ELPA valstybė nurodė pagal 169 punktą; |
| --- | --- |

30.

retai apgyvendintos vietovės – vietovės, kurias atitinkama EEE nare esanti ELPA valstybė nurodė pagal 169 punktą;

| 31. | materialusis turtas – toks turtas kaip žemė, pastatai, gamyklos, mašinos ir įranga; |
| --- | --- |

31.

materialusis turtas – toks turtas kaip žemė, pastatai, gamyklos, mašinos ir įranga;

| 32. | labai retai apgyvendintos vietovės – 2 lygio statistiniai regionai, kurių gyventojų tankis yra mažesnis nei 8 gyv./km2, arba tokių statistinių regionų dalys, kurias atitinkama EEE nare esanti ELPA valstybė nurodė pagal 169 punktą; |
| --- | --- |

32.

labai retai apgyvendintos vietovės – 2 lygio statistiniai regionai, kurių gyventojų tankis yra mažesnis nei 8 gyv./km2, arba tokių statistinių regionų dalys, kurias atitinkama EEE nare esanti ELPA valstybė nurodė pagal 169 punktą;

2

| 33. | darbo užmokesčio išlaidos – visa suma, kurią per nustatytą laikotarpį faktiškai sumoka pagalbos gavėjas atitinkamų darbo vietų atžvilgiu ir kurią sudaro bendrasis darbo užmokestis iki mokesčių ir privalomosios įmokos, pavyzdžiui, socialinio draudimo įmokos, vaiko priežiūros ir tėvų priežiūros išlaidos. |
| --- | --- |

33.

darbo užmokesčio išlaidos – visa suma, kurią per nustatytą laikotarpį faktiškai sumoka pagalbos gavėjas atitinkamų darbo vietų atžvilgiu ir kurią sudaro bendrasis darbo užmokestis iki mokesčių ir privalomosios įmokos, pavyzdžiui, socialinio draudimo įmokos, vaiko priežiūros ir tėvų priežiūros išlaidos.

3.   REGIONINĖ PAGALBA, APIE KURIĄ BŪTINA PRANEŠTI

REGIONINĖ PAGALBA, APIE KURIĄ BŪTINA PRANEŠTI

| 20. | Iš esmės pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo (toliau – 3 protokolas) I dalies 1 straipsnio 3 dalį EEE narėmis esančios ELPA valstybės privalo pranešti apie regioninę pagalbą, išskyrus priemones, kurios tenkina bendrosios išimties reglamente, kuris į EEE susitarimą įtrauktas XV priedu (32), nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

20.

Iš esmės pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo (toliau – 3 protokolas) I dalies 1 straipsnio 3 dalį EEE narėmis esančios ELPA valstybės privalo pranešti apie regioninę pagalbą, išskyrus priemones, kurios tenkina bendrosios išimties reglamente, kuris į EEE susitarimą įtrauktas XV priedu (32

| 21. | Šias gaires ELPA priežiūros institucija taikys regioninės pagalbos schemoms, apie kurias būtina pranešti, ir individualiai regioninei pagalbai, apie kurią būtina pranešti. |
| --- | --- |

21.

Šias gaires ELPA priežiūros institucija taikys regioninės pagalbos schemoms, apie kurias būtina pranešti, ir individualiai regioninei pagalbai, apie kurią būtina pranešti.

| 22. | Individualiai pagalbai, teikiamai pagal schemą, apie kurią pranešta, ir toliau taikoma 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatyta pareiga pranešti apie pagalbą, jei pagalba iš visų šaltinių viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente (33) (toliau – BBIR) nustatytą regioninei investicinei pagalbai taikomą atskirą pranešimo ribą. |
| --- | --- |

22.

Individualiai pagalbai, teikiamai pagal schemą, apie kurią pranešta, ir toliau taikoma 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatyta pareiga pranešti apie pagalbą, jei pagalba iš visų šaltinių viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente (33

| 23. | Individualiai pagalbai, teikiamai pagal schemą, apie kurią pranešta, taip pat toliau taikoma 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatyta pareiga pranešti apie pagalbą, išskyrus atvejus, kai pagalbos gavėjas:






  a) | patvirtino, kad per 2 metus iki pagalbos paraiškos pateikimo jis neperkėlė veiklos į įmonę, kurioje turi būti vykdoma remiama pradinė investicija, ir |
| --- | --- | --- |

23.

Individualiai pagalbai, teikiamai pagal schemą, apie kurią pranešta, taip pat toliau taikoma 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatyta pareiga pranešti apie pagalbą, išskyrus atvejus, kai pagalbos gavėjas:

a)

patvirtino, kad per 2 metus iki pagalbos paraiškos pateikimo jis neperkėlė veiklos į įmonę, kurioje turi būti vykdoma remiama pradinė investicija, ir

| b) | įsipareigojo tokios veiklos neperkelti ne daugiau kaip dvejus metus nuo pradinės investicijos pabaigos. |
| --- | --- |

b)

įsipareigojo tokios veiklos neperkelti ne daugiau kaip dvejus metus nuo pradinės investicijos pabaigos.

4.   TINKAMOS FINANSUOTI IŠLAIDOS

TINKAMOS FINANSUOTI IŠLAIDOS

4.1.   Investicinė pagalba

Investicinė pagalba

| 24. | Tinkamomis finansuoti išlaidomis laikomos:






  1. | investicinės išlaidos materialiajam ir nematerialiajam turtui arba |
| --- | --- | --- |

24.

Tinkamomis finansuoti išlaidomis laikomos:

1.

investicinės išlaidos materialiajam ir nematerialiajam turtui arba

| 2. | apskaičiuotos dvejų metų numatytosios darbo užmokesčio išlaidos, susidarančios dėl pradine investicija sukurtų darbo vietų, arba |
| --- | --- |

2.

apskaičiuotos dvejų metų numatytosios darbo užmokesčio išlaidos, susidarančios dėl pradine investicija sukurtų darbo vietų, arba

| 3. | 1 ir 2 punktuose nurodytų išlaidų derinys, neviršijant 1 arba 2 punkte nurodytų išlaidų sumos, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų yra didesnė. |
| --- | --- |

3.

1 ir 2 punktuose nurodytų išlaidų derinys, neviršijant 1 arba 2 punkte nurodytų išlaidų sumos, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų yra didesnė.

| 25. | Jeigu tinkamos finansuoti išlaidos nustatomos remiantis investicinėmis išlaidomis materialiajam ir nematerialiajam turtui, tinkamomis finansuoti laikomos tik išlaidos, susijusios su turtu, kuris yra pradinių investicijų į pagalbos gavėjo įmonę, esančią tikslinėje remiamoje vietovėje, dalis. |
| --- | --- |

25.

Jeigu tinkamos finansuoti išlaidos nustatomos remiantis investicinėmis išlaidomis materialiajam ir nematerialiajam turtui, tinkamomis finansuoti laikomos tik išlaidos, susijusios su turtu, kuris yra pradinių investicijų į pagalbos gavėjo įmonę, esančią tikslinėje remiamoje vietovėje, dalis.

| 26. | Nukrypstant nuo 25 punkte nustatytos sąlygos, pardavėjo įrangą (34) sudarantis turtas į jį įsigijusios (arba pagaminusios) įmonės tinkamas finansuoti išlaidas gali būti įtrauktas, jeigu jis visą minimalų eksploatavimo laiką (didelių įmonių atveju – penkerius metus, o MVĮ atveju – trejus metus) naudojamas pagalbos gavėjo perdirbimo ar surinkimo operacijoms, tiesiogiai susijusioms su gamybos procesu, grindžiamu pagalbos gavėjo pradinėmis remiamomis investicijomis. Ši nukrypti leidžianti nuostata taikoma, jei tiekėjo įmonė yra remiamoje vietovėje, pats tiekėjas atitinkamam turtui negauna regioninės investicinės pagalbos arba investicinės pagalbos MVĮ pagal BBIR 17 straipsnį, o pagalbos intensyvumas neviršija atitinkamo didžiausio pagalbos intensyvumo, taikomo tiekėjo įsisteigimo vietai. Bet koks pagalbos dideliems investiciniams projektams intensyvumo koregavimas taip pat taikomas apskaičiuotai pagalbai pardavėjo įrangą sudarančio turto, kuris laikomas bendrųjų pradinių investicijų sąnaudų dalimi, sąnaudoms. |
| --- | --- |

26.

Nukrypstant nuo 25 punkte nustatytos sąlygos, pardavėjo įrangą (34

4.1.1.   Tinkamos finansuoti išlaidos, apskaičiuojamos remiantis investicinėmis išlaidomis

Tinkamos finansuoti išlaidos, apskaičiuojamos remiantis investicinėmis išlaidomis

| 27. | Įsigyjamas turtas turi būti naujas, išskyrus atvejus, kai turtą įsigyja MVĮ ar kai įsigyjama įmonė (35). |
| --- | --- |

27.

Įsigyjamas turtas turi būti naujas, išskyrus atvejus, kai turtą įsigyja MVĮ ar kai įsigyjama įmonė (35

| 28. | MVĮ atveju tinkamomis finansuoti išlaidomis taip pat gali būti laikoma iki 50 % su investicija susijusių parengiamųjų studijų ir konsultacijų išlaidų. |
| --- | --- |

28.

MVĮ atveju tinkamomis finansuoti išlaidomis taip pat gali būti laikoma iki 50 % su investicija susijusių parengiamųjų studijų ir konsultacijų išlaidų.

| 29. | Jei pagalba teikiama didelėms įmonėms gamybos procesui iš esmės pakeisti, tinkamos finansuoti išlaidos turi viršyti turto, susijusio su modernizuojama veikla, nusidėvėjimą per trejus ankstesnius finansinius metus. |
| --- | --- |

29.

Jei pagalba teikiama didelėms įmonėms gamybos procesui iš esmės pakeisti, tinkamos finansuoti išlaidos turi viršyti turto, susijusio su modernizuojama veikla, nusidėvėjimą per trejus ankstesnius finansinius metus.

| 30. | Jei pagalba skiriama esamos įmonės veiklai įvairinti, tinkamos finansuoti išlaidos turi bent 200 % viršyti pakartotinai naudojamo turto balansinę vertę, registruotą finansiniais metais, einančiais iki darbų pradžios. |
| --- | --- |

30.

Jei pagalba skiriama esamos įmonės veiklai įvairinti, tinkamos finansuoti išlaidos turi bent 200 % viršyti pakartotinai naudojamo turto balansinę vertę, registruotą finansiniais metais, einančiais iki darbų pradžios.

| 31. | Į su materialiojo turto nuoma susijusias išlaidas galima atsižvelgti šiomis sąlygomis:






  1. | didelėms įmonėms žemės ir pastatų nuomos sutartis turi galioti bent penkerius metus po numatytos investavimo pabaigos dienos, o MVĮ – bent trejus metus; |
| --- | --- | --- |

31.

Į su materialiojo turto nuoma susijusias išlaidas galima atsižvelgti šiomis sąlygomis:

1.

didelėms įmonėms žemės ir pastatų nuomos sutartis turi galioti bent penkerius metus po numatytos investavimo pabaigos dienos, o MVĮ – bent trejus metus;

| 2. | įrangos ar mašinų nuoma turi būti finansinė išperkamoji nuoma su pagalbos gavėjui nustatyta pareiga pasibaigus nuomos terminui nupirkti turtą. |
| --- | --- |

2.

įrangos ar mašinų nuoma turi būti finansinė išperkamoji nuoma su pagalbos gavėjui nustatyta pareiga pasibaigus nuomos terminui nupirkti turtą.

| 32. | 19 punkto 13 papunkčio b punkte arba 19 punkto 14 papunkčio b punkte nurodytos pradinės investicijos atveju iš esmės turėtų būti atsižvelgiama tik į turto pirkimo iš trečiųjų asmenų, nesusijusių su pirkėju, išlaidas. Tačiau jei mažąją įmonę perima jos pradinio savininko šeimos narys arba jos darbuotojas, sąlyga, kad turtas turi būti perkamas iš trečiųjų asmenų, nesusijusių su pirkėju, netaikoma. Sandoris turi vykti rinkos sąlygomis. Jei įmonės turtas įsigyjamas kartu vykdant regioninės pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančią papildomą investiciją, tos papildomos investicijos tinkamos finansuoti išlaidos turėtų būti pridedamos prie įmonės turto įsigijimo sąnaudų. |
| --- | --- |

32.

19 punkto 13 papunkčio b punkte arba 19 punkto 14 papunkčio b punkte nurodytos pradinės investicijos atveju iš esmės turėtų būti atsižvelgiama tik į turto pirkimo iš trečiųjų asmenų, nesusijusių su pirkėju, išlaidas. Tačiau jei mažąją įmonę perima jos pradinio savininko šeimos narys arba jos darbuotojas, sąlyga, kad turtas turi būti perkamas iš trečiųjų asmenų, nesusijusių su pirkėju, netaikoma. Sandoris turi vykti rinkos sąlygomis. Jei įmonės turtas įsigyjamas kartu vykdant regioninės pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančią papildomą investiciją, tos papildomos investicijos tinkamos finansuoti išlaidos turėtų būti pridedamos prie įmonės turto įsigijimo sąnaudų.

| 33. | Tinkamas finansuoti didelių įmonių nematerialiojo turto išlaidas sudaro tik iki 50 % visų pradinės investicijos tinkamų finansuoti investicinių išlaidų. MVĮ tinkamas finansuoti išlaidas sudaro 100 % nematerialiojo turto išlaidų. |
| --- | --- |

33.

Tinkamas finansuoti didelių įmonių nematerialiojo turto išlaidas sudaro tik iki 50 % visų pradinės investicijos tinkamų finansuoti investicinių išlaidų. MVĮ tinkamas finansuoti išlaidas sudaro 100 % nematerialiojo turto išlaidų.

| 34. | Nematerialusis turtas, į kurį gali būti atsižvelgta apskaičiuojant investicines išlaidas, turi likti susijęs su atitinkama remiama vietove ir negali būti perkeltas į kitas vietoves. Šiuo tikslu nematerialusis turtas turi tenkinti šias sąlygas:






  1. | jis turi būti naudojamas tik įmonėje, gaunančioje pagalbą; |
| --- | --- | --- |

34.

Nematerialusis turtas, į kurį gali būti atsižvelgta apskaičiuojant investicines išlaidas, turi likti susijęs su atitinkama remiama vietove ir negali būti perkeltas į kitas vietoves. Šiuo tikslu nematerialusis turtas turi tenkinti šias sąlygas:

1.

jis turi būti naudojamas tik įmonėje, gaunančioje pagalbą;

| 2. | jis turi būti amortizuojamasis; |
| --- | --- |

2.

jis turi būti amortizuojamasis;

| 3. | jis turi būti įsigytas rinkos sąlygomis iš trečiųjų asmenų, nesusijusių su pirkėju; |
| --- | --- |

3.

jis turi būti įsigytas rinkos sąlygomis iš trečiųjų asmenų, nesusijusių su pirkėju;

| 4. | jis turi būti įtrauktas į pagalbą gaunančios įmonės turtą ir likti susietas su projektu, kuriam skirta pagalba, bent penkerius metus (MVĮ atveju – trejus metus). |
| --- | --- |

4.

jis turi būti įtrauktas į pagalbą gaunančios įmonės turtą ir likti susietas su projektu, kuriam skirta pagalba, bent penkerius metus (MVĮ atveju – trejus metus).

4.1.2.   Tinkamos finansuoti išlaidos, apskaičiuojamos remiantis darbo užmokesčio išlaidomis

Tinkamos finansuoti išlaidos, apskaičiuojamos remiantis darbo užmokesčio išlaidomis

| 35. | Regioninė pagalba taip pat gali būti apskaičiuojama atsižvelgiant į numatytąsias darbo užmokesčio išlaidas, susidarančias dėl pradine investicija sukurtų darbo vietų. Pagalba gali būti kompensuojamos tik su darbo vietų kūrimu susijusios apskaičiuotos dvejų metų darbo užmokesčio išlaidos, o iš to išplaukiantis pagalbos intensyvumas negali viršyti didžiausio atitinkamoje vietovėje taikomo pagalbos intensyvumo. |
| --- | --- |

35.

Regioninė pagalba taip pat gali būti apskaičiuojama atsižvelgiant į numatytąsias darbo užmokesčio išlaidas, susidarančias dėl pradine investicija sukurtų darbo vietų. Pagalba gali būti kompensuojamos tik su darbo vietų kūrimu susijusios apskaičiuotos dvejų metų darbo užmokesčio išlaidos, o iš to išplaukiantis pagalbos intensyvumas negali viršyti didžiausio atitinkamoje vietovėje taikomo pagalbos intensyvumo.

| 36. | Tais atvejais, kai tinkamos finansuoti išlaidos apskaičiuojamos atsižvelgiant į 35 punkte nurodytas numatytąsias darbo užmokesčio išlaidas, turi būti tenkinamos šios sąlygos:






  1. | investiciniu projektu turi būti sukuriama darbo vietų; |
| --- | --- | --- |

36.

Tais atvejais, kai tinkamos finansuoti išlaidos apskaičiuojamos atsižvelgiant į 35 punkte nurodytas numatytąsias darbo užmokesčio išlaidas, turi būti tenkinamos šios sąlygos:

1.

investiciniu projektu turi būti sukuriama darbo vietų;

| 2. | kiekviena darbo vieta turi būti užpildoma per trejus metus nuo investicijos pabaigos dienos; |
| --- | --- |

2.

kiekviena darbo vieta turi būti užpildoma per trejus metus nuo investicijos pabaigos dienos;

| 3. | kiekviena darbo vieta, sukurta vykdant investiciją, atitinkamoje vietovėje turi būti išlaikoma ne trumpiau kaip penkerius metus, o MVĮ atveju – trejus metus nuo pirmosios darbuotojo priėmimo į darbo vietą dienos. |
| --- | --- |

3.

kiekviena darbo vieta, sukurta vykdant investiciją, atitinkamoje vietovėje turi būti išlaikoma ne trumpiau kaip penkerius metus, o MVĮ atveju – trejus metus nuo pirmosios darbuotojo priėmimo į darbo vietą dienos.

4.2.   Veiklos pagalba

Veiklos pagalba

| 37. | Tinkamos finansuoti išlaidos veiklos pagalbos schemų atveju turi būti nustatytos iš anksto ir visapusiškai susijusios su problemomis, kurias siekiama ta pagalba išspręsti, kaip nurodė EEE nare esanti ELPA valstybė. |
| --- | --- |

37.

Tinkamos finansuoti išlaidos veiklos pagalbos schemų atveju turi būti nustatytos iš anksto ir visapusiškai susijusios su problemomis, kurias siekiama ta pagalba išspręsti, kaip nurodė EEE nare esanti ELPA valstybė.

| 38. | [...]. |
| --- | --- |

38.

[...].

5.   REGIONINĖS PAGALBOS SUDERINAMUMO VERTINIMAS

REGIONINĖS PAGALBOS SUDERINAMUMO VERTINIMAS

| 39. | ELPA priežiūros institucija regioninės pagalbos priemonę laikys suderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalimi tik tuo atveju, jei pagalba prisidedama prie regioninės plėtros ir sanglaudos. Pagalba turi būti siekiama arba skatinti a punkto vietovių ekonominę plėtrą, arba sudaryti palankesnes sąlygas c punkto vietovių plėtrai (5.1 skirsnis), be to, ji turi atitikti visus šiuos kriterijus:






  1. | skatinamasis poveikis – suteikta pagalba turi pakeisti atitinkamų įmonių veiklą taip, kad jos pradėtų vykdyti papildomą veiklą, kurios be pagalbos jos negalėtų vykdyti arba kurią vykdytų mažesniu mastu, kitaip arba kitoje vietoje (5.2. skirsnis); |
| --- | --- | --- |

39.

ELPA priežiūros institucija regioninės pagalbos priemonę laikys suderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalimi tik tuo atveju, jei pagalba prisidedama prie regioninės plėtros ir sanglaudos. Pagalba turi būti siekiama arba skatinti a punkto vietovių ekonominę plėtrą, arba sudaryti palankesnes sąlygas c punkto vietovių plėtrai (5.1 skirsnis), be to, ji turi atitikti visus šiuos kriterijus:

1.

skatinamasis poveikis – suteikta pagalba turi pakeisti atitinkamų įmonių veiklą taip, kad jos pradėtų vykdyti papildomą veiklą, kurios be pagalbos jos negalėtų vykdyti arba kurią vykdytų mažesniu mastu, kitaip arba kitoje vietoje (5.2. skirsnis);

| 2. | valstybės intervencijos poreikis – valstybės pagalbos priemonė turi būti skiriama tuo atveju, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka, pavyzdžiui, pašalinant rinkos nepakankamumą arba išsprendžiant teisingumo ar sanglaudos problemą (5.3. skirsnis); |
| --- | --- |

2.

valstybės intervencijos poreikis – valstybės pagalbos priemonė turi būti skiriama tuo atveju, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka, pavyzdžiui, pašalinant rinkos nepakankamumą arba išsprendžiant teisingumo ar sanglaudos problemą (5.3. skirsnis);

| 3. | pagalbos priemonės tinkamumas – siūloma pagalbos priemonė turi būti tinkama politikos priemonė atitinkamam politikos tikslui pasiekti (5.4. skirsnis); |
| --- | --- |

3.

pagalbos priemonės tinkamumas – siūloma pagalbos priemonė turi būti tinkama politikos priemonė atitinkamam politikos tikslui pasiekti (5.4. skirsnis);

| 4. | pagalbos proporcingumas (iki minimumo apribota pagalba) – pagalbos suma turi būti apribota iki minimumo, būtino papildomoms investicijoms arba veiklai atitinkamoje vietovėje paskatinti (5.5. skirsnis); |
| --- | --- |

4.

pagalbos proporcingumas (iki minimumo apribota pagalba) – pagalbos suma turi būti apribota iki minimumo, būtino papildomoms investicijoms arba veiklai atitinkamoje vietovėje paskatinti (5.5. skirsnis);

| 5. | netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir EEE narių tarpusavio prekybai vengimas – teigiamas pagalbos poveikis turi nusverti jos neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai (5.6. skirsnis); |
| --- | --- |

5.

netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir EEE narių tarpusavio prekybai vengimas – teigiamas pagalbos poveikis turi nusverti jos neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai (5.6. skirsnis);

| 6. | pagalbos skaidrumas – EEE valstybės, ELPA priežiūros institucija, ekonominės veiklos vykdytojai ir visuomenė turi turėti galimybę lengvai susipažinti su visais susijusiais aktais ir informacija apie skirtą pagalbą (5.7 skirsnis). |
| --- | --- |

6.

pagalbos skaidrumas – EEE valstybės, ELPA priežiūros institucija, ekonominės veiklos vykdytojai ir visuomenė turi turėti galimybę lengvai susipažinti su visais susijusiais aktais ir informacija apie skirtą pagalbą (5.7 skirsnis).

| 40. | Bendram tam tikrų kategorijų schemų balansui gali būti taikomas reikalavimas atlikti 6 skirsnyje nurodytą ex post vertinimą. Tokiais atvejais ELPA priežiūros institucija gali apriboti tų schemų taikymo trukmę (paprastai iki ketverių metų ar trumpesnio laikotarpio), numatydama galimybę vėliau pranešti apie jų taikymo pratęsimą. |
| --- | --- |

40.

Bendram tam tikrų kategorijų schemų balansui gali būti taikomas reikalavimas atlikti 6 skirsnyje nurodytą ex post

| 41. | Jei valstybės pagalbos priemonė, su ja susijusios sąlygos (įskaitant jos finansavimo metodą tais atvejais, kai jis yra neatskiriama valstybės pagalbos priemonės dalis) arba ja finansuojama veikla pažeidžia atitinkamą EEE teisės nuostatą, pagalba negali būti pripažįstama suderinama su EEE susitarimo veikimu (36). |
| --- | --- |

41.

Jei valstybės pagalbos priemonė, su ja susijusios sąlygos (įskaitant jos finansavimo metodą tais atvejais, kai jis yra neatskiriama valstybės pagalbos priemonės dalis) arba ja finansuojama veikla pažeidžia atitinkamą EEE teisės nuostatą, pagalba negali būti pripažįstama suderinama su EEE susitarimo veikimu (36

5.1.   Indėlis į regioninę plėtrą ir sanglaudą

Indėlis į regioninę plėtrą ir sanglaudą

| 42. | Pagrindinis regioninės pagalbos tikslas – skatinti nepalankioje padėtyje esančių EEE vietovių ekonominę plėtrą. Skatinant tvarų remiamų vietovių vystymąsi ir sudarant jam palankesnes sąlygas, šia pagalba didinama ekonominė ir socialinė sanglauda, mažinant vietovių išsivystymo lygio skirtumus. |
| --- | --- |

42.

Pagrindinis regioninės pagalbos tikslas – skatinti nepalankioje padėtyje esančių EEE vietovių ekonominę plėtrą. Skatinant tvarų remiamų vietovių vystymąsi ir sudarant jam palankesnes sąlygas, šia pagalba didinama ekonominė ir socialinė sanglauda, mažinant vietovių išsivystymo lygio skirtumus.

5.1.1.   Investicinės pagalbos schemos

Investicinės pagalbos schemos

| 43. | Regioninės pagalbos schemos turėtų būti sudėtinė regioninės plėtros strategijos su aiškiai apibrėžtais tikslais dalis. |
| --- | --- |

43.

Regioninės pagalbos schemos turėtų būti sudėtinė regioninės plėtros strategijos su aiškiai apibrėžtais tikslais dalis.

| 44. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti, kad priemonė yra suderinama su atitinkamos vietovės plėtros strategija ir padeda ją įgyvendinti. Šiuo tikslu EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali remtis ankstesnių valstybės pagalbos schemų vertinimo rezultatais, pagalbą teikiančių institucijų atlikto poveikio vertinimo rezultatais arba ekspertų nuomonėmis. Siekiant užtikrinti, kad pagalbos schema būtų padedama įgyvendinti šią plėtros strategiją, joje turi būti numatytas metodas, kurį taikydamos pagalbą teikiančios institucijos galės nustatyti prioritetus ir atrinkti tos schemos tikslus atitinkančius investicinius projektus (pavyzdžiui, taikydamos formaliojo vertinimo balais metodą). |
| --- | --- |

44.

EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti, kad priemonė yra suderinama su atitinkamos vietovės plėtros strategija ir padeda ją įgyvendinti. Šiuo tikslu EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali remtis ankstesnių valstybės pagalbos schemų vertinimo rezultatais, pagalbą teikiančių institucijų atlikto poveikio vertinimo rezultatais arba ekspertų nuomonėmis. Siekiant užtikrinti, kad pagalbos schema būtų padedama įgyvendinti šią plėtros strategiją, joje turi būti numatytas metodas, kurį taikydamos pagalbą teikiančios institucijos galės nustatyti prioritetus ir atrinkti tos schemos tikslus atitinkančius investicinius projektus (pavyzdžiui, taikydamos formaliojo vertinimo balais metodą).

| 45. | Regioninės pagalbos schemos gali būti nustatomos a punkto vietovėse pradinėms MVĮ ar didelių įmonių investicijoms remti. C punkto vietovėse schemos gali būti nustatomos pradinėms MVĮ investicijoms ir didelių įmonių pradinėms naujos ekonominės veiklos investicijoms remti. |
| --- | --- |

45.

Regioninės pagalbos schemos gali būti nustatomos a punkto vietovėse pradinėms MVĮ ar didelių įmonių investicijoms remti. C punkto vietovėse schemos gali būti nustatomos pradinėms MVĮ investicijoms ir didelių įmonių pradinėms naujos ekonominės veiklos investicijoms remti.

| 46. | Skirdama pagalbą individualiems investiciniams projektams pagal schemą, pagalbą teikianti institucija turi patikrinti, ar atrinktu projektu bus padedama siekti schemos tikslo ir kartu atitinkamoje vietovėje bus įgyvendinama plėtros strategija. Šiuo tikslu EEE narėmis esančios ELPA valstybės turėtų remtis informacija, kurią pareiškėjas nurodė pateiktoje pagalbos paraiškos formoje, kurioje apibūdinamas teigiamas investicijos poveikis atitinkamos vietovės plėtrai (37). |
| --- | --- |

46.

Skirdama pagalbą individualiems investiciniams projektams pagal schemą, pagalbą teikianti institucija turi patikrinti, ar atrinktu projektu bus padedama siekti schemos tikslo ir kartu atitinkamoje vietovėje bus įgyvendinama plėtros strategija. Šiuo tikslu EEE narėmis esančios ELPA valstybės turėtų remtis informacija, kurią pareiškėjas nurodė pateiktoje pagalbos paraiškos formoje, kurioje apibūdinamas teigiamas investicijos poveikis atitinkamos vietovės plėtrai (37

| 47. | Siekiant užtikrinti, kad investicija būtų realiai ir tvariai prisidedama prie atitinkamos vietovės plėtros, ji toje vietovėje turi būti išlaikoma bent penkerius metus (MVĮ atveju – trejus metus) po investavimo pabaigos (38). |
| --- | --- |

47.

Siekiant užtikrinti, kad investicija būtų realiai ir tvariai prisidedama prie atitinkamos vietovės plėtros, ji toje vietovėje turi būti išlaikoma bent penkerius metus (MVĮ atveju – trejus metus) po investavimo pabaigos (38

| 48. | Kad investicija būtų perspektyvi, EEE nare esanti ELPA valstybė turi užtikrinti, kad pagalbos gavėjas iš nuosavų išteklių arba iš išorės finansavimo lėšų suteiktų finansinį įnašą, kuris sudarytų bent 25 % (39) tinkamų finansuoti išlaidų ir būtų teikiamas ne iš viešosios paramos šaltinių (40). |
| --- | --- |

48.

Kad investicija būtų perspektyvi, EEE nare esanti ELPA valstybė turi užtikrinti, kad pagalbos gavėjas iš nuosavų išteklių arba iš išorės finansavimo lėšų suteiktų finansinį įnašą, kuris sudarytų bent 25 % (39

40

| 49. | Kad valstybės pagalbos priemonės nedarytų žalos aplinkai, EEE narėmis esančios ELPA valstybės taip pat turi užtikrinti EEE aplinkos teisės aktų laikymąsi, įskaitant visų pirma būtinybę teisės aktų nustatytais atvejais atlikti poveikio aplinkai vertinimą ir gauti visus atitinkamus leidimus. |
| --- | --- |

49.

Kad valstybės pagalbos priemonės nedarytų žalos aplinkai, EEE narėmis esančios ELPA valstybės taip pat turi užtikrinti EEE aplinkos teisės aktų laikymąsi, įskaitant visų pirma būtinybę teisės aktų nustatytais atvejais atlikti poveikio aplinkai vertinimą ir gauti visus atitinkamus leidimus.

5.1.2.   Individuali investicinė pagalba, apie kurią būtina pranešti

Individuali investicinė pagalba, apie kurią būtina pranešti

| 50. | Siekdamos įrodyti, kad individualia investicine pagalba, apie kurią būtina pranešti, prisidedama prie regioninės plėtros, EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali remtis tokiais toliau nurodytais rodikliais – tiek tiesioginiais (pavyzdžiui, sukurtų tiesioginių darbo vietų skaičius), tiek netiesioginiais (pavyzdžiui, vietos inovacijos):






  1. | investicija sukurtų tiesioginių darbo vietų skaičius yra svarbus indėlio į regioninę plėtrą ir sanglaudą rodiklis. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į sukurtų darbo vietų kokybę bei ilgalaikiškumą ir reikalingų įgūdžių lygį; |
| --- | --- | --- |

50.

Siekdamos įrodyti, kad individualia investicine pagalba, apie kurią būtina pranešti, prisidedama prie regioninės plėtros, EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali remtis tokiais toliau nurodytais rodikliais – tiek tiesioginiais (pavyzdžiui, sukurtų tiesioginių darbo vietų skaičius), tiek netiesioginiais (pavyzdžiui, vietos inovacijos):

1.

investicija sukurtų tiesioginių darbo vietų skaičius yra svarbus indėlio į regioninę plėtrą ir sanglaudą rodiklis. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į sukurtų darbo vietų kokybę bei ilgalaikiškumą ir reikalingų įgūdžių lygį;

| 2. | dar daugiau naujų darbo vietų galėtų būti sukurta vietiniame (žemesnio lygmens) tiekėjų tinkle – taip investicija būtų geriau panaudota atitinkamos vietovės reikmėms ir būtų užtikrintas didesnio masto šalutinis poveikis. Todėl rodiklis, į kurį turi būti atsižvelgiama, yra ir sukurtų netiesioginių darbo vietų skaičius; |
| --- | --- |

2.

dar daugiau naujų darbo vietų galėtų būti sukurta vietiniame (žemesnio lygmens) tiekėjų tinkle – taip investicija būtų geriau panaudota atitinkamos vietovės reikmėms ir būtų užtikrintas didesnio masto šalutinis poveikis. Todėl rodiklis, į kurį turi būti atsižvelgiama, yra ir sukurtų netiesioginių darbo vietų skaičius;

| 3. | pagalbos gavėjo įsipareigojimas organizuoti plataus masto mokymo veiklą, siekiant gerinti savo darbuotojų įgūdžius (bendruosius ir specialiuosius), bus laikomas veiksniu, kuriuo prisidedama prie regioninės plėtros ir sanglaudos. Be to, didelė reikšmė bus teikiama stažuotėms ir gamybinei praktikai, ypač jaunimo, ir mokymui, kurį teikiant gilinamos darbuotojų žinios ir jiems suteikiama daugiau galimybių įsidarbinti kitoje įmonėje; |
| --- | --- |

3.

pagalbos gavėjo įsipareigojimas organizuoti plataus masto mokymo veiklą, siekiant gerinti savo darbuotojų įgūdžius (bendruosius ir specialiuosius), bus laikomas veiksniu, kuriuo prisidedama prie regioninės plėtros ir sanglaudos. Be to, didelė reikšmė bus teikiama stažuotėms ir gamybinei praktikai, ypač jaunimo, ir mokymui, kurį teikiant gilinamos darbuotojų žinios ir jiems suteikiama daugiau galimybių įsidarbinti kitoje įmonėje;

| 4. | išorės masto ekonomiją arba kitus regioninės plėtros pranašumus gali nulemti artumas (grupių (klasterių) kūrimasis). To paties sektoriaus įmonių grupių (klasterių) kūrimasis atskiroms gamykloms suteikia galimybę labiau specializuotis, todėl didėja jų našumas. Tačiau šio rodiklio reikšmė nustatant indėlį į regioninę plėtrą ir sanglaudą priklauso nuo grupės (klasterio) išsivystymo; |
| --- | --- |

4.

išorės masto ekonomiją arba kitus regioninės plėtros pranašumus gali nulemti artumas (grupių (klasterių) kūrimasis). To paties sektoriaus įmonių grupių (klasterių) kūrimasis atskiroms gamykloms suteikia galimybę labiau specializuotis, todėl didėja jų našumas. Tačiau šio rodiklio reikšmė nustatant indėlį į regioninę plėtrą ir sanglaudą priklauso nuo grupės (klasterio) išsivystymo;

| 5. | investicijos yra susijusios su techninėmis žiniomis, todėl jos gali būti svarbus technologijų perdavimo (žinių sklaidos) šaltinis. Investuojant į technologijoms imlius sektorius, technologijų perdavimo atitinkamai vietovei tikimybė yra didesnė. Šiuo atžvilgiu taip pat svarbus žinių sklaidos lygis ir tikslumas; |
| --- | --- |

5.

investicijos yra susijusios su techninėmis žiniomis, todėl jos gali būti svarbus technologijų perdavimo (žinių sklaidos) šaltinis. Investuojant į technologijoms imlius sektorius, technologijų perdavimo atitinkamai vietovei tikimybė yra didesnė. Šiuo atžvilgiu taip pat svarbus žinių sklaidos lygis ir tikslumas;

| 6. | taip pat galima atsižvelgti į tai, kaip projektai didina vietovės gebėjimą kurti naujas technologijas diegiant inovacijas vietoje. Šiuo atžvilgiu galima teigiamai vertinti bendradarbiavimą su tokiomis vietos mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijomis, kaip universitetai ar mokslinių tyrimų institutai; |
| --- | --- |

6.

taip pat galima atsižvelgti į tai, kaip projektai didina vietovės gebėjimą kurti naujas technologijas diegiant inovacijas vietoje. Šiuo atžvilgiu galima teigiamai vertinti bendradarbiavimą su tokiomis vietos mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijomis, kaip universitetai ar mokslinių tyrimų institutai;

| 7. | investicijos trukmė ir galimos būsimos tolesnės investicijos yra ilgalaikio įmonės veiklos vykdymo atitinkamoje vietovėje rodiklis. |
| --- | --- |

7.

investicijos trukmė ir galimos būsimos tolesnės investicijos yra ilgalaikio įmonės veiklos vykdymo atitinkamoje vietovėje rodiklis.

| 51. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali atsižvelgti į pagalbos gavėjo verslo planą, kuriame galėtų būti pateikta informacija apie sukurtų darbo vietų skaičių, mokėtinus atlyginimus (namų ūkio pajamų padidėjimą kaip šalutinį poveikį), vietos gamintojų gaminių įsigijimo apimtį, investicija sukurtą apyvartą ir su papildomomis mokestinėmis pajamomis susijusią galimą naudą vietovei. |
| --- | --- |

51.

EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali atsižvelgti į pagalbos gavėjo verslo planą, kuriame galėtų būti pateikta informacija apie sukurtų darbo vietų skaičių, mokėtinus atlyginimus (namų ūkio pajamų padidėjimą kaip šalutinį poveikį), vietos gamintojų gaminių įsigijimo apimtį, investicija sukurtą apyvartą ir su papildomomis mokestinėmis pajamomis susijusią galimą naudą vietovei.

| 52. | Individualiai investicinei pagalbai, apie kurią būtina pranešti, taikomi 47–49 punktuose nustatyti reikalavimai. |
| --- | --- |

52.

Individualiai investicinei pagalbai, apie kurią būtina pranešti, taikomi 47–49 punktuose nustatyti reikalavimai.

| 53. | Ad hoc pagalbos (41) atveju EEE narėmis esančios ELPA valstybės, be 50–52 punktuose nustatytų reikalavimų, turi įrodyti, kad projektas yra suderinamas su atitinkamos vietovės plėtros strategija ir padeda ją įgyvendinti. |
| --- | --- |

53.

Ad hoc

41

5.1.3.   Veiklos pagalbos schemos

Veiklos pagalbos schemos

| 54. | Veiklos pagalbos schemomis skatinama remiamų vietovių plėtra tik tuo atveju, jei sunkumai, su kuriais susiduriama tose vietovėse, yra aiškiai nustatyti iš anksto. Kliūtys, dėl kurių tos vietovės negali pritraukti ar išlaikyti ekonominės veiklos, gali būti tokio didelio masto ar nuolatinio pobūdžio, kad jų plėtrai vien investicinės pagalbos gali nepakakti. |
| --- | --- |

54.

