# Euroopan unionin L 139/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 139 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta18. toukokuu 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 139

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta18. toukokuu 2022

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/759, annettu 14 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 liitteen VII muuttamisesta jäähdytyksessä ja kaukojäähdytyksessä käytetyn uusiutuvan energian määrän laskentamenetelmän osalta | 1 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/760, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, delegoidun asetuksen (EU) 2021/2306 muuttamisesta Ukrainassa myönnettyjä tarkastussertifikaatteja koskevien siirtymäsäännösten osalta | 13 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/761, annettu 13 päivänä toukokuuta 2022, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Agneau du Périgord (SMM)) | 15 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/762, annettu 12 päivänä toukokuuta 2022, satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan satamavaltiovalvontakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Venäjän federaation jäsenyyteen Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjassa | 16 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/763, annettu 21 päivänä joulukuuta 2021, valtiontuesta SA.60165-2021/C (ex 2021/N), jonka Portugali aikoo toteuttaa TAP SGPS:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 9941)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/764, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Kroatian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2284)

   (
  1
  ) | 72 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/765, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Suomen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2285)

   (
  1
  ) | 81 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/766, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Irlannin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2287)

   (
  1
  ) | 89 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/767, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Portugalin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2288)

   (
  1
  ) | 97 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/768, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Slovakian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2289)

   (
  1
  ) | 107 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/769, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Liettuan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2290)

   (
  1
  ) | 116 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/770, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Tanskan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2291)

   (
  1
  ) | 124 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/771, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Viron Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2292)

   (
  1
  ) | 133 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/772, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Tšekin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2293)

   (
  1
  ) | 143 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/773, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Italian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2294)

   (
  1
  ) | 153 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/774, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Itävallan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2297)

   (
  1
  ) | 162 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/775, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Unkarin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2298)

   (
  1
  ) | 172 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/776, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Espanjan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2300)

   (
  1
  ) | 182 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/777, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Slovenian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2302)

   (
  1
  ) | 191 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/778, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Bulgarian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2303)

   (
  1
  ) | 199 |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/779, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Puolan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2304)

   (
  1
  ) | 208 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/780, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Sveitsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti esittämään toiminnallista ilmatilan lohkoa koskevaan suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvien tiettyjen suorituskykytavoitteiden yhteensopimattomuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa sekä suosituksista kyseisten tavoitteiden tarkistamiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2313)

   (
  1
  ) | 218 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/759, annettu 14 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 liitteen VII muuttamisesta jäähdytyksessä ja kaukojäähdytyksessä käytetyn uusiutuvan energian määrän laskentamenetelmän osalta

1

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/760, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, delegoidun asetuksen (EU) 2021/2306 muuttamisesta Ukrainassa myönnettyjä tarkastussertifikaatteja koskevien siirtymäsäännösten osalta

13

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/761, annettu 13 päivänä toukokuuta 2022, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Agneau du Périgord (SMM))

15

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/762, annettu 12 päivänä toukokuuta 2022, satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan satamavaltiovalvontakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Venäjän federaation jäsenyyteen Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjassa

16

*

Komission päätös (EU) 2022/763, annettu 21 päivänä joulukuuta 2021, valtiontuesta SA.60165-2021/C (ex 2021/N), jonka Portugali aikoo toteuttaa TAP SGPS:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 9941)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 9941)

1

19

*

Komission päätös (EU) 2022/764, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Kroatian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2284)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2284)

1

72

*

Komission päätös (EU) 2022/765, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Suomen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2285)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2285)

1

81

*

Komission päätös (EU) 2022/766, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Irlannin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2287)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2287)

1

89

*

Komission päätös (EU) 2022/767, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Portugalin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2288)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2288)

1

97

*

Komission päätös (EU) 2022/768, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Slovakian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2289)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2289)

1

107

*

Komission päätös (EU) 2022/769, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Liettuan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2290)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2290)

1

116

*

Komission päätös (EU) 2022/770, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Tanskan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2291)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2291)

1

124

*

Komission päätös (EU) 2022/771, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Viron Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2292)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2292)

1

133

*

Komission päätös (EU) 2022/772, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Tšekin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2293)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2293)

1

143

*

Komission päätös (EU) 2022/773, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Italian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2294)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2294)

1

153

*

Komission päätös (EU) 2022/774, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Itävallan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2297)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2297)

1

162

*

Komission päätös (EU) 2022/775, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Unkarin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2298)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2298)

1

172

*

Komission päätös (EU) 2022/776, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Espanjan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2300)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2300)

1

182

*

Komission päätös (EU) 2022/777, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Slovenian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2302)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2302)

1

191

*

Komission päätös (EU) 2022/778, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Bulgarian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2303)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2303)

1

199

*

Komission päätös (EU) 2022/779, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Puolan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2304)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2304)

1

208

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/780, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Sveitsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti esittämään toiminnallista ilmatilan lohkoa koskevaan suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvien tiettyjen suorituskykytavoitteiden yhteensopimattomuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa sekä suosituksista kyseisten tavoitteiden tarkistamiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2313)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2313)

1

218

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/759,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2021,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 liitteen VII muuttamisesta jäähdytyksessä ja kaukojäähdytyksessä käytetyn uusiutuvan energian määrän laskentamenetelmän osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan viidennen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä VII vahvistetaan laskentamenetelmä lämmityksessä käytetylle lämpöpumppujen tuottamalle uusiutuvalle energialle, mutta siinä ei säädetä siitä, miten lasketaan lämpöpumppujen tuottama uusiutuva energia, jota käytetään jäähdytyksessä. Koska mainitussa liitteessä ei ole menetelmää jäähdytyksessä käytetyn lämpöpumppujen tuottaman uusiutuvan energian laskemiseksi, jäähdytysala ei voi antaa panostaan direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklassa vahvistetun unionin uusiutuvaa energiaa koskevan kokonaistavoitteen saavuttamiseen, ja jäsenvaltioiden, erityisesti niiden, joilla jäähdytyksen osuus energiankulutuksesta on suuri, on vaikeampi täyttää direktiivin 23 ja 24 artiklan mukaiset lämmitystä ja jäähdytystä sekä kaukolämmitystä ja -jäähdytystä koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä VII vahvistetaan laskentamenetelmä lämmityksessä käytetylle lämpöpumppujen tuottamalle uusiutuvalle energialle, mutta siinä ei säädetä siitä, miten lasketaan lämpöpumppujen tuottama uusiutuva energia, jota käytetään jäähdytyksessä. Koska mainitussa liitteessä ei ole menetelmää jäähdytyksessä käytetyn lämpöpumppujen tuottaman uusiutuvan energian laskemiseksi, jäähdytysala ei voi antaa panostaan direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklassa vahvistetun unionin uusiutuvaa energiaa koskevan kokonaistavoitteen saavuttamiseen, ja jäsenvaltioiden, erityisesti niiden, joilla jäähdytyksen osuus energiankulutuksesta on suuri, on vaikeampi täyttää direktiivin 23 ja 24 artiklan mukaiset lämmitystä ja jäähdytystä sekä kaukolämmitystä ja -jäähdytystä koskevat tavoitteet.

| (2) | Sen vuoksi direktiivin (EU) 2018/2001 liitteeseen VII olisi sisällytettävä uusiutuvaa jäähdytystä, kaukojäähdytys mukaan luettuna, koskeva menetelmä. Tällainen menetelmä on tarpeen sen varmistamiseksi, että jäähdytyksessä käytetyn uusiutuvan energian osuus lasketaan yhdenmukaisella tavalla kaikissa jäsenvaltioissa ja että kaikkia jäähdytysjärjestelmiä voidaan vertailla luotettavasti sen suhteen, kuinka paljon jäähdytyksessä voidaan käyttää uusiutuvaa energiaa. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi direktiivin (EU) 2018/2001 liitteeseen VII olisi sisällytettävä uusiutuvaa jäähdytystä, kaukojäähdytys mukaan luettuna, koskeva menetelmä. Tällainen menetelmä on tarpeen sen varmistamiseksi, että jäähdytyksessä käytetyn uusiutuvan energian osuus lasketaan yhdenmukaisella tavalla kaikissa jäsenvaltioissa ja että kaikkia jäähdytysjärjestelmiä voidaan vertailla luotettavasti sen suhteen, kuinka paljon jäähdytyksessä voidaan käyttää uusiutuvaa energiaa.

| (3) | Menetelmään olisi sisällyttävä käänteisesti toimivien lämpöpumppujen vähimmäiskausisuorituskykykertoimet (SPF) direktiivin (EU) 2018/2001 7 artiklan 3 kohdan kuudennen alakohdan mukaisesti. Koska kaikkia aktiivisia jäähdytysjärjestelmiä voidaan pitää käänteisesti toimivina lämpöpumppuina, eli käänteistä toimintatilaa voidaan kutsua myös jäähdytystilaksi, vähimmäiskausisuorituskykykertoimia olisi sovellettava kaikkiin jäähdytysjärjestelmiin. Tämä on välttämätöntä, koska lämpöpumput ottavat talteen lämpöä ja siirtävät sitä paikasta toiseen. Jäähdytyksen tapauksessa lämpöpumput ottavat lämpöä talteen tilasta tai prosessista ja poistavat sen ympäristöön (ilmaan, veteen tai maaperään). Lämmön talteenotto on jäähdytyksen olennainen osa ja lämpöpumpun ydintoiminto. Koska tämä talteenotto on vastoin energian luonnollista virtausta, joka kulkee kuumasta kylmään, tällainen talteenotto edellyttää energian syöttämistä lämpöpumppuun, joka toimii jäähdytysyksikkönä. |
| --- | --- |

(3)

Menetelmään olisi sisällyttävä käänteisesti toimivien lämpöpumppujen vähimmäiskausisuorituskykykertoimet (SPF) direktiivin (EU) 2018/2001 7 artiklan 3 kohdan kuudennen alakohdan mukaisesti. Koska kaikkia aktiivisia jäähdytysjärjestelmiä voidaan pitää käänteisesti toimivina lämpöpumppuina, eli käänteistä toimintatilaa voidaan kutsua myös jäähdytystilaksi, vähimmäiskausisuorituskykykertoimia olisi sovellettava kaikkiin jäähdytysjärjestelmiin. Tämä on välttämätöntä, koska lämpöpumput ottavat talteen lämpöä ja siirtävät sitä paikasta toiseen. Jäähdytyksen tapauksessa lämpöpumput ottavat lämpöä talteen tilasta tai prosessista ja poistavat sen ympäristöön (ilmaan, veteen tai maaperään). Lämmön talteenotto on jäähdytyksen olennainen osa ja lämpöpumpun ydintoiminto. Koska tämä talteenotto on vastoin energian luonnollista virtausta, joka kulkee kuumasta kylmään, tällainen talteenotto edellyttää energian syöttämistä lämpöpumppuun, joka toimii jäähdytysyksikkönä.

| (4) | Vähimmäiskausisuorituskykykertoimien pakollinen sisällyttäminen menetelmään johtuu siitä, että energiatehokkuudella on suuri merkitys määritettäessä uusiutuvan energian esiintymistä ja käyttöä lämpöpumpuissa. Jäähdytyksen tapauksessa uusiutuvaa energiaa tuottaa uusiutuva kylmänlähde, joka voi lisätä jäähdytysprosessin tehokkuutta ja kasvattaa jäähdytyksen kausisuorituskykykerrointa. Korkeat kausisuorituskykykertoimet ovat energiatehokkuuden indikaattori ja samalla myös indikatiivinen arvo, joka kuvaa uusiutuvan kylmän lähteen esiintymistä ja käyttöä jäähdytyksessä. |
| --- | --- |

(4)

Vähimmäiskausisuorituskykykertoimien pakollinen sisällyttäminen menetelmään johtuu siitä, että energiatehokkuudella on suuri merkitys määritettäessä uusiutuvan energian esiintymistä ja käyttöä lämpöpumpuissa. Jäähdytyksen tapauksessa uusiutuvaa energiaa tuottaa uusiutuva kylmänlähde, joka voi lisätä jäähdytysprosessin tehokkuutta ja kasvattaa jäähdytyksen kausisuorituskykykerrointa. Korkeat kausisuorituskykykertoimet ovat energiatehokkuuden indikaattori ja samalla myös indikatiivinen arvo, joka kuvaa uusiutuvan kylmän lähteen esiintymistä ja käyttöä jäähdytyksessä.

| (5) | Jäähdytyksessä kylmänlähde toimii lämpönieluna, koska se absorboi lämpöpumpun talteen ottaman ja poistaman lämmön jäähdytettävän tilan tai prosessin ulkopuolelle. Uusiutuvan jäähdytyksen määrä riippuu jäähdytysprosessin tehokkuudesta ja on yhtä suuri kuin lämpönielun absorboima lämpömäärä. Tämä on käytännössä yhtä suuri kuin kylmänlähteen tarjoama jäähdytystehon määrä. |
| --- | --- |

(5)

Jäähdytyksessä kylmänlähde toimii lämpönieluna, koska se absorboi lämpöpumpun talteen ottaman ja poistaman lämmön jäähdytettävän tilan tai prosessin ulkopuolelle. Uusiutuvan jäähdytyksen määrä riippuu jäähdytysprosessin tehokkuudesta ja on yhtä suuri kuin lämpönielun absorboima lämpömäärä. Tämä on käytännössä yhtä suuri kuin kylmänlähteen tarjoama jäähdytystehon määrä.

| (6) | Kylmänlähteenä voi olla ympäristön energia tai geoterminen energia. Ympäristön energiaa on ilmassa (ilmalämpöenergia) ja vedessä (hydroterminen energia), kun taas geoterminen energia on peräisin maaperästä maaperän pinnan alta. Ympäristön energia ja geoterminen energia, jota käytetään jäähdytykseen lämpöpumppujen ja kaukojäähdytysjärjestelmien avulla, olisi otettava huomioon laskettaessa uusiutuvan energian osuutta energian kokonaisloppukulutuksesta, sillä edellytyksellä, että lopullinen energiantuotanto on merkittävästi suurempi kuin lämpöpumppujen käyttämiseen tarvittavan primäärienergian määrä. Tämä direktiivin (EU) 2018/2001 7 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa vahvistettu vaatimus voidaan täyttää menetelmässä määritellyillä riittävän korkeilla kausisuorituskykykertoimilla. |
| --- | --- |

(6)

Kylmänlähteenä voi olla ympäristön energia tai geoterminen energia. Ympäristön energiaa on ilmassa (ilmalämpöenergia) ja vedessä (hydroterminen energia), kun taas geoterminen energia on peräisin maaperästä maaperän pinnan alta. Ympäristön energia ja geoterminen energia, jota käytetään jäähdytykseen lämpöpumppujen ja kaukojäähdytysjärjestelmien avulla, olisi otettava huomioon laskettaessa uusiutuvan energian osuutta energian kokonaisloppukulutuksesta, sillä edellytyksellä, että lopullinen energiantuotanto on merkittävästi suurempi kuin lämpöpumppujen käyttämiseen tarvittavan primäärienergian määrä. Tämä direktiivin (EU) 2018/2001 7 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa vahvistettu vaatimus voidaan täyttää menetelmässä määritellyillä riittävän korkeilla kausisuorituskykykertoimilla.

| (7) | Jäähdytysratkaisujen moninaisuuden vuoksi on tarpeen määritellä, mitkä jäähdytysratkaisut olisi sisällytettävä menetelmän soveltamisalaan ja mitkä olisi jätettävä sen ulkopuolelle. Lämpöenergian luonnolliseen virtaukseen perustuva jäähdyttäminen ilman jäähdytyslaitteen toimintaa on passiivista jäähdytystä, minkä vuoksi se olisi jätettävä laskennan ulkopuolelle direktiivin (EU) 2018/2001 7 artiklan 3 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Jäähdytysratkaisujen moninaisuuden vuoksi on tarpeen määritellä, mitkä jäähdytysratkaisut olisi sisällytettävä menetelmän soveltamisalaan ja mitkä olisi jätettävä sen ulkopuolelle. Lämpöenergian luonnolliseen virtaukseen perustuva jäähdyttäminen ilman jäähdytyslaitteen toimintaa on passiivista jäähdytystä, minkä vuoksi se olisi jätettävä laskennan ulkopuolelle direktiivin (EU) 2018/2001 7 artiklan 3 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti.

| (8) | Jäähdytystarpeen vähentämistä rakennusten suunnittelun avulla, kuten rakennusten eristämistä, viherkattoa, kasviseinää ja varjostusta tai rakennusmassan kasvattamista, vaikka se onkin arvokasta, voidaan pitää passiivisena jäähdytyksenä eikä sitä siksi pitäisi sisällyttää uusiutuvaa jäähdytystä koskevaan laskelmaan. |
| --- | --- |

(8)

Jäähdytystarpeen vähentämistä rakennusten suunnittelun avulla, kuten rakennusten eristämistä, viherkattoa, kasviseinää ja varjostusta tai rakennusmassan kasvattamista, vaikka se onkin arvokasta, voidaan pitää passiivisena jäähdytyksenä eikä sitä siksi pitäisi sisällyttää uusiutuvaa jäähdytystä koskevaan laskelmaan.

| (9) | Ilmanvaihtoa (joko painovoimaista tai koneellista) eli ulkoilman tuontia tilaan sisäilman asianmukaisen laadun varmistamiseksi, pidetään passiivisena jäähdytyksenä eikä sitä siksi pitäisi sisällyttää uusiutuvaa jäähdytystä koskevaan laskelmaan. Tämä poissulkeminen olisi säilytettävä myös silloin, kun ilmanvaihto johtaa kylmän ulkoilman tuontiin ja vähentää siten jäähdytystä joinakin vuodenaikoina; tällainen jäähdytys ei ole ensisijainen toiminto, ja ilmanvaihto voi myös osaltaan lämmittää ilmaa kesällä ja siten kasvattaa jäähdytyskuormaa. Jos ilmanvaihtoilmaa käytetään jäähdytyksen lämmönsiirtoaineena, vastaavaa jäähdytystä, joka voidaan tuottaa joko jäähdytysyksikön tai vapaajäähdytyksen avulla, olisi kuitenkin pidettävä aktiivisena jäähdytyksenä. Tilanteissa, joissa ilmanvaihdon ilmavirtaa lisätään ilmanvaihtovaatimuksia suuremmaksi jäähdytystarkoituksessa, tästä ylimääräisestä ilmavirrasta johtuva jäähdytys olisi otettava huomioon uusiutuvan jäähdytyksen laskennassa. |
| --- | --- |

(9)