Veiklos pagalbos schemomis skatinama remiamų vietovių plėtra tik tuo atveju, jei sunkumai, su kuriais susiduriama tose vietovėse, yra aiškiai nustatyti iš anksto. Kliūtys, dėl kurių tos vietovės negali pritraukti ar išlaikyti ekonominės veiklos, gali būti tokio didelio masto ar nuolatinio pobūdžio, kad jų plėtrai vien investicinės pagalbos gali nepakakti.

| 55. | Jei pagalba skiriama tam tikriems konkretiems sunkumams, kuriuos MVĮ patiria a punkto vietovėse, mažinti, EEE nare esanti ELPA valstybė turi įrodyti tų konkrečių sunkumų egzistavimo faktą ir mastą, taip pat tai, kad veiklos pagalbos schema yra būtina, nes tų konkrečių sunkumų neįmanoma įveikti teikiant investicinę pagalbą. |
| --- | --- |

55.

Jei pagalba skiriama tam tikriems konkretiems sunkumams, kuriuos MVĮ patiria a punkto vietovėse, mažinti, EEE nare esanti ELPA valstybė turi įrodyti tų konkrečių sunkumų egzistavimo faktą ir mastą, taip pat tai, kad veiklos pagalbos schema yra būtina, nes tų konkrečių sunkumų neįmanoma įveikti teikiant investicinę pagalbą.

| 56. | [...]. |
| --- | --- |

56.

[...].

| 57. | Jei veiklos pagalba teikiama siekiant stabdyti arba švelninti gyventojų skaičiaus mažėjimą retai ir labai retai apgyvendintose vietovėse, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti gyventojų skaičiaus mažėjimo riziką, kuri kiltų, jei veiklos pagalba nebūtų suteikta. |
| --- | --- |

57.

Jei veiklos pagalba teikiama siekiant stabdyti arba švelninti gyventojų skaičiaus mažėjimą retai ir labai retai apgyvendintose vietovėse, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti gyventojų skaičiaus mažėjimo riziką, kuri kiltų, jei veiklos pagalba nebūtų suteikta.

5.2.   Skatinamasis poveikis

Skatinamasis poveikis

5.2.1.   Investicinė pagalba

Investicinė pagalba

| 58. | Regioninė pagalba gali būti pripažįstama suderinama su EEE susitarimo veikimu tik tuo atveju, jei ji turi skatinamąjį poveikį. Laikoma, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį, kai ja įmonės elgesys pakeičiamas taip, kad ji pradeda vykdyti papildomą veiklą, kuria prisidedama prie vietovės plėtros ir kurios be pagalbos ji negalėtų vykdyti arba kurią ji vykdytų mažesniu mastu, kitaip arba kitoje vietoje. Pagalba negali būti subsidijuojamos veiklos išlaidos, kurias įmonė būtų patyrusi bet kuriuo atveju, ir negali būti kompensuojama įprasta ekonominės veiklos verslo rizika. |
| --- | --- |

58.

Regioninė pagalba gali būti pripažįstama suderinama su EEE susitarimo veikimu tik tuo atveju, jei ji turi skatinamąjį poveikį. Laikoma, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį, kai ja įmonės elgesys pakeičiamas taip, kad ji pradeda vykdyti papildomą veiklą, kuria prisidedama prie vietovės plėtros ir kurios be pagalbos ji negalėtų vykdyti arba kurią ji vykdytų mažesniu mastu, kitaip arba kitoje vietoje. Pagalba negali būti subsidijuojamos veiklos išlaidos, kurias įmonė būtų patyrusi bet kuriuo atveju, ir negali būti kompensuojama įprasta ekonominės veiklos verslo rizika.

| 59. | Skatinamąjį poveikį galima įrodyti dviem būdais:






  1. | pagalba skatina priimti pozityvų sprendimą investuoti atitinkamoje vietovėje, nes priešingu atveju investicija nebūtų pakankamai pelninga pagalbos gavėjui nė vienoje EEE vietoje (42) (1 scenarijus, sprendimas dėl investicijos); |
| --- | --- | --- |

59.

Skatinamąjį poveikį galima įrodyti dviem būdais:

1.

pagalba skatina priimti pozityvų sprendimą investuoti atitinkamoje vietovėje, nes priešingu atveju investicija nebūtų pakankamai pelninga pagalbos gavėjui nė vienoje EEE vietoje (42) (1 scenarijus, sprendimas dėl investicijos);

42

1 scenarijus, sprendimas dėl investicijos

| 2. | pagalba skatina planuojamą investiciją teikti atitinkamoje vietovėje, o ne kur nors kitur, nes ja kompensuojami tiesioginiai sunkumai ir išlaidos, susiję su investicija į atitinkamoje vietovėje esančią vietą (2 scenarijus, sprendimas dėl vietos). |
| --- | --- |

2.

pagalba skatina planuojamą investiciją teikti atitinkamoje vietovėje, o ne kur nors kitur, nes ja kompensuojami tiesioginiai sunkumai ir išlaidos, susiję su investicija į atitinkamoje vietovėje esančią vietą (2 scenarijus, sprendimas dėl vietos).

2 scenarijus, sprendimas dėl vietos

| 60. | Jei pagalba nepakeičia jos gavėjo elgesio, t. y. neskatina (papildomų) pradinių investicijų atitinkamoje vietovėje, galima laikyti, kad tokia pati investicija būtų vykdoma toje vietovėje ir be pagalbos. Todėl tokia pagalba neturi skatinamojo poveikio, kuriuo padedama siekti regioninės plėtros ir sanglaudos tikslo, ir pagal šias gaires negali būti pripažįstama suderinama su EEE susitarimo veikimu. |
| --- | --- |

60.

Jei pagalba nepakeičia jos gavėjo elgesio, t. y. neskatina (papildomų) pradinių investicijų atitinkamoje vietovėje, galima laikyti, kad tokia pati investicija būtų vykdoma toje vietovėje ir be pagalbos. Todėl tokia pagalba neturi skatinamojo poveikio, kuriuo padedama siekti regioninės plėtros ir sanglaudos tikslo, ir pagal šias gaires negali būti pripažįstama suderinama su EEE susitarimo veikimu.

| 61. | Tačiau tuo atveju, kai regioninė pagalba skiriama iš sanglaudos politikos fondų a punkto regionuose vykdomoms investicijoms, būtinoms EEE teisėje nustatytiems standartams pasiekti, gali būti laikoma, kad ji turi skatinamąjį poveikį, jei be pagalbos gavėjui nebūtų pakankamai pelninga investuoti atitinkamoje vietovėje ir dėl to toje vietovėje esanti įmonė nutrauktų veiklą. |
| --- | --- |

61.

Tačiau tuo atveju, kai regioninė pagalba skiriama iš sanglaudos politikos fondų a punkto regionuose vykdomoms investicijoms, būtinoms EEE teisėje nustatytiems standartams pasiekti, gali būti laikoma, kad ji turi skatinamąjį poveikį, jei be pagalbos gavėjui nebūtų pakankamai pelninga investuoti atitinkamoje vietovėje ir dėl to toje vietovėje esanti įmonė nutrauktų veiklą.

5.2.1.1.   Investicinės pagalbos schemos

Investicinės pagalbos schemos

| 62. | Su individualia investicija susiję darbai gali prasidėti tik pateikus pagalbos paraiškos formą. |
| --- | --- |

62.

Su individualia investicija susiję darbai gali prasidėti tik pateikus pagalbos paraiškos formą.

| 63. | Jei darbai pradedami dar nepateikus pagalbos paraiškos formos, bet kokia tai individualiai investicijai skirta pagalba nebus laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu. |
| --- | --- |

63.

Jei darbai pradedami dar nepateikus pagalbos paraiškos formos, bet kokia tai individualiai investicijai skirta pagalba nebus laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu.

| 64. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi pateikti standartinę pagalbos paraiškos formą ir joje turi būti visa bent VII priede nurodyta informacija. Paraiškos formoje MVĮ ir didelės įmonės turi paaiškinti, kas įvyktų priešingu atveju, t. y. jei pagalba joms nebūtų suteikta, ir nurodyti, kuris iš 59 punkte apibūdintų scenarijų taikomas. |
| --- | --- |

64.

EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi pateikti standartinę pagalbos paraiškos formą ir joje turi būti visa bent VII priede nurodyta informacija. Paraiškos formoje MVĮ ir didelės įmonės turi paaiškinti, kas įvyktų priešingu atveju, t. y. jei pagalba joms nebūtų suteikta, ir nurodyti, kuris iš 59 punkte apibūdintų scenarijų taikomas.

| 65. | Be to, didelės įmonės turi pateikti patvirtinamuosius dokumentus, kuriais įrodomas paraiškos formoje apibūdintas priešingos padėties scenarijus. MVĮ ši pareiga netaikoma, jei pagal schemą joms teikiama pagalba, apie kurią nebūtina pranešti. |
| --- | --- |

65.

Be to, didelės įmonės turi pateikti patvirtinamuosius dokumentus, kuriais įrodomas paraiškos formoje apibūdintas priešingos padėties scenarijus. MVĮ ši pareiga netaikoma, jei pagal schemą joms teikiama pagalba, apie kurią nebūtina pranešti.

| 66. | Pagalbą teikianti institucija turi patikrinti, ar priešingos padėties scenarijus yra įtikinamas, ir patvirtinti, ar regioninė pagalba turi reikiamą skatinamąjį poveikį, atitinkantį vieną iš 59 punkte apibūdintų scenarijų. Priešingos padėties scenarijus yra įtikinamas, jei jis yra tikroviškas ir yra susijęs su sprendimo priėmimo veiksniais, vyraujančiais tuo momentu, kai pagalbos gavėjas priima sprendimą dėl investicijos. |
| --- | --- |

66.

Pagalbą teikianti institucija turi patikrinti, ar priešingos padėties scenarijus yra įtikinamas, ir patvirtinti, ar regioninė pagalba turi reikiamą skatinamąjį poveikį, atitinkantį vieną iš 59 punkte apibūdintų scenarijų. Priešingos padėties scenarijus yra įtikinamas, jei jis yra tikroviškas ir yra susijęs su sprendimo priėmimo veiksniais, vyraujančiais tuo momentu, kai pagalbos gavėjas priima sprendimą dėl investicijos.

5.2.1.2.   Individuali investicinė pagalba, apie kurią būtina pranešti

Individuali investicinė pagalba, apie kurią būtina pranešti

| 67. | Be 62–66 punktuose nustatytų reikalavimų, taikomų individualiai pagalbai, apie kurią būtina pranešti, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi pateikti aiškių įrodymų, patvirtinančių, kad pagalba turi poveikį sprendimui dėl investicijos arba vietos pasirinkimui (43). Jos taip pat turi nurodyti, kuris iš 59 punkte apibūdintų scenarijų taikomas. Kad būtų galima atlikti nuodugnų vertinimą, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi ne tik pateikti informaciją apie projektą, bet ir išsamiai apibūdinti priešingos padėties scenarijų, pagal kurį pagalbos gavėjas negautų pagalbos iš nė vienos EEE valdžios institucijos. |
| --- | --- |

67.

Be 62–66 punktuose nustatytų reikalavimų, taikomų individualiai pagalbai, apie kurią būtina pranešti, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi pateikti aiškių įrodymų, patvirtinančių, kad pagalba turi poveikį sprendimui dėl investicijos arba vietos pasirinkimui (43

| 68. | Pagal 1 scenarijų EEE narėmis esančios ELPA valstybės galėtų įrodyti, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį, pateikdamos įmonės dokumentus, iš kurių matyti, kad be pagalbos investicija nebūtų pakankamai pelninga. |
| --- | --- |

68.

Pagal 1 scenarijų

| 69. | Pagal 2 scenarijų EEE narėmis esančios ELPA valstybės galėtų įrodyti, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį, pateikdamos įmonės dokumentus, kuriuose palyginamos investavimo atitinkamoje vietoje ir alternatyvioje vietovėje (-ėse) sąnaudos ir nauda. ELPA priežiūros institucija tikrina, ar toks palyginimas yra realistiškas. |
| --- | --- |

69.

Pagal 2 scenarijų

| 70. | EEE narėmis esančių ELPA valstybių prašoma remtis autentiškais ir oficialiais įmonės valdybos dokumentais, rizikos vertinimo (įskaitant su vieta susijusios rizikos vertinimą) dokumentais, finansinėmis ataskaitomis, vidaus verslo planais, ekspertų nuomonėmis ir kitais su vertinamu investiciniu projektu susijusių tyrimų duomenimis. Tie dokumentai turi būti to paties laikotarpio kaip ir sprendimo dėl investicijos ar jos vietos priėmimo procesas. Įrodyti skatinamąjį poveikį EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms gali padėti dokumentai, kuriuose pateikiama informacija apie paklausos prognozes, išlaidų prognozes, finansines prognozes, investicijų komitetui pateikti dokumentai, kuriuose išsamiai nagrinėjami investavimo scenarijai, arba finansų institucijoms pateikti dokumentai. |
| --- | --- |

70.

EEE narėmis esančių ELPA valstybių prašoma remtis autentiškais ir oficialiais įmonės valdybos dokumentais, rizikos vertinimo (įskaitant su vieta susijusios rizikos vertinimą) dokumentais, finansinėmis ataskaitomis, vidaus verslo planais, ekspertų nuomonėmis ir kitais su vertinamu investiciniu projektu susijusių tyrimų duomenimis. Tie dokumentai turi būti to paties laikotarpio kaip ir sprendimo dėl investicijos ar jos vietos priėmimo procesas. Įrodyti skatinamąjį poveikį EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms gali padėti dokumentai, kuriuose pateikiama informacija apie paklausos prognozes, išlaidų prognozes, finansines prognozes, investicijų komitetui pateikti dokumentai, kuriuose išsamiai nagrinėjami investavimo scenarijai, arba finansų institucijoms pateikti dokumentai.

| 71. | Šiomis aplinkybėmis, visų pirma pagal 1 scenarijų, pelningumą galima įvertinti taikant metodus, kurie paprastai taikomi atitinkamame sektoriuje, pavyzdžiui, projekto grynosios dabartinės vertės (44), vidinės grąžos normos (45) arba vidutinės panaudoto kapitalo grąžos vertinimo metodus. Projekto pelningumas turi būti lyginamas su įprastomis grąžos normomis, kurias pagalbos gavėjas taiko kitiems panašaus pobūdžio investiciniams projektams. Tais atvejais, kai nėra galimybės taikyti šias normas, projekto pelningumas turi būti lyginamas su viso pagalbos gavėjo kapitalo kaina arba atitinkamame sektoriuje įprastai taikomomis grąžos normomis. |
| --- | --- |

71.

Šiomis aplinkybėmis, visų pirma pagal 1 scenarijų

44

45

| 72. | Jei pagalba nepakeičia jos gavėjo elgesio, t. y. neskatina (papildomų) investicijų vietovėje, vadinasi, pagalba neturi teigiamo poveikio vietovei. Todėl pagalba nebus laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, jei nustatoma, kad vietovėje būtų taip pat investuojama net ir be pagalbos. |
| --- | --- |

72.

Jei pagalba nepakeičia jos gavėjo elgesio, t. y. neskatina (papildomų) investicijų vietovėje, vadinasi, pagalba neturi teigiamo poveikio vietovei. Todėl pagalba nebus laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, jei nustatoma, kad vietovėje būtų taip pat investuojama net ir be pagalbos.

5.2.2.   Veiklos pagalbos schemos

Veiklos pagalbos schemos

| 73. | Veiklos pagalbos schemų atveju pagalba turi skatinamąjį poveikį, jei tikėtina, kad be pagalbos ekonominės veiklos mastas atitinkamoje vietovėje būtų kur kas mažesnis dėl problemų, kurias siekiama spręsti teikiant pagalbą. |
| --- | --- |

73.

Veiklos pagalbos schemų atveju pagalba turi skatinamąjį poveikį, jei tikėtina, kad be pagalbos ekonominės veiklos mastas atitinkamoje vietovėje būtų kur kas mažesnis dėl problemų, kurias siekiama spręsti teikiant pagalbą.

| 74. | Todėl ELPA priežiūros institucija laikys, kad veiklos pagalba skatina papildomą ekonominę veiklą vietovėje, jei EEE nare esanti ELPA valstybė įrodė, kad toje vietovėje tos problemos egzistuoja ir yra esminės (žr. 54–57 punktus). |
| --- | --- |

74.

Todėl ELPA priežiūros institucija laikys, kad veiklos pagalba skatina papildomą ekonominę veiklą vietovėje, jei EEE nare esanti ELPA valstybė įrodė, kad toje vietovėje tos problemos egzistuoja ir yra esminės (žr. 54–57 punktus).

5.3.   Valstybės intervencijos būtinumas

Valstybės intervencijos būtinumas

| 75. | Siekiant įvertinti, ar valstybės pagalba yra būtina regioninės plėtros ir sanglaudos tikslui pasiekti, pirmiausia reikia nustatyti problemą. Valstybės pagalba turėtų būti skiriama tais atvejais, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka. Tai ypač svarbu, kai viešieji ištekliai yra riboti. |
| --- | --- |

75.

Siekiant įvertinti, ar valstybės pagalba yra būtina regioninės plėtros ir sanglaudos tikslui pasiekti, pirmiausia reikia nustatyti problemą. Valstybės pagalba turėtų būti skiriama tais atvejais, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka. Tai ypač svarbu, kai viešieji ištekliai yra riboti.

| 76. | Tam tikromis sąlygomis valstybės pagalbos priemonėmis galima išspręsti rinkos nepakankamumo problemas ir taip padėti užtikrinti veiksmingą rinkų veikimą bei paskatinti konkurencingumą. Tais atvejais, kai rinkos duoda veiksmingų rezultatų, tačiau teisingumo ar sanglaudos požiūriu jie laikomi nepakankamais, valstybės pagalba gali būti taikoma tam, kad būtų pasiekta labiau pageidautinų ir teisingesnių rinkos rezultatų. |
| --- | --- |

76.

Tam tikromis sąlygomis valstybės pagalbos priemonėmis galima išspręsti rinkos nepakankamumo problemas ir taip padėti užtikrinti veiksmingą rinkų veikimą bei paskatinti konkurencingumą. Tais atvejais, kai rinkos duoda veiksmingų rezultatų, tačiau teisingumo ar sanglaudos požiūriu jie laikomi nepakankamais, valstybės pagalba gali būti taikoma tam, kad būtų pasiekta labiau pageidautinų ir teisingesnių rinkos rezultatų.

| 77. | Kalbant apie pagalbą vietovių, kurios pagal šių gairių 7 skirsnyje nustatytas taisykles įtrauktos į regioninės pagalbos žemėlapį, plėtrai, ELPA priežiūros institucija mano, kad tose vietovėse be valstybės intervencijos rinka nepasiekia pakankamo lygio regiono ekonominės plėtros ir sanglaudos tikslų. Todėl laikoma, kad tose vietovėse teikiama pagalba yra būtina. |
| --- | --- |

77.

Kalbant apie pagalbą vietovių, kurios pagal šių gairių 7 skirsnyje nustatytas taisykles įtrauktos į regioninės pagalbos žemėlapį, plėtrai, ELPA priežiūros institucija mano, kad tose vietovėse be valstybės intervencijos rinka nepasiekia pakankamo lygio regiono ekonominės plėtros ir sanglaudos tikslų. Todėl laikoma, kad tose vietovėse teikiama pagalba yra būtina.

5.4.   Regioninės pagalbos tinkamumas

Regioninės pagalbos tinkamumas

| 78. | Pagalbos priemonė turi būti tinkama politikos priemonė atitinkamam politikos tikslui pasiekti. Pagalbos priemonė nebus laikoma suderinama, jei tokį patį teigiamą indėlį į regioninę plėtrą ir sanglaudą galima užtikrinti kitomis mažesnį iškraipomąjį poveikį turinčiomis politikos ar pagalbos priemonėmis. |
| --- | --- |

78.

Pagalbos priemonė turi būti tinkama politikos priemonė atitinkamam politikos tikslui pasiekti. Pagalbos priemonė nebus laikoma suderinama, jei tokį patį teigiamą indėlį į regioninę plėtrą ir sanglaudą galima užtikrinti kitomis mažesnį iškraipomąjį poveikį turinčiomis politikos ar pagalbos priemonėmis.

5.4.1.   Kitų politikos priemonių tinkamumas

Kitų politikos priemonių tinkamumas

5.4.1.1.   Investicinė pagalba

Investicinė pagalba

| 79. | Regioninė investicinė pagalba nėra vienintelė politikos priemonė, kuria EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali skatinti investicijas ir darbo vietų kūrimą remiamose vietovėse. EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali taikyti ir tokias kitas priemones, kaip infrastruktūros plėtra, švietimo ir mokymo kokybės gerinimas, verslo aplinkos gerinimas. |
| --- | --- |

79.

Regioninė investicinė pagalba nėra vienintelė politikos priemonė, kuria EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali skatinti investicijas ir darbo vietų kūrimą remiamose vietovėse. EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali taikyti ir tokias kitas priemones, kaip infrastruktūros plėtra, švietimo ir mokymo kokybės gerinimas, verslo aplinkos gerinimas.

| 80. | Pranešdamos apie investicinės pagalbos schemą, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi nurodyti, kodėl regioninė pagalba yra tinkama priemonė padėti užtikrinti vietovės plėtrą. |
| --- | --- |

80.

Pranešdamos apie investicinės pagalbos schemą, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi nurodyti, kodėl regioninė pagalba yra tinkama priemonė padėti užtikrinti vietovės plėtrą.

| 81. | Jei EEE nare esanti ELPA valstybė nusprendžia nustatyti sektorinę pagalbos schemą, ji turi įrodyti tokios priemonės pranašumą, palyginti su daugiasektore schema arba kitomis politikos priemonėmis. |
| --- | --- |

81.

Jei EEE nare esanti ELPA valstybė nusprendžia nustatyti sektorinę pagalbos schemą, ji turi įrodyti tokios priemonės pranašumą, palyginti su daugiasektore schema arba kitomis politikos priemonėmis.

| 82. | Visų pirma, ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į EEE narėmis esančių ELPA valstybių pateiktus pasiūlytos pagalbos schemos poveikio vertinimo rezultatus. Analogiškai, siekiant įvertinti siūlomos schemos tinkamumą, ji gali atsižvelgti į 6 skirsnyje aprašyto ex post vertinimo rezultatus. |
| --- | --- |

82.

Visų pirma, ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į EEE narėmis esančių ELPA valstybių pateiktus pasiūlytos pagalbos schemos poveikio vertinimo rezultatus. Analogiškai, siekiant įvertinti siūlomos schemos tinkamumą, ji gali atsižvelgti į 6 skirsnyje aprašyto ex post

| 83. | Ad hoc investicinės pagalbos atveju EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti, kaip pagalba galima geriau prisidėti prie vietovės plėtros, nei teikiant pagalbą pagal schemą arba kitų rūšių priemonėmis. |
| --- | --- |

83.

Ad hoc

5.4.1.2.   Veiklos pagalbos schemos

Veiklos pagalbos schemos

| 84. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti, kad pagalba yra tinkama schemos tikslui pasiekti kalbant apie problemas, kurias siekiama spręsti teikiant pagalbą. Siekdama įrodyti, kad pagalba yra tinkama, EEE nare esanti ELPA valstybė gali ex ante apskaičiuoti fiksuoto dydžio pagalbos sumą, į kurią įtraukiamos numatomos papildomos atitinkamo laikotarpio išlaidos, ir taip paskatinti įmones riboti išlaidas ir laikui bėgant veiksmingiau organizuoti savo komercinę veiklą (46). |
| --- | --- |

84.

EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti, kad pagalba yra tinkama schemos tikslui pasiekti kalbant apie problemas, kurias siekiama spręsti teikiant pagalbą. Siekdama įrodyti, kad pagalba yra tinkama, EEE nare esanti ELPA valstybė gali ex ante

46

5.4.2.   Skirtingų pagalbos priemonių tinkamumas

Skirtingų pagalbos priemonių tinkamumas

| 85. | Galima skirti įvairių formų regioninę pagalbą. Vis dėlto EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi užtikrinti, kad būtų skiriama tokios formos pagalba, kuri darytų mažiausią tikėtiną prekybos ir konkurencijos iškraipymo poveikį. Jei skiriama tokios formos pagalba, kuria suteikiamas tiesioginis turtinis pranašumas (pavyzdžiui, tiesioginės dotacijos, visiškas ar dalinis atleidimas nuo mokesčių, socialinio draudimo ar kitų privalomųjų įmokų, žemės, prekių ar paslaugų suteikimas palankiomis kainomis), EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti, kodėl netikslinga teikti kitų formų pagalbą, kuri galėtų mažiau iškraipyti konkurenciją ar prekybą, pavyzdžiui, grąžintinus avansus arba pagalbą, grindžiamą skolos ar nuosavo kapitalo priemonėmis (pavyzdžiui, lengvatines paskolas ar palūkanų subsidijas, valstybės garantijas, akcijų dalies įsigijimą ar alternatyvias kapitalo injekcijas palankiomis sąlygomis). |
| --- | --- |

85.

Galima skirti įvairių formų regioninę pagalbą. Vis dėlto EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi užtikrinti, kad būtų skiriama tokios formos pagalba, kuri darytų mažiausią tikėtiną prekybos ir konkurencijos iškraipymo poveikį. Jei skiriama tokios formos pagalba, kuria suteikiamas tiesioginis turtinis pranašumas (pavyzdžiui, tiesioginės dotacijos, visiškas ar dalinis atleidimas nuo mokesčių, socialinio draudimo ar kitų privalomųjų įmokų, žemės, prekių ar paslaugų suteikimas palankiomis kainomis), EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti, kodėl netikslinga teikti kitų formų pagalbą, kuri galėtų mažiau iškraipyti konkurenciją ar prekybą, pavyzdžiui, grąžintinus avansus arba pagalbą, grindžiamą skolos ar nuosavo kapitalo priemonėmis (pavyzdžiui, lengvatines paskolas ar palūkanų subsidijas, valstybės garantijas, akcijų dalies įsigijimą ar alternatyvias kapitalo injekcijas palankiomis sąlygomis).

| 86. | Vertinant siūlomos pagalbos priemonės tinkamumą gali būti atsižvelgiama į 6 skirsnyje apibūdinto ex post vertinimo rezultatus. |
| --- | --- |

86.

Vertinant siūlomos pagalbos priemonės tinkamumą gali būti atsižvelgiama į 6 skirsnyje apibūdinto ex post

5.5.   Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki būtino minimumo)

Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki būtino minimumo)

5.5.1.   Investicinė pagalba

Investicinė pagalba

| 87. | Regioninės pagalbos suma turi būti apribota iki minimumo, būtino papildomoms investicijoms arba veiklai atitinkamoje vietovėje paskatinti. |
| --- | --- |

87.

Regioninės pagalbos suma turi būti apribota iki minimumo, būtino papildomoms investicijoms arba veiklai atitinkamoje vietovėje paskatinti.

| 88. | Siekdama užtikrinti nuspėjamumą ir vienodas sąlygas, ELPA priežiūros institucija investicinei pagalbai taiko didžiausią pagalbos intensyvumą (47). |
| --- | --- |

88.

Siekdama užtikrinti nuspėjamumą ir vienodas sąlygas, ELPA priežiūros institucija investicinei pagalbai taiko didžiausią pagalbos intensyvumą (47

| 89. | Pradinių investicijų projekto atveju didžiausią pagalbos intensyvumą ir didžiausią pagalbos sumą (48) (didelio investicinio projekto atveju – pakoreguotą pagalbos sumą (49) ir susijusį sumažintą pagalbos intensyvumą) pagalbą teikianti institucija turi apskaičiuoti skirdama pagalbą arba pranešdama apie ją ELPA priežiūros institucijai, atsižvelgiant į tai, kuris iš šių įvykių įvyksta anksčiau. |
| --- | --- |

89.

Pradinių investicijų projekto atveju didžiausią pagalbos intensyvumą ir didžiausią pagalbos sumą (48

49

| 90. | Kadangi tikėtina, jog dideli investiciniai projektai sukels didesnių konkurencijos ir prekybos iškraipymų, tokiems projektams skiriamos pagalbos suma negali viršyti pakoreguotos pagalbos sumos. |
| --- | --- |

90.

Kadangi tikėtina, jog dideli investiciniai projektai sukels didesnių konkurencijos ir prekybos iškraipymų, tokiems projektams skiriamos pagalbos suma negali viršyti pakoreguotos pagalbos sumos.

| 91. | Tais atvejais, kai pradinė investicija yra vieno investicinio projekto dalis ir tas vienas investicinis projektas yra didelis investicinis projektas, vienam investiciniam projektui skiriamos pagalbos suma negali viršyti pakoreguotos pagalbos sumos. Taikant šią taisyklę, turi būti taikomas tas valiutos kursas ir diskonto norma, kurie yra taikytini pagalbos skyrimo pirmam vieno investicinio projekto projektui dieną. |
| --- | --- |

91.

Tais atvejais, kai pradinė investicija yra vieno investicinio projekto dalis ir tas vienas investicinis projektas yra didelis investicinis projektas, vienam investiciniam projektui skiriamos pagalbos suma negali viršyti pakoreguotos pagalbos sumos. Taikant šią taisyklę, turi būti taikomas tas valiutos kursas ir diskonto norma, kurie yra taikytini pagalbos skyrimo pirmam vieno investicinio projekto projektui dieną.

| 92. | Didžiausio pagalbos intensyvumo paskirtis yra dvejopa. |
| --- | --- |

92.

Didžiausio pagalbos intensyvumo paskirtis yra dvejopa.

| 93. | Pirma, schemų, apie kurias būtina pranešti, atveju didžiausias pagalbos intensyvumas yra MVĮ skirta apsaugos priemonė: jei pagalbos intensyvumas nesiekia didžiausios leistinos ribos, pagalba laikoma proporcinga. |
| --- | --- |

93.

Pirma, schemų, apie kurias būtina pranešti, atveju didžiausias pagalbos intensyvumas yra MVĮ skirta apsaugos priemonė: jei pagalbos intensyvumas nesiekia didžiausios leistinos ribos, pagalba laikoma proporcinga.

| 94. | Antra, visais kitais atvejais didžiausias pagalbos intensyvumas yra viršutinė riba taikant grynųjų papildomų išlaidų metodą, apibūdintą 95–97 punktuose. |
| --- | --- |

94.

Antra, visais kitais atvejais didžiausias pagalbos intensyvumas yra viršutinė riba taikant grynųjų papildomų išlaidų metodą, apibūdintą 95–97 punktuose.

| 95. | Paprastai ELPA priežiūros institucija laikys, kad individuali pagalba, apie kurią būtina pranešti, yra apribota iki minimumo, jeigu pagalbos suma atitinka grynąsias papildomas investicijų atitinkamoje vietovėje išlaidas, palyginti su priešinga padėtimi, jei pagalba nebūtų skirta (50), ir didžiausias pagalbos intensyvumas yra viršutinė riba. Analogiškai, jei investicinė pagalba pagal schemas, apie kurias pranešta, teikiama didelėms įmonėms, EEE narėmis esančios ELPA valstybės privalo užtikrinti, kad pagalbos suma būtų apribota iki minimumo, taikydamos grynųjų papildomų išlaidų metodą, pagal kurį didžiausias pagalbos intensyvumas yra viršutinė riba. |
| --- | --- |

95.

Paprastai ELPA priežiūros institucija laikys, kad individuali pagalba, apie kurią būtina pranešti, yra apribota iki minimumo, jeigu pagalbos suma atitinka grynąsias papildomas investicijų atitinkamoje vietovėje išlaidas, palyginti su priešinga padėtimi, jei pagalba nebūtų skirta (50

| 96. | Todėl 1 scenarijaus atvejais (sprendimai dėl investicijos) pagalbos suma neturėtų viršyti minimumo, būtino pakankamam projekto pelningumui užtikrinti, pavyzdžiui, vidinė grąžos norma neturėtų būti didesnė už įprastą grąžos normą, kurią atitinkama įmonė taiko kituose panašaus pobūdžio investiciniuose projektuose, arba, kai tinkama, vidinė grąžos norma neturėtų būti didesnė už viso pagalbos gavėjo kapitalo kainą ar už tame sektoriuje įprastai taikomas grąžos normas. |
| --- | --- |

96.

Todėl 1 scenarijaus

| 97. | 2 scenarijaus atvejais (su vieta susijusios paskatos) pagalbos suma neturėtų viršyti investicijos grynosios dabartinės vertės tikslinėje vietovėje ir grynosios dabartinės vertės alternatyvioje vietoje skirtumo. Būtina atsižvelgti į visas atitinkamas sąnaudas ir naudą, įskaitant, pavyzdžiui, administracines išlaidas, transporto išlaidas, mokymo išlaidas, kurioms neskiriama mokymo pagalba, ir darbo užmokesčio skirtumus. Tačiau jei alternatyvi vieta yra EEE, į subsidijas toje kitoje vietoje negali būti atsižvelgiama. |
| --- | --- |

97.

2 scenarijaus

| 98. | Pagalbos proporcingumui įvertinti taip pat galima remtis skaičiavimais, taikytais skatinamajam poveikiui nustatyti. EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti pagalbos proporcingumą remdamosi 70 punkte nurodytais dokumentais. |
| --- | --- |

98.

Pagalbos proporcingumui įvertinti taip pat galima remtis skaičiavimais, taikytais skatinamajam poveikiui nustatyti. EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti pagalbos proporcingumą remdamosi 70 punkte nurodytais dokumentais.

| 99. | Investicinę pagalbą galima skirti vienu metu pagal kelias regioninės pagalbos schemas arba sumuoti su ad hoc regionine pagalba, jei bendra pagalbos iš visų šaltinių suma neviršija didžiausio pagalbos intensyvumo vienam projektui, kurį turi iš anksto apskaičiuoti pirmoji pagalbą teikianti institucija. Bet kokia kita valstybės pagalba, susijusi su tomis pačiomis tinkamomis finansuoti išlaidomis, kurios iš dalies arba visiškai sutampa, gali būti sumuojama tik jei dėl to neviršijamas didžiausias pagalbos intensyvumas ar pagal taikytinas konkrečių sričių taisykles taikytina pagalbos suma. Pagalbos sumavimo patikrinimus reikia atlikti tiek teikiant pagalbą, tiek ją išmokant (51). Jei EEE nare esanti ELPA valstybė leidžia valstybės pagalbą pagal vieną schemą sumuoti su valstybės pagalba pagal kitas schemas, ji turi nurodyti kiekvienai schemai taikytiną metodą, kuriuo užtikrinamas šiame punkte nustatytų sąlygų laikymasis. |
| --- | --- |

99.

Investicinę pagalbą galima skirti vienu metu pagal kelias regioninės pagalbos schemas arba sumuoti su ad hoc

51

| 100. | Jei pradinė investicija yra susijusi su Europos teritorinio bendradarbiavimo projektais, atitinkančiais Reglamente dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (Interreg) (52) nustatytus kriterijus, vietovei, kurioje vykdoma pradinė investicija, taikomas pagalbos intensyvumas bus taikomas visiems projekte dalyvaujantiems pagalbos gavėjams. Jei pradinė investicija vykdoma dviejose ar keliose remiamose vietovėse, jai bus taikomas didžiausias pagalbos intensyvumas, kuris taikomas remiamoje vietovėje, kurioje patiriamų tinkamų finansuoti išlaidų suma yra didžiausia. Pradinėms investicijoms, kurias vykdo didelės įmonės c punkto vietovėse, regioninė pagalba gali būti skiriama tik jei jos yra susijusios su Europos teritorinio bendradarbiavimo projektais ir yra pradinės naujos ekonominės veiklos investicijos. |
| --- | --- |

100.

Jei pradinė investicija yra susijusi su Europos teritorinio bendradarbiavimo projektais, atitinkančiais Reglamente dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (Interreg) (52

5.5.2.   Veiklos pagalbos schemos

Veiklos pagalbos schemos

| 101. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti, kad pagalbos lygis yra proporcingas problemoms, kurias siekiama spręsti teikiant pagalbą. |
| --- | --- |

101.

EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti, kad pagalbos lygis yra proporcingas problemoms, kurias siekiama spręsti teikiant pagalbą.

| 102. | Visų pirma, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įvykdyti šias sąlygas:






  1. | pagalba turi būti apskaičiuojama atsižvelgiant į iš anksto nustatytas tinkamas finansuoti išlaidas, kurios yra visapusiškai susijusios su problemomis, kurias siekiama spręsti teikiant pagalbą, kaip nurodė EEE nare esanti ELPA valstybė; |
| --- | --- | --- |

102.

Visų pirma, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įvykdyti šias sąlygas:

1.

pagalba turi būti apskaičiuojama atsižvelgiant į iš anksto nustatytas tinkamas finansuoti išlaidas, kurios yra visapusiškai susijusios su problemomis, kurias siekiama spręsti teikiant pagalbą, kaip nurodė EEE nare esanti ELPA valstybė;

| 2. | pagalba turi būti apribota iki tam tikros tų iš anksto nustatytų tinkamų finansuoti išlaidų dalies ir negali tų išlaidų viršyti; |
| --- | --- |

2.

pagalba turi būti apribota iki tam tikros tų iš anksto nustatytų tinkamų finansuoti išlaidų dalies ir negali tų išlaidų viršyti;

| 3. | kiekvienam pagalbos gavėjui skirta pagalbos suma turi būti proporcinga pagalbos gavėjo faktiškai patiriamoms problemoms. |
| --- | --- |

3.

kiekvienam pagalbos gavėjui skirta pagalbos suma turi būti proporcinga pagalbos gavėjo faktiškai patiriamoms problemoms.

| 103. | Jei pagalba skiriama tam tikriems konkretiems sunkumams, kuriuos MVĮ patiria a punkto vietovėse, mažinti, pagalbos dydis schemos taikymo laikotarpiu turi būti laipsniškai mažinamas (53). Tai netaikoma schemoms, kuriomis siekiama stabdyti gyventojų skaičiaus mažėjimą retai ir labai retai apgyvendintose vietovėse. |
| --- | --- |

103.

Jei pagalba skiriama tam tikriems konkretiems sunkumams, kuriuos MVĮ patiria a punkto vietovėse, mažinti, pagalbos dydis schemos taikymo laikotarpiu turi būti laipsniškai mažinamas (53

5.6.   Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

| 104. | Kad pagalba būtų suderinama, neigiamas pagalbos priemonės poveikis (konkurencijos iškraipymas ir poveikis EEE valstybių tarpusavio prekybai) turi būti ribotas ir neturi nusverti jos teigiamo poveikio tiek, kad prieštarautų bendrajam interesui. |
| --- | --- |

104.

Kad pagalba būtų suderinama, neigiamas pagalbos priemonės poveikis (konkurencijos iškraipymas ir poveikis EEE valstybių tarpusavio prekybai) turi būti ribotas ir neturi nusverti jos teigiamo poveikio tiek, kad prieštarautų bendrajam interesui.