Ilmanvaihtoa (joko painovoimaista tai koneellista) eli ulkoilman tuontia tilaan sisäilman asianmukaisen laadun varmistamiseksi, pidetään passiivisena jäähdytyksenä eikä sitä siksi pitäisi sisällyttää uusiutuvaa jäähdytystä koskevaan laskelmaan. Tämä poissulkeminen olisi säilytettävä myös silloin, kun ilmanvaihto johtaa kylmän ulkoilman tuontiin ja vähentää siten jäähdytystä joinakin vuodenaikoina; tällainen jäähdytys ei ole ensisijainen toiminto, ja ilmanvaihto voi myös osaltaan lämmittää ilmaa kesällä ja siten kasvattaa jäähdytyskuormaa. Jos ilmanvaihtoilmaa käytetään jäähdytyksen lämmönsiirtoaineena, vastaavaa jäähdytystä, joka voidaan tuottaa joko jäähdytysyksikön tai vapaajäähdytyksen avulla, olisi kuitenkin pidettävä aktiivisena jäähdytyksenä. Tilanteissa, joissa ilmanvaihdon ilmavirtaa lisätään ilmanvaihtovaatimuksia suuremmaksi jäähdytystarkoituksessa, tästä ylimääräisestä ilmavirrasta johtuva jäähdytys olisi otettava huomioon uusiutuvan jäähdytyksen laskennassa.

| (10) | Huonetuulettimet ovat puhaltimesta ja sähkömoottorista koostuvia kokoonpanoja. Huonetuulettimet liikuttavat ilmaa ja parantavat viihtyvyyttä kesäisin nopeuttamalla ilmavirtaa ihmiskehon ympärillä, mikä luo viileyden tunteen. Toisin kuin ilmanvaihto, huonetuulettimet eivät tuo tilaan ulkoilmaa; huonetuulettimet liikuttavat ainoastaan sisäilmaa. Ne eivät siten jäähdytä sisäilmaa vaan lämmittävät sitä (kaikki kulutettu sähkö vapautuu viime kädessä lämpönä huoneeseen, jossa huonetuuletinta käytetään). Huonetuulettimet eivät ole jäähdytysratkaisuja, joten niitä ei pitäisi sisällyttää uusiutuvaa jäähdytystä koskevaan laskelmaan. |
| --- | --- |

(10)

Huonetuulettimet ovat puhaltimesta ja sähkömoottorista koostuvia kokoonpanoja. Huonetuulettimet liikuttavat ilmaa ja parantavat viihtyvyyttä kesäisin nopeuttamalla ilmavirtaa ihmiskehon ympärillä, mikä luo viileyden tunteen. Toisin kuin ilmanvaihto, huonetuulettimet eivät tuo tilaan ulkoilmaa; huonetuulettimet liikuttavat ainoastaan sisäilmaa. Ne eivät siten jäähdytä sisäilmaa vaan lämmittävät sitä (kaikki kulutettu sähkö vapautuu viime kädessä lämpönä huoneeseen, jossa huonetuuletinta käytetään). Huonetuulettimet eivät ole jäähdytysratkaisuja, joten niitä ei pitäisi sisällyttää uusiutuvaa jäähdytystä koskevaan laskelmaan.

| (11) | Liikennevälineiden (kuten henkilöautojen, kuorma-autojen ja laivojen) jäähdytysjärjestelmien käyttämä energia saadaan yleensä kuljetusmoottorista. Uusiutuvan energian käyttö muussa kuin kiinteässä jäähdytyksessä sisältyy direktiivin (EU) 2018/2001 7 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiseen liikenteen uusiutuvan energian tavoitteen laskentaan, eikä sitä sen vuoksi pitäisi sisällyttää uusiutuvaa jäähdytystä koskevaan laskelmaan. |
| --- | --- |

(11)

Liikennevälineiden (kuten henkilöautojen, kuorma-autojen ja laivojen) jäähdytysjärjestelmien käyttämä energia saadaan yleensä kuljetusmoottorista. Uusiutuvan energian käyttö muussa kuin kiinteässä jäähdytyksessä sisältyy direktiivin (EU) 2018/2001 7 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiseen liikenteen uusiutuvan energian tavoitteen laskentaan, eikä sitä sen vuoksi pitäisi sisällyttää uusiutuvaa jäähdytystä koskevaan laskelmaan.

| (12) | Jäähdytyksen lämpötila-alue, jolla uusiutuvat kylmänlähteet voivat kasvattaa, vähentää tai korvata jäähdytysyksikön energiankulutusta, on välillä 0–30 °C. Tämä lämpötila-alue on yksi muuttujista, joita olisi käytettävä niiden jäähdytysprosessisektoreiden ja -sovellusten seulonnassa, jotka voidaan sisällyttää uusiutuvaa jäähdytystä koskevaan laskelmaan. |
| --- | --- |

(12)

Jäähdytyksen lämpötila-alue, jolla uusiutuvat kylmänlähteet voivat kasvattaa, vähentää tai korvata jäähdytysyksikön energiankulutusta, on välillä 0–30 °C. Tämä lämpötila-alue on yksi muuttujista, joita olisi käytettävä niiden jäähdytysprosessisektoreiden ja -sovellusten seulonnassa, jotka voidaan sisällyttää uusiutuvaa jäähdytystä koskevaan laskelmaan.

| (13) | Prosessijäähdytyksessä, jossa jäähdytyslämpötila on alhainen tai erittäin alhainen, on vain vähän mahdollisuuksia käyttää uusiutuvia kylmänlähteitä merkittävässä määrin, ja siinä käytetään pääasiassa sähkökäyttöisiä kylmälaitteita. Kylmälaitteissa voidaan käyttää uusiutuvaa energiaa pääasiassa niiden energiansyötön kautta. Kun sähkökäyttöisissä kylmälaitteissa käytetään uusiutuvaa energiaa, se on jo otettu huomioon uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuksissa direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti. Tehokkuuden parantamismahdollisuudet kuuluvat jo EU:n ekosuunnittelu- ja energiamerkintäpuitteiden piiriin. Näin ollen kylmälaitteiden sisällyttämisestä uusiutuvaa jäähdytystä koskevaan laskelmaan ei olisi mitään hyötyä. |
| --- | --- |

(13)

Prosessijäähdytyksessä, jossa jäähdytyslämpötila on alhainen tai erittäin alhainen, on vain vähän mahdollisuuksia käyttää uusiutuvia kylmänlähteitä merkittävässä määrin, ja siinä käytetään pääasiassa sähkökäyttöisiä kylmälaitteita. Kylmälaitteissa voidaan käyttää uusiutuvaa energiaa pääasiassa niiden energiansyötön kautta. Kun sähkökäyttöisissä kylmälaitteissa käytetään uusiutuvaa energiaa, se on jo otettu huomioon uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuksissa direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti. Tehokkuuden parantamismahdollisuudet kuuluvat jo EU:n ekosuunnittelu- ja energiamerkintäpuitteiden piiriin. Näin ollen kylmälaitteiden sisällyttämisestä uusiutuvaa jäähdytystä koskevaan laskelmaan ei olisi mitään hyötyä.

| (14) | Korkean lämpötilan prosessijäähdytyksessä lämpövoimalat, polttoprosessit ja muut korkean lämpötilan prosessit tarjoavat mahdollisuuden hukkalämmön talteenottoon. Kannustaminen korkean lämpötilan hukkalämmön päästämiseen ympäristöön ilman lämmön talteenottoa uusiutuvan jäähdytyksen kautta olisi energiatehokkuus etusijalle -periaatteen ja ympäristönsuojelun vastaista. Tältä kannalta 30 °C:n lämpötilaraja ei riitä erottamaan näitä prosesseja toisistaan; höyryvoimalaitoksessa kondensoituminen voi tapahtua 30 °C:ssa tai sitä alemmassa lämpötilassa. Voimalaitoksen jäähdytysjärjestelmä voi tuottaa jäähdytystä alle 30 °C:n lämpötilassa. |
| --- | --- |

(14)

Korkean lämpötilan prosessijäähdytyksessä lämpövoimalat, polttoprosessit ja muut korkean lämpötilan prosessit tarjoavat mahdollisuuden hukkalämmön talteenottoon. Kannustaminen korkean lämpötilan hukkalämmön päästämiseen ympäristöön ilman lämmön talteenottoa uusiutuvan jäähdytyksen kautta olisi energiatehokkuus etusijalle -periaatteen ja ympäristönsuojelun vastaista. Tältä kannalta 30 °C:n lämpötilaraja ei riitä erottamaan näitä prosesseja toisistaan; höyryvoimalaitoksessa kondensoituminen voi tapahtua 30 °C:ssa tai sitä alemmassa lämpötilassa. Voimalaitoksen jäähdytysjärjestelmä voi tuottaa jäähdytystä alle 30 °C:n lämpötilassa.

| (15) | Sen varmistamiseksi, että soveltamisala on selkeästi määritelty, menetelmään olisi sisällyttävä luettelo prosesseista, joissa hukkalämmön talteenotto tai välttäminen olisi asetettava etusijalle sen sijaan, että kannustettaisiin jäähdytyksen käyttöön. Aloja, joilla hukkalämmön välttämistä ja talteenottoa edistetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2012/27/EU (2), ovat muun muassa voimalaitokset, mukaan lukien yhteistuotanto, ja prosessit, joissa tuotetaan kuumia nesteitä polttoprosessilla tai eksotermisella kemiallisella reaktiolla. Muita prosesseja, joissa hukkalämmön välttäminen ja talteenotto on tärkeää, ovat sementin, raudan ja teräksen valmistus, jätevedenpuhdistamot, tietotekniikkalaitokset kuten datakeskukset, sähkönsiirto- ja jakelulaitokset sekä krematoriot ja liikenneinfrastruktuurit, joissa jäähdytystä ei pitäisi edistää keinona vähentää näistä prosesseista syntyvää hukkalämpöä. |
| --- | --- |

(15)

Sen varmistamiseksi, että soveltamisala on selkeästi määritelty, menetelmään olisi sisällyttävä luettelo prosesseista, joissa hukkalämmön talteenotto tai välttäminen olisi asetettava etusijalle sen sijaan, että kannustettaisiin jäähdytyksen käyttöön. Aloja, joilla hukkalämmön välttämistä ja talteenottoa edistetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2012/27/EU (2), ovat muun muassa voimalaitokset, mukaan lukien yhteistuotanto, ja prosessit, joissa tuotetaan kuumia nesteitä polttoprosessilla tai eksotermisella kemiallisella reaktiolla. Muita prosesseja, joissa hukkalämmön välttäminen ja talteenotto on tärkeää, ovat sementin, raudan ja teräksen valmistus, jätevedenpuhdistamot, tietotekniikkalaitokset kuten datakeskukset, sähkönsiirto- ja jakelulaitokset sekä krematoriot ja liikenneinfrastruktuurit, joissa jäähdytystä ei pitäisi edistää keinona vähentää näistä prosesseista syntyvää hukkalämpöä.

| (16) | Keskeinen muuttuja jäähdytyksessä käytetyn lämpöpumppujen tuottaman uusiutuvan energian laskennassa on primäärienergiana laskettu kausisuorituskykykerroin SPFp. SPFp on suhde, joka ilmaisee jäähdytysjärjestelmien tehokkuuden jäähdytyskauden aikana. Se lasketaan jakamalla tuotettu jäähdytysmäärä energiapanoksella. Mitä suurempi SPFp on, sen parempi, koska samalla energiapanoksella tuotetaan enemmän jäähdytystä. |
| --- | --- |

(16)

Keskeinen muuttuja jäähdytyksessä käytetyn lämpöpumppujen tuottaman uusiutuvan energian laskennassa on primäärienergiana laskettu kausisuorituskykykerroin SPFp. SPFp on suhde, joka ilmaisee jäähdytysjärjestelmien tehokkuuden jäähdytyskauden aikana. Se lasketaan jakamalla tuotettu jäähdytysmäärä energiapanoksella. Mitä suurempi SPFp on, sen parempi, koska samalla energiapanoksella tuotetaan enemmän jäähdytystä.

| (17) | Jäähdytyksestä saatavan uusiutuvan energian määrän laskemiseksi on tarpeen määritellä se jäähdytyksen osuus, jota voidaan pitää uusiutuvana. Tämä osuus merkitään sSPFp. Osuus sSPFp lasketaan alhaisen ja korkean SPFp-kynnysarvon funktiona. Menetelmässä olisi määriteltävä alhainen SPFp -kynnysarvo, jonka alapuolella jäähdytysjärjestelmästä saatava uusiutuva energia on nolla. Menetelmässä olisi myös määriteltävä korkea SPFp -kynnysarvo, jonka yläpuolella jäähdytysjärjestelmän tuottama jäähdytys lasketaan kokonaisuudessaan uusiutuvaksi. Progressiivista laskentamenetelmää käyttämällä tulisi voida laskea se lineaarisesti kasvava jäähdytystuoton osuus, joka voidaan laskea jäähdytysjärjestelmistä saatavaksi uusiutuvaksi energiaksi, kun SPFp-arvot osuvat alhaisen ja korkean SPFp -kynnysarvon väliin. |
| --- | --- |

(17)

Jäähdytyksestä saatavan uusiutuvan energian määrän laskemiseksi on tarpeen määritellä se jäähdytyksen osuus, jota voidaan pitää uusiutuvana. Tämä osuus merkitään sSPFp. Osuus sSPFp lasketaan alhaisen ja korkean SPFp-kynnysarvon funktiona. Menetelmässä olisi määriteltävä alhainen SPFp -kynnysarvo, jonka alapuolella jäähdytysjärjestelmästä saatava uusiutuva energia on nolla. Menetelmässä olisi myös määriteltävä korkea SPFp -kynnysarvo, jonka yläpuolella jäähdytysjärjestelmän tuottama jäähdytys lasketaan kokonaisuudessaan uusiutuvaksi. Progressiivista laskentamenetelmää käyttämällä tulisi voida laskea se lineaarisesti kasvava jäähdytystuoton osuus, joka voidaan laskea jäähdytysjärjestelmistä saatavaksi uusiutuvaksi energiaksi, kun SPFp-arvot osuvat alhaisen ja korkean SPFp -kynnysarvon väliin.

| (18) | Menetelmällä olisi varmistettava, että uusiutuvista lähteistä peräisin oleva kaasu, sähkö ja vety otetaan direktiivin (EU) 2018/2001 7 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti huomioon vain kerran laskettaessa uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuutta kokonaisloppukulutuksesta. |
| --- | --- |

(18)

Menetelmällä olisi varmistettava, että uusiutuvista lähteistä peräisin oleva kaasu, sähkö ja vety otetaan direktiivin (EU) 2018/2001 7 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti huomioon vain kerran laskettaessa uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuutta kokonaisloppukulutuksesta.

| (19) | Jotta voidaan varmistaa menetelmän vakaa ja ennustettava soveltaminen jäähdytysalalla, primäärienergiana lasketut matalat ja korkeat SPF-kynnysarvot olisi asetettava käyttäen direktiivissä 2012/27/EU tarkoitettua oletuskerrointa, jota kutsutaan myös primäärienergiakertoimeksi. |
| --- | --- |

(19)

Jotta voidaan varmistaa menetelmän vakaa ja ennustettava soveltaminen jäähdytysalalla, primäärienergiana lasketut matalat ja korkeat SPF-kynnysarvot olisi asetettava käyttäen direktiivissä 2012/27/EU tarkoitettua oletuskerrointa, jota kutsutaan myös primäärienergiakertoimeksi.

| (20) | On aiheellista erottaa toisistaan erilaiset uusiutuvan jäähdytyksen laskentamenetelmät sen mukaan, onko laskentaan tarvittavia parametreja varten käytettävissä vakioarvoja, kuten kausisuorituskykykertoimia tai täyden kuorman ekvivalentteja käyttötuntimääriä. |
| --- | --- |

(20)

On aiheellista erottaa toisistaan erilaiset uusiutuvan jäähdytyksen laskentamenetelmät sen mukaan, onko laskentaan tarvittavia parametreja varten käytettävissä vakioarvoja, kuten kausisuorituskykykertoimia tai täyden kuorman ekvivalentteja käyttötuntimääriä.

| (21) | On asianmukaista, että menetelmä mahdollistaa sellaisen yksinkertaistetun tilastollisen lähestymistavan käytön, joka perustuu nimellisteholtaan alle 1,5 MW:n laitosten vakioarvoihin. Jos vakioarvoja ei ole saatavilla, menetelmässä olisi voitava käyttää mittaustietoja, jotta jäähdytysjärjestelmät voivat hyötyä jäähdytyksestä saatavan uusiutuvan energian laskentamenetelmästä. Mittausmenetelmää olisi sovellettava jäähdytysjärjestelmiin, joiden nimellisteho on yli 1,5 MW, sekä kaukojäähdytykseen ja pieniin järjestelmiin, joissa käytetään tekniikoita, joista ei ole saatavilla vakioarvoja. Vakioarvojen saatavuudesta riippumatta jäsenvaltiot voivat käyttää mittaustietoja kaikissa jäähdytysjärjestelmissä. |
| --- | --- |

(21)

On asianmukaista, että menetelmä mahdollistaa sellaisen yksinkertaistetun tilastollisen lähestymistavan käytön, joka perustuu nimellisteholtaan alle 1,5 MW:n laitosten vakioarvoihin. Jos vakioarvoja ei ole saatavilla, menetelmässä olisi voitava käyttää mittaustietoja, jotta jäähdytysjärjestelmät voivat hyötyä jäähdytyksestä saatavan uusiutuvan energian laskentamenetelmästä. Mittausmenetelmää olisi sovellettava jäähdytysjärjestelmiin, joiden nimellisteho on yli 1,5 MW, sekä kaukojäähdytykseen ja pieniin järjestelmiin, joissa käytetään tekniikoita, joista ei ole saatavilla vakioarvoja. Vakioarvojen saatavuudesta riippumatta jäsenvaltiot voivat käyttää mittaustietoja kaikissa jäähdytysjärjestelmissä.

| (22) | Jäsenvaltioiden olisi voitava tehdä omat laskelmansa ja selvityksensä parantaakseen kansallisten tilastojen tarkkuutta enemmän kuin mitä on mahdollista saavuttaa tässä asetuksensa esitetyllä menetelmällä. |
| --- | --- |

(22)

Jäsenvaltioiden olisi voitava tehdä omat laskelmansa ja selvityksensä parantaakseen kansallisten tilastojen tarkkuutta enemmän kuin mitä on mahdollista saavuttaa tässä asetuksensa esitetyllä menetelmällä.

| (23) | Direktiivin (EU) 2018/2001 liitettä VII olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(23)

Direktiivin (EU) 2018/2001 liitettä VII olisi sen vuoksi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muuttaminen

Korvataan direktiivin (EU) 2018/2001 liite VII tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen ottaen huomioon teknologian kehityksen ja innovoinnin, laite- ja järjestelmäkannan kehityksen ja sen vaikutukset uusiutuvaa energiaa koskeviin tavoitteisiin.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

2

---

LIITE

”LIITE VII

LÄMMITYKSESSÄ JA JÄÄHDYTYKSESSÄ KÄYTETYN UUSIUTUVAN ENERGIAN LASKENTA

A OSA: LÄMMITYKSESSÄ KÄYTETYN LÄMPÖPUMPPUJEN TUOTTAMAN UUSIUTUVAN ENERGIAN LASKENTA

Lämpöpumppujen keräämän ilmalämpöenergian, geotermisen energian tai hydrotermisen energian määrä, jota tätä direktiiviä sovellettaessa pidetään uusiutuvista lähteistä peräisin olevana energiana, ERES, lasketaan seuraavan kaavan mukaisesti:

ERES = Qusable * (1–1/SPF)

jossa

| – | Qusable | = | arvioitu käytettävissä oleva kokonaislämpö, jonka 7 artiklan 4 kohdan vaatimukset täyttävät lämpöpumput tuottavat, sovellettuna seuraavasti: huomioon otetaan ainoastaan ne lämpöpumput, joiden osalta SPF > 1,15 * 1/η; |
| --- | --- | --- | --- |
| – | SPF | = | arvioitu keskimääräinen kausisuorituskykykerroin kyseisten lämpöpumppujen osalta; |
| – | η | = | sähkön kokonaistuotannon ja sähköntuotannon primäärienergiakulutuksen suhde, joka lasketaan Eurostatin tilastoihin perustuvana EU:n keskiarvona. |

–

Qusable

=

arvioitu käytettävissä oleva kokonaislämpö, jonka 7 artiklan 4 kohdan vaatimukset täyttävät lämpöpumput tuottavat, sovellettuna seuraavasti: huomioon otetaan ainoastaan ne lämpöpumput, joiden osalta SPF > 1,15 * 1/η;

–

SPF

=

arvioitu keskimääräinen kausisuorituskykykerroin kyseisten lämpöpumppujen osalta;

–

η

=

sähkön kokonaistuotannon ja sähköntuotannon primäärienergiakulutuksen suhde, joka lasketaan Eurostatin tilastoihin perustuvana EU:n keskiarvona.