5.6.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 105. | Vertindama bendrą teigiamo pagalbos poveikio (5.1 skirsnis) ir jos neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai pusiausvyrą, ELPA priežiūros institucija atitinkamais atvejais gali atsižvelgti į tai, kad, be indėlio į regioninę plėtrą ir sanglaudą, pagalba turi ir kitą teigiamą poveikį. Taip gali būti, pavyzdžiui, tuo atveju, kai nustatoma, kad pradine investicija ne tik kuriamos darbo vietos lygmeniu, pradedama nauja veikla ir (arba) generuojamos vietos lygmens pajamos, bet ir visų pirma iš esmės padedama įgyvendinti skaitmeninę pertvarką arba pereiti prie aplinkos požiūriu tvarios veiklos, įskaitant mažo anglies dioksido kiekio, neutralaus poveikio klimatui arba klimatui atsparią veiklą. ELPA priežiūros institucija ypatingą dėmesį skirs ES taksonomijos reglamento (Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 (54)) 3 straipsniui, įskaitant reikšmingos žalos nedarymo principą, arba kitoms palyginamoms metodikoms. Be to, vertindama neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai, ELPA priežiūros institucija prireikus gali atsižvelgti į remiamos veiklos neigiamą poveikį išorei, kai toks poveikis išorei taip neigiamai veikia konkurenciją ir EEE valstybių tarpusavio prekybą, kad prieštarauja bendram interesui, nes sukelia arba padidina rinkos neveiksmingumą (55). |
| --- | --- |

105.

Vertindama bendrą teigiamo pagalbos poveikio (5.1 skirsnis) ir jos neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai pusiausvyrą, ELPA priežiūros institucija atitinkamais atvejais gali atsižvelgti į tai, kad, be indėlio į regioninę plėtrą ir sanglaudą, pagalba turi ir kitą teigiamą poveikį. Taip gali būti, pavyzdžiui, tuo atveju, kai nustatoma, kad pradine investicija ne tik kuriamos darbo vietos lygmeniu, pradedama nauja veikla ir (arba) generuojamos vietos lygmens pajamos, bet ir visų pirma iš esmės padedama įgyvendinti skaitmeninę pertvarką arba pereiti prie aplinkos požiūriu tvarios veiklos, įskaitant mažo anglies dioksido kiekio, neutralaus poveikio klimatui arba klimatui atsparią veiklą. ELPA priežiūros institucija ypatingą dėmesį skirs ES taksonomijos reglamento (Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 (54

55

| 106. | Kalbant apie neigiamą poveikį, regioninė pagalba gali sukelti dviejų pagrindinių rūšių galimą konkurencijos ir prekybos iškraipymą. Gali būti iškraipyta produkto rinka bei padarytas poveikis vietovės pasirinkimui. Dėl abiejų rūšių iškraipymų gali būti neveiksmingai paskirstomi ištekliai (todėl suprastėja ekonominiai vidaus rinkos rezultatai) ir kilti kitų paskirstymo problemų (ekonominės veiklos pasiskirstymas įvairiose vietovėse). |
| --- | --- |

106.

Kalbant apie neigiamą poveikį, regioninė pagalba gali sukelti dviejų pagrindinių rūšių galimą konkurencijos ir prekybos iškraipymą. Gali būti iškraipyta produkto rinka bei padarytas poveikis vietovės pasirinkimui. Dėl abiejų rūšių iškraipymų gali būti neveiksmingai paskirstomi ištekliai (todėl suprastėja ekonominiai vidaus rinkos rezultatai) ir kilti kitų paskirstymo problemų (ekonominės veiklos pasiskirstymas įvairiose vietovėse).

| 107. | Valstybės pagalbos poveikis gali būti žalingas tada, kai valstybės pagalba trukdo rinkai duoti veiksmingų rezultatų, t. y. atlyginti veiksmingiausiems gamintojams, o neveiksmingiausius gamintojus versti tobulėti, restruktūrizuotis ar trauktis iš rinkos. Valstybės pagalba, dėl kurios iš esmės padidėja pajėgumai nepakankamai gerai veikiančioje rinkoje, gali nederamai iškraipyti konkurenciją, nes perteklinių pajėgumų sukūrimas ar išlaikymas gali sumažinti pelno maržas ar konkurentų investicijas arba net paskatinti konkurentus pasitraukti iš rinkos. Todėl gali būti atvejų, kai konkurentai, kurie įprastomis sąlygomis sugebėtų konkuruoti rinkoje, būtų priversti iš jos pasitraukti. Be to, dėl pagalbos įmonėms gali būti sunku patekti į rinką ar joje plėstis, taip pat gali sumažėti paskatos konkurentams diegti inovacijas. Dėl to rinkos struktūros gali tapti neveiksmingos, o ilgainiui – net žalingos vartotojams. Be to, turėdami galimybę gauti pagalbą, potencialūs pagalbos gavėjai gali tapti mažiau iniciatyvūs arba atvirkščiai – linkę pernelyg rizikuoti. Tikėtina, kad tai turi neigiamą ilgalaikį poveikį bendriems sektoriaus veiklos rezultatams. |
| --- | --- |

107.

Valstybės pagalbos poveikis gali būti žalingas tada, kai valstybės pagalba trukdo rinkai duoti veiksmingų rezultatų, t. y. atlyginti veiksmingiausiems gamintojams, o neveiksmingiausius gamintojus versti tobulėti, restruktūrizuotis ar trauktis iš rinkos. Valstybės pagalba, dėl kurios iš esmės padidėja pajėgumai nepakankamai gerai veikiančioje rinkoje, gali nederamai iškraipyti konkurenciją, nes perteklinių pajėgumų sukūrimas ar išlaikymas gali sumažinti pelno maržas ar konkurentų investicijas arba net paskatinti konkurentus pasitraukti iš rinkos. Todėl gali būti atvejų, kai konkurentai, kurie įprastomis sąlygomis sugebėtų konkuruoti rinkoje, būtų priversti iš jos pasitraukti. Be to, dėl pagalbos įmonėms gali būti sunku patekti į rinką ar joje plėstis, taip pat gali sumažėti paskatos konkurentams diegti inovacijas. Dėl to rinkos struktūros gali tapti neveiksmingos, o ilgainiui – net žalingos vartotojams. Be to, turėdami galimybę gauti pagalbą, potencialūs pagalbos gavėjai gali tapti mažiau iniciatyvūs arba atvirkščiai – linkę pernelyg rizikuoti. Tikėtina, kad tai turi neigiamą ilgalaikį poveikį bendriems sektoriaus veiklos rezultatams.

| 108. | Dėl pagalbos iškraipomojo pobūdžio pagalbos gavėjas taip pat gali didinti arba išlaikyti didelę įtaką rinkoje. NET jei pagalba tiesiogiai nesustiprinama didelė įtaka rinkoje, tai gali būti daroma netiesiogiai – atgrasant esamus konkurentus nuo plėtros ir taip skatinant juos pasitraukti iš rinkos arba atgrasant naujus konkurentus nuo patekimo į rinką. |
| --- | --- |

108.

Dėl pagalbos iškraipomojo pobūdžio pagalbos gavėjas taip pat gali didinti arba išlaikyti didelę įtaką rinkoje. NET jei pagalba tiesiogiai nesustiprinama didelė įtaka rinkoje, tai gali būti daroma netiesiogiai – atgrasant esamus konkurentus nuo plėtros ir taip skatinant juos pasitraukti iš rinkos arba atgrasant naujus konkurentus nuo patekimo į rinką.

| 109. | Regioninė pagalba dėl savo pobūdžio ne tik iškraipo produkto rinkas, bet ir daro poveikį ekonominės veiklos vietai. Jei dėl teikiamos pagalbos viena vietovė pritraukia investiciją, vadinasi, kita vietovė šios galimybės netenka. Šis neigiamas pagalbos poveikis neigiamai veikiamose vietovėse gali pasireikšti prarasta ekonomine veikla ir darbo vietomis, be kita ko, subrangovų darbo galimybėmis. Be to, neigiamas poveikis gali pasireikšti teigiamo poveikio išorei (pavyzdžiui, grupių (klasterių) kūrimosi, žinių sklaidos, švietimo ir mokymo galimybių ir pan.) netekimu. |
| --- | --- |

109.

Regioninė pagalba dėl savo pobūdžio ne tik iškraipo produkto rinkas, bet ir daro poveikį ekonominės veiklos vietai. Jei dėl teikiamos pagalbos viena vietovė pritraukia investiciją, vadinasi, kita vietovė šios galimybės netenka. Šis neigiamas pagalbos poveikis neigiamai veikiamose vietovėse gali pasireikšti prarasta ekonomine veikla ir darbo vietomis, be kita ko, subrangovų darbo galimybėmis. Be to, neigiamas poveikis gali pasireikšti teigiamo poveikio išorei (pavyzdžiui, grupių (klasterių) kūrimosi, žinių sklaidos, švietimo ir mokymo galimybių ir pan.) netekimu.

| 110. | Regioninę pagalbą nuo kitų formų horizontaliosios pagalbos skiria jos geografinis apibrėžtumas. Regioninei pagalbai ypač būdinga tai, kad ja siekiama daryti įtaką investuotojų sprendimams dėl investicinių projektų įgyvendinimo vietos. Kai regionine pagalba kompensuojamos dėl regioninių kliūčių patiriamos papildomos išlaidos ir remiamos papildomos investicijos remiamose vietovėse, neperkeliant jų iš kitų taip pat ar prasčiau išsivysčiusių remiamų vietovių, ja prisidedama ne tik prie regiono plėtros, bet ir prie sanglaudos, todėl galiausiai tokia pagalba naudinga visai EEE. Galimą neigiamą regioninės pagalbos poveikį vietovės pasirinkimui jau tam tikru mastu riboja regioninės pagalbos žemėlapiai, kuriuose išsamiai apibrėžtos vietovės, kuriose gali būti teikiama regioninė pagalba, atsižvelgiant į regioninę ekonominę plėtrą ir sanglaudos politikos tikslus, taip pat didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas. Vis dėlto tam, kad būtų galima įvertinti pagalbos poveikį vietovės plėtrai ir sanglaudai, tebėra svarbu suprasti, kas nutiktų, jei pagalba nebūtų teikiama. |
| --- | --- |

110.

Regioninę pagalbą nuo kitų formų horizontaliosios pagalbos skiria jos geografinis apibrėžtumas. Regioninei pagalbai ypač būdinga tai, kad ja siekiama daryti įtaką investuotojų sprendimams dėl investicinių projektų įgyvendinimo vietos. Kai regionine pagalba kompensuojamos dėl regioninių kliūčių patiriamos papildomos išlaidos ir remiamos papildomos investicijos remiamose vietovėse, neperkeliant jų iš kitų taip pat ar prasčiau išsivysčiusių remiamų vietovių, ja prisidedama ne tik prie regiono plėtros, bet ir prie sanglaudos, todėl galiausiai tokia pagalba naudinga visai EEE. Galimą neigiamą regioninės pagalbos poveikį vietovės pasirinkimui jau tam tikru mastu riboja regioninės pagalbos žemėlapiai, kuriuose išsamiai apibrėžtos vietovės, kuriose gali būti teikiama regioninė pagalba, atsižvelgiant į regioninę ekonominę plėtrą ir sanglaudos politikos tikslus, taip pat didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas. Vis dėlto tam, kad būtų galima įvertinti pagalbos poveikį vietovės plėtrai ir sanglaudai, tebėra svarbu suprasti, kas nutiktų, jei pagalba nebūtų teikiama.

5.6.2.   Akivaizdus neigiamas poveikis konkurencijai ir prekybai

Akivaizdus neigiamas poveikis konkurencijai ir prekybai

| 111. | ELPA priežiūros institucija yra nustačiusi keletą atvejų, kai neigiamas regioninės investicinės pagalbos poveikis EEE valstybių tarpusavio konkurencijai ir prekybai akivaizdžiai nusveria teigiamą poveikį, todėl pagalba tikriausiai negali būti pripažįstama suderinama su EEE susitarimo veikimu. |
| --- | --- |

111.

ELPA priežiūros institucija yra nustačiusi keletą atvejų, kai neigiamas regioninės investicinės pagalbos poveikis EEE valstybių tarpusavio konkurencijai ir prekybai akivaizdžiai nusveria teigiamą poveikį, todėl pagalba tikriausiai negali būti pripažįstama suderinama su EEE susitarimo veikimu.

5.6.2.1.   Perteklinių pajėgumų sukūrimas visišką nuosmukį patiriančioje rinkoje

Perteklinių pajėgumų sukūrimas visišką nuosmukį patiriančioje rinkoje

| 112. | Kaip pažymėta 107 punkte, kai rinka veikia nepakankamai gerai, siekdama įvertinti neigiamą pagalbos poveikį ELPA priežiūros institucija atsižvelgia į papildomus gamybos pajėgumus, sukuriamus įgyvendinant projektą. |
| --- | --- |

112.

Kaip pažymėta 107 punkte, kai rinka veikia nepakankamai gerai, siekdama įvertinti neigiamą pagalbos poveikį ELPA priežiūros institucija atsižvelgia į papildomus gamybos pajėgumus, sukuriamus įgyvendinant projektą.

| 113. | Tais atvejais, kai valstybės pagalba sudaro sąlygas investicijai, dėl kurios padidėja gamybos pajėgumai rinkoje, kyla pavojus, kad tai turės neigiamą poveikį gamybai ar investicijoms kitose EEE vietovėse. Tai ypač tikėtina, jeigu pajėgumai didėja labiau, nei auga rinka, arba jeigu pajėgumai didėja rinkoje, kurioje esama perteklinių pajėgumų. |
| --- | --- |

113.

Tais atvejais, kai valstybės pagalba sudaro sąlygas investicijai, dėl kurios padidėja gamybos pajėgumai rinkoje, kyla pavojus, kad tai turės neigiamą poveikį gamybai ar investicijoms kitose EEE vietovėse. Tai ypač tikėtina, jeigu pajėgumai didėja labiau, nei auga rinka, arba jeigu pajėgumai didėja rinkoje, kurioje esama perteklinių pajėgumų.

| 114. | Todėl tais atvejais, kai dėl investicijos rinkoje, kuri patiria visišką struktūrinį nuosmukį (t. y. rinka traukiasi), sukuriami ar padidinami pertekliniai pajėgumai (56), ELPA priežiūros institucija laiko, kad pagalba turi neigiamą poveikį, kurio tikriausiai neatsvers teigiamas poveikis. Tai taikytina visų pirma 1 scenarijaus atvejams (sprendimai dėl investicijos). |
| --- | --- |

114.

Todėl tais atvejais, kai dėl investicijos rinkoje, kuri patiria visišką struktūrinį nuosmukį (t. y. rinka traukiasi), sukuriami ar padidinami pertekliniai pajėgumai (56

| 115. | 2 scenarijaus atvejais (sprendimai dėl vietos), kai bet kuriuo atveju būtų investuojama toje pačioje geografinėje rinkoje arba išimties tvarka kitoje geografinėje rinkoje, tačiau kai pardavimai skirti tai pačiai geografinei rinkai, pagalba daro įtaką tik sprendimui dėl vietos, jei ji yra apribota iki minimumo, būtino kompensuoti už nepalankią padėtį atitinkamoje vietoje, ir pagalbos gavėjui nesuteikia papildomo likvidumo. Tokiu atveju investicija padidintų papildomus pajėgumus tam tikroje geografinėje rinkoje nepriklausomai nuo pagalbos. Todėl galimi su pertekliniais pajėgumais susiję rezultatai būtų iš esmės tokie patys nepriklausomai nuo pagalbos. Vis dėlto, jeigu alternatyvi investicijų vieta yra kitoje geografinėje rinkoje ir jeigu dėl pagalbos rinkoje, kuri patiria visišką struktūrinį nuosmukį, būtų sukurti pertekliniai pajėgumai, taikomos 114 punkte išdėstytos išvados. |
| --- | --- |

115.

2 scenarijaus atvejais (sprendimai dėl vietos), kai bet kuriuo atveju būtų investuojama toje pačioje geografinėje rinkoje arba išimties tvarka kitoje geografinėje rinkoje, tačiau kai pardavimai skirti tai pačiai geografinei rinkai, pagalba daro įtaką tik sprendimui dėl vietos, jei ji yra apribota iki minimumo, būtino kompensuoti už nepalankią padėtį atitinkamoje vietoje, ir pagalbos gavėjui nesuteikia papildomo likvidumo. Tokiu atveju investicija padidintų papildomus pajėgumus tam tikroje geografinėje rinkoje nepriklausomai nuo pagalbos. Todėl galimi su pertekliniais pajėgumais susiję rezultatai būtų iš esmės tokie patys nepriklausomai nuo pagalbos. Vis dėlto, jeigu alternatyvi investicijų vieta yra kitoje geografinėje rinkoje ir jeigu dėl pagalbos rinkoje, kuri patiria visišką struktūrinį nuosmukį, būtų sukurti pertekliniai pajėgumai, taikomos 114 punkte išdėstytos išvados.

5.6.2.2.   Neigiamas poveikis sanglaudai

Neigiamas poveikis sanglaudai

| 116. | Kaip pažymima 109 ir 110 punktuose, vertindama neigiamą pagalbos poveikį ELPA priežiūros institucija turi atsižvelgti į poveikį ekonominės veiklos vietai. |
| --- | --- |

116.

Kaip pažymima 109 ir 110 punktuose, vertindama neigiamą pagalbos poveikį ELPA priežiūros institucija turi atsižvelgti į poveikį ekonominės veiklos vietai.

| 117. | 2 scenarijaus atvejais (sprendimai dėl vietos), kai nesuteikus pagalbos būtų investuojama vietovėje, kuriai taikomas regioninės pagalbos intensyvumas (57) yra didesnis nei tiksliniame regione arba toks pat, tai laikoma neigiamu poveikiu, kurio tikriausiai neatsvers teigiamas poveikis, nes jis prieštarauja pačiai regioninės pagalbos esmei. |
| --- | --- |

117.

2 scenarijaus atvejais (sprendimai dėl vietos), kai nesuteikus pagalbos būtų investuojama vietovėje, kuriai taikomas regioninės pagalbos intensyvumas (57

5.6.2.3.   Perkėlimas

Perkėlimas

| 118. | Vertindama priemones, apie kurias būtina pranešti, ELPA priežiūros institucija prašys pateikti visą informaciją, būtiną siekiant įvertinti, ar dėl valstybės pagalbos smarkiai nesumažėtų darbo vietų kitose esamose EEE vietose. Tokiu atveju, taip pat jei investicija suteikiama galimybė pagalbos gavėjui perkelti veiklą į tikslinę vietovę, kai tarp perkėlimo ir pagalbos yra priežastinis ryšys, tai laikoma neigiamu poveikiu, kurio tikriausiai neatsvers teigiamas poveikis. |
| --- | --- |

118.

Vertindama priemones, apie kurias būtina pranešti, ELPA priežiūros institucija prašys pateikti visą informaciją, būtiną siekiant įvertinti, ar dėl valstybės pagalbos smarkiai nesumažėtų darbo vietų kitose esamose EEE vietose. Tokiu atveju, taip pat jei investicija suteikiama galimybė pagalbos gavėjui perkelti veiklą į tikslinę vietovę, kai tarp perkėlimo ir pagalbos yra priežastinis ryšys, tai laikoma neigiamu poveikiu, kurio tikriausiai neatsvers teigiamas poveikis.

5.6.3.   Investicinės pagalbos schemos

Investicinės pagalbos schemos

| 119. | Investicinės pagalbos schemos neturi sukelti didelių konkurencijos ir prekybos iškraipymų. Visų pirma, net tais atvejais, kai atskiri iškraipymai gali būti laikomi nedideliais (su sąlyga, kad tenkinamos visos investicinės pagalbos sąlygos), bendras schemų iškraipomasis poveikis gali tebebūti labai didelis. Tokie iškraipymai galėtų paveikti produktų rinkas – galėtų būti sukurti ar padidinti pertekliniai pajėgumai arba kai kurie pagalbos gavėjai galėtų įgyti didelę įtaką rinkoje, ją padidinti ar išlaikyti, taip darydami neigiamą poveikį dinaminėms paskatoms. Be to, dėl pagalbos, teikiamos pagal schemas, kitos EEE vietovės galėtų prarasti didelę dalį ekonominės veiklos. Jei schemos yra skirtos tam tikriems sektoriams, tokių iškraipymų rizika yra dar didesnė. |
| --- | --- |

119.

Investicinės pagalbos schemos neturi sukelti didelių konkurencijos ir prekybos iškraipymų. Visų pirma, net tais atvejais, kai atskiri iškraipymai gali būti laikomi nedideliais (su sąlyga, kad tenkinamos visos investicinės pagalbos sąlygos), bendras schemų iškraipomasis poveikis gali tebebūti labai didelis. Tokie iškraipymai galėtų paveikti produktų rinkas – galėtų būti sukurti ar padidinti pertekliniai pajėgumai arba kai kurie pagalbos gavėjai galėtų įgyti didelę įtaką rinkoje, ją padidinti ar išlaikyti, taip darydami neigiamą poveikį dinaminėms paskatoms. Be to, dėl pagalbos, teikiamos pagal schemas, kitos EEE vietovės galėtų prarasti didelę dalį ekonominės veiklos. Jei schemos yra skirtos tam tikriems sektoriams, tokių iškraipymų rizika yra dar didesnė.

| 120. | Todėl EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti, kad šis neigiamas poveikis bus apribotas iki minimumo, atsižvelgiant į, pavyzdžiui, projektų dydį, atskiras ir bendras pagalbos sumas, numatomus pagalbos gavėjus ir tikslinių sektorių ypatumus. Kad ELPA priežiūros institucija galėtų įvertinti galimą neigiamą poveikį, EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali pateikti visus turimus ankstesnių panašių schemų poveikio vertinimo ir ex post vertinimo rezultatus. |
| --- | --- |

120.

Todėl EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti, kad šis neigiamas poveikis bus apribotas iki minimumo, atsižvelgiant į, pavyzdžiui, projektų dydį, atskiras ir bendras pagalbos sumas, numatomus pagalbos gavėjus ir tikslinių sektorių ypatumus. Kad ELPA priežiūros institucija galėtų įvertinti galimą neigiamą poveikį, EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali pateikti visus turimus ankstesnių panašių schemų poveikio vertinimo ir ex post

| 121. | Pagal schemą skirdama pagalbą individualiems projektams, pagalbą teikianti institucija turi patikrinti ir patvirtinti, kad pagalba nesukels 111–118 punktuose apibūdinto akivaizdaus neigiamo poveikio. Toks patikrinimas gali būti atliekamas remiantis informacija, kurią pagalbos gavėjas nurodo teikiamoje pagalbos paraiškoje, ir deklaracija, pateikta standartinėje pagalbos paraiškos formoje, kurioje turėtų būti nurodyta alternatyvi vieta tuo atveju, jei pagalba nebūtų skirta. |
| --- | --- |

121.

Pagal schemą skirdama pagalbą individualiems projektams, pagalbą teikianti institucija turi patikrinti ir patvirtinti, kad pagalba nesukels 111–118 punktuose apibūdinto akivaizdaus neigiamo poveikio. Toks patikrinimas gali būti atliekamas remiantis informacija, kurią pagalbos gavėjas nurodo teikiamoje pagalbos paraiškoje, ir deklaracija, pateikta standartinėje pagalbos paraiškos formoje, kurioje turėtų būti nurodyta alternatyvi vieta tuo atveju, jei pagalba nebūtų skirta.

5.6.4.   Individuali investicinė pagalba, apie kurią būtina pranešti

Individuali investicinė pagalba, apie kurią būtina pranešti

| 122. | Vertindama neigiamą individualios pagalbos poveikį, ELPA priežiūros institucija išskiria du 96 ir 97 punktuose apibūdintus priešingos padėties scenarijus. |
| --- | --- |

122.

Vertindama neigiamą individualios pagalbos poveikį, ELPA priežiūros institucija išskiria du 96 ir 97 punktuose apibūdintus priešingos padėties scenarijus.

5.6.4.1.   1 scenarijaus atvejai (sprendimas dėl investicijos)

1 scenarijaus atvejai (sprendimas dėl investicijos)

| 123. | 1 scenarijaus atvejais ELPA priežiūros institucija ypatingą dėmesį skiria neigiamam poveikiui, susijusiam su perteklinių pajėgumų susidarymu nuosmukį patiriančiose rinkose, trukdymu pasitraukti iš rinkos ir didelės įtakos rinkoje samprata. Šis neigiamas poveikis apibūdintas 124–133 punktuose, ir jį turi atsverti teigiamas pagalbos poveikis. Tačiau jeigu nustatoma, kad pagalba sukeltų 114 punkte apibūdintą akivaizdų neigiamą poveikį, tikėtina, kad jos neatsvertų teigiamas poveikis ir todėl ji nebūtų pripažįstama suderinama su EEE susitarimo veikimu. |
| --- | --- |

123.

1 scenarijaus atvejais ELPA priežiūros institucija ypatingą dėmesį skiria neigiamam poveikiui, susijusiam su perteklinių pajėgumų susidarymu nuosmukį patiriančiose rinkose, trukdymu pasitraukti iš rinkos ir didelės įtakos rinkoje samprata. Šis neigiamas poveikis apibūdintas 124–133 punktuose, ir jį turi atsverti teigiamas pagalbos poveikis. Tačiau jeigu nustatoma, kad pagalba sukeltų 114 punkte apibūdintą akivaizdų neigiamą poveikį, tikėtina, kad jos neatsvertų teigiamas poveikis ir todėl ji nebūtų pripažįstama suderinama su EEE susitarimo veikimu.

| 124. | Siekdamos nustatyti ir įvertinti galimus konkurencijos ir prekybos iškraipymus, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turėtų pateikti įrodymų, kuriais remdamasi ELPA priežiūros institucija galėtų nustatyti atitinkamas produktų rinkas (t. y. produktus, kuriems turi įtakos pagalbos gavėjo veiklos pokyčiai) ir atitinkamus konkurentus ir klientus (vartotojus), kuriems daromas poveikis. Atitinkamas produktas paprastai yra produktas, kuris yra investicinio projekto dalykas (58). Kai projektas yra susijęs su tarpiniu produktu ir didelė produkcijos dalis neparduodama rinkoje, atitinkamas produktas gali būti tolesnės gamybos grandies produktas. Atitinkama produkto rinka apima atitinkamą produktą ir jo pakaitalus, kuriuos tokiais laiko arba vartotojas (dėl produktui būdingų požymių, kainos ar numatytos paskirties), arba gamintojas (dėl gamybos įrangos lankstumo). |
| --- | --- |

124.

Siekdamos nustatyti ir įvertinti galimus konkurencijos ir prekybos iškraipymus, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turėtų pateikti įrodymų, kuriais remdamasi ELPA priežiūros institucija galėtų nustatyti atitinkamas produktų rinkas (t. y. produktus, kuriems turi įtakos pagalbos gavėjo veiklos pokyčiai) ir atitinkamus konkurentus ir klientus (vartotojus), kuriems daromas poveikis. Atitinkamas produktas paprastai yra produktas, kuris yra investicinio projekto dalykas (58

| 125. | ELPA priežiūros institucija šiuos galimus iškraipymus vertins atsižvelgdama į keletą kriterijų, pavyzdžiui, atitinkamo produkto rinkos struktūrą, rinkos veiklos rezultatus (nuosmukį patirianti rinka ar auganti rinka), pagalbos gavėjo atrankos procesą, patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos kliūtis ir produktų diferenciaciją. |
| --- | --- |

125.

ELPA priežiūros institucija šiuos galimus iškraipymus vertins atsižvelgdama į keletą kriterijų, pavyzdžiui, atitinkamo produkto rinkos struktūrą, rinkos veiklos rezultatus (nuosmukį patirianti rinka ar auganti rinka), pagalbos gavėjo atrankos procesą, patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos kliūtis ir produktų diferenciaciją.

| 126. | Įmonės nuolatinė priklausomybė nuo valstybės pagalbos galėtų būti požymis, kad ji nėra pajėgi pati atlaikyti konkurencijos arba jai suteikiamas nepagrįstas pranašumas konkurentų atžvilgiu. |
| --- | --- |

126.

Įmonės nuolatinė priklausomybė nuo valstybės pagalbos galėtų būti požymis, kad ji nėra pajėgi pati atlaikyti konkurencijos arba jai suteikiamas nepagrįstas pranašumas konkurentų atžvilgiu.

| 127. | ELPA priežiūros institucija išskiria du pagrindinius neigiamo poveikio produkto rinkoms šaltinius:






  1. | atvejai, kai padidėjus pajėgumams jie tampa pertekliniai arba jau pertekliniai pajėgumai dar labiau padidinami, ypač nuosmukį patiriančioje rinkoje; |
| --- | --- | --- |

127.

ELPA priežiūros institucija išskiria du pagrindinius neigiamo poveikio produkto rinkoms šaltinius:

1.

atvejai, kai padidėjus pajėgumams jie tampa pertekliniai arba jau pertekliniai pajėgumai dar labiau padidinami, ypač nuosmukį patiriančioje rinkoje;

| 2. | atvejai, kai pagalbos gavėjas turi didelę įtaką rinkoje. |
| --- | --- |

2.

atvejai, kai pagalbos gavėjas turi didelę įtaką rinkoje.

| 128. | Siekdama įvertinti, ar pagalba gali padėti sukurti arba išlaikyti neveiksmingas rinkos struktūras, ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į papildomus gamybos pajėgumus, kurie sukuriami įgyvendinant projektą, ir į tai, ar rinka veikia nepakankamai gerai. |
| --- | --- |

128.

Siekdama įvertinti, ar pagalba gali padėti sukurti arba išlaikyti neveiksmingas rinkos struktūras, ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į papildomus gamybos pajėgumus, kurie sukuriami įgyvendinant projektą, ir į tai, ar rinka veikia nepakankamai gerai.

| 129. | Jei atitinkama rinka auga, paprastai yra mažiau tikėtina, kad pagalba neigiamai paveiks dinamines paskatas ar netinkamai trukdys pasitraukti iš rinkos ar į ją patekti. |
| --- | --- |

129.

Jei atitinkama rinka auga, paprastai yra mažiau tikėtina, kad pagalba neigiamai paveiks dinamines paskatas ar netinkamai trukdys pasitraukti iš rinkos ar į ją patekti.

| 130. | Didesnį susirūpinimą kelia nuosmukį patiriančios rinkos. Šiuo atveju ELPA priežiūros institucija išskiria atvejus, kai rinka patiria ilgalaikį struktūrinį nuosmukį (t. y. kai ji traukiasi), ir atvejus, kai rinka patiria santykinį nuosmukį (t. y. kai ji tebeauga, tačiau neviršija lyginamojo augimo tempo). |
| --- | --- |

130.

Didesnį susirūpinimą kelia nuosmukį patiriančios rinkos. Šiuo atveju ELPA priežiūros institucija išskiria atvejus, kai rinka patiria ilgalaikį struktūrinį nuosmukį (t. y. kai ji traukiasi), ir atvejus, kai rinka patiria santykinį nuosmukį (t. y. kai ji tebeauga, tačiau neviršija lyginamojo augimo tempo).

| 131. | Nepakankamas rinkos veiksmingumas paprastai matuojamas pagal EEE bendrąjį vidaus produktą trejus metus iki projekto pradžios (lyginamasis rodiklis). Jį taip pat galima matuoti remiantis prognozuojamu augimo tempu ateinančius 3–5 metus. Rodikliai gali būti: tikėtinas būsimas atitinkamos rinkos augimas, su juo susiję tikėtini pajėgumų naudojimo koeficientai, taip pat tikėtinas su kainomis ir pelno maržomis susijęs pajėgumų padidėjimo poveikis konkurentams. |
| --- | --- |

131.

Nepakankamas rinkos veiksmingumas paprastai matuojamas pagal EEE bendrąjį vidaus produktą trejus metus iki projekto pradžios (lyginamasis rodiklis). Jį taip pat galima matuoti remiantis prognozuojamu augimo tempu ateinančius 3–5 metus. Rodikliai gali būti: tikėtinas būsimas atitinkamos rinkos augimas, su juo susiję tikėtini pajėgumų naudojimo koeficientai, taip pat tikėtinas su kainomis ir pelno maržomis susijęs pajėgumų padidėjimo poveikis konkurentams.

| 132. | Tam tikrais atvejais vertinamas produkto rinkos augimas EEE gali būti netinkamas rodiklis visapusiškam pagalbos poveikiui įvertinti, ypač jeigu geografinė rinka yra pasaulinė. Tokiais atvejais ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į pagalbos poveikį atitinkamoms rinkos struktūroms, visų pirma į tai, ar dėl jos gali būti išstumti EEE gamintojai. |
| --- | --- |

132.

Tam tikrais atvejais vertinamas produkto rinkos augimas EEE gali būti netinkamas rodiklis visapusiškam pagalbos poveikiui įvertinti, ypač jeigu geografinė rinka yra pasaulinė. Tokiais atvejais ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į pagalbos poveikį atitinkamoms rinkos struktūroms, visų pirma į tai, ar dėl jos gali būti išstumti EEE gamintojai.

| 133. | Siekdama įvertinti, ar pagalbos gavėjas turi didelę įtaką rinkoje, ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į jo padėtį rinkoje tam tikru laikotarpiu iki pagalbos gavimo ir tikėtiną padėtį rinkoje po to, kai bus užbaigtas investicinis projektas. ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į pagalbos gavėjo ir jo konkurentų užimamas rinkos dalis ir į kitus svarbius veiksnius. Pavyzdžiui, ji vertins rinkos struktūrą analizuodama rinkos koncentraciją, galimas patekimo į rinką kliūtis (59), pirkėjo galią (60) ir plėtros ar pasitraukimo iš jos kliūtis. |
| --- | --- |

133.

Siekdama įvertinti, ar pagalbos gavėjas turi didelę įtaką rinkoje, ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į jo padėtį rinkoje tam tikru laikotarpiu iki pagalbos gavimo ir tikėtiną padėtį rinkoje po to, kai bus užbaigtas investicinis projektas. ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į pagalbos gavėjo ir jo konkurentų užimamas rinkos dalis ir į kitus svarbius veiksnius. Pavyzdžiui, ji vertins rinkos struktūrą analizuodama rinkos koncentraciją, galimas patekimo į rinką kliūtis (59

60

5.6.4.2.   2 scenarijaus atvejai (sprendimas dėl vietos)

2 scenarijaus atvejai (sprendimas dėl vietos)

| 134. | Jei priešingos padėties analizė leidžia daryti prielaidą, kad be pagalbos investicija būtų vykdoma kitoje vietoje (2 scenarijus), priklausančioje tai pačiai atitinkamo produkto geografinei rinkai, ir jei pagalba yra proporcinga, rezultatai, susiję su pertekliniais pajėgumais ar didele įtaka rinkoje, iš esmės būtų tokie patys nepriklausomai nuo pagalbos. Tokiais atvejais teigiamas pagalbos poveikis tikriausiai nusvers ribotą neigiamą poveikį konkurencijai. Tačiau jeigu alternatyvi vieta yra EEE, ELPA priežiūros institucijai ypač didelį susirūpinimą kelia neigiamas poveikis, susijęs su alternatyvia vieta. Todėl jeigu pagalba sukelia 117 ir 118 punktuose apibūdintą akivaizdų neigiamą poveikį, tikėtina, kad jos neatsvertų teigiamas poveikis ir todėl ji nebūtų pripažįstama suderinama su EEE susitarimo veikimu. |
| --- | --- |

134.

Jei priešingos padėties analizė leidžia daryti prielaidą, kad be pagalbos investicija būtų vykdoma kitoje vietoje (2 scenarijus), priklausančioje tai pačiai atitinkamo produkto geografinei rinkai, ir jei pagalba yra proporcinga, rezultatai, susiję su pertekliniais pajėgumais ar didele įtaka rinkoje, iš esmės būtų tokie patys nepriklausomai nuo pagalbos. Tokiais atvejais teigiamas pagalbos poveikis tikriausiai nusvers ribotą neigiamą poveikį konkurencijai. Tačiau jeigu alternatyvi vieta yra EEE, ELPA priežiūros institucijai ypač didelį susirūpinimą kelia neigiamas poveikis, susijęs su alternatyvia vieta. Todėl jeigu pagalba sukelia 117 ir 118 punktuose apibūdintą akivaizdų neigiamą poveikį, tikėtina, kad jos neatsvertų teigiamas poveikis ir todėl ji nebūtų pripažįstama suderinama su EEE susitarimo veikimu.

5.6.5.   Veiklos pagalbos schemos

Veiklos pagalbos schemos

| 135. | Jei pagalba yra būtina ir proporcinga 5.1.3 poskirsnyje apibūdintai regioninei plėtrai ir sanglaudai pasiekti, neigiamą jos poveikį EEE valstybių tarpusavio konkurencijai ir prekybai greičiausiai atsvers teigiamas poveikis. Vis dėlto tam tikrais atvejais dėl pagalbos gali pasikeisti rinkos struktūra arba sektoriaus ar pramonės šakos ypatumai, o tai gali stipriai iškraipyti konkurenciją: gali atsirasti kliūčių patekti į rinką arba iš jos pasitraukti, gali kilti pakeitimo poveikis arba gali būti perkelti prekybos srautai. Tokiais atvejais tikėtina, kad neigiamo poveikio neatsvertų joks teigiamas poveikis. |
| --- | --- |

135.

Jei pagalba yra būtina ir proporcinga 5.1.3 poskirsnyje apibūdintai regioninei plėtrai ir sanglaudai pasiekti, neigiamą jos poveikį EEE valstybių tarpusavio konkurencijai ir prekybai greičiausiai atsvers teigiamas poveikis. Vis dėlto tam tikrais atvejais dėl pagalbos gali pasikeisti rinkos struktūra arba sektoriaus ar pramonės šakos ypatumai, o tai gali stipriai iškraipyti konkurenciją: gali atsirasti kliūčių patekti į rinką arba iš jos pasitraukti, gali kilti pakeitimo poveikis arba gali būti perkelti prekybos srautai. Tokiais atvejais tikėtina, kad neigiamo poveikio neatsvertų joks teigiamas poveikis.

5.7.   Skaidrumas

Skaidrumas

| 136. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi Europos Komisijos tvarkomame Suteiktos valstybės pagalbos skaidrumo modulyje (61) arba išsamioje valstybės pagalbos svetainėje paskelbti šią nacionalinio ar regioninio lygmens informaciją:






  1. | visą sprendimo dėl individualios pagalbos teikimo arba patvirtintos pagalbos schemos ir jos įgyvendinimo nuostatų tekstą arba nuorodą į jį; |
| --- | --- | --- |

136.

EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi Europos Komisijos tvarkomame Suteiktos valstybės pagalbos skaidrumo modulyje (61

1.

visą sprendimo dėl individualios pagalbos teikimo arba patvirtintos pagalbos schemos ir jos įgyvendinimo nuostatų tekstą arba nuorodą į jį;

| 2. | informaciją apie kiekvieną skirtos individualios pagalbos, viršijančios 100 000 EUR, atvejį laikantis VIII priede nurodytos struktūros. |
| --- | --- |

2.

informaciją apie kiekvieną skirtos individualios pagalbos, viršijančios 100 000 EUR, atvejį laikantis VIII priede nurodytos struktūros.

| 137. | Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams teikiamos pagalbos atveju 136 punkte nurodyta informacija turi būti skelbiama EEE valstybės, kurioje yra atitinkama valdymo institucija (62), interneto svetainėje. Kitu atveju dalyvaujančios EEE valstybės gali nuspręsti, kad kiekviena jų atitinkamose svetainėse turi pateikti informaciją, susijusią su jų teritorijoje taikomomis pagalbos priemonėmis. |
| --- | --- |

137.

Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams teikiamos pagalbos atveju 136 punkte nurodyta informacija turi būti skelbiama EEE valstybės, kurioje yra atitinkama valdymo institucija (62

| 138. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi imtis priemonių, kad 136 punkte nurodytos išsamios valstybės pagalbos svetainės būtų tokios, kad informacija būtų lengvai prieinama. Informacija turi būti skelbiama nekomerciniu lentelinės duomenų skaičiuoklės formatu, kuris leidžia veiksmingai atlikti duomenų paiešką, juos gauti, atsisiųsti ir nesunkiai skelbti internete, pavyzdžiui, CSV arba XML formatu. Plačiajai visuomenei turi būti suteikta prieiga prie svetainės be jokių apribojimų, įskaitant išankstinę naudotojų registraciją. |
| --- | --- |

138.

EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi imtis priemonių, kad 136 punkte nurodytos išsamios valstybės pagalbos svetainės būtų tokios, kad informacija būtų lengvai prieinama. Informacija turi būti skelbiama nekomerciniu lentelinės duomenų skaičiuoklės formatu, kuris leidžia veiksmingai atlikti duomenų paiešką, juos gauti, atsisiųsti ir nesunkiai skelbti internete, pavyzdžiui, CSV arba XML formatu. Plačiajai visuomenei turi būti suteikta prieiga prie svetainės be jokių apribojimų, įskaitant išankstinę naudotojų registraciją.

| 139. | Kalbant apie schemas mokesčių lengvatų forma, laikoma, kad 136 punkto 2 papunktyje nustatytos sąlygos yra įvykdytos, jeigu EEE narėmis esančios ELPA valstybės paskelbia reikiamą informaciją apie individualios pagalbos sumas tokiais intervalais (mln. EUR): | 0,1–0,5; |
| --- | --- | --- |

139.

Kalbant apie schemas mokesčių lengvatų forma, laikoma, kad 136 punkto 2 papunktyje nustatytos sąlygos yra įvykdytos, jeigu EEE narėmis esančios ELPA valstybės paskelbia reikiamą informaciją apie individualios pagalbos sumas tokiais intervalais (mln. EUR):

0,1–0,5;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; |
| --- | --- |

10–30;

| | 30–60; |
| --- | --- |

30–60;

| | 60–100; |
| --- | --- |

60–100;

| | 100–250 ir |
| --- | --- |

100–250 ir

| | 250 bei daugiau. |
| --- | --- |

250 bei daugiau.

| 140. | 136 punkto 2 papunktyje nurodyta informacija turi būti paskelbta per šešis mėnesius nuo pagalbos skyrimo dienos, o pagalbos mokesčių lengvatų forma atveju – per vienus metus nuo mokesčių deklaracijos pateikimo termino pabaigos (63). Jei pagalba yra neteisėta, bet vėliau pripažinta suderinama, EEE narėmis esančios ELPA valstybės privalo šią informaciją paskelbti per šešis mėnesius nuo ELPA priežiūros institucijos sprendimo, kuriuo pagalba pripažįstama suderinama, priėmimo dienos. Kad būtų galima užtikrinti valstybės pagalbos taisyklių vykdymą pagal EEE susitarimą, informacija turi būti prieinama bent 10 metų nuo pagalbos suteikimo dienos. |
| --- | --- |

140.

136 punkto 2 papunktyje nurodyta informacija turi būti paskelbta per šešis mėnesius nuo pagalbos skyrimo dienos, o pagalbos mokesčių lengvatų forma atveju – per vienus metus nuo mokesčių deklaracijos pateikimo termino pabaigos (63

| 141. | ELPA priežiūros institucija savo interneto svetainėje paskelbs nuorodą į 136 punkte nurodytą valstybės pagalbos interneto svetainę. |
| --- | --- |

141.

ELPA priežiūros institucija savo interneto svetainėje paskelbs nuorodą į 136 punkte nurodytą valstybės pagalbos interneto svetainę.

6.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

| 142. | Siekdama papildomai užtikrinti, kad prekybos ir konkurencijos iškraipymas būtų ribotas, ELPA priežiūros institucija gali reikalauti, kad būtų atliekamas 143 punkte nurodytų pagalbos schemų ex post vertinimas. Bus vertinamos tos schemos, kurių iškraipomasis poveikis konkurencijai ir prekybai gali būti itin didelis, t. y. kurios gali stipriai apriboti ar iškraipyti konkurenciją, jei jų įgyvendinimas nebus laiku peržiūrėtas. |
| --- | --- |

142.

Siekdama papildomai užtikrinti, kad prekybos ir konkurencijos iškraipymas būtų ribotas, ELPA priežiūros institucija gali reikalauti, kad būtų atliekamas 143 punkte nurodytų pagalbos schemų ex post

| 143. | Gali būti reikalaujama atlikti schemų, kurių pagalbos biudžetas yra didelis arba kurios pasižymi naujomis charakteristikomis, ex post vertinimą, arba tais atvejais, kai numatomi reikšmingi rinkos, technologijų ar reguliavimo pokyčiai. Bet kuriuo atveju reikės įvertinti schemas, kurių valstybės pagalbos biudžetas bet kuriais metais viršija 150 mln. EUR arba 750 mln. EUR per visą jų įgyvendinimo laikotarpį, t. y. bendrą schemos ir bet kurios ankstesnės schemos, kurios tikslas ir geografinė vietovė yra panašūs, taikymo laikotarpį, pradedant nuo 2022 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į vertinimo tikslus ir siekiant išvengti EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms tenkančios neproporcingos naštos, ex post vertinimas reikalingas tik pagalbos schemoms, kurių bendra trukmė, pradedant nuo 2022 m. sausio 1 d., viršija trejus metus. |
| --- | --- |

143.

Gali būti reikalaujama atlikti schemų, kurių pagalbos biudžetas yra didelis arba kurios pasižymi naujomis charakteristikomis, ex post

ex post

| 144. | Reikalavimas atlikti ex post vertinimą gali būti netaikomas pagalbos schemoms, taikomoms iškart po schemos, kurios tikslas ir geografinė vietovė yra panašios ir kuri buvo įvertinta, dėl kurios pagal ELPA priežiūros institucijos patvirtintą vertinimo planą parengta galutinė vertinimo ataskaita ir dėl kurios nebuvo jokių neigiamų išvadų. Tais atvejais, kai schemos galutinė vertinimo ataskaita neatitinka patvirtinto vertinimo plano, ta schema turi būti nedelsiant sustabdoma. |
| --- | --- |

144.

Reikalavimas atlikti ex post

| 145. | Atliekant vertinimą turėtų būti siekiama patikrinti, ar pasitvirtino schemos suderinamumą pagrindžiančios prielaidos ir ar laikomasi suderinamumo sąlygų, visų pirma patikrinti pagalbos priemonės būtinumą ir veiksmingumą, atsižvelgiant į jos bendruosius ir specialiuosius tikslus. Be to, atliekant vertinimą turėtų būti įvertintas schemos poveikis konkurencijai ir prekybai. |
| --- | --- |

145.

Atliekant vertinimą turėtų būti siekiama patikrinti, ar pasitvirtino schemos suderinamumą pagrindžiančios prielaidos ir ar laikomasi suderinamumo sąlygų, visų pirma patikrinti pagalbos priemonės būtinumą ir veiksmingumą, atsižvelgiant į jos bendruosius ir specialiuosius tikslus. Be to, atliekant vertinimą turėtų būti įvertintas schemos poveikis konkurencijai ir prekybai.

| 146. | Pagalbos schemų, kurioms taikomas 143 punkte nustatytas reikalavimas atlikti vertinimą, atveju EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi toliau nurodyta tvarka pateikti vertinimo plano projektą, kuris sudarys neatskiriamą ELPA priežiūros institucijos atliekamo schemos vertinimo dalį:






  1. | kartu su pagalbos schema, jei jos valstybės pagalbos biudžetas bet kuriais metais viršija 150 mln. EUR arba 750 mln. EUR per visą jos įgyvendinimo laikotarpį; |
| --- | --- | --- |

146.

Pagalbos schemų, kurioms taikomas 143 punkte nustatytas reikalavimas atlikti vertinimą, atveju EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi toliau nurodyta tvarka pateikti vertinimo plano projektą, kuris sudarys neatskiriamą ELPA priežiūros institucijos atliekamo schemos vertinimo dalį:

1.

kartu su pagalbos schema, jei jos valstybės pagalbos biudžetas bet kuriais metais viršija 150 mln. EUR arba 750 mln. EUR per visą jos įgyvendinimo laikotarpį;

| 2. | per 30 darbo dienų nuo reikšmingo pakeitimo, dėl kurio schemos biudžetas padidėjo ir bet kuriais metais viršija 150 mln. EUR arba 750 mln. EUR per visą schemos įgyvendinimo laikotarpį; |
| --- | --- |

2.

per 30 darbo dienų nuo reikšmingo pakeitimo, dėl kurio schemos biudžetas padidėjo ir bet kuriais metais viršija 150 mln. EUR arba 750 mln. EUR per visą schemos įgyvendinimo laikotarpį;

| 3. | per 30 darbo dienų nuo pagal schemą patirtų bet kuriais metais 150 mln. EUR viršijančių išlaidų užregistravimo oficialiojoje apskaitoje. |
| --- | --- |

3.

per 30 darbo dienų nuo pagal schemą patirtų bet kuriais metais 150 mln. EUR viršijančių išlaidų užregistravimo oficialiojoje apskaitoje.

| 147. | Vertinimo plano projektas turi atitikti ELPA priežiūros institucijos nustatytus bendruosius metodinius principus (64). EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi paskelbti ELPA priežiūros institucijos patvirtintą vertinimo planą. |
| --- | --- |

147.

Vertinimo plano projektas turi atitikti ELPA priežiūros institucijos nustatytus bendruosius metodinius principus (64

| 148. | Ex post vertinimą turi atlikti nuo pagalbą teikiančios institucijos nepriklausantis ekspertas, remdamasis vertinimo planu. Turi būti parengta kiekvieno vertinimo bent viena tarpinė ir viena galutinė vertinimo ataskaita. EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi paskelbti abi ataskaitas. |
| --- | --- |

148.

Ex post

| 149. | Galutinė vertinimo ataskaita turi būti pateikta ELPA priežiūros institucijai likus pakankamai laiko tam, kad būtų galima įvertinti galimybę pratęsti pagalbos schemos galiojimą, tačiau ne vėliau nei likus 9 mėnesiams iki jos galiojimo pabaigos. Schemų, kurioms vertinimo reikalavimas taikomas per paskutinius dvejus jų įgyvendinimo metus, atveju tas laikotarpis gali būti sutrumpintas. Tikslus kiekvieno vertinimo mastas ir tvarka bus nustatyti sprendime, kuriuo tvirtinama pagalbos schema. Pranešime apie bet kokią paskesnę pagalbos priemonę, kuria siekiama panašaus tikslo, turi būti apibūdinta, kaip buvo atsižvelgta į vertinimo rezultatus. |
| --- | --- |

149.

Galutinė vertinimo ataskaita turi būti pateikta ELPA priežiūros institucijai likus pakankamai laiko tam, kad būtų galima įvertinti galimybę pratęsti pagalbos schemos galiojimą, tačiau ne vėliau nei likus 9 mėnesiams iki jos galiojimo pabaigos. Schemų, kurioms vertinimo reikalavimas taikomas per paskutinius dvejus jų įgyvendinimo metus, atveju tas laikotarpis gali būti sutrumpintas. Tikslus kiekvieno vertinimo mastas ir tvarka bus nustatyti sprendime, kuriuo tvirtinama pagalbos schema. Pranešime apie bet kokią paskesnę pagalbos priemonę, kuria siekiama panašaus tikslo, turi būti apibūdinta, kaip buvo atsižvelgta į vertinimo rezultatus.

7.   REGIONINĖS PAGALBOS ŽEMĖLAPIAI

REGIONINĖS PAGALBOS ŽEMĖLAPIAI

| 150. | Šiame skirsnyje ELPA priežiūros institucija išdėsto kriterijus, pagal kuriuos nustatomos EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktų sąlygas tenkinančios vietovės. Šias sąlygas tenkinančios vietovės, kurias EEE narėmis esančios ELPA valstybės pageidauja nurodyti kaip a arba c punkto vietoves (65), turi būti nurodytos regioninės pagalbos žemėlapyje, apie kurį prieš skiriant pagalbą nurodytose vietovėse esančioms įmonėms turi būti pranešama ELPA priežiūros institucijai ir kurį ši turi patvirtinti. |
| --- | --- |

150.

Šiame skirsnyje ELPA priežiūros institucija išdėsto kriterijus, pagal kuriuos nustatomos EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktų sąlygas tenkinančios vietovės. Šias sąlygas tenkinančios vietovės, kurias EEE narėmis esančios ELPA valstybės pageidauja nurodyti kaip a arba c punkto vietoves (65

| 151. | Be to, žemėlapiuose turi būti nurodytas didžiausias pagalbos intensyvumas, kuris patvirtinto žemėlapio galiojimo laikotarpiu taikomas tose vietovėse. |
| --- | --- |

151.

Be to, žemėlapiuose turi būti nurodytas didžiausias pagalbos intensyvumas, kuris patvirtinto žemėlapio galiojimo laikotarpiu taikomas tose vietovėse.

| 152. | Siekiant išlaikyti skatinamąjį pagalbos poveikį, tais atvejais, kai pagalbos paraiškos dėl diskrecinių pagalbos priemonių buvo pateiktos dar iki žemėlapio galiojimo laikotarpio pradžios, pradinėje pagalbos paraiškoje nurodyta reikalinga laikoma pagalbos suma negali būti keičiama atgaline data po projekto darbų pradžios, siekiant pagrįsti didesnį pagalbos intensyvumą, kuris gali būti taikomas pagal šias gaires. |
| --- | --- |

152.

Siekiant išlaikyti skatinamąjį pagalbos poveikį, tais atvejais, kai pagalbos paraiškos dėl diskrecinių pagalbos priemonių buvo pateiktos dar iki žemėlapio galiojimo laikotarpio pradžios, pradinėje pagalbos paraiškoje nurodyta reikalinga laikoma pagalbos suma negali būti keičiama atgaline data po projekto darbų pradžios, siekiant pagrįsti didesnį pagalbos intensyvumą, kuris gali būti taikomas pagal šias gaires.

| 153. | Šiose gairėse pagalbos, kurią sudaro mokesčių lengvatos, automatinėms schemoms nustatytas didžiausias pagalbos intensyvumas gali būti taikomas tik projektams, kurie pradėti tą dieną, kurią pagal atitinkamas nacionalines taisykles pradėtas taikyti atitinkamo didžiausio pagalbos intensyvumo padidinimas, arba vėliau. Iki tos dienos pradėtiems projektams ir toliau bus taikomas didžiausias pagalbos intensyvumas, patvirtintas pagal ankstesnį regioninės pagalbos žemėlapį. |
| --- | --- |

153.

Šiose gairėse pagalbos, kurią sudaro mokesčių lengvatos, automatinėms schemoms nustatytas didžiausias pagalbos intensyvumas gali būti taikomas tik projektams, kurie pradėti tą dieną, kurią pagal atitinkamas nacionalines taisykles pradėtas taikyti atitinkamo didžiausio pagalbos intensyvumo padidinimas, arba vėliau. Iki tos dienos pradėtiems projektams ir toliau bus taikomas didžiausias pagalbos intensyvumas, patvirtintas pagal ankstesnį regioninės pagalbos žemėlapį.

7.1.   Regioninės pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkanti gyventojų aprėptis

Regioninės pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkanti gyventojų aprėptis

| 154. | Kadangi skiriant regioninę valstybės pagalbą nukrypstama nuo bendrojo valstybės pagalbos draudimo, nustatyto Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje, Komisija mano, kad bendras gyventojų skaičius ES 27 a ir c punktų vietovėse turi būti mažesnis nei nenurodytose vietovėse. Todėl bendra nurodytų ES 27vietovių gyventojų aprėptis turėtų būti mažesnė nei 50 % viso ES 27 gyventojų skaičiaus. |
| --- | --- |

154.

Kadangi skiriant regioninę valstybės pagalbą nukrypstama nuo bendrojo valstybės pagalbos draudimo, nustatyto Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje, Komisija mano, kad bendras gyventojų skaičius ES 27 a ir c punktų vietovėse turi būti mažesnis nei nenurodytose vietovėse. Todėl bendra nurodytų ES 27vietovių gyventojų aprėptis turėtų būti mažesnė nei 50 % viso ES 27 gyventojų skaičiaus.

| 155. | 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairėse (66) Komisija nurodė, kad bendra a ir c punktų vietovių gyventojų aprėptis turi būti 47 % ES 28 gyventojų skaičiaus. Atsižvelgdama į Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimą iš ES, Komisija mano, kad bendrą ES 27 gyventojų aprėptį tikslinga padidinti iki 48 %. |
| --- | --- |

155.

2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairėse (66

| 156. | Atitinkamai dabartinėse Komisijos regioninės valstybės pagalbos gairėse valstybėms narėms nurodyta, kad bendra didžiausia a ir c punktų vietovių gyventojų aprėptis turėtų būti 48 % ES 27 gyventojų skaičiaus (67). |
| --- | --- |

156.

Atitinkamai dabartinėse Komisijos regioninės valstybės pagalbos gairėse valstybėms narėms nurodyta, kad bendra didžiausia a ir c punktų vietovių gyventojų aprėptis turėtų būti 48 % ES 27 gyventojų skaičiaus (67

| 156a. | ELPA priežiūros institucija pritaria Komisijos nuomonei. Taigi, šiose gairėse turėtų būti nustatyta atitinkama bendra visos EEE, apimančios ir EEE narėmis esančias ELPA valstybes, gyventojų aprėpties riba. Ši EEE masto riba nustatoma prie apskaičiuotos Komisijos gairėse nustatytos aprėpties ribos pridėjus EEE narėmis esančių ELPA valstybių gyventojų skaičių. Atitinkamai šiose gairėse nustatoma, kad bendra didžiausia a ir c punktų vietovių gyventojų aprėptis turi būti 48 % EEE gyventojų skaičiaus, kuris nustatomas pagal 2018 m. Eurostato duomenis. |
| --- | --- |

156a.

ELPA priežiūros institucija pritaria Komisijos nuomonei. Taigi, šiose gairėse turėtų būti nustatyta atitinkama bendra visos EEE, apimančios ir EEE narėmis esančias ELPA valstybes, gyventojų aprėpties riba. Ši EEE masto riba nustatoma prie apskaičiuotos Komisijos gairėse nustatytos aprėpties ribos pridėjus EEE narėmis esančių ELPA valstybių gyventojų skaičių. Atitinkamai šiose gairėse nustatoma, kad bendra didžiausia a ir c punktų vietovių gyventojų aprėptis turi būti 48 % EEE gyventojų skaičiaus, kuris nustatomas pagal 2018 m. Eurostato duomenis.

7.2.   61 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta nukrypti leidžianti nuostata

61 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta nukrypti leidžianti nuostata

| 157. | EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta, kad su EEE susitarimo veikimu gali būti laikoma suderinama „pagalba, skirta regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti“. Teisingumo Teismas teigia, kad [Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo] 107 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančioje nukrypti nuostatoje vartojami žodžiai „neįprastai“ ir „didelis“ rodo, kad ji taikoma tik toms vietovėms, kurių ekonominė padėtis yra ypač nepalanki, palyginti su visa [Sąjunga]“ (68). |
| --- | --- |

157.

EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta, kad su EEE susitarimo veikimu gali būti laikoma suderinama „pagalba, skirta regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti“. Teisingumo Teismas teigia, kad [Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo] 107 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančioje nukrypti nuostatoje vartojami žodžiai „neįprastai“ ir „didelis“ rodo, kad ji taikoma tik toms vietovėms, kurių ekonominė padėtis yra ypač nepalanki, palyginti su visa [Sąjunga]“ (68

| 158. | ELPA priežiūros institucija mano, kad EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytas sąlygas atitinka 2 lygio statistiniai regionai, kurių bendrasis vidaus produktas (BVP) vienam gyventojui yra ne didesnis kaip 75 % EEE vidurkio (69). |
| --- | --- |

158.

ELPA priežiūros institucija mano, kad EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytas sąlygas atitinka 2 lygio statistiniai regionai, kurių bendrasis vidaus produktas (BVP) vienam gyventojui yra ne didesnis kaip 75 % EEE vidurkio (69

| 159. | Todėl kaip a punkto vietoves EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali nurodyti šias vietoves:






  1. | 2 lygio statistinius regionus, kurių BVP vienam gyventojui perkamosios galios standartais (70) yra ne didesnis kaip 75 % EEE vidurkio (remiantis Eurostato turimų pastarųjų trejų metų duomenų vidurkiu (71)); |
| --- | --- | --- |

159.

Todėl kaip a punkto vietoves EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali nurodyti šias vietoves:

1.

2 lygio statistinius regionus, kurių BVP vienam gyventojui perkamosios galios standartais (70) yra ne didesnis kaip 75 % EEE vidurkio (remiantis Eurostato turimų pastarųjų trejų metų duomenų vidurkiu (71));

70

71

| 2. | [...]. |
| --- | --- |

2.

[...].

| 160. | Kiekvienos EEE nare esančios ELPA valstybės reikalavimus atitinkančios a punkto vietovės nurodytos I priede. Šių gairių priėmimo metu jokiam EEE narėmis esančių ELPA valstybių regionui negalėjo būti taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punktą. |
| --- | --- |

160.

Kiekvienos EEE nare esančios ELPA valstybės reikalavimus atitinkančios a punkto vietovės nurodytos I priede. Šių gairių priėmimo metu jokiam EEE narėmis esančių ELPA valstybių regionui negalėjo būti taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punktą.

7.3.   61 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta nukrypti leidžianti nuostata

61 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta nukrypti leidžianti nuostata

| 161. | Remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu, su EEE susitarimo veikimu gali būti laikoma suderinama „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“. Teisingumo Teismas teigia, kad [Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo] 107 straipsnio 3 dalies c punkto leidžianti nukrypti nuostata [...] suteikia galimybę plėtoti tam tikras vietoves, neapsiribojant [107] straipsnio 3 dalies a punkte nustatytomis ekonominėmis sąlygomis, jei tokia pagalba „netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“. Ši nuostata suteikia Komisijai teisę patvirtinti pagalbą, skirtą remti valstybės narės vietovių, kurios turi nepalankias sąlygas, palyginti su nacionaliniu vidurkiu, ekonominei plėtrai“ (72). ELPA priežiūros institucijos nuomone, tas pats galioja EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktui. |
| --- | --- |

161.

Remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu, su EEE susitarimo veikimu gali būti laikoma suderinama „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“. Teisingumo Teismas teigia, kad [Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo] 107 straipsnio 3 dalies c punkto leidžianti nukrypti nuostata [...] suteikia galimybę plėtoti tam tikras vietoves, neapsiribojant [107] straipsnio 3 dalies a punkte nustatytomis ekonominėmis sąlygomis, jei tokia pagalba „netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“. Ši nuostata suteikia Komisijai teisę patvirtinti pagalbą, skirtą remti valstybės narės vietovių, kurios turi nepalankias sąlygas, palyginti su nacionaliniu vidurkiu, ekonominei plėtrai“ (72

| 162. | Bendra didžiausia c punkto vietovių gyventojų aprėptis EEE (toliau – c punkto vietovių gyventojų aprėptis) nustatoma iš 156a punkte nustatytos bendros didžiausios aprėpties atimant reikalavimus atitinkančių EEE esančių a punkto vietovių gyventojų skaičių. |
| --- | --- |

162.

Bendra didžiausia c punkto vietovių gyventojų aprėptis EEE (toliau – c punkto vietovių gyventojų aprėptis) nustatoma iš 156a punkte nustatytos bendros didžiausios aprėpties atimant reikalavimus atitinkančių EEE esančių a punkto vietovių gyventojų skaičių.

| 163. | C punkto vietovės skirstomos į dvi kategorijas:






  1. | tam tikras nustatytas sąlygas tenkinančios vietovės, kurias EEE ELPA valstybė gali nurodyti kaip c punkto vietoves be papildomo pagrindimo (toliau – iš anksto nustatytos c punkto vietovės); |
| --- | --- | --- |

163.

C punkto vietovės skirstomos į dvi kategorijas:

1.

tam tikras nustatytas sąlygas tenkinančios vietovės, kurias EEE ELPA valstybė gali nurodyti kaip c punkto vietoves be papildomo pagrindimo (toliau – iš anksto nustatytos c punkto vietovės);

| 2. | vietovės, kurias EEE nare esanti ELPA valstybė gali savo nuožiūra nurodyti kaip c punkto vietoves, su sąlyga, kad ji įrodo, jog šios vietovės atitinka tam tikrus socialinius ir ekonominius kriterijus (toliau – iš anksto nenustatytos c punkto vietovės). |
| --- | --- |

2.

vietovės, kurias EEE nare esanti ELPA valstybė gali savo nuožiūra nurodyti kaip c punkto vietoves, su sąlyga, kad ji įrodo, jog šios vietovės atitinka tam tikrus socialinius ir ekonominius kriterijus (toliau – iš anksto nenustatytos c punkto vietovės).

7.3.1.   Iš anksto nustatytos c punkto vietovės

Iš anksto nustatytos c punkto vietovės

7.3.1.1.   Konkreti iš anksto nustatytoms c punkto vietovėms paskirstoma c punkto vietovių gyventojų aprėptis

Konkreti iš anksto nustatytoms c punkto vietovėms paskirstoma c punkto vietovių gyventojų aprėptis

| 164. | [...] (73). |
| --- | --- |

164.

[...] (73

| 165. | ELPA priežiūros institucija mano, jog turi būti nustatyta pakankama EEE narėmis esančių ELPA valstybių c punkto vietovių gyventojų aprėptis, kad jos galėtų kaip c punkto vietoves nurodyti regionus, kuriuose gyventojų tankis yra mažas. |
| --- | --- |

165.

ELPA priežiūros institucija mano, jog turi būti nustatyta pakankama EEE narėmis esančių ELPA valstybių c punkto vietovių gyventojų aprėptis, kad jos galėtų kaip c punkto vietoves nurodyti regionus, kuriuose gyventojų tankis yra mažas.

| 166. | Todėl iš anksto nustatytomis c punkto vietovėmis bus laikomos šios vietovės:






  1. | [...]; |
| --- | --- | --- |

166.

Todėl iš anksto nustatytomis c punkto vietovėmis bus laikomos šios vietovės:

1.

[...];

| 2. | retai apgyvendintos vietovės: 2 lygio statistiniai regionai, kurių gyventojų tankis mažesnis nei 8 gyv./km2, arba 3 lygio statistiniai regionai, kurių gyventojų tankis mažesnis nei 12,5 gyv./km2 (remiantis Eurostato 2018 m. gyventojų tankio duomenimis). |
| --- | --- |

2.

retai apgyvendintos vietovės: 2 lygio statistiniai regionai, kurių gyventojų tankis mažesnis nei 8 gyv./km2, arba 3 lygio statistiniai regionai, kurių gyventojų tankis mažesnis nei 12,5 gyv./km2 (remiantis Eurostato 2018 m. gyventojų tankio duomenimis).

2

2

| 167. | Kiekvienos EEE nare esančios ELPA valstybės iš anksto nustatytų c punkto vietovių gyventojų aprėpties dalis nurodyta I priede. Ši gyventojų aprėpties dalis gali būti taikoma tik iš anksto nustatytoms c punkto vietovėms nurodyti. |
| --- | --- |

167.

Kiekvienos EEE nare esančios ELPA valstybės iš anksto nustatytų c punkto vietovių gyventojų aprėpties dalis nurodyta I priede. Ši gyventojų aprėpties dalis gali būti taikoma tik iš anksto nustatytoms c punkto vietovėms nurodyti.

7.3.1.2.   Iš anksto nustatytų c punkto vietovių nurodymas

Iš anksto nustatytų c punkto vietovių nurodymas

| 168. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės kaip c punkto vietoves gali nurodyti 166 punkte nurodytas iš anksto nustatytas c punkto vietoves. |
| --- | --- |

168.

EEE narėmis esančios ELPA valstybės kaip c punkto vietoves gali nurodyti 166 punkte nurodytas iš anksto nustatytas c punkto vietoves.

| 169. | Retai apgyvendintų vietovių atveju EEE narėmis esančios ELPA valstybės iš esmės turėtų nurodyti 2 lygio statistinius regionus, kurių gyventojų tankis mažesnis nei 8 gyv./km2, arba 3 lygio statistinius regionus, kurių gyventojų tankis mažesnis nei 12,5 gyv./km2. Tačiau EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali nurodyti 3 lygio statistinių regionų dalis, kurių gyventojų tankis mažesnis nei 12,5 gyv./km2, arba kitas tiems 3 lygio statistiniams regionams gretimas vietoves su sąlyga, kad jų gyventojų tankis mažesnis nei 12,5 gyv./km2. Labai retai apgyvendintų vietovių atveju EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali nustatyti 2 lygio statistinius regionus, kurių gyventojų tankis mažesnis nei 8 gyv./km2, arba kitas tiems 2 lygio regionams gretimas mažesnes vietoves su sąlyga, kad šių vietovių gyventojų tankis mažesnis nei 8 gyv./km ir kad labai retai apgyvendintų vietovių gyventojų skaičius kartu su retai apgyvendintų vietovių gyventojų skaičiumi neviršija 167 punkte nurodytos konkrečios c punkto vietovės gyventojų aprėpties dalies. |
| --- | --- |

169.

Retai apgyvendintų vietovių atveju EEE narėmis esančios ELPA valstybės iš esmės turėtų nurodyti 2 lygio statistinius regionus, kurių gyventojų tankis mažesnis nei 8 gyv./km2

2

2

2

2

7.3.2.   Iš anksto nenustatytos c punkto vietovės

Iš anksto nenustatytos c punkto vietovės

7.3.2.1.   Iš anksto nenustatytų c punkto vietovių gyventojų aprėpties paskirstymo tarp EEE narėmis esančių ELPA valstybių metodas

Iš anksto nenustatytų c punkto vietovių gyventojų aprėpties paskirstymo tarp EEE narėmis esančių ELPA valstybių metodas

| 170. | EEE iš anksto nenustatytų c punkto vietovių gyventojų didžiausia aprėptis nustatoma iš 156a punkte nustatytos EEE bendros didžiausios aprėpties atimant ES 27 ir EEE narėmis esančių ELPA valstybių reikalavimus atitinkančių a punkto vietovių ir iš anksto nustatytų c punkto vietovių gyventojų skaičių. Iš anksto nenustatytų c punkto vietovių gyventojų aprėptis paskirstoma tarp EEE narėmis esančių ELPA valstybių taikant III priede nustatytą metodą. |
| --- | --- |

170.

EEE iš anksto nenustatytų c punkto vietovių gyventojų didžiausia aprėptis nustatoma iš 156a punkte nustatytos EEE bendros didžiausios aprėpties atimant ES 27 ir EEE narėmis esančių ELPA valstybių reikalavimus atitinkančių a punkto vietovių ir iš anksto nustatytų c punkto vietovių gyventojų skaičių. Iš anksto nenustatytų c punkto vietovių gyventojų aprėptis paskirstoma tarp EEE narėmis esančių ELPA valstybių taikant III priede nustatytą metodą.

7.3.2.2.   Apsauginė sąlyga ir minimali gyventojų aprėptis

Apsauginė sąlyga ir minimali gyventojų aprėptis

| 171. | Kad būtų užtikrintas tęstinis regioninės pagalbos žemėlapių pobūdis ir minimalus veiklos mastas visose valstybėse narėse, Komisija mano, kad nė viena valstybė narė neturėtų prarasti daugiau kaip 30 % jai nustatytos bendros gyventojų aprėpties, palyginti su 2017–2020 m. laikotarpiu, ir kad visoms valstybėms narėms turėtų būti nustatyta minimali gyventojų aprėptis. |
| --- | --- |

171.

Kad būtų užtikrintas tęstinis regioninės pagalbos žemėlapių pobūdis ir minimalus veiklos mastas visose valstybėse narėse, Komisija mano, kad nė viena valstybė narė neturėtų prarasti daugiau kaip 30 % jai nustatytos bendros gyventojų aprėpties, palyginti su 2017–2020 m. laikotarpiu, ir kad visoms valstybėms narėms turėtų būti nustatyta minimali gyventojų aprėptis.

| 172. | Todėl, nukrypdama nuo Komisijos gairių 156 punkte nustatytos didžiausios bendros gyventojų aprėpties, Komisija c punkto vietovių gyventojų aprėptį kiekvienai atitinkamai valstybei narei padidino tiek, kad:






  1. | kiekvienos atitinkamos valstybės narės bendra a ir c punktų vietovių gyventojų aprėptis nebūtų sumažinta daugiau kaip 30 %, palyginti su 2017–2020 m. laikotarpiu (74); |
| --- | --- | --- |

172.

Todėl, nukrypdama nuo Komisijos gairių 156 punkte nustatytos didžiausios bendros gyventojų aprėpties, Komisija c punkto vietovių gyventojų aprėptį kiekvienai atitinkamai valstybei narei padidino tiek, kad:

1.

kiekvienos atitinkamos valstybės narės bendra a ir c punktų vietovių gyventojų aprėptis nebūtų sumažinta daugiau kaip 30 %, palyginti su 2017–2020 m. laikotarpiu (74);

74

| 2. | gyventojų aprėptis kiekvienoje valstybėje narėje sudarytų bent 7,5 % jos gyventojų skaičiaus (75). |
| --- | --- |

2.

gyventojų aprėptis kiekvienoje valstybėje narėje sudarytų bent 7,5 % jos gyventojų skaičiaus (75).

75

| 172a. | ELPA priežiūros institucija pritaria Komisijos nuomonei. Atitinkamai c punkto vietovių gyventojų aprėptis didinama taip, kad Lichtenšteinui tektų 7,5 % viso šalies gyventojų skaičiaus sudaranti minimali gyventojų aprėptis. |
| --- | --- |

172a.

ELPA priežiūros institucija pritaria Komisijos nuomonei. Atitinkamai c punkto vietovių gyventojų aprėptis didinama taip, kad Lichtenšteinui tektų 7,5 % viso šalies gyventojų skaičiaus sudaranti minimali gyventojų aprėptis.

| 173. | Kiekvienos EEE nare esančios ELPA valstybės iš anksto nenustatytų c punkto vietovių aprėptis, įskaitant apsauginę sąlygą ir minimalią gyventojų aprėptį, nustatyta I priede. |
| --- | --- |

173.

Kiekvienos EEE nare esančios ELPA valstybės iš anksto nenustatytų c punkto vietovių aprėptis, įskaitant apsauginę sąlygą ir minimalią gyventojų aprėptį, nustatyta I priede.

7.3.2.3.   Iš anksto nenustatytų c punkto vietovių nurodymas

Iš anksto nenustatytų c punkto vietovių nurodymas

| 174. | ELPA priežiūros institucija mano, kad kriterijai, pagal kuriuos EEE narėmis esančios ELPA valstybės nurodo c punkto vietoves, turėtų atitikti situacijų, kai regioninės pagalbos teikimas gali būti pagrįstas, įvairovę. Todėl kriterijai turėtų būti susiję su socialinėmis ir ekonominėmis, geografinėmis ar struktūrinėmis problemomis, kurių gali būti patiriama c punkto vietovėse, ir jie turėtų būti pakankama apsaugos priemonė, užtikrinanti, kad suteikta regioninė pagalba nedarys bendram interesui prieštaraujančio poveikio prekybos sąlygoms. |
| --- | --- |

174.

ELPA priežiūros institucija mano, kad kriterijai, pagal kuriuos EEE narėmis esančios ELPA valstybės nurodo c punkto vietoves, turėtų atitikti situacijų, kai regioninės pagalbos teikimas gali būti pagrįstas, įvairovę. Todėl kriterijai turėtų būti susiję su socialinėmis ir ekonominėmis, geografinėmis ar struktūrinėmis problemomis, kurių gali būti patiriama c punkto vietovėse, ir jie turėtų būti pakankama apsaugos priemonė, užtikrinanti, kad suteikta regioninė pagalba nedarys bendram interesui prieštaraujančio poveikio prekybos sąlygoms.

| 175. | Todėl EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali kaip c punkto vietoves nurodyti iš anksto nenustatytas c punkto vietoves, remdamosi šiais kriterijais:






  1. | 1 kriterijus – besiribojančios vietovės, kuriose yra ne mažiau kaip 100 000 gyventojų (76). Jos turi būti 2 arba 3 lygio statistiniuose regionuose, kuriuose:






  i) | BVP vienam gyventojui yra ne didesnis nei EEE vidurkis arba |
| --- | --- | --- | --- |

175.

Todėl EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali kaip c punkto vietoves nurodyti iš anksto nenustatytas c punkto vietoves, remdamosi šiais kriterijais:

1.

1 kriterijus – besiribojančios vietovės, kuriose yra ne mažiau kaip 100 000 gyventojų (76). Jos turi būti 2 arba 3 lygio statistiniuose regionuose, kuriuose:

76

i)

BVP vienam gyventojui yra ne didesnis nei EEE vidurkis arba

| ii) | nedarbo lygis yra ne mažesnis kaip 115 % nacionalinio vidurkio (77). |
| --- | --- |

ii)

nedarbo lygis yra ne mažesnis kaip 115 % nacionalinio vidurkio (77).

77

| 2. | 2 kriterijus – 3 lygio statistiniai regionai, kurių gyventojų skaičius nesiekia 100 000 ir kurių:






  i) | BVP vienam gyventojui yra ne didesnis nei EEE vidurkis arba |
| --- | --- | --- |

2.

2 kriterijus – 3 lygio statistiniai regionai, kurių gyventojų skaičius nesiekia 100 000 ir kurių:

i)

BVP vienam gyventojui yra ne didesnis nei EEE vidurkis arba

| ii) | nedarbo lygis yra ne mažesnis kaip 115 % nacionalinio vidurkio. |
| --- | --- |

ii)

nedarbo lygis yra ne mažesnis kaip 115 % nacionalinio vidurkio.

| 3. | 3 kriterijus – salos arba besiribojančios vietovės, kurioms būdinga panaši geografinė atskirtis (pvz., pusiasaliai arba kalnų vietovės) ir kurių:






  i) | BVP vienam gyventojui yra ne didesnis nei EEE vidurkis (78) arba |
| --- | --- | --- |

3.

3 kriterijus – salos arba besiribojančios vietovės, kurioms būdinga panaši geografinė atskirtis (pvz., pusiasaliai arba kalnų vietovės) ir kurių:

i)

BVP vienam gyventojui yra ne didesnis nei EEE vidurkis (78) arba

78

| ii) | nedarbo lygis yra ne mažesnis kaip 115 % nacionalinio vidurkio (79), arba |
| --- | --- |

ii)

nedarbo lygis yra ne mažesnis kaip 115 % nacionalinio vidurkio (79), arba

79

| iii) | gyventojų skaičius nesiekia 5 000. |
| --- | --- |

iii)

gyventojų skaičius nesiekia 5 000.

| 4. | 4 kriterijus – 3 lygio statistiniai regionai arba jų dalys, sudarančios besiribojančias teritorijas, gretimas a punkto vietovei arba turinčias sausumos sieną su EEE arba Europos laisvosios prekybos asociacijai (ELPA) nepriklausančia valstybe; |
| --- | --- |

4.

4 kriterijus – 3 lygio statistiniai regionai arba jų dalys, sudarančios besiribojančias teritorijas, gretimas a punkto vietovei arba turinčias sausumos sieną su EEE arba Europos laisvosios prekybos asociacijai (ELPA) nepriklausančia valstybe;

| 5. | 5 kriterijus – besiribojančios vietovės, kurių gyventojų skaičius yra bent 50 000 (80) ir kuriose vyksta dideli struktūriniai pokyčiai arba yra didelis santykinis nuosmukis, su sąlyga, kad šios vietovės nėra 3 lygio statistiniuose regionuose arba besiribojančiose vietovėse, atitinkančiose iš anksto nustatytų vietovių nurodymo sąlygas arba 1–4 kriterijus (81). |
| --- | --- |

5.

5 kriterijus – besiribojančios vietovės, kurių gyventojų skaičius yra bent 50 000 (80) ir kuriose vyksta dideli struktūriniai pokyčiai arba yra didelis santykinis nuosmukis, su sąlyga, kad šios vietovės nėra 3 lygio statistiniuose regionuose arba besiribojančiose vietovėse, atitinkančiose iš anksto nustatytų vietovių nurodymo sąlygas arba 1–4 kriterijus (81).

80

81

| 176. | Taikant 175 punkte nustatytus kriterijus, besiribojančios vietovės yra vietos administracinis vienetas (LAU) (82) arba jų grupė (83). Bus laikoma, kad vietos administracinių vienetų grupė sudaro besiribojančią vietovę, jei kiekviena iš grupės vietovių turi bendrą administracinę sieną su kita tos grupės vietove (84). |
| --- | --- |

176.

Taikant 175 punkte nustatytus kriterijus, besiribojančios vietovės yra vietos administracinis vienetas (LAU) (82

83

84

| 177. | Ar tenkinamas kiekvienai EEE nare esančiai ELPA valstybei nustatytos gyventojų aprėpties kriterijus, bus vertinama remiantis nacionalinės statistikos tarnybos paskelbtais naujausiais atitinkamų vietovių viso gyventojų skaičiaus duomenimis. |
| --- | --- |

177.

Ar tenkinamas kiekvienai EEE nare esančiai ELPA valstybei nustatytos gyventojų aprėpties kriterijus, bus vertinama remiantis nacionalinės statistikos tarnybos paskelbtais naujausiais atitinkamų vietovių viso gyventojų skaičiaus duomenimis.

7.4.   Didžiausias pagalbos intensyvumas, taikytinas regioninei investicinei pagalbai

Didžiausias pagalbos intensyvumas, taikytinas regioninei investicinei pagalbai

| 178. | ELPA priežiūros institucija mano, kad nustatant didžiausią pagalbos intensyvumą, taikytiną regioninei investicinei pagalbai, turi būti atsižvelgiama į skirtingų EEE vietovių išsivystymo lygio skirtumų pobūdį ir mastą. Todėl pagalbos intensyvumas a punkto vietovėse turėtų būti didesnis nei c punkto vietovėse. |
| --- | --- |

178.

ELPA priežiūros institucija mano, kad nustatant didžiausią pagalbos intensyvumą, taikytiną regioninei investicinei pagalbai, turi būti atsižvelgiama į skirtingų EEE vietovių išsivystymo lygio skirtumų pobūdį ir mastą. Todėl pagalbos intensyvumas a punkto vietovėse turėtų būti didesnis nei c punkto vietovėse.

7.4.1.   Didžiausias pagalbos intensyvumas a punkto vietovėse

Didžiausias pagalbos intensyvumas a punkto vietovėse

| 179. | Pagalbos intensyvumas a punkto vietovėse esančioms didelėms įmonėms neturi viršyti:






  1. | 50 % – 2 lygio statistiniuose regionuose, kurių BVP vienam gyventojui yra ne didesnis kaip 55 % EEE vidurkio; |
| --- | --- | --- |

179.

Pagalbos intensyvumas a punkto vietovėse esančioms didelėms įmonėms neturi viršyti:

1.

50 % – 2 lygio statistiniuose regionuose, kurių BVP vienam gyventojui yra ne didesnis kaip 55 % EEE vidurkio;

| 2. | 40 % – 2 lygio regionuose, kurių BVP vienam gyventojui viršija 55 %, bet yra ne didesnis kaip 65 % EEE vidurkio; |
| --- | --- |

2.

40 % – 2 lygio regionuose, kurių BVP vienam gyventojui viršija 55 %, bet yra ne didesnis kaip 65 % EEE vidurkio;

| 3. | 30 % – 2 lygio regionuose, kurių BVP vienam gyventojui viršija 65 % EEE vidurkio. |
| --- | --- |

3.

30 % – 2 lygio regionuose, kurių BVP vienam gyventojui viršija 65 % EEE vidurkio.

| 180. | [...]. |
| --- | --- |

180.

[...].

| 181. | 179 punkte nustatytą pagalbos intensyvumą taip pat galima padidinti 7.4.4 ir 7.4.5 poskirsniuose nurodytose vietovėse su sąlyga, kad pagalbos intensyvumas atitinkamoje vietovėje esančioms didelėms įmonėms neviršija 70 %. |
| --- | --- |

181.

179 punkte nustatytą pagalbos intensyvumą taip pat galima padidinti 7.4.4 ir 7.4.5 poskirsniuose nurodytose vietovėse su sąlyga, kad pagalbos intensyvumas atitinkamoje vietovėje esančioms didelėms įmonėms neviršija 70 %.

7.4.2.   Didžiausias pagalbos intensyvumas c punkto vietovėse

Didžiausias pagalbos intensyvumas c punkto vietovėse

| 182. | Pagalbos intensyvumas didelėms įmonėms neturi viršyti:






  1. | 20 % – retai apgyvendintose vietovėse ir vietovėse (3 lygio statistiniuose regionuose arba tokių regionų dalyse), kurios turi bendrą sausumos sieną su EEE arba ELPA nepriklausančia valstybe; |
| --- | --- | --- |

182.

Pagalbos intensyvumas didelėms įmonėms neturi viršyti:

1.

20 % – retai apgyvendintose vietovėse ir vietovėse (3 lygio statistiniuose regionuose arba tokių regionų dalyse), kurios turi bendrą sausumos sieną su EEE arba ELPA nepriklausančia valstybe;

| 2. | 15 % – ankstesnėse a punkto vietovėse; |
| --- | --- |

2.

15 % – ankstesnėse a punkto vietovėse;

| 3. | 10 % – iš anksto nenustatytose c punkto vietovėse, kuriose BVP vienam gyventojui viršija 100 % EEE vidurkio ir nedarbo lygis yra mažesnis nei 100 % EEE vidurkio; |
| --- | --- |

3.

10 % – iš anksto nenustatytose c punkto vietovėse, kuriose BVP vienam gyventojui viršija 100 % EEE vidurkio ir nedarbo lygis yra mažesnis nei 100 % EEE vidurkio;

| 4. | 15 % – iš anksto nenustatytose c punkto vietovėse. |
| --- | --- |

4.

15 % – iš anksto nenustatytose c punkto vietovėse.

| 183. | Iki 2024 m. gruodžio 31 d. 182 punkto 2 papunktyje nustatytas 15 % pagalbos intensyvumas ankstesnėse a punkto vietovėse gali būti padidintas ne daugiau kaip 5 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

183.

Iki 2024 m. gruodžio 31 d. 182 punkto 2 papunktyje nustatytas 15 % pagalbos intensyvumas ankstesnėse a punkto vietovėse gali būti padidintas ne daugiau kaip 5 procentiniais punktais.

| 184. | Jei c punkto vietovė yra gretima a punkto vietovei, 182 punkte nustatytas pagalbos intensyvumas toje c punkto vietovėje, kuri yra gretima a punkto vietovei, esančiuose 3 lygio statistiniuose regionuose arba 3 lygio statistinių regionų dalyse prireikus gali būti padidintas tiek, kad abiejų vietovių pagalbos intensyvumo skirtumas neviršytų 15 procentinių punktų. |
| --- | --- |

184.

Jei c punkto vietovė yra gretima a punkto vietovei, 182 punkte nustatytas pagalbos intensyvumas toje c punkto vietovėje, kuri yra gretima a punkto vietovei, esančiuose 3 lygio statistiniuose regionuose arba 3 lygio statistinių regionų dalyse prireikus gali būti padidintas tiek, kad abiejų vietovių pagalbos intensyvumo skirtumas neviršytų 15 procentinių punktų.

| 185. | 182 punkte nustatytas pagalbos intensyvumas taip pat gali būti padidintas 7.4.5 poskirsnyje nurodytose vietovėse. |
| --- | --- |

185.

182 punkte nustatytas pagalbos intensyvumas taip pat gali būti padidintas 7.4.5 poskirsnyje nurodytose vietovėse.

7.4.3.   Padidintas pagalbos intensyvumas MVĮ

Padidintas pagalbos intensyvumas MVĮ

| 186. | 7.4.1 ir 7.4.2 poskirsniuose nustatytą pagalbos intensyvumą galima padidinti ne daugiau kaip 20 procentinių punktų mažosioms įmonėms arba ne daugiau kaip 10 procentinių punktų vidutinėms įmonėms (85). |
| --- | --- |

186.

7.4.1 ir 7.4.2 poskirsniuose nustatytą pagalbos intensyvumą galima padidinti ne daugiau kaip 20 procentinių punktų mažosioms įmonėms arba ne daugiau kaip 10 procentinių punktų vidutinėms įmonėms (85

7.4.4.   Padidintas pagalbos intensyvumas teritorijoms, kurioms numatyta parama iš Teisingos pertvarkos fondo (86)

Padidintas pagalbos intensyvumas teritorijoms, kurioms numatyta parama iš Teisingos pertvarkos fondo

86

| 187. | [...] (87). |
| --- | --- |

187.

[...] (87

7.4.5.   Padidintas pagalbos intensyvumas regionams, kuriuose mažėja gyventojų

Padidintas pagalbos intensyvumas regionams, kuriuose mažėja gyventojų

| 188. | 7.4.1 poskirsnyje nustatytas didžiausias pagalbos intensyvumas gali būti padidintas 10 procentinių punktų, o 7.4.2 poskirsnyje nustatytas didžiausias pagalbos intensyvumas gali būti padidintas 5 procentiniais punktais 3 lygio statistiniams regionams, kuriuose gyventojų skaičius 2009–2018 m. sumažėjo daugiau kaip 10 % (88). |
| --- | --- |

188.

7.4.1 poskirsnyje nustatytas didžiausias pagalbos intensyvumas gali būti padidintas 10 procentinių punktų, o 7.4.2 poskirsnyje nustatytas didžiausias pagalbos intensyvumas gali būti padidintas 5 procentiniais punktais 3 lygio statistiniams regionams, kuriuose gyventojų skaičius 2009–2018 m. sumažėjo daugiau kaip 10 % (88

7.5.   Regioninės pagalbos žemėlapių pateikimas ir vertinimas

Regioninės pagalbos žemėlapių pateikimas ir vertinimas

| 189. | Priėmus šias gaires, kiekviena EEE nare esanti ELPA valstybė turėtų pateikti ELPA priežiūros institucijai po vieną regioninės pagalbos žemėlapį, taikytiną nuo 2022 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. Kiekviename pranešime turi būti pateikta V priede nustatyta informacija. |
| --- | --- |

189.

Priėmus šias gaires, kiekviena EEE nare esanti ELPA valstybė turėtų pateikti ELPA priežiūros institucijai po vieną regioninės pagalbos žemėlapį, taikytiną nuo 2022 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. Kiekviename pranešime turi būti pateikta V priede nustatyta informacija.

| 190. | ELPA priežiūros institucija išnagrinės kiekvienos EEE nare esančios ELPA valstybės pateiktą regioninės pagalbos žemėlapį ir, jei jis atitiks šiose gairėse nustatytas sąlygas, priims sprendimą jį patvirtinti. Visi regioninės pagalbos žemėlapiai bus skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede ir sudarys neatskiriamą šių gairių dalį. |
| --- | --- |

190.

ELPA priežiūros institucija išnagrinės kiekvienos EEE nare esančios ELPA valstybės pateiktą regioninės pagalbos žemėlapį ir, jei jis atitiks šiose gairėse nustatytas sąlygas, priims sprendimą jį patvirtinti. Visi regioninės pagalbos žemėlapiai bus skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

7.6.   Pakeitimai

Pakeitimai

7.6.1.   Gyventojų aprėpties rezervas

Gyventojų aprėpties rezervas

| 191. | EEE nare esanti ELPA valstybė gali nuspręsti savo iniciatyva nustatyti šalies gyventojų aprėpties rezervą, kuris lygus tos valstybės didžiausios gyventojų aprėpties, kurią priskyrė ELPA priežiūros institucija (89), ir jos regioninės pagalbos žemėlapyje nurodytų a ir c punktų vietovių gyventojų aprėpties skirtumui. |
| --- | --- |

191.

EEE nare esanti ELPA valstybė gali nuspręsti savo iniciatyva nustatyti šalies gyventojų aprėpties rezervą, kuris lygus tos valstybės didžiausios gyventojų aprėpties, kurią priskyrė ELPA priežiūros institucija (89

| 192. | Jei EEE nare esanti ELPA valstybė nusprendžia nustatyti tokį rezervą, ji gali bet kuriuo metu jį taikyti tam, kad papildytų savo žemėlapį naujomis c punkto vietovėmis tol, kol pasiekiama nacionalinės gyventojų aprėpties viršutinė riba. Tuo tikslu EEE nare esanti ELPA valstybė gali remtis naujausiais Eurostato, savo nacionalinės statistikos tarnybos arba kitų pripažintų šaltinių pateiktais socialiniais ir ekonominiais duomenimis. Atitinkamų c punkto vietovių gyventojų skaičius turėtų būti apskaičiuojamas pagal gyventojų skaičiaus duomenis, kuriais remtasi rengiant pradinį žemėlapį. |
| --- | --- |

192.

Jei EEE nare esanti ELPA valstybė nusprendžia nustatyti tokį rezervą, ji gali bet kuriuo metu jį taikyti tam, kad papildytų savo žemėlapį naujomis c punkto vietovėmis tol, kol pasiekiama nacionalinės gyventojų aprėpties viršutinė riba. Tuo tikslu EEE nare esanti ELPA valstybė gali remtis naujausiais Eurostato, savo nacionalinės statistikos tarnybos arba kitų pripažintų šaltinių pateiktais socialiniais ir ekonominiais duomenimis. Atitinkamų c punkto vietovių gyventojų skaičius turėtų būti apskaičiuojamas pagal gyventojų skaičiaus duomenis, kuriais remtasi rengiant pradinį žemėlapį.

| 193. | Jei EEE nare esanti ELPA valstybė ketina taikyti savo gyventojų aprėpties rezervą tam, kad žemėlapį papildytų naujomis c punkto vietovėmis, prieš atlikdama tokius pakeitimus, ji turi apie tai pranešti ELPA priežiūros institucijai. |
| --- | --- |

193.

Jei EEE nare esanti ELPA valstybė ketina taikyti savo gyventojų aprėpties rezervą tam, kad žemėlapį papildytų naujomis c punkto vietovėmis, prieš atlikdama tokius pakeitimus, ji turi apie tai pranešti ELPA priežiūros institucijai.

7.6.2.   Laikotarpio vidurio peržiūra

Laikotarpio vidurio peržiūra

| 194. | Regioninės pagalbos žemėlapių laikotarpio vidurio peržiūra, atsižvelgiant į atnaujintus statistinius duomenis, bus atlikta 2023 metais. Iki 2023 m. birželio mėn. ELPA priežiūros institucija pateiks išsamesnės informacijos apie tą laikotarpio vidurio peržiūrą. |
| --- | --- |

194.

Regioninės pagalbos žemėlapių laikotarpio vidurio peržiūra, atsižvelgiant į atnaujintus statistinius duomenis, bus atlikta 2023 metais. Iki 2023 m. birželio mėn. ELPA priežiūros institucija pateiks išsamesnės informacijos apie tą laikotarpio vidurio peržiūrą.

8.   2014–2020 m. REGIONINĖS VALSTYBĖS PAGALBOS GAIRIŲ PAKEITIMAI

2014–2020 m. REGIONINĖS VALSTYBĖS PAGALBOS GAIRIŲ PAKEITIMAI

| 195. | Teikdama pranešimą pagal 189 punktą, EEE nare esanti ELPA valstybė taip pat gali įtraukti savo 2014–2021 m. regioninės pagalbos žemėlapio pakeitimus (90), kad pagalbos skyrimo reikalavimus pagal 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos teikimo gaires atitinkančios vietovės būtų pakeistos pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančiomis vietovėmis, įtrauktomis į žemėlapį, kurį ELPA priežiūros institucija turi patvirtinti pagal šių gairių 190 punktą. Patikslintas regioninės pagalbos žemėlapis galios nuo ELPA priežiūros institucijos sprendimo dėl 2014–2021 m. regioninės pagalbos žemėlapio pakeitimų, apie kuriuos pranešta, priėmimo dienos iki 2021 m. gruodžio 31 d. Tame sprendime taip pat bus nurodytas didžiausias pagalbos intensyvumas, kuris yra taikytinas vietovėse, atitinkančiose pagalbos skyrimo reikalavimus pagal iš dalies pakeistą 2014–2021 m. regioninės pagalbos žemėlapį, ir kuris atitinka 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairėse nustatytą didžiausią pagalbos intensyvumą. Kaip nustatyta tų gairių 157 punkte, iš dalies pakeistas žemėlapis sudarys neatskiriamą 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairių dalį. |
| --- | --- |

195.

Teikdama pranešimą pagal 189 punktą, EEE nare esanti ELPA valstybė taip pat gali įtraukti savo 2014–2021 m. regioninės pagalbos žemėlapio pakeitimus (90

| 196. | 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos taip:






  1. | 20 punkto q papunktis pakeičiamas taip: |
| --- | --- | --- |

196.

2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos taip:

1.

20 punkto q papunktis pakeičiamas taip:

„regioninės pagalbos žemėlapis – ELPA priežiūros institucijos patvirtintas EEE nare esančios ELPA valstybės nurodytų vietovių sąrašas, tenkinantis šiose gairėse arba nuo 2022 m. sausio 1 d. taikytinose regioninės pagalbos gairėse nustatytas sąlygas;“;

| 2. | Po 161 punkto įterpiamas šis 161a punktas:
  „5.6.3.   
  Pakeitimai pagal nuo 2022 m. sausio 1 d. taikytinas regioninės valstybės pagalbos gaires










  161a. | EEE nare esanti ELPA valstybė gali prašyti iš dalies pakeisti jos regioninės pagalbos žemėlapį pagal nuo 2022 m. sausio 1 d. taikomų regioninės valstybės pagalbos gairių 7.6 skirsnį.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Po 161 punkto įterpiamas šis 161a punktas:

„5.6.3.   
  Pakeitimai pagal nuo 2022 m. sausio 1 d. taikytinas regioninės valstybės pagalbos gaires

Pakeitimai pagal nuo 2022 m. sausio 1 d. taikytinas regioninės valstybės pagalbos gaires

161a.

EEE nare esanti ELPA valstybė gali prašyti iš dalies pakeisti jos regioninės pagalbos žemėlapį pagal nuo 2022 m. sausio 1 d. taikomų regioninės valstybės pagalbos gairių 7.6 skirsnį.“

9.   REGIONINĖS PAGALBOS TAISYKLIŲ TAIKYTINUMAS

REGIONINĖS PAGALBOS TAISYKLIŲ TAIKYTINUMAS

| 197. | ELPA priežiūros institucija šiose gairėse nustatytus principus taikys siekdama įvertinti visos regioninės pagalbos, apie kurią būtina pranešti ir kuri skirta arba kurią ketinama skirti po 2021 m. gruodžio 31 d., suderinamumą. |
| --- | --- |

197.

ELPA priežiūros institucija šiose gairėse nustatytus principus taikys siekdama įvertinti visos regioninės pagalbos, apie kurią būtina pranešti ir kuri skirta arba kurią ketinama skirti po 2021 m. gruodžio 31 d., suderinamumą.

| 198. | Pranešimai apie regioninės pagalbos schemas arba pagalbos priemones, kurias ketinama taikyti po 2021 m. gruodžio 31 d., negali būti laikomi išsamiais tol, kol ELPA priežiūros institucija 7.5 poskirsnyje nustatyta tvarka nėra priėmusi sprendimo, kuriuo patvirtinamas atitinkamos EEE nare esančios ELPA valstybės regioninės pagalbos žemėlapis. |
| --- | --- |

198.

Pranešimai apie regioninės pagalbos schemas arba pagalbos priemones, kurias ketinama taikyti po 2021 m. gruodžio 31 d., negali būti laikomi išsamiais tol, kol ELPA priežiūros institucija 7.5 poskirsnyje nustatyta tvarka nėra priėmusi sprendimo, kuriuo patvirtinamas atitinkamos EEE nare esančios ELPA valstybės regioninės pagalbos žemėlapis.

| 199. | Įgyvendinant šias gaires, skiriamai regioninei pagalbai taikytinos taisyklės šiek tiek pasikeis. Todėl būtina įvertinti visų esamų (91) regioninės pagalbos schemų, kurios bus taikomos po 2021 metų, įskaitant investicinės pagalbos ir veiklos pagalbos schemas, tolesnį pagrįstumą ir veiksmingumą. |
| --- | --- |

199.

Įgyvendinant šias gaires, skiriamai regioninei pagalbai taikytinos taisyklės šiek tiek pasikeis. Todėl būtina įvertinti visų esamų (91

| 200. | Dėl šių priežasčių ELPA priežiūros institucija siūlo EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį taikyti šias tinkamas priemones:






  1. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi apriboti visų esamų regioninės pagalbos schemų taikymą, kad jos apimtų tik pagalbą, kurią ketinama skirti ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- | --- |

200.

Dėl šių priežasčių ELPA priežiūros institucija siūlo EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį taikyti šias tinkamas priemones:

1.

EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi apriboti visų esamų regioninės pagalbos schemų taikymą, kad jos apimtų tik pagalbą, kurią ketinama skirti ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d.;

| 2. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi iš dalies pakeisti kitas esamas horizontaliosios pagalbos schemas, kuriomis pagalbai, skiriamai projektams remiamose vietovėse, nustatoma speciali tvarka, siekiant užtikrinti, kad pagalba, kurią ketinama skirti po 2021 m. gruodžio 31 d., atitiktų regioninės pagalbos žemėlapį, taikytiną pagalbos skyrimo dieną; |
| --- | --- |

2.

EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi iš dalies pakeisti kitas esamas horizontaliosios pagalbos schemas, kuriomis pagalbai, skiriamai projektams remiamose vietovėse, nustatoma speciali tvarka, siekiant užtikrinti, kad pagalba, kurią ketinama skirti po 2021 m. gruodžio 31 d., atitiktų regioninės pagalbos žemėlapį, taikytiną pagalbos skyrimo dieną;

| 3. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės iki 2021 m. gruodžio 31 d. turėtų patvirtinti, kad jos sutinka su 1 ir 2 papunkčiuose nurodytomis priemonėmis. |
| --- | --- |

3.

EEE narėmis esančios ELPA valstybės iki 2021 m. gruodžio 31 d. turėtų patvirtinti, kad jos sutinka su 1 ir 2 papunkčiuose nurodytomis priemonėmis.

10.   ATASKAITŲ TEIKIMAS IR STEBĖSENA

ATASKAITŲ TEIKIMAS IR STEBĖSENA

| 201. | Pagal 3 protokolą ir ELPA priežiūros institucijos sprendimą Nr. 195/04/COL (92) (93) EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi teikti metines ataskaitas ELPA priežiūros institucijai. |
| --- | --- |

201.

Pagal 3 protokolą ir ELPA priežiūros institucijos sprendimą Nr. 195/04/COL (92

93

| 202. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės privalo vesti išsamią apskaitą, susijusią su visomis pagalbos priemonėmis. Į šiuos duomenis turi būti įtraukta visa informacija, būtina nustatyti, kad tenkinamos tinkamų finansuoti išlaidų ir didžiausio pagalbos intensyvumo sąlygos. EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi saugoti šiuos duomenis 10 metų nuo pagalbos skyrimo dienos ir ELPA priežiūros institucijos prašymu juos jai pateikti. |
| --- | --- |

202.

EEE narėmis esančios ELPA valstybės privalo vesti išsamią apskaitą, susijusią su visomis pagalbos priemonėmis. Į šiuos duomenis turi būti įtraukta visa informacija, būtina nustatyti, kad tenkinamos tinkamų finansuoti išlaidų ir didžiausio pagalbos intensyvumo sąlygos. EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi saugoti šiuos duomenis 10 metų nuo pagalbos skyrimo dienos ir ELPA priežiūros institucijos prašymu juos jai pateikti.

11.   PERŽIŪRA

PERŽIŪRA

| 203. | ELPA priežiūros institucija gali nuspręsti bet kuriuo metu iš dalies pakeisti šias gaires, jei tai reikalinga dėl priežasčių, susijusių su konkurencijos politika, arba siekiant atsižvelgti į kitas ES politikos sritis ir tarptautinius įsipareigojimus, arba dėl kitų pagrįstų priežasčių. |
| --- | --- |

203.

ELPA priežiūros institucija gali nuspręsti bet kuriuo metu iš dalies pakeisti šias gaires, jei tai reikalinga dėl priežasčių, susijusių su konkurencijos politika, arba siekiant atsižvelgti į kitas ES politikos sritis ir tarptautinius įsipareigojimus, arba dėl kitų pagrįstų priežasčių.

---

(*)  Šios gairės atitinka Europos Komisijos regioninės valstybės pagalbos gaires (OL C 153, 2021 4 29, p. 1). Komisijos gairės nelaikomos teisėkūros priemonėmis, todėl EEE jungtinis komitetas neturi jų įtraukti į EEE susitarimą.

*

(1)  EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytose regioninės pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančiose vietovėse (įprastai vadinamose a punkto vietovėmis) paprastai yra nepalankiausios ekonominės plėtros sąlygos EEE. EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytos regioninės pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančiose vietovėse (įprastai vadinamose c punkto vietovėmis) paprastai taip pat nėra palankių sąlygų, tačiau mažesniu mastu. Dėl palyginti didelio BVP vienam gyventojui EEE narėmis esančiose ELPA valstybėse šiuo metu nė vienam šių valstybių regionui negali būti taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punktą.

1

(2)  [...].

2

(3)  Šiose gairėse aptariama pagalba, kurią EEE teikia EEE narėmis esančios ELPA valstybės, t. y. Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija. ELPA priežiūros institucijos vartojama sąvoka „valstybės narės“ apima ir Šiaurės Airijos teritoriją, kaip susitarta Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos protokole dėl Airijos ir Šiaurės Airijos.

3

(4)  Todėl tokiems tikslams suteiktos pagalbos regioniniai papildymai nelaikomi regionine pagalba.

4

(5)  EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali nurodyti šias vietoves regioninės pagalbos žemėlapyje laikydamosi 7 skirsnyje nustatytų sąlygų.

5

(6)  Žr. 1980 m. rugsėjo 17 d. Sprendimo Philip Morris Holland BV prieš Europos Bendrijų Komisiją, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 17 punktą ir 1997 m. sausio 14 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-169/95, ECLI:EU:C:1997:10, 20 punktą.

6

Philip Morris Holland BV prieš Europos Bendrijų Komisiją

Ispanija prieš Komisiją

(7)  Žr. 1996 m. gruodžio 12 d. Sprendimo AIUFFASS ir AKT prieš Komisiją, T-380/94, ECLI:EU:T:1996:195, 54 punktą.

7

AIUFFASS ir AKT prieš Komisiją

(8)  Žr. 2020 m. spalio 30 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl tinkamumo patikros rezultatų (SWD(2020) 257 final).

8

final

(9)  
  2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui (COM(2019) 640 final).

9

final

(10)  
  2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui (COM(2020) 102 final).

10

final

(11)  
  2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui (COM(2020) 67 final).

11

final

(12)  [...].

12

(*)  Remdamasi Pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (COM(2020) 22 final), Komisija į savo gaires taip pat įtraukė konkrečias nuostatas, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos paramai iš Teisingos pertvarkos fondo, vadovaujantis sanglaudos principais. Tos nuostatos į šias gaires neįtrauktos, nes jų priėmimo metu buvo nepakankamai aišku, kaip Teisingos pertvarkos fondas bus vertinamas įgyvendinant EEE susitarimą, kiek tai susiję su sąlygų nustatymu. Priklausomai nuo tolesnės raidos, ELPA priežiūros institucija gali apsvarstyti galimybę šias gaires peržiūrėti atsižvelgdama į tuos ir kitus aspektus.

*

final

(**)  Vis dėlto, palyginti su Komisijos gairėmis, tam tikras tekstas buvo išbrauktas. Be kita ko, išbrauktas tekstas, kuriame nurodomos teisinės priemonės ir nuostatos, kurių arba kurioms lygiaverčių priemonių ir nuostatų nėra EEE susitarime, ir tekstas, iš kurio, kaip minėta pirmesnėje išnašoje, kol kas pernelyg neaišku, kokie bus nurodytos teisinės priemonės padariniai taikant EEE susitarimą. Tose vietose, kuriose tekstas išbrauktas, įrašomas ženklas „[...]“.

**

(13)  
  OL C 91 I, 2020 3 20, p. 1.

13

(14)  Kaip apibrėžta VI priede.

14

(15)  Lignitas – žemos kokybės C kategorijos lignitas, arba ortolignitas, ir žemos kokybės B kategorijos lignitas, arba metalignitas, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos nustatytoje tarptautinėje anglių kodifikavimo sistemoje.

15

(16)  Anglys – aukštos kokybės, vidutinės kokybės ir žemos kokybės A ir B kategorijų anglys, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos tarptautinėje anglių kodifikavimo sistemoje ir patikslinta 2010 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendime dėl valstybės pagalbos nekonkurencingų anglių kasyklų uždarymui palengvinti (OL L 336, 2010 12 21, p. 24).

16

(17)  [...].

17

(18)  [...].

18

(19)  Transporto paslaugos – keleivių vežimas orlaiviais, jūrų transportu, keliais, geležinkeliais ir vidaus vandenimis arba krovinių vežimas samdos pagrindais arba už atlygį. Transporto infrastruktūrai, kuriai taikomos specialiosios gairės, pavyzdžiui, oro uostams, šios gairės taip pat netaikomos (žr. Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gaires (OL L 318, 2016 11 24, p. 17 ir EEE priedą Nr. 66, 2016 11 24, p. 1).

19

(20)  Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui ES gairės (OL L 135, 2014 5 8, p. 49 ir EEE priedas Nr. 27, 2014 5 8, p. 1).

20

(21)  Valstybės pagalbos energetikos sektoriui suderinamumą ELPA priežiūros institucija vertins remdamasi 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairėmis (OL L 131, 2015 5 28, p. 1 ir EEE priedas Nr. 30, 2015 5 28, p. 1).

21

(22)  [...].

22

(23)  [...].

23

(24)  [...].

24

(25)  NACE yra akronimas, kilęs iš prancūziško pavadinimo „Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes“ (Europos bendrijos statistinis ekonominės veiklos rūšių klasifikatorius), kuris vartojamas nurodant įvairias statistines ekonominės veiklos rūšių klases ES. Žr. 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1893/2006, nustatantį statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1). Reglamentas įtrauktas į EEE susitarimo XXI priedą EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 61/2007 (OL L 266, 2007 10 11, p. 25 ir EEE priedas Nr. 48, 2007 10 11, p. 18).

25

(26)  Gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL L 271, 2015 10 16, p. 35 ir EEE priedas Nr. 62, 2015 10 15, p. 1). Tų gairių 23 punkte paaiškinta, jog atsižvelgiant į tai, kad kyla grėsmė sunkumų patiriančios įmonės egzistavimui, ji negali būti laikoma tinkama priemone kitiems viešosios politikos tikslams siekti, kol neužtikrinamas jos gyvybingumas.

26

(27)  Žr. 1995 m. rugsėjo 13 d. Sprendimo TWD Textilwerke Deggendorf GmbH prieš Europos Bendrijų Komisiją, sujungtos bylos T-244/93 ir T-486/93, ECLI:EU:T:1995:160, 56 punktą ir ELPA priežiūros institucijos pranešimą dėl neteisėtos ir nesuderinamos valstybės pagalbos susigrąžinimo (OL L 105, 2011 4 21, p. 32 ir EEE priedas Nr. 23, 2011 4 21, p. 1).

27

TWD Textilwerke Deggendorf GmbH prieš Europos Bendrijų Komisiją

(*)  Šiuo klausimu taip pat žr. 3 išnašą.

*

(28)  Šiose gairėse terminas „produktas“ reiškia ir paslaugas.

28

(29)  [...].

29

(30)  Šiose gairėse statistinio regiono terminas bus vartojamas vietoje Komisijos gairėse vartojamo NUTS akronimo. NUTS yra pavadinimo „Nomenclature of Territorial Units for Statistics“ santrumpa, žr. 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1) su pakeitimais, padarytais Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/1755 (OL L 270, 2019 10 24, p. 1). Šis reglamentas neįtrauktas į EEE susitarimą. Tačiau siekiant sukurti bendras apibrėžtis nuolat augančiai regioninio lygmens statistinės informacijos paklausai patenkinti, Europos Sąjungos statistikos tarnyba – Eurostatas – ir nacionalinės šalių kandidačių bei ELPA šalių statistikos institucijos susitarė statistinius regionus nustatyti panašiai kaip NUTS klasifikatoriuje. Šiose gairėse naudojami duomenys grindžiami šia 2021 m. nomenklatūra.

30

(31)  
  2006 m. balandžio 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 94/06/COL, penkiasdešimt aštuntąjį kartą iš dalies keičiantis procedūrines ir esmines valstybės pagalbos taisykles (OL L 36, 2009 2 5, p. 62 ir EEE priedas Nr. 6, 2009 2 5, p. 1).

31

(32)  [...].

32

(33)  
  2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1). Reglamentas į EEE susitarimo XV priedo 1j punktą įtrauktas EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 152/2014 (OL L 342, 2014 11 27, p. 63 ir EEE priedas Nr. 71, 2014 11 27, p. 61).

33

(34)  Pardavėjo įrangą sudarantis turtas yra įsigyjamos (arba pasigaminamos) mašinos, įrankiai arba įrenginiai ir susijusi programinė įranga, kuriuos įmonė įsigyja (arba pasigamina) ne tam, kad jie būtų naudojami kurioje nors iš jos veiklos vietų (grupės lygmeniu), bet kuriuos įmonė suteikia pasirinktiems tiekėjams jų veiklos vietose gaminamiems produktams, kurie bus tarpiniai įmonės gamybos proceso produktai, gaminti. Pardavėjo įrangą sudarantis turtas lieka įsigyjančiosios įmonės nuosavybė, tačiau tiekėjui jis suteikiamas tiekimo sutartyje ar panašiame susitarime nustatytomis sąlygomis nustatytoms užduotims atlikti. Šis turtas yra susijęs su aiškiai apibrėžtomis perdirbimo arba surinkimo operacijomis vienoje ar keliose įmonės veiklos vietose (grupės lygmeniu) ir įvykdžius užsakymą arba baigus galioti bendrajai sutarčiai ar ją nutraukus šį turtą gali tekti grąžinti savininkui.

34

(35)  Nustatyta 19 punkto 13 ir 14 papunkčiuose.

35

(36)  Žr. 2000 m. rugsėjo 19 d. Sprendimo Vokietija prieš Komisiją, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, 78 punktą ir 2008 m. gruodžio 22 d. Sprendimo Régie Networks prieš Rhône-Alpes Bourgogne, C-333/07, ECLI:EU:C:2008:764, 94–116 punktus.

36

Vokietija prieš Komisiją

Régie Networks prieš Rhône-Alpes Bourgogne

(37)  Žr. VII priedą.

37

(38)  Pareiga atitinkamoje vietovėje išlaikyti investiciją bent penkerius metus (MVĮ atveju – trejus metus) neturėtų būti kliūtis atnaujinti per šį laikotarpį pasenusią ar sugedusią įrangą ar įrenginius, jei ekonominė veikla atitinkamoje vietovėje išlaikoma minimalų laikotarpį. Tačiau regioninė pagalba negali būti skiriama tiems įrenginiams ar įrangai pakeisti.

38

(39)  [...].

39

(40)  Tai netaikoma, pavyzdžiui, subsidijuojamų paskolų, viešųjų nuosavo kapitalo paskolų arba rinkos investuotojo principo neatitinkančio valstybės dalyvavimo, pagalbos elementų turinčių valstybės garantijų ir pagal de minimis taisyklę suteiktos valstybės paramos atvejais.

40

de minimis

(41)  Jei nenurodyta kitaip, ad hoc pagalbai taikomi tie patys reikalavimai kaip ir individualiai pagalbai, teikiamai pagal schemą.

41

ad hoc

(42)  Tokios investicijos gali sudaryti sąlygas tolesnėms investicijoms, kurios gali būti perspektyvios be papildomos pagalbos.

42

(43)  Priešingos padėties scenarijai apibūdinti 64 punkte.

43

(44)  Projekto grynoji dabartinė vertė – tai iki dabartinės vertės diskontuotų (paprastai pagal kapitalo kainą) teigiamų ir neigiamų grynųjų pinigų srautų investicijos gyvavimo laikotarpiu skirtumas.