B OSA: JÄÄHDYTYKSESSÄ KÄYTETYN UUSIUTUVAN ENERGIAN LASKENTA

1.   MÄÄRITELMÄT

Jäähdytyksessä käytetyn uusiutuvan energian laskennassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1) | ’jäähdytyksellä’ tarkoitetaan lämmön talteenottoa suljetusta tilasta tai sisätilasta (viihtyvyyssovellus) tai prosessista tilan tai prosessin lämpötilan alentamiseksi määrättyyn lämpötilaan tai säilyttämiseksi siinä (asetusarvo); jäähdytysjärjestelmissä talteen otettu lämpö poistetaan ja absorboidaan ympäröivään ilmaan, ympäröivään veteen tai maaperään, jolloin ympäristö (ilma, maa ja vesi) muodostaa talteenotetun lämmön nielun ja toimii näin kylmänlähteenä; |
| --- | --- |

1)

’jäähdytyksellä’ tarkoitetaan lämmön talteenottoa suljetusta tilasta tai sisätilasta (viihtyvyyssovellus) tai prosessista tilan tai prosessin lämpötilan alentamiseksi määrättyyn lämpötilaan tai säilyttämiseksi siinä (asetusarvo); jäähdytysjärjestelmissä talteen otettu lämpö poistetaan ja absorboidaan ympäröivään ilmaan, ympäröivään veteen tai maaperään, jolloin ympäristö (ilma, maa ja vesi) muodostaa talteenotetun lämmön nielun ja toimii näin kylmänlähteenä;

| 2) | ’jäähdytysjärjestelmällä’ tarkoitetaan komponenttien kokoonpanoa, joka koostuu lämmöntalteenottojärjestelmästä, yhdestä tai useammasta jäähdytyslaitteesta ja lämmönpoistojärjestelmästä ja jota aktiivisen jäähdytyksen tapauksessa täydennetään nestemäisellä jäähdytysaineella, ja jossa nämä komponentit toimivat yhdessä määrätyn lämmönsiirron aikaansaamiseksi ja varmistavat siten vaaditun lämpötilan;






  a) | tilajäähdytyksessä jäähdytysjärjestelmä voi olla joko vapaajäähdytysjärjestelmä tai jäähdytysjärjestelmä, johon sisältyy jäähdytysyksikkö, ja jäähdytys on yksi sen päätoiminnoista; |
| --- | --- | --- |

2)

’jäähdytysjärjestelmällä’ tarkoitetaan komponenttien kokoonpanoa, joka koostuu lämmöntalteenottojärjestelmästä, yhdestä tai useammasta jäähdytyslaitteesta ja lämmönpoistojärjestelmästä ja jota aktiivisen jäähdytyksen tapauksessa täydennetään nestemäisellä jäähdytysaineella, ja jossa nämä komponentit toimivat yhdessä määrätyn lämmönsiirron aikaansaamiseksi ja varmistavat siten vaaditun lämpötilan;

a)

tilajäähdytyksessä jäähdytysjärjestelmä voi olla joko vapaajäähdytysjärjestelmä tai jäähdytysjärjestelmä, johon sisältyy jäähdytysyksikkö, ja jäähdytys on yksi sen päätoiminnoista;

| b) | prosessijäähdytyksessä jäähdytysjärjestelmä sisältää jäähdytysyksikön ja jäähdytys on yksi sen päätoiminnoista; |
| --- | --- |

b)

prosessijäähdytyksessä jäähdytysjärjestelmä sisältää jäähdytysyksikön ja jäähdytys on yksi sen päätoiminnoista;

| 3) | ’vapaajäähdytyksellä’ tarkoitetaan jäähdytysjärjestelmää, jossa käytetään luonnollista kylmänlähdettä lämmön poistamiseen jäähdytettävästä tilasta tai prosessista pumpuilla kierrätettävän nesteen (nesteiden) ja/tai puhaltim(i)en avulla ja joka ei edellytä jäähdytysyksikön käyttöä; |
| --- | --- |

3)

’vapaajäähdytyksellä’ tarkoitetaan jäähdytysjärjestelmää, jossa käytetään luonnollista kylmänlähdettä lämmön poistamiseen jäähdytettävästä tilasta tai prosessista pumpuilla kierrätettävän nesteen (nesteiden) ja/tai puhaltim(i)en avulla ja joka ei edellytä jäähdytysyksikön käyttöä;

| 4) | ’jäähdytysyksiköllä’ tarkoitetaan jäähdytysjärjestelmän osaa, joka tuottaa lämpötilaeron, joka mahdollistaa lämmön talteenottamisen jäähdytettävästä tilasta tai prosessista höyryn puristuskiertoa, sorptiokiertoa tai muuta termodynaamista prosessia käyttäen; sitä käytetään, kun kylmänlähdettä ei ole saatavilla tai se on riittämätön; |
| --- | --- |

4)

’jäähdytysyksiköllä’ tarkoitetaan jäähdytysjärjestelmän osaa, joka tuottaa lämpötilaeron, joka mahdollistaa lämmön talteenottamisen jäähdytettävästä tilasta tai prosessista höyryn puristuskiertoa, sorptiokiertoa tai muuta termodynaamista prosessia käyttäen; sitä käytetään, kun kylmänlähdettä ei ole saatavilla tai se on riittämätön;

| 5) | ’aktiivisella jäähdytyksellä’ tarkoitetaan sellaista lämmön poistamista tilasta tai prosessista, johon tarvitaan energiapanos jäähdytystarpeen tyydyttämiseksi ja jota käytetään, kun luonnollista energiavirtaa ei ole saatavilla tai se on riittämätön, ja joka voi tapahtua jäähdytysyksikön kanssa tai ilman sitä; |
| --- | --- |

5)

’aktiivisella jäähdytyksellä’ tarkoitetaan sellaista lämmön poistamista tilasta tai prosessista, johon tarvitaan energiapanos jäähdytystarpeen tyydyttämiseksi ja jota käytetään, kun luonnollista energiavirtaa ei ole saatavilla tai se on riittämätön, ja joka voi tapahtua jäähdytysyksikön kanssa tai ilman sitä;

| 6) | ’passiivisella jäähdytyksellä’ tarkoitetaan lämmön poistamista luonnollisen energiavirran avulla johtumisen, konvektion, säteilyn tai aineensiirron kautta ilman, että jäähdytysnestettä on tarpeen siirtää lämmön talteenottoa ja poistamista varten tai alhaisemman lämpötilan tuottamiseksi jäähdytysyksikön avulla, mukaan lukien jäähdytystarpeen vähentäminen rakennusten rakenneominaisuuksilla, kuten rakennuksen eristyksellä, viherkatolla, kasviseinällä, varjostamisella tai rakennuksen massan kasvattamisella, tai ilmanvaihdon tai huonetuulettimien avulla; |
| --- | --- |

6)

’passiivisella jäähdytyksellä’ tarkoitetaan lämmön poistamista luonnollisen energiavirran avulla johtumisen, konvektion, säteilyn tai aineensiirron kautta ilman, että jäähdytysnestettä on tarpeen siirtää lämmön talteenottoa ja poistamista varten tai alhaisemman lämpötilan tuottamiseksi jäähdytysyksikön avulla, mukaan lukien jäähdytystarpeen vähentäminen rakennusten rakenneominaisuuksilla, kuten rakennuksen eristyksellä, viherkatolla, kasviseinällä, varjostamisella tai rakennuksen massan kasvattamisella, tai ilmanvaihdon tai huonetuulettimien avulla;

| 7) | ’ilmanvaihdolla’ tarkoitetaan painovoimaista tai koneellista ilman liikettä, joka tuo ulkoilmaa sisätilaan sisäilman asianmukaisen laadun varmistamiseksi, lämpötila mukaan luettuna; |
| --- | --- |

7)

’ilmanvaihdolla’ tarkoitetaan painovoimaista tai koneellista ilman liikettä, joka tuo ulkoilmaa sisätilaan sisäilman asianmukaisen laadun varmistamiseksi, lämpötila mukaan luettuna;

| 8) | ’huonetuulettimella’ tarkoitetaan tuotetta, joka sisältää puhaltimesta ja sähkömoottorista koostuvan kokoonpanon, joka liikuttaa ilmaa ja parantaa viihtyvyyttä kesäisin nopeuttamalla ilmavirtaa ihmiskehon ympärillä, mikä luo viileyden tunteen; |
| --- | --- |

8)

’huonetuulettimella’ tarkoitetaan tuotetta, joka sisältää puhaltimesta ja sähkömoottorista koostuvan kokoonpanon, joka liikuttaa ilmaa ja parantaa viihtyvyyttä kesäisin nopeuttamalla ilmavirtaa ihmiskehon ympärillä, mikä luo viileyden tunteen;

| 9) | ’jäähdytyksen uusiutuvan energian määrällä’ tarkoitetaan määritellyllä energiatehokkuudella tuotettua jäähdytystä, jolloin energiatehokkuus ilmaistaan primäärienergiana lasketulla kausisuorituskykykertoimella; |
| --- | --- |

9)

’jäähdytyksen uusiutuvan energian määrällä’ tarkoitetaan määritellyllä energiatehokkuudella tuotettua jäähdytystä, jolloin energiatehokkuus ilmaistaan primäärienergiana lasketulla kausisuorituskykykertoimella;

| 10) | ’lämpönielulla’ tai ’kylmänlähteellä’ tarkoitetaan ulkoista luonnollista nielua, johon tilasta tai prosessista talteenotettu lämpö siirretään; niitä voivat olla ulkoilma, luonnolliset tai keinotekoiset vesimuodostumat ja kiinteän maaperän pinnan alla olevat geotermiset muodostumat; |
| --- | --- |

10)

’lämpönielulla’ tai ’kylmänlähteellä’ tarkoitetaan ulkoista luonnollista nielua, johon tilasta tai prosessista talteenotettu lämpö siirretään; niitä voivat olla ulkoilma, luonnolliset tai keinotekoiset vesimuodostumat ja kiinteän maaperän pinnan alla olevat geotermiset muodostumat;

| 11) | ’lämmöntalteenottojärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, joka poistaa lämpöä jäähdytettävästä tilasta tai prosessista, kuten höyrystintä höyryn puristuskierrossa; |
| --- | --- |

11)

’lämmöntalteenottojärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, joka poistaa lämpöä jäähdytettävästä tilasta tai prosessista, kuten höyrystintä höyryn puristuskierrossa;

| 12) | ’jäähdytyslaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu suorittamaan aktiivista jäähdytystä; |
| --- | --- |

12)

’jäähdytyslaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu suorittamaan aktiivista jäähdytystä;

| 13) | ’lämmönpoistojärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jossa lopullinen lämmönsiirto jäähdytysaineesta lämpönieluun tapahtuu, kuten ilma-kylmäaine-lauhdutinta ilmajäähdytteisessä höyryn puristuskierrossa; |
| --- | --- |

13)

’lämmönpoistojärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jossa lopullinen lämmönsiirto jäähdytysaineesta lämpönieluun tapahtuu, kuten ilma-kylmäaine-lauhdutinta ilmajäähdytteisessä höyryn puristuskierrossa;

| 14) | ’energiapanoksella’ tarkoitetaan nesteen siirtämiseen tarvittavaa energiaa (vapaajäähdytys) tai nesteen siirtämiseen ja jäähdytysyksikön käyttämiseen tarvittavaa energiaa (aktiivinen jäähdytys jäähdytysyksikön avulla); |
| --- | --- |

14)

’energiapanoksella’ tarkoitetaan nesteen siirtämiseen tarvittavaa energiaa (vapaajäähdytys) tai nesteen siirtämiseen ja jäähdytysyksikön käyttämiseen tarvittavaa energiaa (aktiivinen jäähdytys jäähdytysyksikön avulla);

| 15) | ’kaukojäähdytyksellä’ tarkoitetaan termisen energian jakelua jäähdytetyn nesteen muodossa keskitetyistä tai hajautetuista tuotantolähteistä verkoston välityksellä useisiin rakennuksiin tai kohteisiin käytettäväksi jäähdytykseen sisätiloissa tai prosesseissa; |
| --- | --- |

15)

’kaukojäähdytyksellä’ tarkoitetaan termisen energian jakelua jäähdytetyn nesteen muodossa keskitetyistä tai hajautetuista tuotantolähteistä verkoston välityksellä useisiin rakennuksiin tai kohteisiin käytettäväksi jäähdytykseen sisätiloissa tai prosesseissa;

| 16) | ’primäärikausisuorituskykykertoimella’ tarkoitetaan muuttujaa, joka mittaa jäähdytysjärjestelmän primäärienergian muuntohyötysuhdetta; |
| --- | --- |

16)

’primäärikausisuorituskykykertoimella’ tarkoitetaan muuttujaa, joka mittaa jäähdytysjärjestelmän primäärienergian muuntohyötysuhdetta;

| 17) | ’täyden kuorman ekvivalentilla käyttötuntimäärällä’ tarkoitetaan tuntimäärää, jonka ajan jäähdytysjärjestelmän olisi toimittava täydellä kuormalla tuottaakseen sen jäähdytyksen määrän, jonka se todellisuudessa tuottaa vuoden aikana mutta vaihtelevalla kuormituksella; |
| --- | --- |

17)

’täyden kuorman ekvivalentilla käyttötuntimäärällä’ tarkoitetaan tuntimäärää, jonka ajan jäähdytysjärjestelmän olisi toimittava täydellä kuormalla tuottaakseen sen jäähdytyksen määrän, jonka se todellisuudessa tuottaa vuoden aikana mutta vaihtelevalla kuormituksella;

| 18) | ’jäähdytystarveluvulla’ tarkoitetaan 18 °C:n perusteella laskettuja ilmastoarvoja, joita käytetään syöttötietona täyden kuorman ekvivalentin käyttötuntimäärän määrittämisessä. |
| --- | --- |

18)

’jäähdytystarveluvulla’ tarkoitetaan 18 °C:n perusteella laskettuja ilmastoarvoja, joita käytetään syöttötietona täyden kuorman ekvivalentin käyttötuntimäärän määrittämisessä.

2.   SOVELTAMISALA

| 1. | Jäsenvaltioiden on jäähdytyksessä käytetyn uusiutuvan energian määrää laskettaessa otettava huomioon aktiivinen jäähdytys, mukaan lukien kaukojäähdytys, riippumatta siitä, onko kyseessä vapaajäähdytys vai käytetäänkö jäähdytysyksikköä. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on jäähdytyksessä käytetyn uusiutuvan energian määrää laskettaessa otettava huomioon aktiivinen jäähdytys, mukaan lukien kaukojäähdytys, riippumatta siitä, onko kyseessä vapaajäähdytys vai käytetäänkö jäähdytysyksikköä.

| 2. | Jäsenvaltiot eivät saa ottaa huomioon






  a) | passiivista jäähdytystä, mutta jos ilmanvaihtoilmaa käytetään jäähdytyksen lämmönsiirtoaineena, vastaava jäähdytys, joka voidaan tuottaa joko jäähdytysyksikön tai vapaajäähdytyksen avulla, otetaan huomioon uusiutuvaa jäähdytystä koskevassa laskelmassa; |
| --- | --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot eivät saa ottaa huomioon

a)

passiivista jäähdytystä, mutta jos ilmanvaihtoilmaa käytetään jäähdytyksen lämmönsiirtoaineena, vastaava jäähdytys, joka voidaan tuottaa joko jäähdytysyksikön tai vapaajäähdytyksen avulla, otetaan huomioon uusiutuvaa jäähdytystä koskevassa laskelmassa;

| b) | seuraavia jäähdytystekniikoita tai -prosesseja:






  i) | liikennevälineissä tapahtuva jäähdytys (1); |
| --- | --- | --- |

b)

seuraavia jäähdytystekniikoita tai -prosesseja:

i)

liikennevälineissä tapahtuva jäähdytys (1);

| ii) | jäähdytysjärjestelmät, joiden ensisijaisena toimintona on pilaantuvien materiaalien valmistaminen tai varastoiminen määrätyissä lämpötiloissa (jäähdytys ja jäädytys); |
| --- | --- |

ii)

jäähdytysjärjestelmät, joiden ensisijaisena toimintona on pilaantuvien materiaalien valmistaminen tai varastoiminen määrätyissä lämpötiloissa (jäähdytys ja jäädytys);

| iii) | jäähdytysjärjestelmät, joissa tila- tai prosessijäähdytyksen lämpötilan asetusarvo on alle 2 °C; |
| --- | --- |

iii)

jäähdytysjärjestelmät, joissa tila- tai prosessijäähdytyksen lämpötilan asetusarvo on alle 2 °C;

| iv) | jäähdytysjärjestelmät, joissa tila- tai prosessijäähdytyksen lämpötilan asetusarvo on yli 30 °C; |
| --- | --- |

iv)

jäähdytysjärjestelmät, joissa tila- tai prosessijäähdytyksen lämpötilan asetusarvo on yli 30 °C;

| v) | energiantuotannosta, teollisuusprosesseista ja palvelualalta peräisin olevan hukkalämmön jäähdyttäminen (2). |
| --- | --- |

v)

energiantuotannosta, teollisuusprosesseista ja palvelualalta peräisin olevan hukkalämmön jäähdyttäminen (2).

| c) | energiaa, jota käytetään jäähdytykseen voimalaitoksissa, sementin, raudan ja teräksen valmistuksessa, jätevedenpuhdistamoissa, tietotekniikkalaitoksissa (kuten datakeskuksissa) sähkönsiirto- ja -jakelulaitoksissa sekä liikenneinfrastruktuureissa. |
| --- | --- |

c)

energiaa, jota käytetään jäähdytykseen voimalaitoksissa, sementin, raudan ja teräksen valmistuksessa, jätevedenpuhdistamoissa, tietotekniikkalaitoksissa (kuten datakeskuksissa) sähkönsiirto- ja -jakelulaitoksissa sekä liikenneinfrastruktuureissa.