44

(45)  Vidinė grąžos norma grindžiama ne atitinkamų metų buhalteriniu pelnu, bet ją taikant atsižvelgiama į būsimus pinigų srautus, kuriuos investuotojas tikisi gauti per visą investicijos gyvavimo laikotarpį. Ji nustatoma kaip diskontuota norma, kurios grynųjų pinigų srautų grynoji dabartinė vertė lygi nuliui.

45

(46)  Tačiau tais atvejais, kai būsimos išlaidos ir pajamos yra labai neaiškios, o informacija yra labai nevienareikšmė, valdžios institucija taip pat gali apsvarstyti galimybę nustatyti kompensavimo modelius, kurie būtų ne visiškai ex ante, o mišraus ex ante ir ex post pobūdžio (pavyzdžiui, taikant lėšų susigrąžinimo mechanizmus, pagal kuriuos būtų galima dalytis nenumatytu pelnu).

46

ex ante

ex ante

ex post

(47)  Žr. 7.4 skirsnį dėl regioninės pagalbos žemėlapių.

47

(48)  Išreiškiama kaip bendrasis subsidijos ekvivalentas.

48

(49)  
  Idem.

49

Idem

(50)  Lyginant priešingos padėties scenarijus, pagalbą reikia diskontuoti taikant tokį pat koeficientą, kaip pagal atitinkamus investicijų ir priešingos padėties scenarijus.

50

(51)  Reikalavimas, kad didžiausią leistiną pagalbos intensyvumą vienam projektui turi iš anksto apskaičiuoti pirmoji pagalbą teikianti institucija, netaikomas, kai pagalba teikiama mokesčių lengvatų forma pagal automatinę mokesčių schemą (-as). Tokiu atveju pagalbos sumavimo patikrinimų iš esmės neįmanoma atlikti tuo metu, kai pagalba yra teikiama, ir juos reikėtų atlikti, kai pagalba yra išmokama.

51

(52)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (OL L 347, 2013 12 20, p. 259) arba reglamentas, kuriame nustatytos konkrečios nuostatos dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (Interreg), taikytinos 2021–2027 m. programavimo laikotarpiui, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų taikomas atitinkamai pradinei investicijai.

52

(53)  Įskaitant tuos atvejus, kai apie veiklos pagalbos schemas pranešama siekiant pratęsti galiojančių pagalbos priemonių taikymo laikotarpį.

53

(54)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

54

(55)  Tai taip pat galėtų būti tuo atveju, kai pagalba iškraipo ekonominių priemonių, įdiegtų siekiant internalizuoti tokį neigiamą poveikį išorei, veikimą (pavyzdžiui, darydama poveikį ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos arba panašios priemonės siunčiamiems kainų signalams).

55

(56)  ELPA priežiūros institucija šį aspektą vertins tiek apimties, tiek vertės požiūriu ir atsižvelgs į verslo ciklą.

56

(57)  Tam patikrinti turėtų būti taikoma standartinė taikytina viršutinė pagalbos riba c punkto vietovėse, besiribojančiose su a punkto vietovėmis, neatsižvelgiant į padidintą pagalbos intensyvumą pagal 184 punktą.

57

(58)  Jei investiciniai projektai yra susiję su kelių skirtingų produktų gamyba, turi būti įvertintas kiekvienas produktas.

58

(59)  Šioms patekimo į rinką kliūtims priskiriamos teisinės kliūtys (visų pirma susijusios su intelektinės nuosavybės teisėmis), masto ir įvairovės ekonomija ir prieigos prie tinklų bei infrastruktūros kliūtys. Jei pagalba yra susijusi su rinka, kurioje pagalbos gavėjas yra įsitvirtinęs rinkos dalyvis, galimos patekimo į rinką kliūtys gali dar labiau padidinti galimą didelę pagalbos gavėjo įtaką rinkoje ir tikėtinus neigiamus tos įtakos rinkoje padarinius.

59

(60)  Jei rinkoje yra stiprių pirkėjų, mažiau tikėtina, kad pagalbos gavėjas galėtų didinti kainas šiems pirkėjams.

60

(61)  Vieša paieška valstybės pagalbos skaidrumo duomenų bazėje adresu https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=lt.

61

(62)  Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1299/2013 21 straipsnyje.

62

(63)  Jei nėra oficialaus reikalavimo teikti metinę deklaraciją, duomenų fiksavimo tikslais pagalbos suteikimo diena bus laikoma metų, už kuriuos buvo suteikta pagalba, gruodžio 31 d.

63

(64)  Pagal Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendra valstybės pagalbos vertinimo metodika“, Briuselis, 2014 m. gegužės 28 d. (SWD(2014) 179 final), arba jį pakeitusius dokumentus.

64

final

(65)  Regioninės pagalbos žemėlapyje taip pat turėtų būti nurodytos retai ir labai retai apgyvendintos vietovės.

65

(66)  
  OL C 209, 2013 7 23, p. 1.

66

(67)  Ši viršutinė riba nustatyta remiantis Eurostato 2018 m. gyventojų skaičiaus duomenimis. Viršutinė riba atitiks 48,00 % ES 27 valstybių narių (nuo 2020 m.) gyventojų skaičiaus (ES27_2020).

67

(68)  
  1987 m. spalio 14 d. Sprendimo Vokietija prieš Komisiją, 248/84, ECLI:EU:C:1987:437, 19 punktas; 1997 m. sausio 14 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-169/95, ECLI:EU:C:1997:10, 15 punktas ir 2002 m. kovo 7 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-310/99, ECLI:EU:C:2002:143, 77 punktas.

68

Vokietija prieš Komisiją

Ispanija prieš Komisiją

Italija prieš Komisiją

(69)  [...].

69

(70)  Visose tolesnėse nuorodose į BVP vienam gyventojui BVP išreikštas perkamosios galios standartais.

70

(71)  2016–2018 m. duomenys. Visose tolesnėse nuorodose į BVP vienam gyventojui, palyginti su EEE vidurkiu, duomenys grindžiami Eurostato 2016–2018 m. regioninių duomenų vidurkiu (atnaujinta 2020 3 23).

71

(72)  Sprendimo Vokietija prieš Komisiją, 248/84, op. cit., 19 punktas.

72

Vokietija prieš Komisiją

op. cit.

(73)  [...].

73

(74)  Šis apsauginės sąlygos aspektas taikomas Vokietijai, Airijai, Maltai ir Slovėnijai.

74

(75)  Ši minimali gyventojų aprėptis taikoma Danijai ir Liuksemburgui.

75

(76)  Ši gyventojų skaičiaus riba bus sumažinta iki 50 000, jei EEE nare esančios ELPA valstybės iš anksto nenustatytų c punkto vietovių gyventojų aprėptis yra mažesnė nei 1 mln., arba iki 10 000, jei EEE nare esančios ELPA valstybės gyventojų skaičius nesiekia 1 mln.

76

(77)  Nedarbo lygio skaičiavimai turėtų būti pagrįsti regioniniais duomenimis, kuriuos skelbia nacionalinė statistikos tarnyba, naudojant pastarųjų trejų metų, kurių duomenys turimi, vidurkį (pranešimo apie regioninės pagalbos žemėlapį momentu). Jei šiose gairėse nenurodyta kitaip, šiuo pagrindu apskaičiuojamas nedarbo lygis, palyginti su nacionaliniu vidurkiu.

77

(78)  Siekdama apskaičiuoti, ar tokių salų arba besiribojančių vietovių BVP vienam gyventojui yra ne didesnis nei EEE vidurkis, EEE nare esanti ELPA valstybė gali remtis savo nacionalinės statistikos tarnybos ar kitų pripažintų šaltinių pateiktais duomenimis.

78

(79)  Siekdama nustatyti, ar tokių salų arba besiribojančių vietovių nedarbo lygis yra ne mažesnis kaip 115 % nacionalinio vidurkio, EEE nare esanti ELPA valstybė gali remtis savo nacionalinės statistikos tarnybos ar kitų pripažintų šaltinių pateiktais duomenimis.

79

(80)  Ši gyventojų skaičiaus riba bus sumažinta iki 25 000, jei EEE nare esančios ELPA valstybės iš anksto nenustatytų c punkto vietovių gyventojų aprėptis yra mažesnė nei 1 mln., arba iki 10 000, jei EEE nare esančios ELPA valstybės bendras gyventojų skaičius nesiekia 1 mln., o salų arba besiribojančių vietovių, kurioms būdinga panaši geografinė atskirtis, atveju – iki 5 000.

80

(81)  Taikydama 5 kriterijų, EEE nare esanti ELPA valstybė turi įrodyti, kad vietovėje vyksta svarbūs struktūriniai pokyčiai arba yra didelis santykinis nuosmukis, palygindama atitinkamų vietovių ir kitų panašių vietovių toje pačioje EEE nare esančioje ELPA valstybėje ar kitose EEE valstybėse padėtį, remdamasi socialiniais ir ekonominiais rodikliais, susijusiais su struktūrine verslo statistika, darbo rinka, namų ūkių sąskaitomis, švietimu ar kitais panašiais rodikliais. Šiuo tikslu EEE narėmis esančios ELPA valstybės gali remtis savo nacionalinės statistikos tarnybos ar kitų pripažintų šaltinių pateiktais duomenimis. [...].

81

(82)  Vietos administraciniai vienetai (LAU) apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo su pakeitimais, padarytais Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/1755, III priede. Kaip nurodyta 30 išnašoje, šis reglamentas neįtrauktas į EEE susitarimą. Tačiau siekiant sukurti bendras apibrėžtis nuolat augančiai regioninio lygmens statistinės informacijos paklausai patenkinti, Europos Sąjungos statistikos tarnyba – Eurostatas – ir nacionalinės šalių kandidačių bei ELPA šalių statistikos institucijos susitarė statistinius regionus nustatyti panašiai kaip NUTS klasifikatoriuje.

82

(83)  Tačiau EEE nare esanti ELPA valstybė gali nurodyti vietos administracinio vieneto dalis su sąlyga, kad atitinkamo vietos administracinio vieneto gyventojų skaičius viršija minimalų gyventojų skaičių, būtiną besiribojančioms vietovėms pagal 1 arba 5 kriterijus (įskaitant sumažintas gyventojų skaičiaus ribas pagal šiuos kriterijus), ir jei to administracinio vieneto dalių gyventojų skaičius sudaro bent 50 % minimalaus gyventojų skaičiaus, būtino pagal taikytiną kriterijų.

83

(84)  Salų atveju administracinės sienos apima jūrų sienas su kitais atitinkamos EEE nare esančios ELPA valstybės administraciniais vienetais.

84

(85)  Padidintas pagalbos intensyvumas MVĮ nebus taikomas dideliems investiciniams projektams skiriamai pagalbai.

85

(86)  [...].

86

(87)  [...].

87

(88)  Žr. IV priedą.

88

(89)  Žr. I priedą.

89

(90)  Pagal 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gaires ELPA priežiūros institucijos patvirtintas regioninės pagalbos žemėlapis, taikomas nuo 2014 m. liepos 1 d. iki 2021 m. gruodžio 31 d.

90

(91)  Pagal BBIR įgyvendinamos pagalbos priemonės nelaikomos esamomis pagalbos schemomis. Pagalbos schemos, kurios įgyvendinamos pažeidžiant 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį, nelaikomos esamomis pagalbos schemomis, išskyrus atvejus, kai jos laikomos esamomis pagalbos schemomis pagal to protokolo II dalies 15 straipsnio 3 dalį.

91

(92)  
  2004 m. liepos 14 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 195/04/COL dėl 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje nurodytų įgyvendinimo nuostatų. Konsoliduotą sprendimo versiją galima rasti adresu https://www.eftasurv.int/cms/sites/default/files/documents/2017-Consolidated-version-of-Dec-195-054-COL--002-.pdf.

92

(93)  [...].

93

---

I PRIEDAS

2022–2027 m. regioninės pagalbos gyventojų aprėptis pagal EEE narėmis esančias ELPA valstybes

| Norvegija | Statistinis regionas | BVP vienam gyventojui | Šalies gyventojų procentinė dalis |
| --- | --- | --- | --- |
| Iš anksto nustatytos c punkto vietovės (retai apgyvendintos vietovės) | NO021, NO022 Innlandet | — | 7,30  % |
| NO061, NO062 Trøndelag | — | 8,66  % |
| NO071 Nordland | — | 4,60  % |
| NO072, NO073 Troms og Finnmark | — | 4,58  % |
| Iš anksto nenustatytos c punkto vietovės | — | — | 6,87  % |
| Bendra gyventojų aprėptis 2022–2027 m. | — | — | 32,02  % |

Norvegija

Statistinis regionas

BVP vienam gyventojui

Šalies gyventojų procentinė dalis

Iš anksto nustatytos c punkto vietovės (retai apgyvendintos vietovės)

NO021, NO022 Innlandet

—

7,30  %

NO061, NO062 Trøndelag

—

8,66  %

NO071 Nordland

—

4,60  %

NO072, NO073 Troms og Finnmark

—

4,58  %

Iš anksto nenustatytos c punkto vietovės

—

—

6,87  %

Bendra gyventojų aprėptis 2022–2027 m.

—

—

32,02  %

| Islandija | Statistinis regionas | BVP vienam gyventojui | Šalies gyventojų procentinė dalis |
| --- | --- | --- | --- |
| Iš anksto nustatytos c punkto vietovės (retai apgyvendintos vietovės) | IS00 Islandija | — | 100  % |
| Bendra gyventojų aprėptis 2022–2027 m. | — | — | 100  % |

Islandija

Statistinis regionas

BVP vienam gyventojui

Šalies gyventojų procentinė dalis

Iš anksto nustatytos c punkto vietovės (retai apgyvendintos vietovės)

IS00 Islandija

—

100  %

Bendra gyventojų aprėptis 2022–2027 m.

—

—

100  %

| Lichtenšteinas | Statistinis regionas | BVP vienam gyventojui | Šalies gyventojų procentinė dalis |
| --- | --- | --- | --- |
| Iš anksto nenustatytos c punkto vietovės | — | — | 7,50  % |
| Bendra gyventojų aprėptis 2022–2027 m. | — | — | 7,50  % |

Lichtenšteinas

Statistinis regionas

BVP vienam gyventojui

Šalies gyventojų procentinė dalis

Iš anksto nenustatytos c punkto vietovės

—

—

7,50  %

Bendra gyventojų aprėptis 2022–2027 m.

—

—

7,50  %

---

II PRIEDAS

[...]

[...].

---

III PRIEDAS

Iš anksto nenustatytų c punkto vietovių gyventojų aprėpties paskirstymo tarp EEE narėmis esančių ELPA valstybių metodas

Kiekvienos EEE nare esančios ELPA valstybės iš anksto nenustatytų c punkto vietovių gyventojų aprėptį ELPA priežiūros institucija apskaičiuos taikydama šį metodą:

| 1. | ELPA priežiūros institucija nustatys bet kuriuos EEE narėmis esančių ELPA valstybių 3 lygio statistinius regionus, kurie nėra nė vienoje iš šių vietovių:






  — | I priede nurodytose reikalavimus atitinkančiose a punkto vietovėse; |
| --- | --- | --- |

1.

ELPA priežiūros institucija nustatys bet kuriuos EEE narėmis esančių ELPA valstybių 3 lygio statistinius regionus, kurie nėra nė vienoje iš šių vietovių:

—

I priede nurodytose reikalavimus atitinkančiose a punkto vietovėse;

| — | I priede nurodytose ankstesnėse a punkto vietovėse; |
| --- | --- |

—

I priede nurodytose ankstesnėse a punkto vietovėse;

| — | I priede nurodytose retai apgyvendintose vietovėse. |
| --- | --- |

—

I priede nurodytose retai apgyvendintose vietovėse.

| 2. | Iš 1 etapu nustatytų 3 lygio statistinių regionų ELPA priežiūros institucija nustatys regionus, kuriuose:






  — | BVP vienam gyventojui (1) yra ne didesnis nei šalies BVP vienam gyventojui skirtumo riba (2), arba |
| --- | --- | --- |

2.

Iš 1 etapu nustatytų 3 lygio statistinių regionų ELPA priežiūros institucija nustatys regionus, kuriuose:

—

BVP vienam gyventojui (1) yra ne didesnis nei šalies BVP vienam gyventojui skirtumo riba (2), arba

| — | nedarbo lygis (3) yra ne mažesnis nei šalies nedarbo skirtumo riba (4) arba yra ne mažesnis kaip 150 % nacionalinio vidurkio, arba |
| --- | --- |

—

nedarbo lygis (3) yra ne mažesnis nei šalies nedarbo skirtumo riba (4) arba yra ne mažesnis kaip 150 % nacionalinio vidurkio, arba

| — | BVP vienam gyventojui yra ne didesnis kaip 90 % EEE vidurkio, arba |
| --- | --- |

—

BVP vienam gyventojui yra ne didesnis kaip 90 % EEE vidurkio, arba

| — | nedarbo lygis yra ne mažesnis kaip 125 % EEE vidurkio. |
| --- | --- |

—

nedarbo lygis yra ne mažesnis kaip 125 % EEE vidurkio.

| 3. | EEE nare esančios EFTA valstybės i iš anksto nenustatytų c punkto vietovių gyventojų aprėpties dalis (Ai) apskaičiuojama pagal šią formulę (išreiškiama EEE gyventojų skaičiaus procentine dalimi): |
| --- | --- |

3.

EEE nare esančios EFTA valstybės i iš anksto nenustatytų c punkto vietovių gyventojų aprėpties dalis (Ai) apskaičiuojama pagal šią formulę (išreiškiama EEE gyventojų skaičiaus procentine dalimi):

A
  i
  = p
  i
  /P × 100

čia:

p
  i
  yra EEE nare esančios ELPA valstybės i 3 lygio regionų, nustatytų 2 etapu, gyventojų skaičius (5).

P yra 3 lygio statistinių regionų ir 3 lygio NUTS regionų, nustatytų 2 etapu atitinkamai šiose ir Komisijos gairėse, gyventojų skaičiaus suma.

---

(1)  Visi šiame priede nurodyti BVP vienam gyventojui duomenys yra grindžiami Eurostato turimų pastarųjų trejų metų, t. y. 2016–2018 m., BVP vienam gyventojui duomenų vidurkiu.

(2)  EEE nare esančios ELPA valstybės i nacionalinio BVP vienam gyventojui skirtumo riba (TGi) nustatoma pagal šią formulę (išreiškiama šalies BVP vienam gyventojui procentine dalimi):

(TG)
  i
   = 85 × ((1 + 100/g
  i
  )/2)

čia: gi – EEE nare esančios ELPA valstybės i BVP vienam gyventojui, išreikštas EEE vidurkio procentine dalimi.

(3)  Visi šiame priede nurodyti nedarbo duomenys yra grindžiami Eurostato turimų pastarųjų trejų metų, t. y. 2017–2019 m., duomenų vidurkiu. Tačiau šie duomenys neapima 3 lygio regionų informacijos, todėl remiamasi 2 lygio regiono, kuriame yra tie 3 lygio regionai, nedarbo duomenimis.

(4)  EEE nare esančios ELPA valstybės i nacionalinio nedarbo lygio skirtumo riba (TUi) nustatoma pagal šią formulę (išreiškiama šalies nedarbo lygio procentine dalimi):

(TU)
  i
   = 115 × ((1 + 100/u
  i
  )/2)

čia: u – EEE nare esančios ELPA valstybės i nacionalinis nedarbo lygis, išreikštas EEE vidurkio procentine dalimi.

(5)  3 lygio regionų gyventojų skaičius apskaičiuojamas remiantis Eurostato gyventojų skaičiaus duomenimis, kuriais remtasi 2018 m. regioniniam BVP vienam gyventojui apskaičiuoti.

---

IV PRIEDAS

7.4.5. poskirsnyje nurodytas remiamų vietovių, kuriose mažėja gyventojų, nustatymo metodas

Pagal 188 punktą EEE narėmis esančios ELPA valstybės vietoves, kuriose mažėja gyventojų, gali nustatyti taip:

| — | EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi nustatyti EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose nurodytas 3 lygio statistinių regionų remiamas vietoves; |
| --- | --- |

—

EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi nustatyti EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose nurodytas 3 lygio statistinių regionų remiamas vietoves;

| — | turi būti remiamasi Eurostato 2009–2018 m. gyventojų tankio duomenimis, grindžiamais naujausia turima statistinių regionų klasifikacija; |
| --- | --- |

—

turi būti remiamasi Eurostato 2009–2018 m. gyventojų tankio duomenimis, grindžiamais naujausia turima statistinių regionų klasifikacija;

| — | EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti, kad 2009–2018 m. gyventojų skaičius sumažėjo daugiau kaip 10 %; |
| --- | --- |

—

EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi įrodyti, kad 2009–2018 m. gyventojų skaičius sumažėjo daugiau kaip 10 %;

| — | tais atvejais, kai statistinių regionų klasifikatorius buvo pakeistas per pastaruosius 10 metų, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi remtis ilgiausio turimo laikotarpio gyventojų tankio duomenimis. |
| --- | --- |

—

tais atvejais, kai statistinių regionų klasifikatorius buvo pakeistas per pastaruosius 10 metų, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi remtis ilgiausio turimo laikotarpio gyventojų tankio duomenimis.

Tokiu būdu nustatytas vietoves EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi nurodyti pagal 189 dalį teikiamame pranešime.

---

V PRIEDAS

Informacija, kuri turi būti nurodyta pateikiant regioninės pagalbos žemėlapį

| 1. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi pateikti informaciją apie kiekvieną nurodyti siūlomą toliau išvardytų kategorijų vietovę, jei taikytina:






  — | a punkto vietovės; |
| --- | --- | --- |

1.

—

a punkto vietovės;

| — | ankstesnės a punkto vietovės; |
| --- | --- |

—

ankstesnės a punkto vietovės;

| — | retai apgyvendintos vietovės; |
| --- | --- |

—

retai apgyvendintos vietovės;

| — | labai retai apgyvendintos vietovės; |
| --- | --- |

—

labai retai apgyvendintos vietovės;

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | 7.4.5. poskirsnyje nurodytos remiamos vietovės, kuriose mažėja gyventojų; |
| --- | --- |

—

7.4.5. poskirsnyje nurodytos remiamos vietovės, kuriose mažėja gyventojų;

| — | iš anksto nenustatytos c punkto vietovės, nurodytos pagal 1 kriterijų; |
| --- | --- |

—

iš anksto nenustatytos c punkto vietovės, nurodytos pagal 1 kriterijų;

| — | iš anksto nenustatytos c punkto vietovės, nurodytos pagal 2 kriterijų; |
| --- | --- |

—

iš anksto nenustatytos c punkto vietovės, nurodytos pagal 2 kriterijų;

| — | iš anksto nenustatytos c punkto vietovės, nurodytos pagal 3 kriterijų; |
| --- | --- |

—

iš anksto nenustatytos c punkto vietovės, nurodytos pagal 3 kriterijų;

| — | iš anksto nenustatytos c punkto vietovės, nurodytos pagal 4 kriterijų; |
| --- | --- |

—

iš anksto nenustatytos c punkto vietovės, nurodytos pagal 4 kriterijų;

| — | iš anksto nenustatytos c punkto vietovės, nurodytos pagal 5 kriterijų. |
| --- | --- |

—

iš anksto nenustatytos c punkto vietovės, nurodytos pagal 5 kriterijų.

| 2. | EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi pateikti toliau nurodytą informaciją apie kiekvieną siūlomą kiekvienos kategorijos vietovę:






  — | vietovės identifikavimo duomenis (vietovės 2 arba 3 lygio statistinio regiono kodą, besiribojančių vietovių LAU kodą arba kitą oficialią atitinkamo administracinio vieneto nuorodą); |
| --- | --- | --- |

2.

—

vietovės identifikavimo duomenis (vietovės 2 arba 3 lygio statistinio regiono kodą, besiribojančių vietovių LAU kodą arba kitą oficialią atitinkamo administracinio vieneto nuorodą);

| — | siūlomą pagalbos intensyvumą vietovėje 2022–2027 m., o ankstesnėse a punkto vietovėse – 2022–2024 m. ir 2025–2027 m. (prireikus nurodant bet kokį pagalbos intensyvumo padidinimą pagal 180, 181, 183 arba 184, 185 ir 186 punktus); |
| --- | --- |

—

siūlomą pagalbos intensyvumą vietovėje 2022–2027 m., o ankstesnėse a punkto vietovėse – 2022–2024 m. ir 2025–2027 m. (prireikus nurodant bet kokį pagalbos intensyvumo padidinimą pagal 180, 181, 183 arba 184, 185 ir 186 punktus);

| — | 177 punkte nurodytą bendrą nuolatinių vietovės gyventojų skaičių. |
| --- | --- |

—

177 punkte nurodytą bendrą nuolatinių vietovės gyventojų skaičių.

| 3. | Nurodydamos retai ir labai retai apgyvendintas vietoves, EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi pateikti pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad tenkinamos 169 punkte nustatytos taikytinos sąlygos. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iš anksto nenustatytų vietovių, nurodytų pagal 1–5 kriterijus, atveju EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi pateikti pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad tenkinamos visos 175, 176 ir 177 punktuose nustatytos taikytinos sąlygos. |
| --- | --- |

4.

---

VI PRIEDAS

Plieno sektoriaus apibrėžtis

Šiose gairėse terminas „plieno sektorius“ reiškia vieno ar kelių iš toliau nurodytų produktų gamybą:

| a) | luitinio ketaus ir geležies lydinių: luitinio ketaus plieno gamybai, liejimui ir kitų luitinio ketaus žaliavinių medžiagų, veidrodinio ketaus ir anglintojo feromangano, bet ne kitų ketaus lydinių; |
| --- | --- |

a)

luitinio ketaus ir geležies lydinių: luitinio ketaus plieno gamybai, liejimui ir kitų luitinio ketaus žaliavinių medžiagų, veidrodinio ketaus ir anglintojo feromangano, bet ne kitų ketaus lydinių;

| b) | žaliavinių geležies gaminių ir pusgaminių, įprasto arba specialaus plieno: luitinio skysto lydyto arba nelydyto plieno, įskaitant liejinius, skirtus pusgaminių kalybai: bliumų, ruošinių ir plokščiųjų ruošinių liejimo formų; lakštų juostų ir alavuotųjų juostų; lakštų, pagamintų iš karštai valcuotų ritinių, išskyrus mažosiose ir vidutinėse liejyklose pagamintus skysto plieno liejinių gaminius; |
| --- | --- |

b)

žaliavinių geležies gaminių ir pusgaminių, įprasto arba specialaus plieno: luitinio skysto lydyto arba nelydyto plieno, įskaitant liejinius, skirtus pusgaminių kalybai: bliumų, ruošinių ir plokščiųjų ruošinių liejimo formų; lakštų juostų ir alavuotųjų juostų; lakštų, pagamintų iš karštai valcuotų ritinių, išskyrus mažosiose ir vidutinėse liejyklose pagamintus skysto plieno liejinių gaminius;

| c) | iš karštos geležies, karšto įprasto ar specialaus plieno pagamintų produktų: bėgių, pabėgių, iešmų plunksnų, plokštelių, gembių, ne trumpesnių kaip 80 mm sunkių specialiųjų profilių, lakštinių atraminių konstrukcijų, trumpesnių kaip 80 mm strypų bei specialiųjų profilių ir mažesnių nei 150 mm lėkštelių, vielinių strypų, apvalių ir kvadratinių vamzdžių, karštojo valcavimo lankų ir siaurų juostelių (įskaitant vamzdines juosteles), karštojo valcavimo plieno lakštų (dengtų arba nedengtų), plokštelių ir ne plonesnių kaip 3 mm lakštų, ne mažesnių kaip 150 mm universaliųjų lėkštelių, bet ne vielos ir vielos gaminių, poliruotų plieno strypų ir ketaus liejinių; |
| --- | --- |

c)

iš karštos geležies, karšto įprasto ar specialaus plieno pagamintų produktų: bėgių, pabėgių, iešmų plunksnų, plokštelių, gembių, ne trumpesnių kaip 80 mm sunkių specialiųjų profilių, lakštinių atraminių konstrukcijų, trumpesnių kaip 80 mm strypų bei specialiųjų profilių ir mažesnių nei 150 mm lėkštelių, vielinių strypų, apvalių ir kvadratinių vamzdžių, karštojo valcavimo lankų ir siaurų juostelių (įskaitant vamzdines juosteles), karštojo valcavimo plieno lakštų (dengtų arba nedengtų), plokštelių ir ne plonesnių kaip 3 mm lakštų, ne mažesnių kaip 150 mm universaliųjų lėkštelių, bet ne vielos ir vielos gaminių, poliruotų plieno strypų ir ketaus liejinių;

| d) | šaltuoju būdu apdorotų gaminių: alavuotosios skardos, švinuotų plieno lakštų, juodosios skardos, cinkuotų plieno lakštų, kitomis medžiagomis dengtų plieno lakštų, šaltojo valcavimo plieno lakštų, orientuoto grūdėtumo elektrotechninių plieno lakštų, alavuotosios skardos gamybai skirtų lankų, ritinių ir juostų formos šaltojo valcavimo plieno lakštų; |
| --- | --- |

d)

šaltuoju būdu apdorotų gaminių: alavuotosios skardos, švinuotų plieno lakštų, juodosios skardos, cinkuotų plieno lakštų, kitomis medžiagomis dengtų plieno lakštų, šaltojo valcavimo plieno lakštų, orientuoto grūdėtumo elektrotechninių plieno lakštų, alavuotosios skardos gamybai skirtų lankų, ritinių ir juostų formos šaltojo valcavimo plieno lakštų;

| e) | vamzdžių: visų besiūlių plieno vamzdžių, didesnio kaip 406,4 mm skersmens virintinių plieno vamzdžių. |
| --- | --- |

e)

vamzdžių: visų besiūlių plieno vamzdžių, didesnio kaip 406,4 mm skersmens virintinių plieno vamzdžių.

---

VII PRIEDAS

Informacija, kurią reikia nurodyti regioninės investicinės pagalbos paraiškos formoje

| 1. | Informacija apie pagalbos gavėją:






  — | pavadinimas, registruotasis pagrindinės buveinės adresas, pagrindinės veiklos sektorius (NACE kodas); |
| --- | --- | --- |

1.

—

pavadinimas, registruotasis pagrindinės buveinės adresas, pagrindinės veiklos sektorius (NACE kodas);

| — | deklaracija, kad įmonė nėra sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse; |
| --- | --- |

—

deklaracija, kad įmonė nėra sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse;

| — | deklaracija, kurioje išsamiai nurodoma kitiems projektams per pastaruosius 3 metus tame pačiame 3 lygio statistiniame regione, kuriame bus vykdomas naujas investicinis projektas, gauta pagalba (tiek de minimis, tiek valstybės pagalba). Deklaracija, kurioje nurodoma tam pačiam projektui iš kitų pagalbą teikiančių institucijų gauta ar ketinama gauti regioninė pagalba; |
| --- | --- |

—

deklaracija, kurioje išsamiai nurodoma kitiems projektams per pastaruosius 3 metus tame pačiame 3 lygio statistiniame regione, kuriame bus vykdomas naujas investicinis projektas, gauta pagalba (tiek de minimis, tiek valstybės pagalba). Deklaracija, kurioje nurodoma tam pačiam projektui iš kitų pagalbą teikiančių institucijų gauta ar ketinama gauti regioninė pagalba;

| — | deklaracija, kurioje nurodoma, ar per dvejus metus iki šios pagalbos paraiškos dienos pagalbos gavėjas yra nutraukęs tapačią ar panašią veiklą EEE; |
| --- | --- |

—

deklaracija, kurioje nurodoma, ar per dvejus metus iki šios pagalbos paraiškos dienos pagalbos gavėjas yra nutraukęs tapačią ar panašią veiklą EEE;

| — | deklaracija, kurioje nurodoma, ar pagalbos gavėjas pagalbos paraiškos pateikimo momentu ketina per dvejus metus nuo prašomo subsidijuoti investicinio projekto pabaigos nutraukti tokią veiklą; |
| --- | --- |

—

deklaracija, kurioje nurodoma, ar pagalbos gavėjas pagalbos paraiškos pateikimo momentu ketina per dvejus metus nuo prašomo subsidijuoti investicinio projekto pabaigos nutraukti tokią veiklą;

| — | pagal schemą teikiamos pagalbos atveju – deklaracija apie neperkėlimą ir neperkėlimo įsipareigojimas. |
| --- | --- |

—

pagal schemą teikiamos pagalbos atveju – deklaracija apie neperkėlimą ir neperkėlimo įsipareigojimas.

| 2. | Informacija apie remtiną investiciją:






  — | trumpas investicijos aprašymas; |
| --- | --- | --- |

2.

—

trumpas investicijos aprašymas;

| — | trumpas tikėtino teigiamo poveikio atitinkamai vietovei (pavyzdžiui, sukurtų ar išsaugotų darbo vietų skaičius, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų veikla, mokymo galimybės, klasterių kūrimasis ir galimas projekto indėlis į žaliąją (1) ir skaitmeninę regiono ekonomikos pertvarką) aprašymas; |
| --- | --- |

—

trumpas tikėtino teigiamo poveikio atitinkamai vietovei (pavyzdžiui, sukurtų ar išsaugotų darbo vietų skaičius, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų veikla, mokymo galimybės, klasterių kūrimasis ir galimas projekto indėlis į žaliąją (1) ir skaitmeninę regiono ekonomikos pertvarką) aprašymas;

| — | taikytinas teisinis pagrindas (nacionalinio, EEE arba abiejų lygmenų); |
| --- | --- |

—

taikytinas teisinis pagrindas (nacionalinio, EEE arba abiejų lygmenų);

| — | planuojama darbų pradžios ir investavimo pabaigos diena; |
| --- | --- |

—

planuojama darbų pradžios ir investavimo pabaigos diena;

| — | investavimo vieta (-os). |
| --- | --- |

—

investavimo vieta (-os).

| 3. | Informacija apie investicijos finansavimą:






  — | investicinės išlaidos ir kitos susijusios išlaidos, taip pat pagalbos priemonės, apie kurią pranešta, sąnaudų ir naudos analizė; |
| --- | --- | --- |

3.

—

investicinės išlaidos ir kitos susijusios išlaidos, taip pat pagalbos priemonės, apie kurią pranešta, sąnaudų ir naudos analizė;

| — | bendra tinkamų finansuoti išlaidų suma; |
| --- | --- |

—

bendra tinkamų finansuoti išlaidų suma;

| — | pagalbos suma, reikalinga investicijai įgyvendinti; |
| --- | --- |

—

pagalbos suma, reikalinga investicijai įgyvendinti;

| — | pagalbos intensyvumas. |
| --- | --- |

—

pagalbos intensyvumas.

| 4. | Informacija apie pagalbos poreikį ir tikėtiną jos poveikį:






  — | trumpas pagalbos poreikio ir jos poveikio sprendimui dėl investavimo arba sprendimui dėl investavimo vietos paaiškinimas. Turi būti pateiktas paaiškinimas dėl alternatyvių investicijų arba sprendimo dėl vietos tuo atveju, jei pagalba nebūtų suteikta; |
| --- | --- | --- |

4.

—

trumpas pagalbos poreikio ir jos poveikio sprendimui dėl investavimo arba sprendimui dėl investavimo vietos paaiškinimas. Turi būti pateiktas paaiškinimas dėl alternatyvių investicijų arba sprendimo dėl vietos tuo atveju, jei pagalba nebūtų suteikta;

| — | deklaracija apie tai, kad tarp pagalbos gavėjo ir rangovų nėra sudaryto neatšaukiamo susitarimo dėl investicijos įgyvendinimo. |
| --- | --- |

—

deklaracija apie tai, kad tarp pagalbos gavėjo ir rangovų nėra sudaryto neatšaukiamo susitarimo dėl investicijos įgyvendinimo.

---

(1)  Atitinkamais atvejais įskaitant informaciją apie tai, ar investicija yra tvari aplinkos atžvilgiu, kaip apibrėžta ES taksonomijos reglamente (Reglamentas (ES) 2020/852, OL L 198, 2020 6 22, p. 13–43) arba kitose panašiose metodikose.

---

VIII PRIEDAS

136 punkte nurodyta informacija

Turi būti pateikta ši gairių 136 punkto 2 papunktyje nurodyta informacija apie skirtą individualią pagalbą:

| — | Individualios pagalbos gavėjo tapatybė (1):






  — | pavadinimas, |
| --- | --- | --- |

—

Individualios pagalbos gavėjo tapatybė (1):

—

pavadinimas,

| — | pagalbos gavėjo identifikatorius. |
| --- | --- |

—

pagalbos gavėjo identifikatorius.

| — | Pagalbos gavėjo rūšis pagalbos skyrimo momentu:






  — | MVĮ, |
| --- | --- | --- |

—

Pagalbos gavėjo rūšis pagalbos skyrimo momentu:

—

MVĮ,

| — | didelė įmonė. |
| --- | --- |

—

didelė įmonė.

| — | 2 ar žemesnio lygio statistinis regionas, kuriame yra pagalbos gavėjas. |
| --- | --- |

—

2 ar žemesnio lygio statistinis regionas, kuriame yra pagalbos gavėjas.

| — | Su konkrečia pagalba susijęs pagrindinis pagalbos gavėjo veiklos sektorius arba veikla, nurodant NACE grupę (triženklį skaitmeninį kodą) (2). |
| --- | --- |

—

Su konkrečia pagalba susijęs pagrindinis pagalbos gavėjo veiklos sektorius arba veikla, nurodant NACE grupę (triženklį skaitmeninį kodą) (2).

| — | Nacionaline valiuta nurodytas pagalbos elementas, išreikštas sveikaisiais skaičiais. |
| --- | --- |

—

Nacionaline valiuta nurodytas pagalbos elementas, išreikštas sveikaisiais skaičiais.

| — | Nacionaline valiuta nurodyta nominali pagalbos suma, išreikšta sveikaisiais skaičiais, jei ji skiriasi nuo pagalbos elemento (3). |
| --- | --- |

—

Nacionaline valiuta nurodyta nominali pagalbos suma, išreikšta sveikaisiais skaičiais, jei ji skiriasi nuo pagalbos elemento (3).

| — | Pagalbos priemonė (4):






  — | dotacija/palūkanų subsidija/skolos nurašymas, |
| --- | --- | --- |

—

Pagalbos priemonė (4):

—

dotacija/palūkanų subsidija/skolos nurašymas,

| — | paskola/grąžintinas avansas/kompensuojamoji dotacija, |
| --- | --- |

—

paskola/grąžintinas avansas/kompensuojamoji dotacija,

| — | garantija, |
| --- | --- |

—

garantija,

| — | mokesčių lengvata arba atleidimas nuo mokesčių, |
| --- | --- |

—

mokesčių lengvata arba atleidimas nuo mokesčių,

| — | rizikos finansavimas, |
| --- | --- |

—

rizikos finansavimas,

| — | kita (nurodyti). |
| --- | --- |

—

kita (nurodyti).

| — | Pagalbos skyrimo diena ir paskelbimo data. |
| --- | --- |

—

Pagalbos skyrimo diena ir paskelbimo data.

| — | Pagalbos tikslas. |
| --- | --- |

—

Pagalbos tikslas.

| — | Pagalbą teikiančios institucijos (-ų) pavadinimas (-ai). |
| --- | --- |

—

Pagalbą teikiančios institucijos (-ų) pavadinimas (-ai).

| — | Kai taikytina, įgaliotojo subjekto pavadinimas ir atrinktų finansų tarpininkų pavadinimai. |
| --- | --- |

—

Kai taikytina, įgaliotojo subjekto pavadinimas ir atrinktų finansų tarpininkų pavadinimai.

| — | Pagalbos priemonės numeris (5). |
| --- | --- |

—

Pagalbos priemonės numeris (5).