Jäsenvaltiot voivat jättää jäähdytyksessä käytetyn uusiutuvan energian laskennan ulkopuolelle muita jäähdytysjärjestelmien luokkia luonnollisten kylmänlähteiden säilyttämiseksi tietyillä maantieteellisillä alueilla ympäristönsuojeluun liittyvistä syistä. Esimerkkinä voidaan mainita jokien tai järvien suojeleminen liiallisen lämpenemisen riskiltä.

3.   MENETELMÄ UUSIUTUVAN ENERGIAN MÄÄRÄN LASKEMISEKSI KÄYTTÄJÄKOHTAISESSA JÄÄHDYTYKSESSÄ JA KAUKOJÄÄHDYTYKSESSÄ

Ainoastaan jäähdytysjärjestelmien, jotka toimivat 3.2 kohdan toisessa alakohdassa primäärikausisuorituskykykertoimena (SPFp) ilmaistua vähimmäisvaatimusta paremmalla tehokkuudella, katsotaan tuottavan uusiutuvaa energiaa.

3.1   Uusiutuvan energian määrä jäähdytyksessä

Uusiutuvan energian määrä jäähdytyksessä (ERES-C) lasketaan seuraavalla kaavalla:

Image 1

jossa

Image 2
  on jäähdytysjärjestelmän ympäröivään ilmaan, ympäröivään veteen tai maaperään vapauttaman lämmön määrä (3);

EINPUT
  on jäähdytysjärjestelmän energiankulutus, mukaan lukien mitattujen järjestelmien, kuten kaukojäähdytyksen, lisäjärjestelmien energiankulutus;

Image 3
  on jäähdytysjärjestelmän tuottama jäähdytysenergia (4);

Image 4
  määritellään jäähdytysjärjestelmän tasolla siksi osuudeksi jäähdytyksen tuotosta, joka voidaan katsoa uusiutuvaksi SPF-vaatimusten mukaisesti, prosentteina ilmaistuna. SPF:ää määritettäessä ei oteta huomioon jakeluhäviöitä. Kaukojäähdytyksen osalta tämä tarkoittaa, että SPF määritetään jäähdytysyksikkökohtaisesti tai vapaajäähdytysjärjestelmän tasolla. Sellaisten jäähdytysjärjestelmien osalta, joihin voidaan soveltaa SPF:n vakioarvoja, komission asetuksen (EU) 2016/2281 (5) ja aiheeseen liittyvän komission tiedonannon (6) mukaisia kertoimia F(1) ja F(2) ei käytetä korjauskertoimina.

Sataprosenttisesti uusiutuvaa lämpöä käyttävän jäähdytyksen (absorptio ja adsorptio) osalta tuotettu jäähdytys olisi katsottava täysin uusiutuvaksi.

Muuttujille
  Image 5
  ja
  Image 6
  tarvittavat laskentavaiheet selitetään kohdissa 3.2–3.4.

Image 7

SSPF
  on se osuus jäähdytyksen tuotosta, joka voidaan laskea uusiutuvaksi.
  Image 8
  kasvaa SPFp-arvojen kasvaessa. SPFp
   (7) määritellään siten kuin se on kuvattu komission asetuksessa (EU) 2016/2281 ja komission asetuksessa (EU) N:o 206/2012 (8) sillä erotuksella, että primäärienergiakertoimen oletusarvo on sähkön osalta päivitetty arvoon 2,1 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/27/EU (sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä (EU) 2018/2002) (9). Standardin EN14511 mukaisia rajaehtoja on käytettävä.

Primäärikausisuorituskykykertoimena ilmaistu jäähdytysjärjestelmän vähimmäistehokkuusvaatimus on vähintään 1,4 (SPFpLOW
  ). Jotta
  Image 9
  olisi 100 %, jäähdytysjärjestelmän vähimmäistehokkuusvaatimuksen on oltava vähintään 6 (SPFpHIGH
  ). Kaikkiin muihin jäähdytysjärjestelmiin sovelletaan seuraavaa kaavaa:

Image 10

SPFP
  on primäärikausisuorituskykykertoimena ilmaistu jäähdytysjärjestelmän tehokkuus;

Image 11
  on primäärienergiana ilmaistu vähimmäiskausisuorituskykykerroin, joka perustuu tavanomaisten jäähdytysjärjestelmien tehokkuuteen (ekologista suunnittelua koskevat vähimmäisvaatimukset);

Image 12
  on primäärienergiana ilmaistu kausisuorituskykykertoimen ylempi kynnysarvo, joka perustuu kaukojäähdytyksessä käytettävään vapaajäähdytykseen sovellettaviin parhaisiin käytäntöihin (10).

3.3   Jäähdytyksen uusiutuvan energian määrän laskenta käyttäen SPFp:n vakioarvoja ja mitattuja arvoja

SPF:n vakioarvot ja mitatut arvot

Vakioidut SPF-arvot ovat saatavilla sähkökäyttöisille höyry-puristusjäähdytysyksiköille ja polttomoottorikäyttöisille höyry-puristusjäähdytysyksiköille asetuksissa (EU) N:o 206/2012 ja (EU) 2016/2281 säädettyjen ekosuunnitteluvaatimusten ansiosta. Näille jäähdytysyksiköille on saatavilla arvot enintään 2 MW:iin saakka tilajäähdytyksen osalta ja enintään 1,5 MW:iin saakka prosessijäähdytyksen osalta. Muita tekniikoita ja tehotasoja koskevia vakioarvoja ei ole saatavilla. Kaukojäähdytykselle ei ole saatavilla vakioarvoja, mutta mittauksia käytetään ja niitä on saatavilla; niiden avulla voidaan laskea SPF-arvot vähintään kerran vuodessa.

Uusiutuvan jäähdytyksen määrän laskennassa voidaan käyttää SPF:n vakioarvoja, jos ne ovat saatavilla. Jos vakioarvoja ei ole saatavilla tai mittaaminen on vakiokäytäntö, on käytettävä mitattuja SPF-arvoja, jotka on eroteltu jäähdytystehon kynnysarvojen mukaan. Jäähdytysyksiköissä, joiden jäähdytysteho on alle 1,5 MW, voidaan käyttää SPF-vakioarvoja, kun taas mitattuja SPF-arvoja on käytettävä kaukojäähdytyksessä, jäähdytysyksiköissä, joiden jäähdytysteho on 1,5 MW tai sitä suurempi, ja jäähdytysyksiköissä, joille ei ole saatavilla vakioarvoja.

Lisäksi kaikille jäähdytysjärjestelmille, joille ei ole saatavilla SPF-vakioarvoja, mihin sisältyvät kaikki vapaajäähdytysratkaisut ja lämpöaktivoituvat jäähdytysyksiköt, on määritettävä mitattu SPF-arvo, jotta uusiutuvan jäähdytyksen laskentamenetelmää voidaan hyödyntää.

SPF:n vakioarvojen määrittely

SPF-arvot ilmaistaan primäärienergiatehokkuutena, joka lasketaan käyttämällä asetuksen (EU) 2016/2281 mukaisia primäärienergiakertoimia erityyppisten jäähdytysyksiköiden tilajäähdytyksen tehokkuuden määrittämiseksi (11). Asetuksen (EU) 2016/2281 mukainen primäärienergiakerroin lasketaan kaavalla 1/η, jossa η on sähkön kokonaistuotannon ja sähköntuotannon primäärienergiankulutuksen keskimääräinen suhde koko EU:ssa. Koska on muutettu sähkön primäärienergiakertoimen oletusarvoa, jota kutsutaan oletuskertoimeksi direktiivin (EU) 2018/2002 liitteessä olevassa 1 kohdassa, jolla muutetaan direktiivin 2012/27/EU liitteessä IV olevaa alaviitettä 3, asetuksen (EU) 2016/2281 mukainen primäärienergiakerroin 2,5 korvataan SPF-arvoja laskettaessa kertoimella 2,1.

Kun primäärienergian kantajia, kuten lämpöä tai kaasua, käytetään energiapanoksena jäähdytysyksikön käyttämiseen, primäärienergiakertoimen (1/η) oletusarvo on 1, mikä kuvaa sitä, että energiaa ei muunneta (η = 1).

Tavanomaiset käyttöolosuhteet ja muut SPF-arvojen määrittämisessä tarvittavat parametrit määritellään asetuksessa (EU) 2016/2281 ja asetuksessa (EU) N:o 206/2012 jäähdytysyksikköluokan mukaan. Rajaehdot määritellään standardissa EN14511.

Vaihtosuuntaisille jäähdytysyksiköille (kaksitoimisille lämpöpumpuille), jotka eivät kuulu asetuksen (EU) 2016/2281 soveltamisalaan, koska niiden lämmitystoiminto kuuluu tilalämmittimien ja yhdistelmälämmittimien ekosuunnitteluvaatimuksista annetun komission asetuksen (EU) N:o 813/2013 (12) soveltamisalaan, on käytettävä samaa SPF-laskelmaa, joka määritellään vastaaville ei-vaihtosuuntaisille jäähdytysyksiköille asetuksessa (EU) 2016/2281.

Esimerkiksi sähkökäyttöisillä höyry-puristusjäähdytysyksiköillä SPFp määritellään seuraavasti (alaindeksillä p selvennetään, että SPF määritellään primäärienergian perusteella):

| — | Tilajäähdytys: |
| --- | --- |

—

Tilajäähdytys:
  Image 13

| — | Prosessijäähdytys: |
| --- | --- |

—

Prosessijäähdytys:
  Image 14

jossa:

| — | SEER ja SEPR ovat asetuksen (EU) 2016/2281 ja asetuksen (EU) N:o 206/2012 mukaisesti loppuenergiana määritellyt kausisuorituskykykertoimet (13) (SEER tarkoittaa vuotuista kylmäkerrointa ja SEPR vuotuista energiatehokkuuskerrointa); |
| --- | --- |

—

SEER ja SEPR ovat asetuksen (EU) 2016/2281 ja asetuksen (EU) N:o 206/2012 mukaisesti loppuenergiana määritellyt kausisuorituskykykertoimet (13) (SEER tarkoittaa vuotuista kylmäkerrointa ja SEPR vuotuista energiatehokkuuskerrointa);

| — | η on sähkön kokonaistuotannon ja sähköntuotannon primäärienergiankulutuksen keskimääräinen suhde EU:ssa (η = 0,475 ja 1/η = 2,1). |
| --- | --- |

—

η on sähkön kokonaistuotannon ja sähköntuotannon primäärienergiankulutuksen keskimääräinen suhde EU:ssa (η = 0,475 ja 1/η = 2,1).

F(1) ja F (2) ovat asetuksen (EU) 2016/2281 ja aiheeseen liittyvän komission tiedonannon mukaisia korjauskertoimia. Näitä kertoimia ei sovelleta prosessijäähdytykseen asetuksessa (EU) 2016/2281, koska SEPR perustuu suoraan loppuenergian mittaamiseen. Jos mukautettuja arvoja ei ole, SEPR:n muuntamisessa käytetään samoja arvoja kuin SEER:n muuntamisessa.

SPF:n rajaehdot

Jäähdytysyksikön SPF-arvoa määritettäessä on käytettävä asetuksessa (EU) 2016/2281 ja asetuksessa (EU) N:o 206/2012 määriteltyjä SPF:n rajaehtoja. Vesi-ilma- ja vesi-vesi-jäähdytysyksiköiden tapauksessa energiapanos, joka tarvitaan kylmän lähteen käyttöön saattamiseen, otetaan huomioon korjauskertoimella F(2). SPF:n rajaehdot esitetään kuvassa 1. Näitä rajaehtoja sovelletaan kaikkiin jäähdytysjärjestelmiin, niin vapaajäähdytysjärjestelmiin kuin järjestelmiin, joihin sisältyy jäähdytysyksiköitä.

Nämä rajaehdot vastaavat komission päätöksessä 2013/114/EU (14) vahvistettuja (lämmitystilassa käytettävien) lämpöpumppujen rajaehtoja. Erona on se, että lämpöpumppujen osalta lisäsähkökulutusta (termostaatti pois päältä -tila, valmiustila, pois päältä -tila ja kampikammion lämmitys -tila) vastaavaa sähkönkulutusta ei oteta huomioon SPF:n arvioinnissa. Koska jäähdytyksen osalta käytetään sekä SPF-vakioarvoja että mitattuja SPF-arvoja, ja koska mitatussa SPF-arvossa otetaan huomioon lisäkulutus, lisäsähkönkulutus on tarpeen ottaa huomioon molemmissa tapauksissa.

Kaukojäähdytyksen osalta jakelun kylmähävikkiä ja jakelupumpun sähkönkulutusta jäähdytyslaitoksen ja asiakkaan aliaseman välillä ei oteta huomioon SPF:n arvioinnissa.

Jos ilmakiertoisessa jäähdytysjärjestelmässä on myös ilmanvaihtotoiminto, ilmanvaihdon ilmavirrasta johtuvaa jäähdytyksen tuottoa ei oteta huomioon. Ilmanvaihtoon tarvittava puhallinteho on myös jätettävä huomioimatta suhteessa, joka vastaa ilmanvaihdon ilmavirran ja jäähdytyksen ilmavirran välistä suhdetta.

Image 15

Kuva 1. SPF:n rajaehdot jäähdytysyksikölle, jossa käytetään SPF-vakioarvoja, ja kaukojäähdytykselle (ja muille suurille jäähdytysjärjestelmille, joissa käytetään mitattuja SPF-arvoja). EINPUT_AUX on puhaltimeen ja/tai pumppuun syötetty energia ja EINPUT_CG jäähdytysyksikköön syötetty energia.

Jos ilmakiertoisessa jäähdytysjärjestelmässä on sisäinen kylmäntalteenotto, kylmäntalteenotosta johtuvaa jäähdytyksen tuottoa ei oteta huomioon. Lämmönvaihtimella tapahtuvaan kylmätalteenottoon tarvittava puhallinteho on jätettävä huomioimatta suhteessa, joka vastaa kylmäntalteenotossa käytetystä lämmönvaihtimesta johtuvien painehäviöiden ja ilmakiertoisen jäähdytysjärjestelmän kokonaispainehäviöiden välistä suhdetta.

3.4   Laskenta käyttäen vakioarvoja

Käyttäjäkohtaisille jäähdytysjärjestelmille, joiden teho on alle 1,5 MW ja joille on saatavilla SPF-vakioarvo, voidaan käyttää yksinkertaistettua menetelmää tuotetun jäähdytysenergian kokonaismäärän arvioimiseksi.

Yksinkertaistetussa menetelmässä jäähdytysjärjestelmän tuottama jäähdytysenergia (QCsupply) on nimellisjäähdytysteho (PC) kerrottuna täyden kuorman ekvivalentilla käyttötuntimäärällä (EFLH). Yhtä jäähdytystarveluvun (CDD) arvoa voidaan käyttää koko maan osalta tai eri ilmastovyöhykkeille voidaan käyttää eri arvoja edellyttäen, että nimellistehot ja SPF-arvot ovat saatavilla näille ilmastovyöhykkeille.

EFLH:n laskennassa voidaan käyttää seuraavia oletusmenetelmiä:

| — | tilajäähdytys asuntosektorilla: EFLH = 96 + 0,85 * CDD |
| --- | --- |

—

tilajäähdytys asuntosektorilla: EFLH = 96 + 0,85 * CDD

| — | tilajäähdytys palvelusektorilla: EFLH = 475 + 0,49 * CDD |
| --- | --- |

—

tilajäähdytys palvelusektorilla: EFLH = 475 + 0,49 * CDD

| — | prosessijäähdytys: EFLH = τs * (7300 + 0,32 * CDD) |
| --- | --- |

—

prosessijäähdytys: EFLH = τs * (7300 + 0,32 * CDD)

jossa:

τs on aktiivisuuskerroin, jolla otetaan huomioon eri prosessien käyttöaika (esim. ympäri vuoden, τs = 1; vain arkisin, τs = 5/7). Oletusarvoa ei ole.

3.4.1   Laskenta käyttäen mitattuja arvoja

Järjestelmien, joille ei ole olemassa vakioarvoja, sekä teholtaan yli 1,5 MW:n jäähdytysjärjestelmien ja kaukojäähdytysjärjestelmien uusiutuvaan energiaan perustuva jäähdytys on laskettava seuraavien mittausten perusteella:

Mitattu energiapanos: Mitattuun energiapanokseen sisältyvät jäähdytysjärjestelmän, mukaan lukien mahdollinen jäähdytysyksikkö, kaikki energialähteet eli sähkö, kaasu, lämpö jne. Siihen sisältyvät myös jäähdytysjärjestelmässä käytetyt apupumput ja -tuulettimet, mutta eivät vastaavat apulaitteet jäähdytyksen jakamiseksi rakennukseen tai prosessiin. Jos ilmakiertoisessa jäähdytyksessä on myös ilmanvaihtotoiminto, jäähdytysjärjestelmän energiapanoksessa otetaan huomioon ainoastaan jäähdytyksestä johtuva lisäenergiapanos.

Mitattu jäähdytysenergian tuotto: Jäähdytysenergian tuotto mitataan jäähdytysjärjestelmän tuotoksena ja siitä vähennetään mahdolliset kylmähäviöt, jotta voidaan arvioida jäähdytyksen nettoenergiantuotto jäähdytyksen loppukäyttäjänä toimivaan rakennukseen tai prosessiin. Kylmähäviöihin sisältyvät kaukojäähdytysjärjestelmässä sekä rakennuksessa tai teollisuuslaitoksessa olevassa jäähdytyksen jakelujärjestelmässä syntyvät häviöt. Jos ilmakiertoisessa jäähdytyksessä on myös ilmanvaihtotoiminto, jäähdytysenergian tuotosta on vähennettävä ilmanvaihtoon tarkoitetun raittiin ilman tuonnin vaikutus.

Mittaukset on tehtävä koko raportoitavalta vuodelta eli koko vuoden aikana käytetystä energiapanoksesta ja tuotetusta jäähdytysenergiasta.

3.4.2   Kaukojäähdytys: lisävaatimukset

Kaukojäähdytysjärjestelmien osalta jäähdytyksen nettotuottoa (QC_Supply_net
  ) määritettäessä on otettava huomioon jäähdytyksen nettotuotto asiakkaan tasolla. Jakeluverkossa syntyvät lämpöhäviöt (QC_LOSS
  ) vähennetään jäähdytyksen bruttotuotosta (QC_Supply_gross
  ) seuraavasti:

QC_Supply_net = QC_Supply_gross – QC_LOSS

3.4.2.1   
  Jako osajärjestelmiin

Kaukojäähdytysjärjestelmät voidaan jakaa osajärjestelmiin, joihin kuuluu vähintään yksi jäähdytysyksikkö tai vapaajäähdytysjärjestelmä. Tämä edellyttää kunkin osajärjestelmän jäähdytysenergian tuoton ja energiapanoksen mittaamista sekä kylmähäviöiden jakamista osajärjestelmien kesken seuraavasti:

Image 16

3.4.2.2   
  Apulaitteet

Kun jäähdytysjärjestelmä jaetaan osajärjestelmiin, jäähdytysyksiköiden ja/tai vapaajäähdytysjärjestelmien apulaitteet (esim. hallintalaitteet, pumput ja puhaltimet) on sisällytettävä niihin osajärjestelmiin, joihin ne kuuluvat. Lisäenergiaa, joka liittyy jäähdytyksen jakeluun rakennuksen sisällä, kuten lisäpumppuja ja pääteyksiköitä (esim. puhallinkonvektorit, ilmankäsittelylaitteiden puhaltimet), ei oteta huomioon.

Sellaisten apulaitteiden osalta, joita ei voida osoittaa tiettyyn osajärjestelmään, kuten kaukojäähdytysverkon pumput, jotka toimittavat kaikkien jäähdytysyksiköiden tuottaman jäähdytysenergian, primäärienergian kulutus on jaettava jäähdytyksen osajärjestelmien kesken samalla tavoin kuin verkossa tapahtuvat kylmähäviöt eli suhteessa kuhunkin osajärjestelmään kuuluvien jäähdytysyksiköiden ja/tai vapaajäähdytysjärjestelmien tuottamaan jäähdytysenergiaan seuraavasti:

Image 17

jossa:

EINPUT_AUX1_i
  on osajärjestelmän ”i” lisäenergiankulutus;

EINPUT_AUX2
  on koko jäähdytysjärjestelmän lisäenergiankulutus, jota ei voida osoittaa tiettyyn jäähdytyksen osajärjestelmään.

3.5   Jäähdytyksen uusiutuvan energian määrän laskeminen uusiutuvan energian kokonaisosuuksille sekä uusiutuvan energian osuuksille lämmityksessä ja jäähdytyksessä

Uusiutuvan energian kokonaisosuuksien laskemiseksi jäähdytyksessä käytetyn uusiutuvan energian määrä lisätään sekä osoittajaan ”uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kokonaisloppukulutus” että nimittäjään ”energian kokonaisloppukulutus”.

Uusiutuvan energian osuuksien laskemiseksi lämmityksessä ja jäähdytyksessä jäähdytykseen käytetyn uusiutuvan energian määrä lisätään sekä osoittajaan ”uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kokonaisloppukulutus lämmityksessä ja jäähdytyksessä” että nimittäjään ”energian kokonaisloppukulutus lämmityksessä ja jäähdytyksessä”.

3.6   Ohjeita tarkempia menetelmiä ja laskelmia varten

Tarkoituksena on, että jäsenvaltiot laatisivat omat arvionsa SPF- ja EFLH-arvoista, ja niitä kannustetaan tekemään näin. Tällaisten kansallisten tai alueellisten lähestymistapojen olisi perustuttava paikkansa pitäviin oletuksiin ja riittävän suuriin edustaviin otoksiin ja niiden tuloksena olisi saatava merkittävästi tarkempi arvio uusiutuvan energian määrästä kuin mitä tässä delegoidussa säädöksessä esitetyllä menetelmällä voidaan saavuttaa. Tällaiset parannetut menetelmät voivat perustua teknisiin tietoihin pohjautuviin yksityiskohtaisiin laskelmiin, joissa otetaan huomioon muun muassa asennusvuosi, asennuksen laatu, kompressorityyppi ja koneen koko, toimintatila, jakelujärjestelmä, yksikköjen kaskadikäyttö ja alueelliset ilmasto-olosuhteet. Kun jäsenvaltiot käyttävät vaihtoehtoisia menetelmiä ja/tai arvoja, niiden on toimitettava ne komissiolle, samoin kuin raportti, jossa kuvataan käytetty menetelmä ja tiedot. Tarvittaessa komissio kääntää asiakirjat ja julkaisee ne avoimuusfoorumilla.

---

(1)  Uusiutuvan jäähdytyksen määritelmä koskee ainoastaan kiinteää jäähdytystä.

1

(2)  Hukkalämpö määritellään tämän direktiivin 2 artiklan 9 alakohdassa. Hukkalämpö voidaan ottaa huomioon tämän direktiivin 23 ja 24 artiklaa sovellettaessa.

2

(3)  Kylmänlähteen määrä vastaa lämpönieluna toimivan ympäröivän ilman, ympäröivän veden ja maaperän absorboiman lämmön määrää. Ympäröivällä ilmalla ja ympäröivällä vedellä viitataan tämän direktiivin 2 artiklan 2 alakohdassa määriteltyyn ympäristön energiaan. Maaperällä viitataan tämän direktiivin 2 artiklan 3 alakohdassa määriteltyyn geotermiseen energiaan.

3

(4)  Termodynaamisesti jäähdytyksen tuotto vastaa osaa siitä lämmöstä, jonka jäähdytysjärjestelmä vapauttaa ympäröivään ilmaan, ympäröivään veteen tai maaperään, joka toimii lämpönieluna tai kylmänlähteenä. Ympäröivällä ilmalla ja ympäröivällä vedellä viitataan tämän direktiivin 2 artiklan 2 alakohdassa määriteltyyn ympäristön energiaan. Maaperän toimimisella lämpönieluna tai kylmänlähteenä viitataan tämän direktiivin 2 artiklan 3 alakohdassa määriteltyyn geotermiseen energiaan.

4

(5)  Komission asetus (EU) 2016/2281, annettu 30 päivänä marraskuuta 2016, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta ilmalämmitystuotteiden, jäähdytystuotteiden, korkeassa lämpötilassa käytettävien prosessijäähdytyslaitteiden ja puhallinkonvektorien ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 346, 20.12.2016, s. 1).

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2017.229.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2017:229:TOC

6

(7)  Jos jäähdytysyksikön todelliset toimintaolosuhteet johtavat erilaisten asennukseen liittyvien vaatimusten vuoksi huomattavasti alhaisempiin SPF-arvoihin kuin nimellisolosuhteissa on suunniteltu, jäsenvaltiot voivat jättää nämä järjestelmät uusiutuvan jäähdytyksen määritelmän ulkopuolelle (esim. vesijäähdytteinen jäähdytysyksikkö, jossa käytetään jäähdytystornin sijaan kuivajäähdytintä lämmön vapauttamiseksi ympäröivään ilmaan).

7

(8)  Komission asetus (EU) N:o 206/2012, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta huoneilmastointilaitteiden ja huonetuuletinten ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 72, 10.3.2012, s. 7).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2002, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 210).

9

(10)  ENER/C1/2018–493, Renewable cooling under the revised Renewable Energy Directive, TU-Wien, 2021.

10

Renewable cooling under the revised Renewable Energy Directive

(11)  SPFp on sama kuin asetuksessa (EU) 2016/2281 määritelty parametri η s,c.

11

p

s,c

(12)  Komission asetus (EU) N:o 813/2013, annettu 2 päivänä elokuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta tilalämmittimien ja yhdistelmälämmittimien ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 239, 6.9.2013, s. 136).

12

(13)  Tutkimuksen ENER/C1/2018–493 ”Cooling Technologies Overview and Market Share” osassa 1 esitetään yksityiskohtaisemmat määritelmät ja yhtälöt näitä mittareita varten luvussa 1.5 ”Energy efficiency metrics of state-of-the-art cooling systems”.

13

(14)  Komission päätös, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2013, ohjeista jäsenvaltioille lämpöpumpuilla erilaisilla lämpöpumpputeknologioilla tuotetun uusiutuvan energian määrän laskemiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY 5 artiklan mukaisesti (EUVL L 62, 6.3.2013, s. 27).

14

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/13

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/760,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

delegoidun asetuksen (EU) 2021/2306 muuttamisesta Ukrainassa myönnettyjä tarkastussertifikaatteja koskevien siirtymäsäännösten osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta 30 päivänä toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 (1) ja erityisesti sen 38 artiklan 8 kohdan a alakohdan ii alakohdan, 46 artiklan 7 kohdan b alakohdan ja 57 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2021/2306 (2) vahvistetaan virallista valvontaa koskevat säännöt unioniin tuotaviksi tarkoitettujen luonnonmukaisten tuotteiden ja siirtymävaiheen tuotteiden sekä tarkastussertifikaatin osalta |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2021/2306 (2) vahvistetaan virallista valvontaa koskevat säännöt unioniin tuotaviksi tarkoitettujen luonnonmukaisten tuotteiden ja siirtymävaiheen tuotteiden sekä tarkastussertifikaatin osalta

| (2) | Delegoidun asetuksen (EU) 2021/2306 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tarkastussertifikaatti on myönnettävä Traces-järjestelmässä, ja siinä on oltava hyväksytty sähköinen leima. Kyseisen asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa vahvistetuissa siirtymäsäännöksissä säädetään, että poiketen siitä, mitä kyseisen asetuksen 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, tarkastussertifikaatin voi 30 päivään kesäkuuta 2022 myöntää paperimuodossa sen jälkeen kun se on täytetty Traces-järjestelmässä ja tulostettu. Valvontaviranomaisten ja tarkastuslaitosten rekisteröityminen hyväksytyn sähköisen leiman käyttöön on käynnissä. |
| --- | --- |

(2)

Delegoidun asetuksen (EU) 2021/2306 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tarkastussertifikaatti on myönnettävä Traces-järjestelmässä, ja siinä on oltava hyväksytty sähköinen leima. Kyseisen asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa vahvistetuissa siirtymäsäännöksissä säädetään, että poiketen siitä, mitä kyseisen asetuksen 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, tarkastussertifikaatin voi 30 päivään kesäkuuta 2022 myöntää paperimuodossa sen jälkeen kun se on täytetty Traces-järjestelmässä ja tulostettu. Valvontaviranomaisten ja tarkastuslaitosten rekisteröityminen hyväksytyn sähköisen leiman käyttöön on käynnissä.

| (3) | Venäjän hyökkäys Ukrainaan 24 päivänä helmikuuta 2022 on aiheuttanut poikkeuksellisia ja ennennäkemättömiä haasteita valvontaviranomaisille ja tarkastuslaitoksille, jotka on hyväksytty luonnonmukaisten tuotteiden vientiin Ukrainasta unioniin. Lisäksi Ukrainan postipalveluissa on häiriöitä. |
| --- | --- |

(3)

Venäjän hyökkäys Ukrainaan 24 päivänä helmikuuta 2022 on aiheuttanut poikkeuksellisia ja ennennäkemättömiä haasteita valvontaviranomaisille ja tarkastuslaitoksille, jotka on hyväksytty luonnonmukaisten tuotteiden vientiin Ukrainasta unioniin. Lisäksi Ukrainan postipalveluissa on häiriöitä.

| (4) | Näin ollen sellaisen valvontaviranomaisen tai tarkastuslaitoksen, jolla ei vielä ole hyväksyttyä sähköistä leimaa, Ukrainassa sijaitseva valtuutettu henkilö ei voi myöntää sähköisiä tarkastussertifikaatteja delegoidun asetuksen (EU) 2021/2306 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. Toisaalta kyseinen valtuutettu henkilö ei voi myöskään myöntää tarkastussertifikaattia paperimuodossa kyseisen asetuksen 11 artiklan 1 kohdan siirtymäsäännöksen mukaisesti Ukrainan postipalvelujen häiriöiden vuoksi. |
| --- | --- |

(4)

Näin ollen sellaisen valvontaviranomaisen tai tarkastuslaitoksen, jolla ei vielä ole hyväksyttyä sähköistä leimaa, Ukrainassa sijaitseva valtuutettu henkilö ei voi myöntää sähköisiä tarkastussertifikaatteja delegoidun asetuksen (EU) 2021/2306 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. Toisaalta kyseinen valtuutettu henkilö ei voi myöskään myöntää tarkastussertifikaattia paperimuodossa kyseisen asetuksen 11 artiklan 1 kohdan siirtymäsäännöksen mukaisesti Ukrainan postipalvelujen häiriöiden vuoksi.

| (5) | Sen vuoksi tässä yhteydessä on tarpeen sallia, että sellaisen valvontaviranomaisen tai tarkastuslaitoksen, jolla ei vielä ole hyväksyttyä sähköistä leimaa, Ukrainassa sijaitseva valtuutettu henkilö voi laatia ja toimittaa Traces-järjestelmässä tarkastussertifikaatin sähköisessä muodossa ilman kyseisen sertifikaatin kohdassa 18 olevaa hyväksyttyä sähköistä leimaa. Samoin on tarpeen sallia, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset rajatarkastusasemilla tai paikoissa, joissa tavarat luovutetaan vapaaseen liikkeeseen, voivat suorittaa tällaisten tarkastussertifikaattien tuontitarkastuksia ja vahvistaa ne Traces-järjestelmässä hyväksytyllä sähköisellä leimalla tai paperimuodossa valtuutetun henkilön omakätisellä allekirjoituksella sen jälkeen, kun sertifikaatti on täytetty Traces-järjestelmässä ja tulostettu. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi tässä yhteydessä on tarpeen sallia, että sellaisen valvontaviranomaisen tai tarkastuslaitoksen, jolla ei vielä ole hyväksyttyä sähköistä leimaa, Ukrainassa sijaitseva valtuutettu henkilö voi laatia ja toimittaa Traces-järjestelmässä tarkastussertifikaatin sähköisessä muodossa ilman kyseisen sertifikaatin kohdassa 18 olevaa hyväksyttyä sähköistä leimaa. Samoin on tarpeen sallia, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset rajatarkastusasemilla tai paikoissa, joissa tavarat luovutetaan vapaaseen liikkeeseen, voivat suorittaa tällaisten tarkastussertifikaattien tuontitarkastuksia ja vahvistaa ne Traces-järjestelmässä hyväksytyllä sähköisellä leimalla tai paperimuodossa valtuutetun henkilön omakätisellä allekirjoituksella sen jälkeen, kun sertifikaatti on täytetty Traces-järjestelmässä ja tulostettu.

| (6) | Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2021/2306 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2021/2306 olisi muutettava,

| (7) | Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen ja sen edellyttämän välittömän reagoinnin vuoksi tätä asetusta olisi sovellettava takautuvasti 24 päivästä helmikuuta 2022, |
| --- | --- |

(7)

Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen ja sen edellyttämän välittömän reagoinnin vuoksi tätä asetusta olisi sovellettava takautuvasti 24 päivästä helmikuuta 2022,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Delegoidun asetuksen (EU) 2021/2306 muutokset

Muutetaan delegoidun asetuksen (EU) 2021/2306 11 artikla seuraavasti:

| 1) | Lisätään 1 a kohta seuraavasti:

  ”1   a. Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, sellaisen valvontaviranomaisen tai tarkastuslaitoksen, jolla ei vielä ole hyväksyttyä sähköistä leimaa, Ukrainassa sijaitseva valtuutettu henkilö voi 30 päivään kesäkuuta 2022 laatia ja toimittaa Traces-järjestelmässä tarkastussertifikaatin sähköisessä muodossa ilman kyseisen sertifikaatin kohdassa 18 olevaa hyväksyttyä sähköistä leimaa. Tällainen sertifikaatti on myönnettävä ennen kuin siinä tarkoitettu lähetys lähtee kolmannesta maasta, joka on viejämaa tai alkuperämaa.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 1 a kohta seuraavasti:

”1   a. Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, sellaisen valvontaviranomaisen tai tarkastuslaitoksen, jolla ei vielä ole hyväksyttyä sähköistä leimaa, Ukrainassa sijaitseva valtuutettu henkilö voi 30 päivään kesäkuuta 2022 laatia ja toimittaa Traces-järjestelmässä tarkastussertifikaatin sähköisessä muodossa ilman kyseisen sertifikaatin kohdassa 18 olevaa hyväksyttyä sähköistä leimaa. Tällainen sertifikaatti on myönnettävä ennen kuin siinä tarkoitettu lähetys lähtee kolmannesta maasta, joka on viejämaa tai alkuperämaa.”

| 2) | Lisätään 2 kohtaan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | jos tarkastussertifikaatti on laadittu ja toimitettu sähköisessä muodossa Traces-järjestelmässä 1 a kohdan mukaisesti, se on vahvistettava Traces-järjestelmässä hyväksytyllä sähköisellä leimalla tai paperimuodossa rajatarkastusaseman tai sen paikan, jossa tavarat luovutetaan vapaaseen liikkeeseen, toimivaltaisen viranomaisen valtuutetun henkilön omakätisellä allekirjoituksella tapauksen mukaan kohdassa 23, 25 tai 30 sen jälkeen kun sertifikaatti on täytetty Traces-järjestelmässä ja tulostettu.” |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 2 kohtaan c alakohta seuraavasti:

”c)

jos tarkastussertifikaatti on laadittu ja toimitettu sähköisessä muodossa Traces-järjestelmässä 1 a kohdan mukaisesti, se on vahvistettava Traces-järjestelmässä hyväksytyllä sähköisellä leimalla tai paperimuodossa rajatarkastusaseman tai sen paikan, jossa tavarat luovutetaan vapaaseen liikkeeseen, toimivaltaisen viranomaisen valtuutetun henkilön omakätisellä allekirjoituksella tapauksen mukaan kohdassa 23, 25 tai 30 sen jälkeen kun sertifikaatti on täytetty Traces-järjestelmässä ja tulostettu.”

2 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 24 päivästä helmikuuta 2022.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2021/2306, annettu 21 päivänä lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 täydentämisestä virallista valvontaa koskevilla säännöillä unioniin tuotaviksi tarkoitettujen luonnonmukaisten tuotteiden ja siirtymävaiheen tuotteiden lähetysten sekä tarkastussertifikaatin osalta (EUVL L 461, 27.12.2021, s. 13).

2

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/761,

annettu 13 päivänä toukokuuta 2022,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (”Agneau du Périgord” (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Ranskan esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EU) N:o 1163/2010 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun maantieteellisen merkinnän ”Agneau du Périgord” eritelmän muutoksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Ranskan esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EU) N:o 1163/2010 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun maantieteellisen merkinnän ”Agneau du Périgord” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

| (2) | Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3).

| (3) | Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Agneau du Périgord” (SMM) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 1163/2010, annettu 9 päivänä joulukuuta 2010, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Agneau du Périgord (SMM)) (EUVL L 326, 10.12.2010, s. 64).

2

(3)  
  EUVL C 42, 27.1.2022, s. 3.