---

(1)  Išskyrus verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją deramai pagrįstais atvejais ir ELPA priežiūros institucijai pritarus (žr. ELPA priežiūros institucijos gaires dėl profesinės paslapties valstybės pagalbos sprendimuose (OL L 154, 2006 6 8, p. 27 ir EEE priedas Nr. 29, 2006 6 8, p. 1)).

(2)  
  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1). Reglamentas įtrauktas į EEE susitarimo XXI priedą Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 61/2007 (OL L 266, 2007 10 11, p. 25 ir EEE priedas Nr. 48, 2007 10 11, p. 18).

(3)  Bendrasis subsidijos ekvivalentas arba, kai taikytina, investicijos suma. Veiklos pagalbos atveju gali būti nurodoma kiekvienam pagalbos gavėjui per vienus metus skiriama pagalbos suma. Fiskalinių schemų atveju ši suma gali būti nurodoma 139 punkte nustatytais intervalais. Skelbiama didžiausia leidžiamos mokesčių lengvatos suma, o ne kiekvienais metais atskaitoma suma (pavyzdžiui, mokesčių kredito atveju turi būti skelbiama didžiausia leidžiama mokesčių kredito suma, o ne faktinė suma, kuri gali priklausyti nuo apmokestinamųjų pajamų ir kasmet kisti).

(4)  Jei pagalba teikiama pagal kelias pagalbos priemones, turi būti nurodoma pagal kiekvieną priemonę teikiamos pagalbos suma.

(5)  Jį pagal 3 skirsnyje nurodytą pranešimo procedūrą nurodo ELPA priežiūros institucija.

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/121 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/121

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS Nr. 293/21/COL

2021 m. gruodžio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamos procedūrinės ir materialinės valstybės pagalbos srities taisyklės, įtraukiant peržiūrėtas Gaires dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo [2022/1048]

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,

kadangi:

pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 24 straipsnį ELPA priežiūros institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos;

pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ELPA priežiūros institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime reglamentuojamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Susitarime dėl Priežiūros institucijos ir Teismo arba jei ELPA Priežiūros institucija mano, kad to reikia;

2021 m. gruodžio 6 d. Europos Komisija priėmė Komunikatą dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui (toliau – Gairės) (1);

Gairės taip pat svarbios Europos ekonominei erdvei (toliau – EEE);

laikantis EEE susitarimo 1 straipsnyje nustatyto vientisumo tikslo, reikia užtikrinti, kad EEE valstybės pagalbos taisyklės būtų vienodai taikomos visoje EEE;

pagal EEE susitarimo XV priedo skyriaus „Bendrosios nuostatos“ II dalį ELPA priežiūros institucija, pasikonsultavusi su Europos Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus;

Gairėse gali būti nuorodų į tam tikras Europos Sąjungos politikos priemones ir tam tikrus Europos Sąjungos teisės aktus, kurie nebuvo įtraukti į EEE susitarimą. Siekdama užtikrinti vienodą valstybės pagalbos nuostatų taikymą ir vienodas konkurencijos sąlygas visoje EEE, ELPA priežiūros institucija, vertindama pagalbos suderinamumą su EEE susitarimo veikimu, paprastai taikys tuos pačius pagrindinius principus kaip Europos Komisija,

pasikonsultavusi su Europos Komisija,

pasikonsultavusi su ELPA valstybėmis,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

(1)   Materialinės valstybės pagalbos srities taisyklės yra iš dalies keičiamos įtraukiant peržiūrėtas Gaires dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo. Gairės pridedamos prie šio sprendimo ir yra neatskiriama jo dalis.

(2)   Nuo 2022 m. sausio 1 d. šiomis Gairėmis pakeičiamos dabartinės Gairės dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo (2).

2 straipsnis

ELPA priežiūros institucija Gaires taiko su toliau nurodytomis adaptacijomis, įskaitant šias, bet jomis neapsiribojant:

| a) | jeigu daroma nuoroda į valstybę narę (-es), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į ELPA valstybę (-es) (3) arba, jei tinkama, į EEE valstybę (-es); |
| --- | --- |

a)

jeigu daroma nuoroda į valstybę narę (-es), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į ELPA valstybę (-es) (3) arba, jei tinkama, į EEE valstybę (-es);

| b) | jeigu daroma nuoroda į Europos Komisiją, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į ELPA priežiūros instituciją; |
| --- | --- |

b)

jeigu daroma nuoroda į Europos Komisiją, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į ELPA priežiūros instituciją;

| c) | jeigu daroma nuoroda į Sutartį ar SESV, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimą; |
| --- | --- |

c)

jeigu daroma nuoroda į Sutartį ar SESV, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimą;

| d) | jeigu daroma nuoroda į SESV 49 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimo 31 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis; |
| --- | --- |

d)

jeigu daroma nuoroda į SESV 49 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimo 31 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis;

| e) | jeigu daroma nuoroda į SESV 63 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimo 40 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis; |
| --- | --- |

e)

jeigu daroma nuoroda į SESV 63 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimo 40 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis;

| f) | jeigu daroma nuoroda į SESV 107 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimo 61 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis; |
| --- | --- |

f)

jeigu daroma nuoroda į SESV 107 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimo 61 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis;

| g) | jeigu daroma nuoroda į SESV 108 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis; |
| --- | --- |

g)

jeigu daroma nuoroda į SESV 108 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis;

| h) | jeigu daroma nuoroda į Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589 (4), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo II dalį; |
| --- | --- |

h)

jeigu daroma nuoroda į Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589 (4), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo II dalį;

| i) | jeigu daroma nuoroda į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (5), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į ELPA priežiūros institucijos sprendimą Nr. 195/04/COL; |
| --- | --- |

i)

jeigu daroma nuoroda į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (5), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į ELPA priežiūros institucijos sprendimą Nr. 195/04/COL;

| j) | jeigu daroma nuoroda į formuluotę „(ne)suderinama su vidaus rinka“, ELPA priežiūros institucija laiko ją formuluote „(ne)suderinama su EEE susitarimo veikimu“; |
| --- | --- |

j)

jeigu daroma nuoroda į formuluotę „(ne)suderinama su vidaus rinka“, ELPA priežiūros institucija laiko ją formuluote „(ne)suderinama su EEE susitarimo veikimu“;

| k) | jeigu daroma nuoroda į formuluotę „Sąjungoje (ar už jos ribų)“, ELPA priežiūros institucija laiko ją formuluote „EEE (arba už jos ribų)“; |
| --- | --- |

k)

jeigu daroma nuoroda į formuluotę „Sąjungoje (ar už jos ribų)“, ELPA priežiūros institucija laiko ją formuluote „EEE (arba už jos ribų)“;

| l) | jeigu daroma nuoroda į Sąjungos vidaus prekybą, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE vidaus prekybą; |
| --- | --- |

l)

jeigu daroma nuoroda į Sąjungos vidaus prekybą, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE vidaus prekybą;

| m) | jeigu Gairėse nustatyta, kad jos bus taikomos visiems ekonominės veiklos sektoriams, ELPA priežiūros institucija taiko jas visiems ekonominės veiklos sektoriams arba ekonominės veiklos sektorių dalims, patenkančioms į EEE susitarimo taikymo sritį; |
| --- | --- |

m)

jeigu Gairėse nustatyta, kad jos bus taikomos visiems ekonominės veiklos sektoriams, ELPA priežiūros institucija taiko jas visiems ekonominės veiklos sektoriams arba ekonominės veiklos sektorių dalims, patenkančioms į EEE susitarimo taikymo sritį;

| n) | jeigu daroma nuoroda į Komisijos komunikatus, pranešimus ar gaires, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į atitinkamas ELPA priežiūros institucijos gaires. |
| --- | --- |

n)

jeigu daroma nuoroda į Komisijos komunikatus, pranešimus ar gaires, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į atitinkamas ELPA priežiūros institucijos gaires.

3 straipsnis

ELPA priežiūros institucija priede nurodytą parduotinos rizikos šalių sąrašą taiko įtraukdama į jį Lichtenšteiną.

Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 16 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Bente ANGELL-HANSEN

Pirmininkė

Atsakinga kolegijos narė

Stefan BARRIGA

Kolegijos narys

Högni KRISTJÁNSSON

Kolegijos narys

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Už teisinius ir vykdomuosius reikalus atsakingos direktorės,

kontrasignuojančios sprendimą, vardu

---

(1)  C(2021) 8705 final (OL C 497, 2021 12 10, p. 5).

1

final

(2)  
  OL L 343, 2013 12 19, p. 54, ir EEE priedas Nr. 71, 2013 12 19, p. 1, iš naujo priimtas 2019 m. vasario 6 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. 4/19/COL, kuriuo šimtas ketvirtą kartą iš dalies keičiamos procesinės ir materialinės valstybės pagalbos taisyklės [2019/1008] (OL L 163, 2019 6 20, p. 110) ir EEE priedas Nr. 48, 2019 6 20, p. 1, iš dalies pakeistas 2020 m. balandžio 1 d. Sprendimu Nr. 30/20/COL, kuriuo, pakeičiant Gairių dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo priedą, šimtas šeštą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir materialinės valstybės pagalbos srities taisyklės [2020/982] (OL L 220, 2020 7 9, p. 8), ir EEE priedas Nr. 46, 2020 7 9, p. 1, 2020 m. liepos 15 d. Sprendimas Nr. 90/20/COL, kuriuo, iš dalies keičiant tam tikras valstybės pagalbos gaires ir pratęsiant jų taikymo laikotarpį, šimtas septintą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir materialinės valstybės pagalbos srities taisyklės [2020/1576] (OL L 359, 2020 10 29, p. 16), ir EEE priedas Nr. 68, 2020 10 29, p. 4, ir 2021 m. vasario 24 d. Sprendimas Nr. 12/21/COL dėl Gairių dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo priedo pakeitimo [2021/1238] (OL L 271, 2021 7 29, p. 1), ir EEE priedas Nr. 50, 2021 7 29, p. 1.

2

(3)  ELPA valstybės yra Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija.

3

(4)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

4

(5)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589, nustatantį išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

5

---

Komisijos komunikatas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui

1.   Įvadas

Įvadas

| 1. | Eksporto subsidijos gali neigiamai paveikti galimų konkuruojančių prekių tiekėjų ir paslaugų teikėjų konkurenciją rinkoje. Todėl Komisija, kaip konkurencijos priežiūros institucija pagal Sutartį, visuomet griežtai nepritardavo eksporto pagalbai Sąjungos vidaus prekyboje ir eksporto pagalbai už Sąjungos ribų. Šio komunikato tikslas – paaiškinti Komisijos atliekamą valstybių narių paramos eksporto kredito draudimui vertinimą pagal Sąjungos valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

1.

Eksporto subsidijos gali neigiamai paveikti galimų konkuruojančių prekių tiekėjų ir paslaugų teikėjų konkurenciją rinkoje. Todėl Komisija, kaip konkurencijos priežiūros institucija pagal Sutartį, visuomet griežtai nepritardavo eksporto pagalbai Sąjungos vidaus prekyboje ir eksporto pagalbai už Sąjungos ribų. Šio komunikato tikslas – paaiškinti Komisijos atliekamą valstybių narių paramos eksporto kredito draudimui vertinimą pagal Sąjungos valstybės pagalbos taisykles.

| 2. | Komisija pasinaudojo savo įgaliojimais teikti nurodymus dėl valstybės pagalbos trumpalaikio eksporto kredito draudimo pavidalu. Ji siekė spręsti faktinio arba galimo konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje klausimą, kai iškraipoma ne tik skirtingų valstybių narių eksportuotojų (prekyba Sąjungoje ir už jos ribų), bet ir eksporto kredito draudikų, vykdančių veiklą Sąjungoje, konkurencija. 1997 m. Komisija Komunikate valstybėms narėms pagal EB sutarties 93 straipsnio 1 dalį dėl Sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui (1) (toliau – 1997 m. komunikatas) nustatė valstybės kišimosi principus. 1997 m. komunikato principai nuo 1998 m. sausio 1 d. turėjo būti taikomi 5 metų laikotarpį. Vėliau 1997 m. komunikatas buvo pritaikytas, o jo taikymo laikotarpis buvo pratęstas 2001 m. (2), 2004 m. (3), 2005 m. (4) ir 2010 m. (5) Jo principai buvo taikomi iki 2012 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

2.

Komisija pasinaudojo savo įgaliojimais teikti nurodymus dėl valstybės pagalbos trumpalaikio eksporto kredito draudimo pavidalu. Ji siekė spręsti faktinio arba galimo konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje klausimą, kai iškraipoma ne tik skirtingų valstybių narių eksportuotojų (prekyba Sąjungoje ir už jos ribų), bet ir eksporto kredito draudikų, vykdančių veiklą Sąjungoje, konkurencija. 1997 m. Komisija Komunikate valstybėms narėms pagal EB sutarties 93 straipsnio 1 dalį dėl Sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui

1

2

3

4

5

| 3. | Atsižvelgiant į patirtį taikant 1997 m. komunikato principus, visų pirma per 2009–2011 m. finansų krizę, tapo akivaizdu, kad reikėtų persvarstyti šios srities Komisijos politiką. Todėl Komisija priėmė naują Komunikatą valstybėms narėms dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui (6) (toliau – 2012 m. komunikatas). 2012 m. komunikato principai iš esmės turėjo būti taikomi nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d. (7) 2012 m. komunikato priedas po to buvo kelis kartus pritaikytas (8), o 2012 m. komunikato taikymo laikotarpis buvo pratęstas 2018 (9) ir 2020 m. (10) Dabar jis taikomas iki 2021 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

3.

Atsižvelgiant į patirtį taikant 1997 m. komunikato principus, visų pirma per 2009–2011 m. finansų krizę, tapo akivaizdu, kad reikėtų persvarstyti šios srities Komisijos politiką. Todėl Komisija priėmė naują Komunikatą valstybėms narėms dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui

6

7

8

9

10

| 4. | 2019 m. Komisija, atlikdama valstybės pagalbos modernizavimo priemonių rinkinio, geležinkelių gairių ir trumpalaikio eksporto kredito draudimo tinkamumo patikrą (11), pradėjo 2012 m. komunikato vertinimą. Iš vertinimo rezultatų matyti, kad taisyklės iš esmės veikia gerai, bet jas reikia šiek tiek patobulinti atsižvelgiant į rinkos pokyčius. Todėl šiame komunikate yra išlaikomi 2012 m. komunikate išdėstyti principai ir pateikiami tik keli techniniai koregavimai. |
| --- | --- |

4.

2019 m. Komisija, atlikdama valstybės pagalbos modernizavimo priemonių rinkinio, geležinkelių gairių ir trumpalaikio eksporto kredito draudimo tinkamumo patikrą (11

| 5. | Šiame komunikate išdėstytos taisyklės padės užtikrinti, kad valstybės pagalba neiškraipytų privačiųjų ir valstybinių arba valstybės remiamų eksporto kredito draudikų tarpusavio konkurencijos. Tos taisyklės taip pat padės sukurti vienodas sąlygas eksportuotojams. |
| --- | --- |

5.

Šiame komunikate išdėstytos taisyklės padės užtikrinti, kad valstybės pagalba neiškraipytų privačiųjų ir valstybinių arba valstybės remiamų eksporto kredito draudikų tarpusavio konkurencijos. Tos taisyklės taip pat padės sukurti vienodas sąlygas eksportuotojams.

| 6. | Šiuo komunikatu valstybėms narėms pateikiama išsamesnių nurodymų dėl principų, kuriais Komisija ketina remtis aiškindama Sutarties 107 ir 108 straipsnius ir jų taikymą trumpalaikiam eksporto kredito draudimui. Jis padėtų nustatyti kuo skaidresnę šios srities Komisijos politiką, užtikrinti nuspėjamumą ir vienodą požiūrį. Todėl jame nustatomos įvairios sąlygos, kurios turi būti įvykdytos, jeigu valstybiniai draudikai nori patekti į trumpalaikio eksporto kredito draudimo nuo parduotinos rizikos rinką. |
| --- | --- |

6.

Šiuo komunikatu valstybėms narėms pateikiama išsamesnių nurodymų dėl principų, kuriais Komisija ketina remtis aiškindama Sutarties 107 ir 108 straipsnius ir jų taikymą trumpalaikiam eksporto kredito draudimui. Jis padėtų nustatyti kuo skaidresnę šios srities Komisijos politiką, užtikrinti nuspėjamumą ir vienodą požiūrį. Todėl jame nustatomos įvairios sąlygos, kurios turi būti įvykdytos, jeigu valstybiniai draudikai nori patekti į trumpalaikio eksporto kredito draudimo nuo parduotinos rizikos rinką.

| 7. | Rizika, kuri iš esmės nėra parduotina, nepatenka į šio komunikato taikymo sritį. |
| --- | --- |

7.

Rizika, kuri iš esmės nėra parduotina, nepatenka į šio komunikato taikymo sritį.

| 8. | 2 skirsnyje aprašoma šio komunikato taikymo sritis ir pateikiamos jame vartojamų terminų apibrėžtys. 3 skirsnyje aptariamas Sutarties 107 straipsnio 1 dalies taikymas ir bendras draudimas teikti valstybės pagalbą parduotinos rizikos eksporto kredito draudimui. Galiausiai 4 skirsnyje numatytos kai kurios parduotinos rizikos taikymo srities išimtys ir nustatomos sąlygos, kuriomis valstybės parama laikinai neparduotinos rizikos draudimui gali būti suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

8.

2 skirsnyje aprašoma šio komunikato taikymo sritis ir pateikiamos jame vartojamų terminų apibrėžtys. 3 skirsnyje aptariamas Sutarties 107 straipsnio 1 dalies taikymas ir bendras draudimas teikti valstybės pagalbą parduotinos rizikos eksporto kredito draudimui. Galiausiai 4 skirsnyje numatytos kai kurios parduotinos rizikos taikymo srities išimtys ir nustatomos sąlygos, kuriomis valstybės parama laikinai neparduotinos rizikos draudimui gali būti suderinama su vidaus rinka.

2.   Komunikato taikymo sritis ir terminų apibrėžtys

Komunikato taikymo sritis ir terminų apibrėžtys

2.1.   Taikymo sritis

Taikymo sritis

| 9. | Komisija taikys šiame komunikate išdėstytus principus tik eksporto kredito draudimui, kurio rizikos laikotarpis yra trumpesnis negu dveji metai. Visos kitos eksporto finansinės priemonės į šio komunikato taikymo sritį neįtrauktos. |
| --- | --- |

9.

Komisija taikys šiame komunikate išdėstytus principus tik eksporto kredito draudimui, kurio rizikos laikotarpis yra trumpesnis negu dveji metai. Visos kitos eksporto finansinės priemonės į šio komunikato taikymo sritį neįtrauktos.

2.2.   Terminų apibrėžtys

Terminų apibrėžtys

| 10. | Šiame komunikate vartojamų terminų apibrėžtys:






  1. | eksporto kredito draudimas – draudimo produktas, kuriuo draudikas teikia komercinės arba politinės, arba abiejų rūšių rizikos draudimą, susijusį su mokėjimo įsipareigojimais vykdant eksporto sandorį; |
| --- | --- | --- |

10.

Šiame komunikate vartojamų terminų apibrėžtys:

1.

eksporto kredito draudimas – draudimo produktas, kuriuo draudikas teikia komercinės arba politinės, arba abiejų rūšių rizikos draudimą, susijusį su mokėjimo įsipareigojimais vykdant eksporto sandorį;

| 2. | privatus kredito draudikas – kita nei valstybinis draudikas įmonė arba organizacija, kuri teikia eksporto kredito draudimą; |
| --- | --- |

2.

privatus kredito draudikas – kita nei valstybinis draudikas įmonė arba organizacija, kuri teikia eksporto kredito draudimą;

| 3. | valstybinis draudikas – įmonė arba kita organizacija, kurios teikia eksporto kredito draudimą valstybės narės padedamos arba jos vardu, arba valstybė narė, kuri teikia eksporto kredito draudimą; |
| --- | --- |

3.

valstybinis draudikas – įmonė arba kita organizacija, kurios teikia eksporto kredito draudimą valstybės narės padedamos arba jos vardu, arba valstybė narė, kuri teikia eksporto kredito draudimą;

| 4. | parduotina rizika – komercinė arba politinė, arba abiejų rūšių rizika, kurios ilgiausias rizikos laikotarpis yra trumpesnis negu dveji metai ir kurią patiria valstybiniai ir nevalstybiniai pirkėjai priede išvardytose šalyse; visa kita rizika šiame komunikate yra laikoma neparduotina; |
| --- | --- |

4.

parduotina rizika – komercinė arba politinė, arba abiejų rūšių rizika, kurios ilgiausias rizikos laikotarpis yra trumpesnis negu dveji metai ir kurią patiria valstybiniai ir nevalstybiniai pirkėjai priede išvardytose šalyse; visa kita rizika šiame komunikate yra laikoma neparduotina;

| 5. | komercinė rizika – rizika, visų pirma apimanti:






  a) | savavališką pirkėjo sutartinių įsipareigojimų nevykdymą, t. y. kiekvieną savavališką nevalstybinio pirkėjo sprendimą sustabdyti arba nutraukti sutartį be teisėtos priežasties; |
| --- | --- | --- |

5.

komercinė rizika – rizika, visų pirma apimanti:

a)

savavališką pirkėjo sutartinių įsipareigojimų nevykdymą, t. y. kiekvieną savavališką nevalstybinio pirkėjo sprendimą sustabdyti arba nutraukti sutartį be teisėtos priežasties;

| b) | savavališką nevalstybinio pirkėjo atsisakymą priimti sutartyje nurodytas prekes be teisėtos priežasties; |
| --- | --- |

b)

savavališką nevalstybinio pirkėjo atsisakymą priimti sutartyje nurodytas prekes be teisėtos priežasties;

| c) | nevalstybinio pirkėjo ir jo garanto nemokumą; |
| --- | --- |

c)

nevalstybinio pirkėjo ir jo garanto nemokumą;

| d) | užsitęsusį įsipareigojimų nevykdymą, t. y. nevalstybinio pirkėjo ir jo garanto skolos, kylančios iš sutarties, negrąžinimą; |
| --- | --- |

d)

užsitęsusį įsipareigojimų nevykdymą, t. y. nevalstybinio pirkėjo ir jo garanto skolos, kylančios iš sutarties, negrąžinimą;

| 6. | politinė rizika – rizika, visų pirma apimanti:






  a) | riziką, kad valstybinis pirkėjas ar šalis neleis užbaigti sandorio arba laiku neatsiskaitys; |
| --- | --- | --- |

6.

politinė rizika – rizika, visų pirma apimanti:

a)

riziką, kad valstybinis pirkėjas ar šalis neleis užbaigti sandorio arba laiku neatsiskaitys;

| b) | riziką, apimančią daugiau negu atskiro pirkėjo riziką, arba riziką, kuri nepatenka į atskiro pirkėjo atsakomybės sritį; |
| --- | --- |

b)

riziką, apimančią daugiau negu atskiro pirkėjo riziką, arba riziką, kuri nepatenka į atskiro pirkėjo atsakomybės sritį;

| c) | riziką, kad šalis į apdraustojo šalį neperves toje šalyje gyvenančių pirkėjų sumokėtų pinigų; |
| --- | --- |

c)

riziką, kad šalis į apdraustojo šalį neperves toje šalyje gyvenančių pirkėjų sumokėtų pinigų;

| d) | force majeure atvejo riziką, pavyzdžiui, kad susidarys į karą panaši padėtis už draudiko šalies ribų, jeigu jos padariniai nėra apdrausti kitaip; |
| --- | --- |

d)

force majeure atvejo riziką, pavyzdžiui, kad susidarys į karą panaši padėtis už draudiko šalies ribų, jeigu jos padariniai nėra apdrausti kitaip;

force majeure

| 7. | rizikos laikotarpis – gamybos laikotarpis kartu su kredito laikotarpiu; |
| --- | --- |

7.

rizikos laikotarpis – gamybos laikotarpis kartu su kredito laikotarpiu;

| 8. | gamybos laikotarpis – laikotarpis nuo prekių arba paslaugų užsakymo iki pristatymo arba suteikimo datos; |
| --- | --- |

8.

gamybos laikotarpis – laikotarpis nuo prekių arba paslaugų užsakymo iki pristatymo arba suteikimo datos;

| 9. | kredito laikotarpis – laikotarpis, suteiktas pirkėjui pagal eksporto kredito sandorį pristatytoms prekėms ir suteiktoms paslaugoms apmokėti; |
| --- | --- |

9.

kredito laikotarpis – laikotarpis, suteiktas pirkėjui pagal eksporto kredito sandorį pristatytoms prekėms ir suteiktoms paslaugoms apmokėti;

| 10. | vienos rizikos rūšies draudimas – viso pardavimo vienam pirkėjui draudimas arba vienos sutarties su vienu pirkėju draudimas; |
| --- | --- |

10.

vienos rizikos rūšies draudimas – viso pardavimo vienam pirkėjui draudimas arba vienos sutarties su vienu pirkėju draudimas;

| 11. | perdraudimas – draudimas, kurį draudikas perka iš kito draudiko, kad galėtų valdyti riziką mažindamas savo paties riziką; |
| --- | --- |

11.

perdraudimas – draudimas, kurį draudikas perka iš kito draudiko, kad galėtų valdyti riziką mažindamas savo paties riziką;

| 12. | bendrasis draudimas – visų rūšių apdraustų nuostolių, kurių draudikas nekompensuoja, bet kurie tenka kitam draudikui, procentinė dalis; |
| --- | --- |

12.

bendrasis draudimas – visų rūšių apdraustų nuostolių, kurių draudikas nekompensuoja, bet kurie tenka kitam draudikui, procentinė dalis;

| 13. | kvotinis proporcinis perdraudimas – perdraudimas, kai draudikas turi perduoti, o perdraudikas turi prisiimti tam tikrą procentinę kiekvienos rizikos dalį pagal nustatytą draudiko pasirašytos veiklos kategoriją; |
| --- | --- |

13.

kvotinis proporcinis perdraudimas – perdraudimas, kai draudikas turi perduoti, o perdraudikas turi prisiimti tam tikrą procentinę kiekvienos rizikos dalį pagal nustatytą draudiko pasirašytos veiklos kategoriją;

| 14. | papildomas draudimas – papildomas kito draudiko nustatytą kredito ribą viršijančios sumos draudimas; |
| --- | --- |

14.

papildomas draudimas – papildomas kito draudiko nustatytą kredito ribą viršijančios sumos draudimas;

| 15. | bendros apyvartos draudimo liudijimas – kredito draudimo liudijimas, kitas nei vienos rizikos rūšies draudimo liudijimas, t. y. kredito draudimo liudijimas, kuris apima visą arba didžiąją apdraustojo pardavimo skolon dalį, taip pat pajamas iš pardavimo keliems pirkėjams. |
| --- | --- |

15.

bendros apyvartos draudimo liudijimas – kredito draudimo liudijimas, kitas nei vienos rizikos rūšies draudimo liudijimas, t. y. kredito draudimo liudijimas, kuris apima visą arba didžiąją apdraustojo pardavimo skolon dalį, taip pat pajamas iš pardavimo keliems pirkėjams.

3.   Sutarties 107 straipsnio 1 dalies taikymas

Sutarties 107 straipsnio 1 dalies taikymas

3.1.   Bendrieji principai

Bendrieji principai

| 11. | Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

11.

Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| 12. | Jeigu eksporto kredito draudimą teikia valstybiniai draudikai, tokiam draudimui naudojami valstybės ištekliai. Tai, kad dalyvauja valstybė, draudikams arba eksportuotojams gali suteikti atrankinį pranašumą ir tai iškraipo arba galėtų iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. 3.2, 3.3 ir 4 skirsniuose išdėstytų principų paskirtis – nurodyti, kaip tokios priemonės bus vertinamos pagal valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

12.

Jeigu eksporto kredito draudimą teikia valstybiniai draudikai, tokiam draudimui naudojami valstybės ištekliai. Tai, kad dalyvauja valstybė, draudikams arba eksportuotojams gali suteikti atrankinį pranašumą ir tai iškraipo arba galėtų iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. 3.2, 3.3 ir 4 skirsniuose išdėstytų principų paskirtis – nurodyti, kaip tokios priemonės bus vertinamos pagal valstybės pagalbos taisykles.

3.2.   Pagalba draudikams

Pagalba draudikams

| 13. | Jeigu valstybiniai draudikai turi tam tikrų pranašumų, palyginti su privačiais kredito draudikais, tai gali būti valstybės pagalba. Pranašumai gali būti įvairių pavidalų ir galėtų apimti, pavyzdžiui:






  a) | valstybės garantijas dėl skolinimosi ir nuostolių; |
| --- | --- | --- |

13.

Jeigu valstybiniai draudikai turi tam tikrų pranašumų, palyginti su privačiais kredito draudikais, tai gali būti valstybės pagalba. Pranašumai gali būti įvairių pavidalų ir galėtų apimti, pavyzdžiui:

a)

valstybės garantijas dėl skolinimosi ir nuostolių;

| b) | atleidimą nuo reikalavimo sudaryti atitinkamus rezervus ir kitų reikalavimų, atsirandančių dėl to, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/138/EB (12) neįtrauktos eksporto kredito draudimo operacijos, vykdomos valstybės sąskaita arba su valstybės garantija; |
| --- | --- |

b)

atleidimą nuo reikalavimo sudaryti atitinkamus rezervus ir kitų reikalavimų, atsirandančių dėl to, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/138/EB (12) neįtrauktos eksporto kredito draudimo operacijos, vykdomos valstybės sąskaita arba su valstybės garantija;

12

| c) | įprastų mokesčių lengvatų suteikimą arba atleidimą nuo tokių mokesčių (pvz., įmonių pelno mokesčių ir draudimo liudijimams nustatytų mokesčių); |
| --- | --- |

c)

įprastų mokesčių lengvatų suteikimą arba atleidimą nuo tokių mokesčių (pvz., įmonių pelno mokesčių ir draudimo liudijimams nustatytų mokesčių);

| d) | valstybės pagalbos teikimą arba kapitalo skyrimą, arba kito pavidalo finansavimą, kuris nėra suderinamas su rinkos ekonomikos investuotojo principu; |
| --- | --- |

d)

valstybės pagalbos teikimą arba kapitalo skyrimą, arba kito pavidalo finansavimą, kuris nėra suderinamas su rinkos ekonomikos investuotojo principu;

| e) | valstybės paslaugų teikimą natūra, pavyzdžiui, prieigą prie valstybės infrastruktūros, priemonių arba slaptos informacijos ir naudojimąsi jomis rinkos vertės neatitinkančiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

e)

valstybės paslaugų teikimą natūra, pavyzdžiui, prieigą prie valstybės infrastruktūros, priemonių arba slaptos informacijos ir naudojimąsi jomis rinkos vertės neatitinkančiomis sąlygomis;

| f) | tiesioginį valstybės perdraudimą arba tiesioginio valstybės perdraudimo garantiją palankesnėmis sąlygomis negu tos, kurios siūlomos privačioje perdraudimo rinkoje, dėl kurių nepakankamai įkainojama perdraudimo liudijimu garantuojama apsauga arba dirbtinai sukuriami pajėgumai, kurių negalima tikėtis privačioje rinkoje. |
| --- | --- |

f)

tiesioginį valstybės perdraudimą arba tiesioginio valstybės perdraudimo garantiją palankesnėmis sąlygomis negu tos, kurios siūlomos privačioje perdraudimo rinkoje, dėl kurių nepakankamai įkainojama perdraudimo liudijimu garantuojama apsauga arba dirbtinai sukuriami pajėgumai, kurių negalima tikėtis privačioje rinkoje.

3.3.   Draudimas teikti valstybės pagalbą eksporto kreditams

Draudimas teikti valstybės pagalbą eksporto kreditams

| 14. | 13 punkte išvardyti pranašumai valstybiniams draudikams dėl parduotinos rizikos turi įtakos prekybai kredito draudimo paslaugomis Sąjungos viduje. Dėl jų skirtingose valstybėse narėse skiriasi draudimo liudijimu garantuojama apsauga nuo parduotinos rizikos. Tai iškraipo skirtingų valstybių narių draudikų tarpusavio konkurenciją ir netiesiogiai veikia Sąjungos vidaus prekybą, neatsižvelgiant į tai, ar tai Sąjungos vidaus eksportas, ar eksportas už Sąjungos ribų (13). Dėl šių priežasčių, jeigu valstybiniai draudikai turi tokių pranašumų, palyginti su privačiais kredito draudikais, jie neturėtų turėti galimybės drausti parduotiną riziką. Todėl, siekiant užtikrinti, kad valstybiniai draudikai nepasinaudotų valstybės pagalba, būtina nustatyti sąlygas, kuriomis jie gali vykdyti veiklą. |
| --- | --- |

14.

13 punkte išvardyti pranašumai valstybiniams draudikams dėl parduotinos rizikos turi įtakos prekybai kredito draudimo paslaugomis Sąjungos viduje. Dėl jų skirtingose valstybėse narėse skiriasi draudimo liudijimu garantuojama apsauga nuo parduotinos rizikos. Tai iškraipo skirtingų valstybių narių draudikų tarpusavio konkurenciją ir netiesiogiai veikia Sąjungos vidaus prekybą, neatsižvelgiant į tai, ar tai Sąjungos vidaus eksportas, ar eksportas už Sąjungos ribų (13

| 15. | Kartais pranašumais valstybiniams draudikams taip pat, bent iš dalies, pasinaudoja eksportuotojai. Tokie pranašumai gali iškreipti konkurenciją ir prekybą ir yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. Tačiau, jeigu įvykdomos eksporto kredito draudimo nuo parduotinos rizikos sąlygos, kaip nurodyta šio komunikato 4.3 skirsnyje, Komisijos nuomone, nebus laikoma, kad eksportuotojai pasinaudojo neteisėtu pranašumu. |
| --- | --- |

15.

Kartais pranašumais valstybiniams draudikams taip pat, bent iš dalies, pasinaudoja eksportuotojai. Tokie pranašumai gali iškreipti konkurenciją ir prekybą ir yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. Tačiau, jeigu įvykdomos eksporto kredito draudimo nuo parduotinos rizikos sąlygos, kaip nurodyta šio komunikato 4.3 skirsnyje, Komisijos nuomone, nebus laikoma, kad eksportuotojai pasinaudojo neteisėtu pranašumu.

4.   Eksporto kredito draudimo nuo laikinai neparduotinos rizikos teikimo sąlygos

Eksporto kredito draudimo nuo laikinai neparduotinos rizikos teikimo sąlygos

4.1.   Bendrieji principai

Bendrieji principai

| 16. | Kaip nurodyta 14 punkte, jeigu valstybiniai draudikai turi bet kokių pranašumų, palyginti su privačiais kredito draudikais, kaip aprašyta 13 punkte, jie neturi drausti parduotinos rizikos. Jeigu valstybiniai draudikai arba jų patronuojamosios įmonės norėtų apdrausti parduotiną riziką, turi būti užtikrinta, kad apdrausdami jie tiesiogiai ar netiesiogiai nepasinaudotų valstybės pagalba. Todėl jie turi turėti tam tikrą nuosavų lėšų sumą (mokumo atsargą, įskaitant garantijų fondą) ir techninius atidėjinius (nuostolių svyravimo išlyginimo rezervą) ir privalo pagal Direktyvą 2009/138/EB gauti reikiamą leidimą. Jie taip pat privalo bent turėti atskirą administravimo sąskaitą ir atskiras sąskaitas savo parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos draudimui valstybei padedant arba jos vardu, kad parodytų, kad jie negauna valstybės pagalbos savo parduotinos rizikos draudimui. Paties draudiko sąskaita apdraustų įmonių sąskaitos turi atitikti Tarybos direktyvą 91/674/EEB (14). |
| --- | --- |

16.

Kaip nurodyta 14 punkte, jeigu valstybiniai draudikai turi bet kokių pranašumų, palyginti su privačiais kredito draudikais, kaip aprašyta 13 punkte, jie neturi drausti parduotinos rizikos. Jeigu valstybiniai draudikai arba jų patronuojamosios įmonės norėtų apdrausti parduotiną riziką, turi būti užtikrinta, kad apdrausdami jie tiesiogiai ar netiesiogiai nepasinaudotų valstybės pagalba. Todėl jie turi turėti tam tikrą nuosavų lėšų sumą (mokumo atsargą, įskaitant garantijų fondą) ir techninius atidėjinius (nuostolių svyravimo išlyginimo rezervą) ir privalo pagal Direktyvą 2009/138/EB gauti reikiamą leidimą. Jie taip pat privalo bent turėti atskirą administravimo sąskaitą ir atskiras sąskaitas savo parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos draudimui valstybei padedant arba jos vardu, kad parodytų, kad jie negauna valstybės pagalbos savo parduotinos rizikos draudimui. Paties draudiko sąskaita apdraustų įmonių sąskaitos turi atitikti Tarybos direktyvą 91/674/EEB (14

| 17. | Valstybės narės, kurios teikia eksporto kredito draudikui perdraudimą sudarydamos privačiame sektoriuje parduotinos ir neparduotinos rizikos perdraudimo sutartis arba dalyvaudamos sudarant tokias sutartis, turi turėti galimybę parodyti, kad jų priemonės nėra susijusios su valstybės pagalba, kaip nurodyta 13 punkto f papunktyje. |
| --- | --- |

17.

Valstybės narės, kurios teikia eksporto kredito draudikui perdraudimą sudarydamos privačiame sektoriuje parduotinos ir neparduotinos rizikos perdraudimo sutartis arba dalyvaudamos sudarant tokias sutartis, turi turėti galimybę parodyti, kad jų priemonės nėra susijusios su valstybės pagalba, kaip nurodyta 13 punkto f papunktyje.

| 18. | Valstybiniai draudikai gali teikti eksporto kredito draudimą nuo laikinai neparduotinos rizikos pagal ši komunikato 4 skirsnyje išdėstytas sąlygas. |
| --- | --- |

18.

Valstybiniai draudikai gali teikti eksporto kredito draudimą nuo laikinai neparduotinos rizikos pagal ši komunikato 4 skirsnyje išdėstytas sąlygas.