3

---

PÄÄTÖKSET

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/16

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/762,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2022,

satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan satamavaltiovalvontakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Venäjän federaation jäsenyyteen Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjassa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskeva yhteisymmärryspöytäkirja, jäljempänä ’Pariisin pöytäkirja’, allekirjoitettiin Pariisissa 26 päivänä tammikuuta 1982 ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1982. Pariisin pöytäkirjan jäseninä on 27 merenkulkuviranomaista (Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Islanti, Italia, Kanada, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovenia, Suomi, Tanska, Venäjän federaatio, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta). Unioni ei ole Pariisin pöytäkirjan jäsen. |
| --- | --- |

(1)

Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskeva yhteisymmärryspöytäkirja, jäljempänä ’Pariisin pöytäkirja’, allekirjoitettiin Pariisissa 26 päivänä tammikuuta 1982 ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1982. Pariisin pöytäkirjan jäseninä on 27 merenkulkuviranomaista (Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Islanti, Italia, Kanada, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovenia, Suomi, Tanska, Venäjän federaatio, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta). Unioni ei ole Pariisin pöytäkirjan jäsen.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/16/EY (1) esitetään unionin satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskeva oikeudellinen järjestelmä muotoillen uudelleen ja vahvistaen aikaisempia, vuodesta 1995 voimassa olleita tämän alan unionin säädöksiä. Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskeva unionin oikeudellinen järjestelmä perustuu Pariisin pöytäkirjaan. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/16/EY (1) esitetään unionin satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskeva oikeudellinen järjestelmä muotoillen uudelleen ja vahvistaen aikaisempia, vuodesta 1995 voimassa olleita tämän alan unionin säädöksiä. Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskeva unionin oikeudellinen järjestelmä perustuu Pariisin pöytäkirjaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden osalta Pariisin pöytäkirjan menettelyt, välineet ja toimet tuodaan tosiasiallisesti unionin oikeuden soveltamisalaan direktiivillä 2009/16/EY. Tietyistä Pariisin pöytäkirjan 7.1 kohdan nojalla perustetun satamavaltiovalvontakomitean (PSCC) tekemistä päätöksistä tulee kyseisen direktiivin nojalla jäsenvaltioita sitovia. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden osalta Pariisin pöytäkirjan menettelyt, välineet ja toimet tuodaan tosiasiallisesti unionin oikeuden soveltamisalaan direktiivillä 2009/16/EY. Tietyistä Pariisin pöytäkirjan 7.1 kohdan nojalla perustetun satamavaltiovalvontakomitean (PSCC) tekemistä päätöksistä tulee kyseisen direktiivin nojalla jäsenvaltioita sitovia.

| (4) | Eurooppa-neuvosto tuomitsi 24 päivänä helmikuuta 2022 antamissaan päätelmissään ehdottoman jyrkästi Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota toteuttaman ja perusteettoman sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaa vastaan. Eurooppa-neuvosto totesi 24–25 päivänä maaliskuuta 2022 antamissaan päätelmissään, että Venäjän federaation Ukrainaan kohdistama hyökkäyssota rikkoo räikeästi kansainvälistä oikeutta, ja vaati, että Venäjän federaation on lopetettava välittömästi sotilaallinen hyökkäyksensä Ukrainan alueella. |
| --- | --- |

(4)

Eurooppa-neuvosto tuomitsi 24 päivänä helmikuuta 2022 antamissaan päätelmissään ehdottoman jyrkästi Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota toteuttaman ja perusteettoman sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaa vastaan. Eurooppa-neuvosto totesi 24–25 päivänä maaliskuuta 2022 antamissaan päätelmissään, että Venäjän federaation Ukrainaan kohdistama hyökkäyssota rikkoo räikeästi kansainvälistä oikeutta, ja vaati, että Venäjän federaation on lopetettava välittömästi sotilaallinen hyökkäyksensä Ukrainan alueella.

| (5) | Venäjän federaation Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen yhteydessä Pariisin pöytäkirjan sihteeristö sai 14 päivänä maaliskuuta 2022 kirjeen Ukrainan infrastruktuuriministeriltä. Kyseisessä kirjeessä Pariisin pöytäkirjan jäseniä pyydettiin olemaan pysäyttämättä Ukrainan lipun alla purjehtivia aluksia aiheettomasti satamavaltioiden suorittamien tarkastusten jälkeen, sulkemaan Venäjän federaatio Pariisin pöytäkirjan ulkopuolelle ja olemaan tunnustamatta Venäjän federaation merenkulkuhallinnon puolesta annettuja todistuksia. |
| --- | --- |

(5)

Venäjän federaation Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen yhteydessä Pariisin pöytäkirjan sihteeristö sai 14 päivänä maaliskuuta 2022 kirjeen Ukrainan infrastruktuuriministeriltä. Kyseisessä kirjeessä Pariisin pöytäkirjan jäseniä pyydettiin olemaan pysäyttämättä Ukrainan lipun alla purjehtivia aluksia aiheettomasti satamavaltioiden suorittamien tarkastusten jälkeen, sulkemaan Venäjän federaatio Pariisin pöytäkirjan ulkopuolelle ja olemaan tunnustamatta Venäjän federaation merenkulkuhallinnon puolesta annettuja todistuksia.

| (6) | Sitä koskevaa pyyntöä, että ukrainalaisia aluksia ei pysäytettäisi aiheettomasti, käsiteltiin 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetussa Pariisin pöytäkirjan kiertokirjeessä PSCircular 101 (ohjeet merenkulkijoiden kotiuttamisesta Ukrainan tilanteen johdosta). Kyseisessä kiertokirjeessä ilmoitetaan jäsenten viranomaisille, että nykyisissä olosuhteissa on tarpeen soveltaa joustavuutta, muun muassa merenkulkijoiden kotiuttamisen, merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen, merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan vuoden 1978 kansainvälisen yleissopimuksen nojalla annettujen todistusten sekä lääkärintodistusten osalta. Jos tilanteen kehittyminen sitä edellyttää, Pariisin pöytäkirjan puitteissa voidaan harkita kyseisen kiertokirjeen mukauttamista. Tästä kannasta olisi ilmoitettava Ukrainan viranomaisille. |
| --- | --- |

(6)

Sitä koskevaa pyyntöä, että ukrainalaisia aluksia ei pysäytettäisi aiheettomasti, käsiteltiin 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetussa Pariisin pöytäkirjan kiertokirjeessä PSCircular 101 (ohjeet merenkulkijoiden kotiuttamisesta Ukrainan tilanteen johdosta). Kyseisessä kiertokirjeessä ilmoitetaan jäsenten viranomaisille, että nykyisissä olosuhteissa on tarpeen soveltaa joustavuutta, muun muassa merenkulkijoiden kotiuttamisen, merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen, merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan vuoden 1978 kansainvälisen yleissopimuksen nojalla annettujen todistusten sekä lääkärintodistusten osalta. Jos tilanteen kehittyminen sitä edellyttää, Pariisin pöytäkirjan puitteissa voidaan harkita kyseisen kiertokirjeen mukauttamista. Tästä kannasta olisi ilmoitettava Ukrainan viranomaisille.

| (7) | Venäjän federaation jäsenyyttä Pariisin pöytäkirjassa koskevan pyynnön osalta on huomattava, että Venäjän federaatio on suljettu direktiivin 2009/16/EY 24 artiklassa säädetyn THETIS satamavaltiovalvontavälineen ja tarkastustietokannan pääsy- ja käyttöoikeuden ulkopuolelle. Tämä tarkoittaa sitä, että Venäjän federaation osallistumista Pariisin pöytäkirjan työhön on jo rajoitettu huomattavasti, ja ilman pääsyä kyseiseen tietokantaan Venäjän federaatio ei voi tosiasiallisesti täyttää Pariisin pöytäkirjan mukaisia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(7)

Venäjän federaation jäsenyyttä Pariisin pöytäkirjassa koskevan pyynnön osalta on huomattava, että Venäjän federaatio on suljettu direktiivin 2009/16/EY 24 artiklassa säädetyn THETIS satamavaltiovalvontavälineen ja tarkastustietokannan pääsy- ja käyttöoikeuden ulkopuolelle. Tämä tarkoittaa sitä, että Venäjän federaation osallistumista Pariisin pöytäkirjan työhön on jo rajoitettu huomattavasti, ja ilman pääsyä kyseiseen tietokantaan Venäjän federaatio ei voi tosiasiallisesti täyttää Pariisin pöytäkirjan mukaisia velvoitteitaan.

| (8) | Pariisin pöytäkirjaan tai mihinkään toimintaohjeisiin ei sisälly mitään menettelyä tai mekanismia jäsenten poistamiseksi Pariisin pöytäkirjasta. Pariisin pöytäkirjan ulkopuolelle sulkemisen lisäksi vaihtoehtona on keskeyttää jäsenyys toistaiseksi. Vaikka keskeyttämisen välitön oikeusvaikutus olisi samanlainen kuin ulkopuolelle jättäminen, se ei ole yhtä pysyvä. Pariisin pöytäkirjassa ei kuitenkaan ole määräystä keskeyttämisestäkään. Keskeyttäminen mahdollistaisi sen, että voitaisiin harkita tarkemmin tarvetta sulkea jäsen kokonaan Pariisin pöytäkirjan ulkopuolelle, ja keskeyttäminen voitaisiin kumota, jos olosuhteet muuttuvat. |
| --- | --- |

(8)

Pariisin pöytäkirjaan tai mihinkään toimintaohjeisiin ei sisälly mitään menettelyä tai mekanismia jäsenten poistamiseksi Pariisin pöytäkirjasta. Pariisin pöytäkirjan ulkopuolelle sulkemisen lisäksi vaihtoehtona on keskeyttää jäsenyys toistaiseksi. Vaikka keskeyttämisen välitön oikeusvaikutus olisi samanlainen kuin ulkopuolelle jättäminen, se ei ole yhtä pysyvä. Pariisin pöytäkirjassa ei kuitenkaan ole määräystä keskeyttämisestäkään. Keskeyttäminen mahdollistaisi sen, että voitaisiin harkita tarkemmin tarvetta sulkea jäsen kokonaan Pariisin pöytäkirjan ulkopuolelle, ja keskeyttäminen voitaisiin kumota, jos olosuhteet muuttuvat.

| (9) | Maailmanlaajuisena toimijana unioni on keskeisellä sijalla Yhdistyneiden kansakuntien (YK) ja muiden monenvälisten foorumien ja prosessien toimissa, joiden tavoitteena on saattaa Venäjän federaatio vastuuseen ilman edeltävää provokaatiota toteuttamastaan perusteettomasta sotilaallisesta hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan, saada sotilaallinen hyökkäys loppumaan Ukrainan alueella ja varmistaa, että Ukrainan suvereniteettia, itsenäisyyttä ja alueellista koskemattomuutta kunnioitetaan täysimääräisesti sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä. Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota ja perusteettomasti toteuttama sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan rikkoo vakavasti YK:n peruskirjan 2 artiklan 4 kohtaa, jossa kielletään väkivallalla uhkaaminen tai sen käyttäminen minkään valtion alueellista koskemattomuutta tai poliittista riippumattomuutta vastaan. |
| --- | --- |

(9)

Maailmanlaajuisena toimijana unioni on keskeisellä sijalla Yhdistyneiden kansakuntien (YK) ja muiden monenvälisten foorumien ja prosessien toimissa, joiden tavoitteena on saattaa Venäjän federaatio vastuuseen ilman edeltävää provokaatiota toteuttamastaan perusteettomasta sotilaallisesta hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan, saada sotilaallinen hyökkäys loppumaan Ukrainan alueella ja varmistaa, että Ukrainan suvereniteettia, itsenäisyyttä ja alueellista koskemattomuutta kunnioitetaan täysimääräisesti sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä. Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota ja perusteettomasti toteuttama sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan rikkoo vakavasti YK:n peruskirjan 2 artiklan 4 kohtaa, jossa kielletään väkivallalla uhkaaminen tai sen käyttäminen minkään valtion alueellista koskemattomuutta tai poliittista riippumattomuutta vastaan.

| (10) | Edellä esitetyn perusteella ja tilanteen vakavuuden vuoksi sekä niin kauan kuin Venäjän federaatio ei noudata YK:n peruskirjan periaatteita eikä kansainvälisiä velvoitteitaan on aiheellista keskeyttää Venäjän federaation jäsenyys Pariisin pöytäkirjassa valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 62 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Edellä esitetyn perusteella ja tilanteen vakavuuden vuoksi sekä niin kauan kuin Venäjän federaatio ei noudata YK:n peruskirjan periaatteita eikä kansainvälisiä velvoitteitaan on aiheellista keskeyttää Venäjän federaation jäsenyys Pariisin pöytäkirjassa valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 62 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (11) | Yhteistyö Pariisin pöytäkirjan muiden kolmansien maiden (Islanti, Kanada, Norja ja Yhdistynyt kuningaskunta) kanssa satamavaltiovalvontakomiteassa on olennaisen tärkeää päätöksen tekemiseksi Venäjän federaation Pariisin pöytäkirjan jäsenyyden keskeyttämisestä. |
| --- | --- |

(11)

Yhteistyö Pariisin pöytäkirjan muiden kolmansien maiden (Islanti, Kanada, Norja ja Yhdistynyt kuningaskunta) kanssa satamavaltiovalvontakomiteassa on olennaisen tärkeää päätöksen tekemiseksi Venäjän federaation Pariisin pöytäkirjan jäsenyyden keskeyttämisestä.

| (12) | Venäjän federaation merenkulkuhallinnon antamien todistusten tunnustamatta jättämistä koskevan pyynnön osalta todetaan, että tällaiset todistukset annetaan kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti. Koska Venäjän federaatio on edelleen Kansainvälisen merenkulkujärjestön jäsen, Pariisin pöytäkirjalla ei ole toimivaltaa olla tunnustamatta tällaisia todistuksia. Tästä kannasta olisi ilmoitettava Ukrainan viranomaisille. |
| --- | --- |

(12)

Venäjän federaation merenkulkuhallinnon antamien todistusten tunnustamatta jättämistä koskevan pyynnön osalta todetaan, että tällaiset todistukset annetaan kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti. Koska Venäjän federaatio on edelleen Kansainvälisen merenkulkujärjestön jäsen, Pariisin pöytäkirjalla ei ole toimivaltaa olla tunnustamatta tällaisia todistuksia. Tästä kannasta olisi ilmoitettava Ukrainan viranomaisille.

| (13) | On aiheellista määrittää unionin puolesta satamavaltiovalvontakomiteassa otettava kanta Venäjän federaation kuulumiseen Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjaan, koska kyseinen päätös voisi vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuteen, erityisesti direktiiviin 2009/16/EY. |
| --- | --- |

(13)

On aiheellista määrittää unionin puolesta satamavaltiovalvontakomiteassa otettava kanta Venäjän federaation kuulumiseen Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjaan, koska kyseinen päätös voisi vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuteen, erityisesti direktiiviin 2009/16/EY.

| (14) | Niiden unionin jäsenvaltioiden, jotka ovat Pariisin pöytäkirjan jäseniä, olisi esitettävätt unionin kanta toimien yhdessä unionin edun mukaisesti, |
| --- | --- |

(14)

Niiden unionin jäsenvaltioiden, jotka ovat Pariisin pöytäkirjan jäseniä, olisi esitettävätt unionin kanta toimien yhdessä unionin edun mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan, jäljempänä ’Pariisin pöytäkirja’, satamavaltiovalvontakomiteassa (PSCC) unionin puolesta otettava kanta Venäjän federaation jäsenyyteen Pariisin pöytäkirjassa on seuraava:

| a) | hyväksytään satamavaltiovalvontakomitean asiakirjan PSCC55/11.1 kohdassa 5 esitetty lähestymistapa Ukrainan lipun alla purjehtivien alusten pysäyttämiseen Pariisin pöytäkirjan satamissa; |
| --- | --- |

a)

hyväksytään satamavaltiovalvontakomitean asiakirjan PSCC55/11.1 kohdassa 5 esitetty lähestymistapa Ukrainan lipun alla purjehtivien alusten pysäyttämiseen Pariisin pöytäkirjan satamissa;

| b) | tuetaan aktiivisesti Venäjän federaation jäsenyyden keskeyttämistä Pariisin pöytäkirjassa; |
| --- | --- |

b)

tuetaan aktiivisesti Venäjän federaation jäsenyyden keskeyttämistä Pariisin pöytäkirjassa;

| c) | pyritään pääsemään Pariisin pöytäkirjan muiden jäsenten kuin Venäjän federaation välillä yksimielisyyteen siitä, että Venäjän federaation jäsenyys Pariisin pöytäkirjassa keskeytetään toistaiseksi; |
| --- | --- |

c)

pyritään pääsemään Pariisin pöytäkirjan muiden jäsenten kuin Venäjän federaation välillä yksimielisyyteen siitä, että Venäjän federaation jäsenyys Pariisin pöytäkirjassa keskeytetään toistaiseksi;

| d) | hyväksytään satamavaltiovalvontakomitean asiakirjan PSCC55/11.1 kohdassa 7 esitetty lähestymistapa Venäjän federaation antamien lakisääteisten todistuskirjojen tunnustamatta jättämiseen. |
| --- | --- |

d)

hyväksytään satamavaltiovalvontakomitean asiakirjan PSCC55/11.1 kohdassa 7 esitetty lähestymistapa Venäjän federaation antamien lakisääteisten todistuskirjojen tunnustamatta jättämiseen.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetun kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat Pariisin pöytäkirjan jäseniä, toimien yhdessä unionin edun mukaisesti.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/16/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta (EUVL L 131, 28.5.2009, s. 57).

1

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/19

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/763,

annettu 21 päivänä joulukuuta 2021,

valtiontuesta SA.60165-2021/C (ex 2021/N), jonka Portugali aikoo toteuttaa TAP SGPS:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 9941)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon päätöksen, jolla komissio päätti aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen tukea SA.60165 (2021/C) koskevan menettelyn (1),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Portugali ilmoitti 10 päivänä kesäkuuta 2021 suunnitelmistaan myöntää valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen, jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’ (3), nojalla 3,2 miljardia euroa valtiontukea rakenneuudistustukena Portugalin valtion yksinomaisessa määräysvallassa olevalle taloudelliselle yksikölle, joka koostuu Transportes Aéreos Úeses SGPS S.A:sta, jäljempänä ’TAP SGPS’, ja sen nykyisestä sisaryhtiöstä Transportes Aéreos Portugueses, S.A:sta, jäljempänä ’TAP Air Portugal’, sekä kaikille niiden määräysvallassa oleville tytäryhtiöille (johdanto-osan 8–14 kappale). Ilmoitusta edelsi TAP SGPS:lle myönnetty 1,2 miljardin euron pelastamislaina, jota komissio ei vastustanut 10 päivänä kesäkuuta 2020 antamassaan päätöksessä, jäljempänä ’alkuperäinen pelastamistukipäätös’ (4). Portugali toteutti pelastamistuen, maksoi sen TAP SGPS:lle heinäkuussa 2020 ja toimitti TAP SGPS:ää koskevan rakenneuudistussuunnitelman 10 päivänä joulukuuta 2020. Ilmoitukseen oli liitetty päivitetty versio rakenneuudistussuunnitelmasta ja muita liiteasiakirjoja. |
| --- | --- |

(1)

Portugali ilmoitti 10 päivänä kesäkuuta 2021 suunnitelmistaan myöntää valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen, jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’ (3), nojalla 3,2 miljardia euroa valtiontukea rakenneuudistustukena Portugalin valtion yksinomaisessa määräysvallassa olevalle taloudelliselle yksikölle, joka koostuu Transportes Aéreos Úeses SGPS S.A:sta, jäljempänä ’TAP SGPS’, ja sen nykyisestä sisaryhtiöstä Transportes Aéreos Portugueses, S.A:sta, jäljempänä ’TAP Air Portugal’, sekä kaikille niiden määräysvallassa oleville tytäryhtiöille (johdanto-osan 8–14 kappale). Ilmoitusta edelsi TAP SGPS:lle myönnetty 1,2 miljardin euron pelastamislaina, jota komissio ei vastustanut 10 päivänä kesäkuuta 2020 antamassaan päätöksessä, jäljempänä ’alkuperäinen pelastamistukipäätös’ (4). Portugali toteutti pelastamistuen, maksoi sen TAP SGPS:lle heinäkuussa 2020 ja toimitti TAP SGPS:ää koskevan rakenneuudistussuunnitelman 10 päivänä joulukuuta 2020. Ilmoitukseen oli liitetty päivitetty versio rakenneuudistussuunnitelmasta ja muita liiteasiakirjoja.

3

4

| (2) | Unionin yleinen tuomioistuin kumosi 19 päivänä toukokuuta 2021 alkuperäisen pelastamistukipäätöksen mutta lykkäsi kumoamisen vaikutuksia, kunnes komissio antaisi uuden päätöksen (5). Komissio hyväksyi 16 päivänä heinäkuuta 2021 uuden päätöksen, jossa ei esitetty vastalauseita pelastamistuesta (6) ja jota vastaan nostettiin toinen kumoamiskanne (7). |
| --- | --- |

(2)

Unionin yleinen tuomioistuin kumosi 19 päivänä toukokuuta 2021 alkuperäisen pelastamistukipäätöksen mutta lykkäsi kumoamisen vaikutuksia, kunnes komissio antaisi uuden päätöksen (5). Komissio hyväksyi 16 päivänä heinäkuuta 2021 uuden päätöksen, jossa ei esitetty vastalauseita pelastamistuesta (6) ja jota vastaan nostettiin toinen kumoamiskanne (7).

5

6

7

| (3) | Komissio ilmoitti Portugalille 16 päivänä heinäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee kyseistä rakenneuudistustukea, jäljempänä ’aloittamispäätös’. Portugali toimitti kyseistä päätöstä koskevat huomautuksensa 19 ja 27 päivänä elokuuta 2021 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Portugalille 16 päivänä heinäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee kyseistä rakenneuudistustukea, jäljempänä ’aloittamispäätös’. Portugali toimitti kyseistä päätöstä koskevat huomautuksensa 19 ja 27 päivänä elokuuta 2021 päivätyillä kirjeillä.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (8). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (8). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

8

| (5) | Komissio sai 39 huomautusta asianomaisilta osapuolilta 6 päivänä syyskuuta 2021 päättyneessä määräajassa. Huomautukset toimitettiin edelleen Portugalille kommentoitaviksi. Portugali toimitti 5 päivänä lokakuuta 2021 päivätyllä kirjeellä kommentteja asianomaisten osapuolten esittämistä huomautuksista. |
| --- | --- |

(5)

Komissio sai 39 huomautusta asianomaisilta osapuolilta 6 päivänä syyskuuta 2021 päättyneessä määräajassa. Huomautukset toimitettiin edelleen Portugalille kommentoitaviksi. Portugali toimitti 5 päivänä lokakuuta 2021 päivätyllä kirjeellä kommentteja asianomaisten osapuolten esittämistä huomautuksista.

| (6) | Komissio pyysi 29 päivänä lokakuuta 2021 päivätyllä kirjeellä lisätietoja rakenneuudistussuunnitelmasta sekä sitä tukevasta rakenneuudistustuesta ja rahoituksesta, ja Portugali vastasi tähän kirjeeseen 16 päivänä marraskuuta 2021. Komissio ja Portugalin viranomaiset järjestivät videoneuvotteluja, jotka koskivat ilmoituksessa suunniteltuja kilpailutoimenpiteitä, ja komissio pyysi 25 päivänä lokakuuta 2021 lisätietoja myös Lissabonin lentoasemalle ja sieltä pois suuntautuvien matkustajalentoliikennepalvelujen markkinoiden kilpailurakenteesta, muun muassa päivitettyjä tietoja lentoasemalla toimivien lentoliikenteen harjoittajien lähtö- ja saapumisajoista. Portugali vastasi 2 ja 8 päivänä marraskuuta 2021 ja toimitti lisätietoja 16, 25, 27 ja 30 päivänä marraskuuta 2021 sekä 3 päivänä joulukuuta 2021. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pyysi 29 päivänä lokakuuta 2021 päivätyllä kirjeellä lisätietoja rakenneuudistussuunnitelmasta sekä sitä tukevasta rakenneuudistustuesta ja rahoituksesta, ja Portugali vastasi tähän kirjeeseen 16 päivänä marraskuuta 2021. Komissio ja Portugalin viranomaiset järjestivät videoneuvotteluja, jotka koskivat ilmoituksessa suunniteltuja kilpailutoimenpiteitä, ja komissio pyysi 25 päivänä lokakuuta 2021 lisätietoja myös Lissabonin lentoasemalle ja sieltä pois suuntautuvien matkustajalentoliikennepalvelujen markkinoiden kilpailurakenteesta, muun muassa päivitettyjä tietoja lentoasemalla toimivien lentoliikenteen harjoittajien lähtö- ja saapumisajoista. Portugali vastasi 2 ja 8 päivänä marraskuuta 2021 ja toimitti lisätietoja 16, 25, 27 ja 30 päivänä marraskuuta 2021 sekä 3 päivänä joulukuuta 2021.

| (7) | Portugali suostui poikkeuksellisesti luopumaan vetoamasta SEUT-sopimuksen 342 artiklasta, luettuna yhdessä neuvoston asetuksen N:o 1/1958 (9) 3 artiklan kanssa, johtuviin oikeuksiinsa ja hyväksymään tämän päätöksen sekä sitä koskevan SEUT-sopimuksen 297 artiklan mukaisen tiedoksiannon laatimisen englannin kielellä. |
| --- | --- |

(7)

Portugali suostui poikkeuksellisesti luopumaan vetoamasta SEUT-sopimuksen 342 artiklasta, luettuna yhdessä neuvoston asetuksen N:o 1/1958 (9) 3 artiklan kanssa, johtuviin oikeuksiinsa ja hyväksymään tämän päätöksen sekä sitä koskevan SEUT-sopimuksen 297 artiklan mukaisen tiedoksiannon laatimisen englannin kielellä.

9

2.   TUEN KUVAUS

TUEN KUVAUS

2.1   Tuensaaja: omistusrakenne ja operatiiviset tytäryhtiöt

Tuensaaja: omistusrakenne ja operatiiviset tytäryhtiöt

| (8) | Rakenneuudistustuen saaja on taloudellinen yksikkö, joka on tällä hetkellä Portugalin valtion yksinomaisessa määräysvallassa (johdanto-osan 11 ja 12 kappale) ja johon kuuluvat TAP SGPS ja sen nykyinen sisaryhtiö TAP Air Portugal sekä kaikki niiden määräysvallassa olevat tytäryhtiöt. TAP SGPS on vuonna 2003 perustettu holdingyhtiö, kun taas TAP Air Portugal perustettiin vuonna 1945 Portugalin kansalliseksi lentoyhtiöksi. Vuonna 2017 määräysvaltaa TAP SGPS:ssä käyttivät yhdessä Parpública – Participações Públicas SGPS S.A, jäljempänä ’Parpública’, joka on Portugalin valtion omistuksia hallinnoiva julkinen yritys, sekä kaksi yritystä, HPGB SGPS S.A (10), jäljempänä ’HPGB’, ja DGN Corporation, jäljempänä ’DGN’, jotka toimivat Atlantic Gateways SGPS, Lda -konsortion, jäljempänä ’AGW’, välityksellä (11). Kun komissio teki alkuperäisen pelastamistukipäätöksen, Parpública omisti 50 prosenttia ja AGW 45 prosenttia TAP SGPS:n osakkeista, ja loput 5 prosenttia osakkeista olivat TAP SGPS:n työntekijöiden omistuksessa. Omistustilanne muuttui TAP SGPS:n käynnissä olevan pelastamis- ja rakenneuudistusprosessin täytäntöönpanon yhteydessä. |
| --- | --- |

(8)

Rakenneuudistustuen saaja on taloudellinen yksikkö, joka on tällä hetkellä Portugalin valtion yksinomaisessa määräysvallassa (johdanto-osan 11 ja 12 kappale) ja johon kuuluvat TAP SGPS ja sen nykyinen sisaryhtiö TAP Air Portugal sekä kaikki niiden määräysvallassa olevat tytäryhtiöt. TAP SGPS on vuonna 2003 perustettu holdingyhtiö, kun taas TAP Air Portugal perustettiin vuonna 1945 Portugalin kansalliseksi lentoyhtiöksi. Vuonna 2017 määräysvaltaa TAP SGPS:ssä käyttivät yhdessä Parpública – Participações Públicas SGPS S.A, jäljempänä ’Parpública’, joka on Portugalin valtion omistuksia hallinnoiva julkinen yritys, sekä kaksi yritystä, HPGB SGPS S.A (10), jäljempänä ’HPGB’, ja DGN Corporation, jäljempänä ’DGN’, jotka toimivat Atlantic Gateways SGPS, Lda -konsortion, jäljempänä ’AGW’, välityksellä (11). Kun komissio teki alkuperäisen pelastamistukipäätöksen, Parpública omisti 50 prosenttia ja AGW 45 prosenttia TAP SGPS:n osakkeista, ja loput 5 prosenttia osakkeista olivat TAP SGPS:n työntekijöiden omistuksessa. Omistustilanne muuttui TAP SGPS:n käynnissä olevan pelastamis- ja rakenneuudistusprosessin täytäntöönpanon yhteydessä.

10

11

| (9) | Kun TAP SGPS:n pelastamis- ja rakenneuudistusprosessi alkoi, TAP Air Portugal oli kokonaan TAP SGPS:n omistuksessa ja sen suurin tytäryhtiö, jonka osuus TAP SGPS:n liikevaihdosta oli noin 98 prosenttia. Portugalin viranomaiset selittävät, että kesäkuuhun 2020 asti TAP SGPS:n osakasrakennetta ei suunniteltu muutettavan, koska kaikki tuensaajan osakkeenomistajat olivat yhtä mieltä siitä, että TAP Air Portugalin toiminnan jatkaminen ja TAP SGPS:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus edellyttää pelastamistukea. |
| --- | --- |

(9)

Kun TAP SGPS:n pelastamis- ja rakenneuudistusprosessi alkoi, TAP Air Portugal oli kokonaan TAP SGPS:n omistuksessa ja sen suurin tytäryhtiö, jonka osuus TAP SGPS:n liikevaihdosta oli noin 98 prosenttia. Portugalin viranomaiset selittävät, että kesäkuuhun 2020 asti TAP SGPS:n osakasrakennetta ei suunniteltu muutettavan, koska kaikki tuensaajan osakkeenomistajat olivat yhtä mieltä siitä, että TAP Air Portugalin toiminnan jatkaminen ja TAP SGPS:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus edellyttää pelastamistukea.

| (10) | Portugalin viranomaiset tarkastelivat kysymystä TAP SGPS:n määräysvallasta vasta heinäkuun 2020 alussa, kun AGW:n kanssa käydyt neuvottelut pelastamislainasopimuksen toteuttamisesta olivat päätyneet umpikujaan. [...]. Koska TAP SGPS oli taloudellisesti lähes romahduspisteessä, mikä vaati pelastamistuen pikaista toteuttamista, Portugalin viranomaiset päättivät tehdä AGW:n osakkeenomistajien kanssa yksityisen sopimuksen DGN:n omistusosuuksien ostamisesta [...]. [...] Portugalin valtiovarainministeriö (Direcção-Geral do Tesouro e Finanças, jäljempänä ’DGTF’) osti suoraan aiemmin AGW:n hallussa olleet TAP SGPS:n osakkeet, joiden osuus TAP SGPS:n osakepääomasta oli 22,5 prosenttia. Näin ollen Portugalin valtiolla on nykyisin suoraan ja välillisesti enemmistöosakkuus, joka vastaa 72,5:tä prosenttia TAP SGPS:n osakepääomasta ja vastaavista taloudellisista oikeuksista (50 % Parpúblican ja 22,5 % DGTF:n kautta). HPGB omisti aiemmin osuuden AGW-konsortiosta eikä suoraan TAP SGPS:stä, mutta ostettuaan AGW:n osuuden HPGB omistaa tällä hetkellä suoraan 22,5 prosentin osuuden TAP SGPS:stä. |
| --- | --- |

(10)

Portugalin viranomaiset tarkastelivat kysymystä TAP SGPS:n määräysvallasta vasta heinäkuun 2020 alussa, kun AGW:n kanssa käydyt neuvottelut pelastamislainasopimuksen toteuttamisesta olivat päätyneet umpikujaan. [...]. Koska TAP SGPS oli taloudellisesti lähes romahduspisteessä, mikä vaati pelastamistuen pikaista toteuttamista, Portugalin viranomaiset päättivät tehdä AGW:n osakkeenomistajien kanssa yksityisen sopimuksen DGN:n omistusosuuksien ostamisesta [...]. [...] Portugalin valtiovarainministeriö (Direcção-Geral do Tesouro e Finanças, jäljempänä ’DGTF’) osti suoraan aiemmin AGW:n hallussa olleet TAP SGPS:n osakkeet, joiden osuus TAP SGPS:n osakepääomasta oli 22,5 prosenttia. Näin ollen Portugalin valtiolla on nykyisin suoraan ja välillisesti enemmistöosakkuus, joka vastaa 72,5:tä prosenttia TAP SGPS:n osakepääomasta ja vastaavista taloudellisista oikeuksista (50 % Parpúblican ja 22,5 % DGTF:n kautta). HPGB omisti aiemmin osuuden AGW-konsortiosta eikä suoraan TAP SGPS:stä, mutta ostettuaan AGW:n osuuden HPGB omistaa tällä hetkellä suoraan 22,5 prosentin osuuden TAP SGPS:stä.

| (11) | Portugalin viranomaiset vahvistavat, että Portugalin tasavallan DGTF:n kautta tekemän osakkuussopimuksen mukaan [...]. [...] (12), [...] (13). Se, että Portugalin valtiolla on määräysvalta 72,5 prosenttiin osakepääomasta [...], antaa Portugalin valtiolle yksinomaisen määräysvallan TAP SGPS:ään. |
| --- | --- |

(11)

Portugalin viranomaiset vahvistavat, että Portugalin tasavallan DGTF:n kautta tekemän osakkuussopimuksen mukaan [...]. [...] (12), [...] (13). Se, että Portugalin valtiolla on määräysvalta 72,5 prosenttiin osakepääomasta [...], antaa Portugalin valtiolle yksinomaisen määräysvallan TAP SGPS:ään.

12

13

| (12) | Pelastamistuen myöntämisen jälkeen myös TAP SGPS:n omistusosuus TAP Air Portugalissa muuttui, kun Portugalin valtio merkitsi DGTF:n kautta TAP Air Portugalin 462 miljoonan euron pääomankorotukseen kuuluvat osakkeet (14). Valtio on omistanut 24 päivästä toukokuuta 2021 lähtien DGTF:n kautta suoraan noin 92 prosenttia TAP Air Portugalin osakepääomasta. Loput 8 prosenttia on tällä hetkellä TAP SGPS:n omistuksessa. TAP Air Portugal on TAP Logistics Solutions S.A:n ainoa osakkeenomistaja. Kyseinen yritys perustettiin 30 päivänä joulukuuta 2019 harjoittamaan rahti- ja postitoimintaa. |
| --- | --- |

(12)

Pelastamistuen myöntämisen jälkeen myös TAP SGPS:n omistusosuus TAP Air Portugalissa muuttui, kun Portugalin valtio merkitsi DGTF:n kautta TAP Air Portugalin 462 miljoonan euron pääomankorotukseen kuuluvat osakkeet (14). Valtio on omistanut 24 päivästä toukokuuta 2021 lähtien DGTF:n kautta suoraan noin 92 prosenttia TAP Air Portugalin osakepääomasta. Loput 8 prosenttia on tällä hetkellä TAP SGPS:n omistuksessa. TAP Air Portugal on TAP Logistics Solutions S.A:n ainoa osakkeenomistaja. Kyseinen yritys perustettiin 30 päivänä joulukuuta 2019 harjoittamaan rahti- ja postitoimintaa.

14

| (13) | TAP SGPS:llä on osakkuuksia seuraavissa yrityksissä, jotka tarjoavat lentoliikenteeseen liittyviä palveluja Portugalissa ja muissa maissa.






  — | 100 prosentin omistusosuus Portugália Airlines – Companhia Portuguesa de Transportes Aéreos S.A:sta, jäljempänä ’Portugalia’; |
| --- | --- | --- |

(13)

TAP SGPS:llä on osakkuuksia seuraavissa yrityksissä, jotka tarjoavat lentoliikenteeseen liittyviä palveluja Portugalissa ja muissa maissa.

—

100 prosentin omistusosuus Portugália Airlines – Companhia Portuguesa de Transportes Aéreos S.A:sta, jäljempänä ’Portugalia’;

| — | 100 prosentin omistusosuus terveydenhuoltopalvelujen alalla toimivasta U.C.S. – Cuidados Integrados de Saúde SA -yrityksestä, jonka pääasiakas on myös TAP Air Portugal; |
| --- | --- |

—

100 prosentin omistusosuus terveydenhuoltopalvelujen alalla toimivasta U.C.S. – Cuidados Integrados de Saúde SA -yrityksestä, jonka pääasiakas on myös TAP Air Portugal;

| — | 100 prosentin omistusosuus TAPGER Sociedade de Gestão e Serviços S.A:sta ja 99,83 prosentin omistusosuus Aeropar Participações Lda:sta, jotka molemmat toimivat holdingyhtiöinä; |
| --- | --- |

—

100 prosentin omistusosuus TAPGER Sociedade de Gestão e Serviços S.A:sta ja 99,83 prosentin omistusosuus Aeropar Participações Lda:sta, jotka molemmat toimivat holdingyhtiöinä;

| — | 78,72 prosentin omistusosuus TAP Manutenção e Engenharia Brasil S.A:sta, jäljempänä ’M&E Brasil’, joka huoltaa TAP Air Portugalin ja kolmansien osapuolten ilma-aluksia; |
| --- | --- |

—

78,72 prosentin omistusosuus TAP Manutenção e Engenharia Brasil S.A:sta, jäljempänä ’M&E Brasil’, joka huoltaa TAP Air Portugalin ja kolmansien osapuolten ilma-aluksia;

| — | 49 prosentin omistusosuus (43,9 % suoraan ja 5,1 % Portugalian kautta) SPdH – Serviços Portugueses de Handling S.A:sta (tunnetaan myös nimellä Groundforce Portugal), joka toimii lentoasemien maahuolinta-alalla Portugalissa; ja |
| --- | --- |

—

49 prosentin omistusosuus (43,9 % suoraan ja 5,1 % Portugalian kautta) SPdH – Serviços Portugueses de Handling S.A:sta (tunnetaan myös nimellä Groundforce Portugal), joka toimii lentoasemien maahuolinta-alalla Portugalissa; ja

| — | 51 prosenttia Cateringpor – Catering de Portugal S.A:sta, joka toimii lentoliikenteen ateriapalvelujen tarjoajana ja jonka pääasiakas on TAP Air Portugal. |
| --- | --- |

—

51 prosenttia Cateringpor – Catering de Portugal S.A:sta, joka toimii lentoliikenteen ateriapalvelujen tarjoajana ja jonka pääasiakas on TAP Air Portugal.

| (14) | Edellä kuvatuista pelastamis- ja rakenneuudistusprosessin aikana määräysvallassa tapahtuneista muutoksista huolimatta tässä päätöksessä tehtävillä viittauksilla tuensaajayritykseen, joka hyötyy rakenneuudistustuesta, tarkoitetaan TAP SGPS:ää ja kaikkia sen tytäryhtiöitä sen pelastamis- ja rakenneuudistusprosessin alkaessa kesäkuussa 2020, myös TAP Air Portugalia, ellei toisin mainita. Viittauksilla TAP Air Portugaliin tarkoitetaan kaikkia TAP SGPS:n lentoliikennettä harjoittavia tytäryhtiöitä, myös Portugaliaa, ellei toisin mainita. |
| --- | --- |

(14)

Edellä kuvatuista pelastamis- ja rakenneuudistusprosessin aikana määräysvallassa tapahtuneista muutoksista huolimatta tässä päätöksessä tehtävillä viittauksilla tuensaajayritykseen, joka hyötyy rakenneuudistustuesta, tarkoitetaan TAP SGPS:ää ja kaikkia sen tytäryhtiöitä sen pelastamis- ja rakenneuudistusprosessin alkaessa kesäkuussa 2020, myös TAP Air Portugalia, ellei toisin mainita. Viittauksilla TAP Air Portugaliin tarkoitetaan kaikkia TAP SGPS:n lentoliikennettä harjoittavia tytäryhtiöitä, myös Portugaliaa, ellei toisin mainita.