4.2.   Parduotinos rizikos taikymo srities išimtys: laikinai neparduotina rizika

Parduotinos rizikos taikymo srities išimtys: laikinai neparduotina rizika

| 19. | Nepaisant parduotinos rizikos apibrėžties, tam tikra komercinė arba politinė, arba abiejų rūšių rizika, kurią patiria pirkėjai, įsikūrę priede išvardytose šalyse, yra laikoma laikinai neparduotina šiais atvejais:






  a) | jeigu Komisija nusprendžia laikinai pašalinti vieną ar kelias šalis iš priede nurodytų parduotinos rizikos šalių sąrašo, kaip aprašyta 5.2 skirsnyje, nes privataus draudimo rinkos pajėgumai toje šalyje arba šalyse yra nepakankami, kad būtų apdrausta visa ekonomiškai pagrįsta rizika; |
| --- | --- | --- |

19.

Nepaisant parduotinos rizikos apibrėžties, tam tikra komercinė arba politinė, arba abiejų rūšių rizika, kurią patiria pirkėjai, įsikūrę priede išvardytose šalyse, yra laikoma laikinai neparduotina šiais atvejais:

a)

jeigu Komisija nusprendžia laikinai pašalinti vieną ar kelias šalis iš priede nurodytų parduotinos rizikos šalių sąrašo, kaip aprašyta 5.2 skirsnyje, nes privataus draudimo rinkos pajėgumai toje šalyje arba šalyse yra nepakankami, kad būtų apdrausta visa ekonomiškai pagrįsta rizika;

| b) | jeigu Komisija, gavusi valstybės narės pranešimą, kaip nurodyta šio komunikato 5.3 skirsnyje, nusprendžia, kad rizika, kurią patiria mažosios ir vidutinės įmonės, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (15), kurių bendra metinė eksporto apyvarta neviršija 2,5 mln. EUR, yra laikinai neparduotina eksportuotojams pranešančiojoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

b)

jeigu Komisija, gavusi valstybės narės pranešimą, kaip nurodyta šio komunikato 5.3 skirsnyje, nusprendžia, kad rizika, kurią patiria mažosios ir vidutinės įmonės, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (15), kurių bendra metinė eksporto apyvarta neviršija 2,5 mln. EUR, yra laikinai neparduotina eksportuotojams pranešančiojoje valstybėje narėje;

15

| c) | jeigu Komisija, gavusi valstybės narės pranešimą, kaip nurodyta šio komunikato 5.3 skirsnyje, nusprendžia, kad vienos rizikos rūšies draudimas, kurio rizikos laikotarpis yra bent jau nuo 181 dienos iki mažiau nei dvejų metų, yra laikinai neparduotinas eksportuotojams pranešančiojoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

c)

jeigu Komisija, gavusi valstybės narės pranešimą, kaip nurodyta šio komunikato 5.3 skirsnyje, nusprendžia, kad vienos rizikos rūšies draudimas, kurio rizikos laikotarpis yra bent jau nuo 181 dienos iki mažiau nei dvejų metų, yra laikinai neparduotinas eksportuotojams pranešančiojoje valstybėje narėje;

| d) | jeigu Komisija, gavusi valstybės narės pranešimą, kaip nurodyta šio komunikato 5.4 skirsnyje, nusprendžia, kad, trūkstant eksporto kredito draudimo, tam tikra rizika yra laikinai neparduotina eksportuotojams pranešančiojoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

d)

jeigu Komisija, gavusi valstybės narės pranešimą, kaip nurodyta šio komunikato 5.4 skirsnyje, nusprendžia, kad, trūkstant eksporto kredito draudimo, tam tikra rizika yra laikinai neparduotina eksportuotojams pranešančiojoje valstybėje narėje.

| 20. | Siekiant kuo labiau sumažinti konkurencijos iškraipymą vidaus rinkoje, pagal 19 punktą laikinai neparduotina laikomą riziką gali apdrausti valstybiniai draudikai, jeigu jie įvykdo 4.3 skirsnyje išdėstytas sąlygas. |
| --- | --- |

20.

Siekiant kuo labiau sumažinti konkurencijos iškraipymą vidaus rinkoje, pagal 19 punktą laikinai neparduotina laikomą riziką gali apdrausti valstybiniai draudikai, jeigu jie įvykdo 4.3 skirsnyje išdėstytas sąlygas.

4.3.   Draudimo nuo laikinai neparduotinos rizikos teikimo sąlygos

Draudimo nuo laikinai neparduotinos rizikos teikimo sąlygos

4.3.1.   Draudimo kokybė

Draudimo kokybė

| 21. | Draudimo, kurį siūlo valstybiniai draudikai, kokybė turi atitikti rinkos standartus. Visų pirma gali būti draudžiama tik ekonomiškai pagrįsta rizika, t. y. rizika, kuri yra priimtina pagal patikimo rizikos prisiėmimo principus. Didžiausia draudimo procentinė dalis turi būti 95 % komercinės ir politinės rizikos atvejais, o reikalavimų laukimo terminas turi būti ne trumpesnis kaip 90 dienų. |
| --- | --- |

21.

Draudimo, kurį siūlo valstybiniai draudikai, kokybė turi atitikti rinkos standartus. Visų pirma gali būti draudžiama tik ekonomiškai pagrįsta rizika, t. y. rizika, kuri yra priimtina pagal patikimo rizikos prisiėmimo principus. Didžiausia draudimo procentinė dalis turi būti 95 % komercinės ir politinės rizikos atvejais, o reikalavimų laukimo terminas turi būti ne trumpesnis kaip 90 dienų.

4.3.2.   Rizikos prisiėmimo principai

Rizikos prisiėmimo principai

| 22. | Vertinant riziką visada turi būti taikomi patikimo rizikos prisiėmimo principai. Todėl valstybės remiamos schemos neturi būti taikomos finansiškai nepatikimų sandorių rizikai apdrausti. Atsižvelgiant į tokius principus, rizikos prisiėmimo kriterijai turi būti aiškūs. Jeigu verslo santykiai jau egzistuoja, eksportuotojai turi turėti prekybos arba mokėjimų, arba ir to, ir to teigiamos patirties. Pirkėjai turi turėti teigiamą reikalavimų pagal ankstesnes sutartis reputaciją, pirkėjų įsipareigojimų nevykdymo tikimybė turi būti priimtina, o jų vidaus arba išorės finansų reitingai taip pat turi būti priimtini. |
| --- | --- |

22.

Vertinant riziką visada turi būti taikomi patikimo rizikos prisiėmimo principai. Todėl valstybės remiamos schemos neturi būti taikomos finansiškai nepatikimų sandorių rizikai apdrausti. Atsižvelgiant į tokius principus, rizikos prisiėmimo kriterijai turi būti aiškūs. Jeigu verslo santykiai jau egzistuoja, eksportuotojai turi turėti prekybos arba mokėjimų, arba ir to, ir to teigiamos patirties. Pirkėjai turi turėti teigiamą reikalavimų pagal ankstesnes sutartis reputaciją, pirkėjų įsipareigojimų nevykdymo tikimybė turi būti priimtina, o jų vidaus arba išorės finansų reitingai taip pat turi būti priimtini.

4.3.3.   Tinkama kainodara

Tinkama kainodara

| 23. | Rizikos prisiėmimas pagal eksporto kredito draudimo sutartį turi būti atlyginamas atitinkama priemoka. Siekiant sumažinti privačių kredito draudikų išstūmimą, vidutinės priemokos pagal valstybės remiamas schemas turi būti didesnės už vidutines privačių kredito draudikų panašiai rizikai taikomas priemokas. Šiuo reikalavimu užtikrinamas laipsniškas valstybės kišimosi atsisakymas, nes didesnėmis priemokomis bus užtikrinta, kad eksportuotojai vėl sugrįžtų pas privačius kredito draudikus, kai tik jiems leistų rinkos sąlygos ir rizika vėl taptų parduotina. |
| --- | --- |

23.

Rizikos prisiėmimas pagal eksporto kredito draudimo sutartį turi būti atlyginamas atitinkama priemoka. Siekiant sumažinti privačių kredito draudikų išstūmimą, vidutinės priemokos pagal valstybės remiamas schemas turi būti didesnės už vidutines privačių kredito draudikų panašiai rizikai taikomas priemokas. Šiuo reikalavimu užtikrinamas laipsniškas valstybės kišimosi atsisakymas, nes didesnėmis priemokomis bus užtikrinta, kad eksportuotojai vėl sugrįžtų pas privačius kredito draudikus, kai tik jiems leistų rinkos sąlygos ir rizika vėl taptų parduotina.

| 24. | Kainodara yra laikoma tinkama, jeigu minimalia metine rizikos priemoka (16) (saugumo garanto priemoka) apmokestinama už atitinkamos kategorijos pirkėjo riziką (17), kaip nurodyta toliau pateikiamoje lentelėje. Taikoma saugumo garanto priemoka, nebent valstybės narės pateikia įrodymų, kad tie tarifai neatitinka konkrečios rizikos. Kiek tai susiję su bendra apyvartos politika, rizikos kategorija turi atitikti vidutinę liudijimu apdraudžiamą pirkėjo riziką.






  Rizikos kategorija | Minimali metinė rizikos priemoka (18) (% nuo draudimo sumos) |
| --- | --- | --- |
| Labai maža (19) | 0,2 –0,4 |
| Maža (20) | 0,41 –0,9 |
| Vidutinė (21) | 0,91 –2,3 |
| Didelė (22) | 2,31 –4,5 |

24.

Kainodara yra laikoma tinkama, jeigu minimalia metine rizikos priemoka (16

17

Rizikos kategorija

Minimali metinė rizikos priemoka (18) (% nuo draudimo sumos)

18

Labai maža (19)

19

0,2 –0,4

Maža (20)

20

0,41 –0,9

Vidutinė (21)

21

0,91 –2,3

Didelė (22)

22

2,31 –4,5

| 25. | Bendrojo draudimo, kvotinio proporcinio perdraudimo ir papildomo draudimo kainodara laikoma tinkama tik tuo atveju, jeigu nustatyta priemoka yra ne mažiau kaip 30 % didesnė už (pradinio) draudimo, kurį teikia privatus kredito draudikas, priemoką. |
| --- | --- |

25.

Bendrojo draudimo, kvotinio proporcinio perdraudimo ir papildomo draudimo kainodara laikoma tinkama tik tuo atveju, jeigu nustatyta priemoka yra ne mažiau kaip 30 % didesnė už (pradinio) draudimo, kurį teikia privatus kredito draudikas, priemoką.

| 26. | Nepriklausomai nuo sutarties sąlygų į rizikos priemoką turi būti įtrauktas administravimo mokestis, kad kainodarą būtų galima laikyti tinkama. |
| --- | --- |

26.

Nepriklausomai nuo sutarties sąlygų į rizikos priemoką turi būti įtrauktas administravimo mokestis, kad kainodarą būtų galima laikyti tinkama.

4.3.4.   Skaidrumas ir ataskaitų teikimas

Skaidrumas ir ataskaitų teikimas

| 27. | Valstybės narės turi skelbti taikomas rizikos, kuri laikoma laikinai neparduotina pagal 19 punktą, schemas valstybinių draudikų interneto svetainėse nurodydamos visas taikytinas sąlygas. |
| --- | --- |

27.

Valstybės narės turi skelbti taikomas rizikos, kuri laikoma laikinai neparduotina pagal 19 punktą, schemas valstybinių draudikų interneto svetainėse nurodydamos visas taikytinas sąlygas.

| 28. | Jos turi pateikti Komisijai metines ataskaitas dėl 19 punkte nurodytos rizikos, kuri laikoma laikinai neparduotina ir kurią draudžia valstybiniai draudikai. Jos tai turi padaryti ne vėliau kaip kitų metų po jų įsikišimo liepos 31 d. |
| --- | --- |

28.

Jos turi pateikti Komisijai metines ataskaitas dėl 19 punkte nurodytos rizikos, kuri laikoma laikinai neparduotina ir kurią draudžia valstybiniai draudikai. Jos tai turi padaryti ne vėliau kaip kitų metų po jų įsikišimo liepos 31 d.

| 29. | Ataskaitoje turi būti pateikta ši informacija apie kiekvieną schemą:






  a) | bendra suteiktos kredito ribos suma; |
| --- | --- | --- |

29.

Ataskaitoje turi būti pateikta ši informacija apie kiekvieną schemą:

a)

bendra suteiktos kredito ribos suma;

| b) | apdrausta apyvarta: |
| --- | --- |

b)

apdrausta apyvarta:

| c) | nustatytos priemokos; |
| --- | --- |

c)

nustatytos priemokos;

| d) | užregistruoti ir patenkinti reikalavimai; |
| --- | --- |

d)

užregistruoti ir patenkinti reikalavimai;

| e) | susigrąžintos sumos; |
| --- | --- |

e)

susigrąžintos sumos;

| f) | schemos administracinės išlaidos. |
| --- | --- |

f)

schemos administracinės išlaidos.

| 30. | Informacija turi būti skelbiama lentelinės duomenų skaičiuoklės formatu, kuriuo naudojantis galima atlikti duomenų paiešką, juos gauti, atsisiųsti ir nesunkiai skelbti internete, pavyzdžiui, CSV arba XML formatu. Ataskaitas valstybės narės turi skelbti valstybinių draudikų interneto svetainėse. |
| --- | --- |

30.

Informacija turi būti skelbiama lentelinės duomenų skaičiuoklės formatu, kuriuo naudojantis galima atlikti duomenų paiešką, juos gauti, atsisiųsti ir nesunkiai skelbti internete, pavyzdžiui, CSV arba XML formatu. Ataskaitas valstybės narės turi skelbti valstybinių draudikų interneto svetainėse.

5.   Procedūrinės taisyklės

Procedūrinės taisyklės

5.1.   Bendrieji principai

Bendrieji principai

| 31. | 19 punkto a papunktyje nurodyta rizika gali būti valstybinių draudikų draudžiama pagal 4.3 skirsnyje nustatytas sąlygas. Tokiais atvejais Komisijai pranešti nebūtina. |
| --- | --- |

31.

19 punkto a papunktyje nurodyta rizika gali būti valstybinių draudikų draudžiama pagal 4.3 skirsnyje nustatytas sąlygas. Tokiais atvejais Komisijai pranešti nebūtina.

| 32. | 19 punkto b, c ir d papunkčiuose nurodyta rizika gali būti valstybinių draudikų draudžiama pagal 4.3 skirsnyje nustatytas sąlygas ir pranešus Komisijai bei gavus jos patvirtinimą. |
| --- | --- |

32.

19 punkto b, c ir d papunkčiuose nurodyta rizika gali būti valstybinių draudikų draudžiama pagal 4.3 skirsnyje nustatytas sąlygas ir pranešus Komisijai bei gavus jos patvirtinimą.

| 33. | Jeigu neįvykdoma bet kuri iš 4.3 skirsnyje nustatytų sąlygų, nereiškia, kad automatiškai draudžiama teikti eksporto kredito draudimą arba taikyti tokią draudimo schemą. Valstybė narė turi pranešti Komisijai apie planuojamą eksporto kredito draudimo schemą, jeigu valstybė narė pageidauja nukrypti nuo bet kurios iš 4.3 skirsnyje nustatytų sąlygų arba jei kyla kokių nors abejonių dėl to, ar ta schema atitinka šiame komunikate, visų pirma 4 skirsnyje, išdėstytas sąlygas. |
| --- | --- |

33.

Jeigu neįvykdoma bet kuri iš 4.3 skirsnyje nustatytų sąlygų, nereiškia, kad automatiškai draudžiama teikti eksporto kredito draudimą arba taikyti tokią draudimo schemą. Valstybė narė turi pranešti Komisijai apie planuojamą eksporto kredito draudimo schemą, jeigu valstybė narė pageidauja nukrypti nuo bet kurios iš 4.3 skirsnyje nustatytų sąlygų arba jei kyla kokių nors abejonių dėl to, ar ta schema atitinka šiame komunikate, visų pirma 4 skirsnyje, išdėstytas sąlygas.

| 34. | Analizė pagal valstybės pagalbos taisykles iš anksto nereiškia tos priemonės suderinamumo su kitomis Sutarties nuostatomis. |
| --- | --- |

34.

Analizė pagal valstybės pagalbos taisykles iš anksto nereiškia tos priemonės suderinamumo su kitomis Sutarties nuostatomis.

5.2.   Parduotinos rizikos šalių sąrašo keitimas

Parduotinos rizikos šalių sąrašo keitimas

| 35. | Nustatydama, ar pakankamų privačių pajėgumų trūkumas yra pateisinama priežastis laikinai išbraukti šalį iš parduotinos rizikos šalių sąrašo, kaip nurodyta 19 punkto a papunktyje, Komisija atsižvelgs į tokius veiksnius tokia pirmumo tvarka:






  a) | privataus kredito draudimo pajėgumų sumažėjimą: visų pirma didelio kredito draudiko sprendimą nedrausti pirkėjo rizikos konkrečioje šalyje, didelį bendrų draudimo sumų sumažėjimą arba didelį priimtinumo santykių toje šalyje per šešių mėnesių laikotarpį sumažėjimą; |
| --- | --- | --- |

35.

Nustatydama, ar pakankamų privačių pajėgumų trūkumas yra pateisinama priežastis laikinai išbraukti šalį iš parduotinos rizikos šalių sąrašo, kaip nurodyta 19 punkto a papunktyje, Komisija atsižvelgs į tokius veiksnius tokia pirmumo tvarka:

a)

privataus kredito draudimo pajėgumų sumažėjimą: visų pirma didelio kredito draudiko sprendimą nedrausti pirkėjo rizikos konkrečioje šalyje, didelį bendrų draudimo sumų sumažėjimą arba didelį priimtinumo santykių toje šalyje per šešių mėnesių laikotarpį sumažėjimą;

| b) | valstybinio sektoriaus reitingų pablogėjimą: visų pirma staigų kredito reitingų per šešių mėnesių laikotarpį pokytį, pavyzdžiui, nepriklausomų reitingų agentūrų ne kartą sumažintus reitingus arba didelį kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumų padidėjimą; |
| --- | --- |

b)

valstybinio sektoriaus reitingų pablogėjimą: visų pirma staigų kredito reitingų per šešių mėnesių laikotarpį pokytį, pavyzdžiui, nepriklausomų reitingų agentūrų ne kartą sumažintus reitingus arba didelį kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumų padidėjimą;

| c) | įmonių sektoriaus veiklos rezultatų pablogėjimą: visų pirma staigų nemokumo atvejų padidėjimą toje šalyje per šešių mėnesių laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

įmonių sektoriaus veiklos rezultatų pablogėjimą: visų pirma staigų nemokumo atvejų padidėjimą toje šalyje per šešių mėnesių laikotarpį.

| 36. | Jeigu rinkos pajėgumų neužtenka visai ekonomiškai pagrįstai rizikai apdrausti, Komisija gali patikslinti priede pateiktą parduotinos rizikos šalių sąrašą raštišku bent trijų valstybių narių prašymu arba savo iniciatyva. |
| --- | --- |

36.

Jeigu rinkos pajėgumų neužtenka visai ekonomiškai pagrįstai rizikai apdrausti, Komisija gali patikslinti priede pateiktą parduotinos rizikos šalių sąrašą raštišku bent trijų valstybių narių prašymu arba savo iniciatyva.

| 37. | Prieš ketindama pakeisti parduotinos rizikos šalių sąrašą Komisija konsultuosis su valstybėmis narėmis, privačiais kredito draudikais ir suinteresuotosiomis šalimis ir sieks iš jų gauti informacijos. Apie konsultacijas ir norimos gauti informacijos rūšis bus pranešta Komisijos interneto svetainėje. Konsultacijų laikotarpis paprastai bus ne ilgesnis kaip 20 darbo dienų. Jeigu remdamasi surinkta informacija Komisija nuspręs pakeisti parduotinos rizikos šalių sąrašą, tokį sprendimą ji paskelbs savo interneto svetainėje. |
| --- | --- |

37.

Prieš ketindama pakeisti parduotinos rizikos šalių sąrašą Komisija konsultuosis su valstybėmis narėmis, privačiais kredito draudikais ir suinteresuotosiomis šalimis ir sieks iš jų gauti informacijos. Apie konsultacijas ir norimos gauti informacijos rūšis bus pranešta Komisijos interneto svetainėje. Konsultacijų laikotarpis paprastai bus ne ilgesnis kaip 20 darbo dienų. Jeigu remdamasi surinkta informacija Komisija nuspręs pakeisti parduotinos rizikos šalių sąrašą, tokį sprendimą ji paskelbs savo interneto svetainėje.

| 38. | Laikinas šalies pašalinimas iš parduotinos rizikos šalių sąrašo iš principo galios bent 12 mėnesių. Per tą laikotarpį pasirašyti draudimo liudijimai, susiję su laikinai iš sąrašo pašalinta šalimi, gali galioti ne ilgiau kaip 180 dienų nuo datos, kurią baigia galioti laikinas pašalinimas iš sąrašo. Po tos dienos negalima pasirašyti naujų draudimo liudijimų. Likus trims mėnesiams iki laikino pašalinimo iš sąrašo galiojimo pabaigos Komisija nuspręs, ar pratęsti šalies pašalinimo iš sąrašo galiojimą. Jeigu Komisija nustato, kad rinkos pajėgumų vis dar neužteka visai ekonomiškai pagrįstai rizikai apdrausti, atsižvelgdama į 35 punkte nustatytus veiksnius, ji gali pratęsti laikino šalies pašalinimo iš sąrašo galiojimą pagal 37 punktą. |
| --- | --- |

38.

Laikinas šalies pašalinimas iš parduotinos rizikos šalių sąrašo iš principo galios bent 12 mėnesių. Per tą laikotarpį pasirašyti draudimo liudijimai, susiję su laikinai iš sąrašo pašalinta šalimi, gali galioti ne ilgiau kaip 180 dienų nuo datos, kurią baigia galioti laikinas pašalinimas iš sąrašo. Po tos dienos negalima pasirašyti naujų draudimo liudijimų. Likus trims mėnesiams iki laikino pašalinimo iš sąrašo galiojimo pabaigos Komisija nuspręs, ar pratęsti šalies pašalinimo iš sąrašo galiojimą. Jeigu Komisija nustato, kad rinkos pajėgumų vis dar neužteka visai ekonomiškai pagrįstai rizikai apdrausti, atsižvelgdama į 35 punkte nustatytus veiksnius, ji gali pratęsti laikino šalies pašalinimo iš sąrašo galiojimą pagal 37 punktą.

5.3.   Pareiga pranešti apie 19 punkto b ir c papunkčiuose nurodytą laikinai neparduotiną riziką

Pareiga pranešti apie 19 punkto b ir c papunkčiuose nurodytą laikinai neparduotiną riziką

| 39. | Komisijos šiuo metu turimi duomenys rodo, kad yra rinkos nepakankamumas, susijęs su 19 punkto b ir c papunkčiuose nurodyta rizika, ir todėl ši rizika yra neparduotina. Tačiau reikia atkreipti dėmesį į tai, kad draudimo trūkumas yra ne kiekvienoje valstybėje narėje ir kad padėtis gali ilgainiui pasikeisti, nes privatusis sektorius gali susidomėti šiuo rinkos segmentu. Valstybės kišimasis turėtų būti leidžiamas tik dėl rizikos, kuri kitu atveju rinkoje nebūtų apdrausta. |
| --- | --- |

39.

Komisijos šiuo metu turimi duomenys rodo, kad yra rinkos nepakankamumas, susijęs su 19 punkto b ir c papunkčiuose nurodyta rizika, ir todėl ši rizika yra neparduotina. Tačiau reikia atkreipti dėmesį į tai, kad draudimo trūkumas yra ne kiekvienoje valstybėje narėje ir kad padėtis gali ilgainiui pasikeisti, nes privatusis sektorius gali susidomėti šiuo rinkos segmentu. Valstybės kišimasis turėtų būti leidžiamas tik dėl rizikos, kuri kitu atveju rinkoje nebūtų apdrausta.

| 40. | Dėl tų priežasčių, jeigu valstybė narė nori apdrausti riziką, nurodytą šio komunikato 19 punkto b arba c papunktyje, ji pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį privalo pranešti Komisijai ir savo pranešime įrodyti, kad kreipėsi į pagrindinius kredito draudikus ir tarpininkus toje valstybėje narėje (23) ir suteikė jiems galimybę pateikti įrodymų, kad tokią riziką ten galima apdrausti. Jeigu tie kredito draudikai ir tarpininkai valstybei narei arba Komisijai per 30 dienų po to, kai ji gavo prašymą iš valstybės narės, nepateikia informacijos apie draudimo sąlygas ir draudimo sumas pagal rizikos, kurią valstybė narė nori drausti, rūšį, arba jeigu iš pateiktos informacijos nematyti, kad tą riziką toje valstybėje narėje galima apdrausti, Komisija laikys, kad rizika yra laikinai neparduotina. |
| --- | --- |

40.

Dėl tų priežasčių, jeigu valstybė narė nori apdrausti riziką, nurodytą šio komunikato 19 punkto b arba c papunktyje, ji pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį privalo pranešti Komisijai ir savo pranešime įrodyti, kad kreipėsi į pagrindinius kredito draudikus ir tarpininkus toje valstybėje narėje (23

5.4.   Pareiga pranešti kitais atvejais

Pareiga pranešti kitais atvejais

| 41. | 19 punkto d papunktyje nurodytos rizikos atvejais atitinkama valstybė narė pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį teikiamame pranešime Komisijai turi įrodyti, kad dėl pasiūlos sutrikimo privačioje draudimo rinkoje, visų pirma iš atitinkamos valstybės narės pasitraukus pagrindiniam kredito draudikui, sumažėjus pajėgumui arba susiaurėjus siūlomų produktų įvairovei, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, toje valstybėje narėje eksportuotojai negali pasinaudoti draudimu. |
| --- | --- |

41.

19 punkto d papunktyje nurodytos rizikos atvejais atitinkama valstybė narė pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį teikiamame pranešime Komisijai turi įrodyti, kad dėl pasiūlos sutrikimo privačioje draudimo rinkoje, visų pirma iš atitinkamos valstybės narės pasitraukus pagrindiniam kredito draudikui, sumažėjus pajėgumui arba susiaurėjus siūlomų produktų įvairovei, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, toje valstybėje narėje eksportuotojai negali pasinaudoti draudimu.

6.   Taikymo data ir trukmė

Taikymo data ir trukmė

| 42. | Komisija šiame komunikate išdėstytus principus taikys nuo 2022 m. sausio 1 d., išskyrus priede pateiktą šalių sąrašą, kuris bus taikomas nuo 2022 m. balandžio 1 d. Iki 2022 m. kovo 31 d. Komisija pagal laikiną išimtį, nurodytą laikinosios valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemos (24) 33 punkte ir Komisijos komunikato C(2021) 8442 dėl šešto laikinosios sistemos pakeitimo 62 punkte, laikinai neparduotina laikys visą komercinę ir politinę riziką, susijusią su eksportu į visas šalis. Dėl priežasčių, susijusių su konkurencijos politika, arba norėdama atsižvelgti į kitą Sąjungos politiką ir tarptautinius įsipareigojimus Komisija gali bet kada nuspręsti šį komunikatą pritaikyti. |
| --- | --- |

42.

Komisija šiame komunikate išdėstytus principus taikys nuo 2022 m. sausio 1 d., išskyrus priede pateiktą šalių sąrašą, kuris bus taikomas nuo 2022 m. balandžio 1 d. Iki 2022 m. kovo 31 d. Komisija pagal laikiną išimtį, nurodytą laikinosios valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemos (24

---

(1)  
  OL C 281, 1997 9 17, p. 4.

1

(2)  
  OL C 217, 2001 8 2, p. 2.

2

(3)  
  OL C 307, 2004 12 11, p. 12.

3

(4)  
  OL C 325, 2005 12 22, p. 22.

4

(5)  
  OL C 329, 2010 12 7, p. 6.

5

(6)  
  OL C 392, 2012 12 19, p. 1.

6

(7)  2012 m. komunikato 18 punkto a papunktis ir 5.2 skirsnis turėjo būti taikomi nuo 2012 m. komunikato priėmimo dienos.

7

(8)  
  OL C 398, 2012 12 22, p. 6; OL C 372, 2013 12 19, p. 1; OL C 28, 2015 1 28, p. 1; OL C 215, 2015 7 1, p. 1; OL C 244, 2016 7 5, p. 1; OL C 206, 2017 6 30, p. 1; OL C 225, 2018 6 28, p. 1; OL C 457, 2018 12 19, p. 9; OL C 401, 2019 11 27, p. 3; OL C 101 I, 2020 3 28, p. 1; OL C 340 I, 2020 10 13, p. 1; OL C 34, 2021 2 1, p. 6.

8

(9)  
  OL C 457, 2018 12 19, p. 9.

9

(10)  
  OL C 224, 2020 7 8, p. 2.

10

(11)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „2012 m. valstybės pagalbos modernizavimo priemonių rinkinio, geležinkelių gairių ir trumpalaikio eksporto kredito draudimo tinkamumo patikra“, 2020 10 30, SWD(2020) 257 final.

11

final

(12)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

12

(13)  Teismas sprendime, priimtame byloje C-142/87 Belgijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją, pareiškė, kad pagalba eksportui ne tik Sąjungos viduje, bet ir už jos ribų gali turėti įtakos konkurencijai ir prekybai Sąjungos viduje. Eksporto kredito draudikai draudžia abi veiklos rūšis, todėl abiem joms teikiama pagalba gali turėti įtakos konkurencijai ir prekybai Sąjungos viduje.

13

Belgijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją

(14)  
  1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 374, 1991 12 31, p. 7).

14

(15)  
  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių apibrėžties (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

15

(16)  Kiekvienos atitinkamos kategorijos rizikai buvo nustatytas saugumo garanto rizikos priemokos intervalas remiantis vienų metų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumais, pagrįstais sudėtiniu reitingu, įskaitant visų trijų pagrindinių kredito reitingų agentūrų („Standard & Poor’s“, „Moody’s“ ir „Fitch“) reitingus 2007–2011 m., darant prielaidą, kad vidutinio trumpalaikio eksporto kredito draudimo susigrąžinimo santykis yra 40 %. Vėliau nustatyti nepertraukiami intervalai, siekiant labiau atsižvelgti į tai, kad rizikos priemokos laikui bėgant neišlieka pastovios.

16

(17)  Pirkėjo rizikos kategorijos yra pagrįstos kredito reitingais. Reitingus nebūtinai turi suteikti konkrečios reitingų agentūros. Nacionalinės reitingų sistemos arba reitingų sistemos, kurias naudoja bankai, taip pat yra priimtinos. Įmonėms be viešojo reitingo galėtų būti taikomas patikrinama informacija pagrįstas reitingas.

17

(18)  Saugumo garantą už 30 dienų draudimo sutartį galima gauti metinę rizikos priemoką dalijant iš 12.

18

(19)  Labai mažos rizikos kategorija apima riziką, prilygstančią „Standard & Poor’s“ AAA, AA+, AA, AA–, A+, A ir A – kredito reitingui.

19

(20)  Mažos rizikos kategorija apima riziką, prilygstančią „Standard & Poor’s“ BBB+, BBB arba BBB – kredito reitingui.

20

(21)  Vidutinės rizikos kategorija apima riziką, prilygstančią „Standard & Poor’s“ BB+, BB arba BB – kredito reitingui.

21

(22)  Didelės rizikos kategorija apima riziką, prilygstančią „Standard & Poor’s“ B+, B arba B – kredito reitingui.

22

(23)  Kredito draudikai ir tarpininkai, į kuriuos kreiptasi, turėtų būti reprezentatyvūs pagal siūlomus produktus (pavyzdžiui, specializuoti vienos rizikos rūšies draudimo teikėjai) ir savo draudimo rinkos dydį (pavyzdžiui, kartu apimti ne mažiau kaip 50 % rinkos).

23

(24)  Komisijos komunikatas „Laikinoji valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistema“, C(2020) 1863, 2020 3 19 (OL C 91 I, 2020 3 20, p. 1), su pakeitimais, padarytais Komisijos komunikatais C(2020) 2215 (OL C 112 I, 2020 4 4, p. 1), C(2020) 3156 (OL C 164, 2020 5 13, p. 3), C(2020) 4509 (OL C 218, 2020 7 2, p. 3), C(2020) 7127 (OL C 340 I, 2020 10 13, p. 1), C(2021) 564 (OL C 34, 2021 2 1, p. 6) ir C(2021) 8442 (OL C 473, 2021 11 24, p. 1). Daugiau informacijos apie laikiną išimtį pateikta Komisijos komunikato C(2021) 8442 dėl šešto laikinosios sistemos pakeitimo 24–27 ir 62 punktuose.

24

---

PRIEDAS

Parduotinos rizikos šalių sąrašas

| Belgija | Kipras | Slovakija |
| --- | --- | --- |
| Bulgarija | Latvija | Suomija |
| Čekija | Lietuva | Švedija |
| Danija | Liuksemburgas | Australija |
| Vokietija | Vengrija | Kanada |
| Estija | Мalta | Islandija |
| Airija | Nyderlandai | Japonija |
| Graikija | Austrija | Naujoji Zelandija |
| Ispanija | Lenkija | Norvegija |
| Prancūzija | Portugalija | Šveicarija |
| Kroatija | Rumunija | Jungtinė Karalystė |
| Italija | Slovėnija | Jungtinės Amerikos Valstijos |

Belgija

Kipras

Slovakija

Bulgarija

Latvija

Suomija

Čekija

Lietuva

Švedija

Danija

Liuksemburgas

Australija

Vokietija

Vengrija

Kanada

Estija

Мalta

Islandija

Airija

Nyderlandai

Japonija

Graikija

Austrija

Naujoji Zelandija

Ispanija

Lenkija

Norvegija

Prancūzija

Portugalija

Šveicarija

Kroatija

Rumunija

Jungtinė Karalystė

Italija

Slovėnija

Jungtinės Amerikos Valstijos

---

Klaidų ištaisymas

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/133 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/133

---

2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimo 2009/937/ES, patvirtinančio Tarybos darbo tvarkos taisykles, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 325, 2009 m. gruodžio 11 d.
  )

51 puslapis, I priedo 4 punktas:

yra:

| „4. | Teisingumo ir vidaus reikalai (4);“, |
| --- | --- |

„4.

Teisingumo ir vidaus reikalai (4);“,

4

turi būti:

| „4. | Teisingumas ir vidaus reikalai (4);“; |
| --- | --- |

„4.

Teisingumas ir vidaus reikalai (4);“;

4

51 puslapis, I priedo 5 punktas:

yra:

| „5. | Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalai;“, |
| --- | --- |

„5.

Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalai;“,

turi būti:

| „5. | Užimtumas, socialinė politika, sveikata ir vartotojų reikalai;“. |
| --- | --- |

„5.

Užimtumas, socialinė politika, sveikata ir vartotojų reikalai;“.

---

| 2022 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 173/134 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 173/134

---

2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, klaidų ištaisymas

(
  Europos Bendrijų oficialusis leidinys L 303, 2000 m. gruodžio 2 d.
  )

(Specialusis leidimas lietuvių kalba, 5 skyrius, 4 tomas, p. 79)

| 1. | 82 puslapis, 5 straipsnis: |
| --- | --- |

1.

82 puslapis, 5 straipsnis:

yra:

„Neįgaliesiems tinkamos patalpos

Siekiant garantuoti, kad neįgaliųjų atžvilgiu būtų laikomasi vienodo požiūrio principo, jiems įrengiamos tinkamos patalpos. Tai reiškia, kad prireikus konkrečiu atveju darbdaviai imasi tinkamų priemonių, kad neįgaliajam būtų sudarytos sąlygos gauti darbą, dirbti, kilti tarnyboje arba mokytis, nebent dėl tokių priemonių būtų neproporcingai apsunkinamos darbdavio pareigos. Pareigos nėra neproporcingai apsunkinamos, jei jam pakankamai atlyginama konkrečios valstybės narės neįgalumo politikos srityje numatytomis priemonėmis.“,

turi būti:

„Neįgaliesiems tinkamų sąlygų pritaikymas

Siekiant garantuoti, kad neįgaliųjų atžvilgiu būtų laikomasi vienodo požiūrio principo, jiems sudaromos tinkamos sąlygos. Tai reiškia, kad prireikus konkrečiu atveju darbdaviai imasi tinkamų priemonių, kad neįgaliajam būtų sudarytos sąlygos gauti darbą, dirbti, kilti tarnyboje arba mokytis, nebent dėl tokių priemonių būtų neproporcingai apsunkinamos darbdavio pareigos. Pareigos nėra neproporcingai apsunkinamos, jei jam pakankamai atlyginama konkrečios valstybės narės neįgalumo politikos srityje numatytomis priemonėmis.“;

| 2. | 83 puslapis, 6 straipsnis, 2 punktas: |
| --- | --- |

2.

83 puslapis, 6 straipsnis, 2 punktas:

yra:

„2.   Nepaisydamos 2 straipsnio 2 dalies, valstybės narės gali numatyti, kad amžiaus, kurio sulaukus suteikiama arba įgyjama teisė gauti senatvės ar invalidumo pensiją, nustatymas pagal profesinės socialinės apsaugos sistemas, įskaitant pagal šias sistemas nustatomą skirtingą darbuotojų amžių arba sudaromas darbuotojų grupes arba nustatomas darbuotojų kategorijas, ir pagal tokias sistemas aktuariniams apskaičiavimams taikomi su amžiumi susiję kriterijai nelaikomi diskriminacija dėl amžiaus, jei dėl to nepradedama diskriminuoti dėl lyties.“,

turi būti:

„2.   Nepaisydamos 2 straipsnio 2 dalies, valstybės narės gali numatyti, kad amžiaus, kurio sulaukus suteikiama arba įgyjama teisė gauti senatvės ar pensiją dėl negalios, nustatymas pagal profesinės socialinės apsaugos sistemas, įskaitant pagal šias sistemas nustatomą skirtingą darbuotojų amžių arba sudaromas darbuotojų grupes arba nustatomas darbuotojų kategorijas, ir pagal tokias sistemas aktuariniams apskaičiavimams taikomi su amžiumi susiję kriterijai nelaikomi diskriminacija dėl amžiaus, jei dėl to nepradedama diskriminuoti dėl lyties.“;

| 3. | 84 straipsnis, 16 straipsnis, a punktas: |
| --- | --- |

3.

84 straipsnis, 16 straipsnis, a punktas:

yra:

| „a) | būtų panaikinti visi įstatymai ir kiti teisės aktai, kurie prieštarauja vienodo požiūrio principui;“, |
| --- | --- |

„a)

būtų panaikinti visi įstatymai ir kiti teisės aktai, kurie prieštarauja vienodo požiūrio principui;“,

turi būti:

| „a) | būtų panaikinti visi įstatymai, kiti teisės aktai ir administracinės nuostatos, kurie prieštarauja vienodo požiūrio principui;“. |
| --- | --- |

„a)

būtų panaikinti visi įstatymai, kiti teisės aktai ir administracinės nuostatos, kurie prieštarauja vienodo požiūrio principui;“.

---