2.2   Tuensaaja: pääasiallinen toiminta ilmailualalla

Tuensaaja: pääasiallinen toiminta ilmailualalla

| (15) | TAP Air Portugal harjoittaa tuensaajan taloudellisessa yksikössä matkustaja- ja rahtilentoliikennettä. TAP Air Portugalin käytössä oli vuonna 2019, ennen sen rakenneuudistusta, 108 ilma-alusta, mukaan lukien ilma-alusten vuokraamista miehistöineen koskevien sopimusten nojalla liikennöidyt ilma-alukset, ja se lensi 92 kohteeseen 38 maassa, kuljetti yli 17 miljoonaa matkustajaa ja liikennöi yli 130 000:ta lentoa. Näitä lentoja liikennöitiin vuonna 2019 erityisesti säännöllisillä reiteillä esimerkiksi Lissabonin, Porton, Faron sekä neljän Azorien ja Madeiran saaren lentoasemilta sekä kansainvälisiin kohteisiin, muun muassa [...] eurooppalaiselle (Portugalin ulkopuolella sijaitsevalle) lentoasemalle, sekä [...] kohteeseen Brasiliassa (15), [...] kohteeseen Afrikassa (16) ja [...] kohteeseen Pohjois-Amerikassa (17). TAP Air Portugal on jäsentänyt toimintansa pääasiassa Lissabonin lentoaseman ympärille, joka toimii sen keskuslentoasemana. |
| --- | --- |

(15)

TAP Air Portugal harjoittaa tuensaajan taloudellisessa yksikössä matkustaja- ja rahtilentoliikennettä. TAP Air Portugalin käytössä oli vuonna 2019, ennen sen rakenneuudistusta, 108 ilma-alusta, mukaan lukien ilma-alusten vuokraamista miehistöineen koskevien sopimusten nojalla liikennöidyt ilma-alukset, ja se lensi 92 kohteeseen 38 maassa, kuljetti yli 17 miljoonaa matkustajaa ja liikennöi yli 130 000:ta lentoa. Näitä lentoja liikennöitiin vuonna 2019 erityisesti säännöllisillä reiteillä esimerkiksi Lissabonin, Porton, Faron sekä neljän Azorien ja Madeiran saaren lentoasemilta sekä kansainvälisiin kohteisiin, muun muassa [...] eurooppalaiselle (Portugalin ulkopuolella sijaitsevalle) lentoasemalle, sekä [...] kohteeseen Brasiliassa (15), [...] kohteeseen Afrikassa (16) ja [...] kohteeseen Pohjois-Amerikassa (17). TAP Air Portugal on jäsentänyt toimintansa pääasiassa Lissabonin lentoaseman ympärille, joka toimii sen keskuslentoasemana.

15

16

17

| (16) | Portugali toteaa, että TAP Air Portugal on merkittävä matkustaja- ja rahtiyhteyksien tarjoaja Portugaliin, Portugalista ja Portugalissa. Vuonna 2019 TAP Air Portugal oli ainoa lentoyhtiö, joka liikennöi [...] sen [...] reitistä kesäkaudella ja [...] sen [...] reitistä talvikaudella. TAP Air Portugalilla on tärkeä asema erityisesti Portugalin ja sellaisten maiden välisten yhteyksien kannalta, joissa on portugalia puhuvia maahanmuuttajayhteisöjä. TAP Air Portugalia pidetään myös yhtenä Portugalin talouden tukipilarina erityisesti siksi, että se edistää matkailualan kehitystä Portugalissa. |
| --- | --- |

(16)

Portugali toteaa, että TAP Air Portugal on merkittävä matkustaja- ja rahtiyhteyksien tarjoaja Portugaliin, Portugalista ja Portugalissa. Vuonna 2019 TAP Air Portugal oli ainoa lentoyhtiö, joka liikennöi [...] sen [...] reitistä kesäkaudella ja [...] sen [...] reitistä talvikaudella. TAP Air Portugalilla on tärkeä asema erityisesti Portugalin ja sellaisten maiden välisten yhteyksien kannalta, joissa on portugalia puhuvia maahanmuuttajayhteisöjä. TAP Air Portugalia pidetään myös yhtenä Portugalin talouden tukipilarina erityisesti siksi, että se edistää matkailualan kehitystä Portugalissa.

| (17) | Muut, erityisesti eurooppalaiset lentoyhtiöt, tarjoavat matkustaja- tai rahtilentoliikennepalveluita Portugaliin, kuten Ryanair, joka on toiseksi suurin Portugalissa toimiva lentoyhtiö, Wizz Air ja easyJet, Lufthansa-konsernin lentoyhtiöt (kuten Brussels Airlines ja Austrian Airlines), Air France-KLM, Finnair ja IAG:n lentoyhtiöt (erityisesti Vueling ja Iberia). |
| --- | --- |

(17)

Muut, erityisesti eurooppalaiset lentoyhtiöt, tarjoavat matkustaja- tai rahtilentoliikennepalveluita Portugaliin, kuten Ryanair, joka on toiseksi suurin Portugalissa toimiva lentoyhtiö, Wizz Air ja easyJet, Lufthansa-konsernin lentoyhtiöt (kuten Brussels Airlines ja Austrian Airlines), Air France-KLM, Finnair ja IAG:n lentoyhtiöt (erityisesti Vueling ja Iberia).

2.3   Tuensaajan vaikeuksien tausta ja taloudellinen tilanne

Tuensaajan vaikeuksien tausta ja taloudellinen tilanne

| (18) | Tuensaajan nykyinen vaikea tilanne johtuu sekä vakavaraisuus- että likviditeettiongelmista, joita covid-19-pandemian aiheuttama akuutti likviditeettikriisi pahensi voimakkaasti. |
| --- | --- |

(18)

Tuensaajan nykyinen vaikea tilanne johtuu sekä vakavaraisuus- että likviditeettiongelmista, joita covid-19-pandemian aiheuttama akuutti likviditeettikriisi pahensi voimakkaasti.

| (19) | Ensinnäkin TAP SGPS:lle oli vuosina 2006–2015 kertynyt [...] miljoonaa euroa [...]. Ottaen huomioon lentoyhtiöiden painoarvon TAP SGPS:n tuloissa [...]. |
| --- | --- |

(19)

Ensinnäkin TAP SGPS:lle oli vuosina 2006–2015 kertynyt [...] miljoonaa euroa [...]. Ottaen huomioon lentoyhtiöiden painoarvon TAP SGPS:n tuloissa [...].

| (20) | TAP SGPS:lle aiheutui viime vuosina myös poikkeuksellisia toiminnan keskeytymisestä johtuneita kustannuksia, jotka haittasivat kannattavuuden ja kilpailukyvyn kasvua. [...] miljoonaa euroa [...] [...] (18) [...], [...] miljoonaa euroa [...] [...], minkä taustalla olivat lentojen viivästysten ja peruutusten suuri määrä sekä Brasiliaan ja Angolaan liittyvästä liiketoiminnasta johtuva erittäin suuri valuuttakurssiriski. |
| --- | --- |

(20)

TAP SGPS:lle aiheutui viime vuosina myös poikkeuksellisia toiminnan keskeytymisestä johtuneita kustannuksia, jotka haittasivat kannattavuuden ja kilpailukyvyn kasvua. [...] miljoonaa euroa [...] [...] (18) [...], [...] miljoonaa euroa [...] [...], minkä taustalla olivat lentojen viivästysten ja peruutusten suuri määrä sekä Brasiliaan ja Angolaan liittyvästä liiketoiminnasta johtuva erittäin suuri valuuttakurssiriski.

18

| (21) | Kun otetaan huomioon, että TAP Air Portugal tuotti noin [...] prosenttia TAP SGPS:n tuloista, kyseisen lentoyhtiön toiminta vaikutti merkittävästi sen emoyhtiön kokonaistaloudelliseen tilanteeseen. Sen jälkeen, kun TAP SGPS oli yksityistetty vuonna 2015 (19), TAP Air Portugal käynnisti muutosprosessin ja oli operatiivisesti tarkasteltuna kasvupolulla, sillä sen tulot kasvoivat [...] prosenttia vuoteen 2019 asti. Muutosprosessi kohdistui [...]. |
| --- | --- |

(21)

Kun otetaan huomioon, että TAP Air Portugal tuotti noin [...] prosenttia TAP SGPS:n tuloista, kyseisen lentoyhtiön toiminta vaikutti merkittävästi sen emoyhtiön kokonaistaloudelliseen tilanteeseen. Sen jälkeen, kun TAP SGPS oli yksityistetty vuonna 2015 (19), TAP Air Portugal käynnisti muutosprosessin ja oli operatiivisesti tarkasteltuna kasvupolulla, sillä sen tulot kasvoivat [...] prosenttia vuoteen 2019 asti. Muutosprosessi kohdistui [...].

19

| (22) | Muutosprosessiin liittyvät toimet toteutettiin pääasiassa vuosina 2018 ja 2019, jolloin lentoyhtiölle toimitettiin [...] polttoainetehokasta A339-lentokonetta. Tämän jälkeen muutettiin tuotetta, myyntiä ja välineitä ja parannettiin hankintoja ja järjestelmiä. Operatiivisella puolella TAP Air Portugal lisäsi toimintaansa arvokkailla markkinoilla, kuten Brasiliassa ja Pohjois-Amerikassa. Muutosprosessi, erityisesti vuoteen 2019 asti toteutetut uuden lentokaluston käyttöönotto ja vanhan kaluston käytöstäpoisto, auttoi vähentämään yhteenlaskettuja kustannuksia tarjottua istuinkilometriä kohden (CASK) (20). Se aiheutti kuitenkin myös suuria kertaluonteisia kustannuksia, jotka liittyivät [...]. Lisäksi TAP Air Portugalin kilpailukyky oli edelleen työvoimakustannusten ja tehokkuuden osalta sen vertaisyritysten kilpailukykyä huonompi. |
| --- | --- |

(22)

Muutosprosessiin liittyvät toimet toteutettiin pääasiassa vuosina 2018 ja 2019, jolloin lentoyhtiölle toimitettiin [...] polttoainetehokasta A339-lentokonetta. Tämän jälkeen muutettiin tuotetta, myyntiä ja välineitä ja parannettiin hankintoja ja järjestelmiä. Operatiivisella puolella TAP Air Portugal lisäsi toimintaansa arvokkailla markkinoilla, kuten Brasiliassa ja Pohjois-Amerikassa. Muutosprosessi, erityisesti vuoteen 2019 asti toteutetut uuden lentokaluston käyttöönotto ja vanhan kaluston käytöstäpoisto, auttoi vähentämään yhteenlaskettuja kustannuksia tarjottua istuinkilometriä kohden (CASK) (20). Se aiheutti kuitenkin myös suuria kertaluonteisia kustannuksia, jotka liittyivät [...]. Lisäksi TAP Air Portugalin kilpailukyky oli edelleen työvoimakustannusten ja tehokkuuden osalta sen vertaisyritysten kilpailukykyä huonompi.

20

| (23) | TAP Air Portugalin liikkeeseen laskemien etuoikeutettujen vakuudettomien joukkovelkakirjalainojen, joiden määrä oli 375 miljoonaa euroa, tarjousaika päättyi 2 päivänä joulukuuta 2019. Joukkovelkakirjalainojen erääntymisaika oli viisi vuotta, säännöllinen vuosikuponki 5,625 prosenttia ja efektiivinen korko 5,75 prosenttia (21). Liikkeeseenlaskulla pyrittiin kattamaan yrityksen yleisiä menoja sekä maksamaan velka osittain takaisin ja pidentämään sen keskimääräistä maturiteettia. Liikkeeseenlasku sai alustavasti luottokelpoisuusluokitukset BB– (Standard & Poor’s) ja B2 (Moody’s), jotka ovat alle ”investointiluokka”-luokituksen. Useita kuukausia aikaisemmin, 24 päivänä kesäkuuta 2019, TAP Air Portugal oli laskenut liikkeeseen 200 miljoonan euron arvosta joukkovelkakirjalainoja, joiden erääntymisaika oli neljä vuotta ja säännöllinen vuosikuponki 4,375 prosenttia (22). Vaikka näiden kahden kesä- ja joulukuussa 2019 toteutetun liikkeeseenlaskun määrät ja ehdot eroavat toisistaan, kyseisiä liikkeeseenlaskuja kohtaan osoitettu kiinnostus osoittaa, että tuensaaja pystyi saamaan rahoitusta markkinoilta kohtuullisin ehdoin ennen covid-19-pandemian puhkeamista. |
| --- | --- |

(23)

TAP Air Portugalin liikkeeseen laskemien etuoikeutettujen vakuudettomien joukkovelkakirjalainojen, joiden määrä oli 375 miljoonaa euroa, tarjousaika päättyi 2 päivänä joulukuuta 2019. Joukkovelkakirjalainojen erääntymisaika oli viisi vuotta, säännöllinen vuosikuponki 5,625 prosenttia ja efektiivinen korko 5,75 prosenttia (21). Liikkeeseenlaskulla pyrittiin kattamaan yrityksen yleisiä menoja sekä maksamaan velka osittain takaisin ja pidentämään sen keskimääräistä maturiteettia. Liikkeeseenlasku sai alustavasti luottokelpoisuusluokitukset BB– (Standard & Poor’s) ja B2 (Moody’s), jotka ovat alle ”investointiluokka”-luokituksen. Useita kuukausia aikaisemmin, 24 päivänä kesäkuuta 2019, TAP Air Portugal oli laskenut liikkeeseen 200 miljoonan euron arvosta joukkovelkakirjalainoja, joiden erääntymisaika oli neljä vuotta ja säännöllinen vuosikuponki 4,375 prosenttia (22). Vaikka näiden kahden kesä- ja joulukuussa 2019 toteutetun liikkeeseenlaskun määrät ja ehdot eroavat toisistaan, kyseisiä liikkeeseenlaskuja kohtaan osoitettu kiinnostus osoittaa, että tuensaaja pystyi saamaan rahoitusta markkinoilta kohtuullisin ehdoin ennen covid-19-pandemian puhkeamista.

21

22

| (24) | Muutosprosessi keskeytyi maailmanlaajuisen covid-19-pandemian ja sitä seuranneen talouskriisin vuoksi, jonka alkaessa TAP Air Portugal ei ollut vielä pystynyt vähentämään merkittävästi kustannuksiaan, etenkään työvoimakustannuksia, kilpailijoihin ja erityisesti halpalentoyhtiöihin verrattuna. |
| --- | --- |

(24)

Muutosprosessi keskeytyi maailmanlaajuisen covid-19-pandemian ja sitä seuranneen talouskriisin vuoksi, jonka alkaessa TAP Air Portugal ei ollut vielä pystynyt vähentämään merkittävästi kustannuksiaan, etenkään työvoimakustannuksia, kilpailijoihin ja erityisesti halpalentoyhtiöihin verrattuna.

| (25) | Tämän seurauksena ja covid-19-epidemian aiheuttamien valtion asettamien ennennäkemättömien matkustusrajoitusten ja karanteenimääräysten vuoksi luottoluokituslaitos Standard & Poor’s laski 20 päivänä maaliskuuta 2020 TAP Air Portugalin pitkän aikavälin luottoluokituksen luokkaan B– ja lyhyen aikavälin maksuvalmiutta koskevan luokitusnäkymän luokkaan CCC+. Samassa ilmoituksessa Standard & Poor’s asetti liikkeeseen lasketun joukkolainan 375 miljoonan euron takaisinsaannin todennäköisyydeksi 45 prosenttia. Lisäksi luottoluokituslaitos Moody’s laski 19 päivänä maaliskuuta 2020 TAP Air Portugalin maksukyvyttömyyden todennäköisyyttä koskevan luokituksen luokkaan Caa1-PD ja yritysluokituksen luokkaan Caa1. Joulukuussa 2019 liikkeeseen laskettujen 375 miljoonan euron etuoikeutettujen velkakirjojen vuotuinen kokonaistuottoprosentti (velkakirjat erääntyivät joulukuussa 2024) oli 28 päivänä toukokuuta 2020 jälkimarkkinoilla 9,45. Toisin sanoen tässä vaiheessa näiden TAP Air Portugalin liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen ostajat edellyttivät arvopaperin nimellisarvosta alennusta, jonka avulla saavutettaisiin 9,45 prosentin tuotto, suostuakseen pitämään ne eräpäivään asti. Portugalin viranomaisten toimittamat tiedot vahvistavat [...] TAP Air Portugalin ja tuensaajan taloudellisen tilanteen [...] (23), [...]. |
| --- | --- |

(25)

Tämän seurauksena ja covid-19-epidemian aiheuttamien valtion asettamien ennennäkemättömien matkustusrajoitusten ja karanteenimääräysten vuoksi luottoluokituslaitos Standard & Poor’s laski 20 päivänä maaliskuuta 2020 TAP Air Portugalin pitkän aikavälin luottoluokituksen luokkaan B– ja lyhyen aikavälin maksuvalmiutta koskevan luokitusnäkymän luokkaan CCC+. Samassa ilmoituksessa Standard & Poor’s asetti liikkeeseen lasketun joukkolainan 375 miljoonan euron takaisinsaannin todennäköisyydeksi 45 prosenttia. Lisäksi luottoluokituslaitos Moody’s laski 19 päivänä maaliskuuta 2020 TAP Air Portugalin maksukyvyttömyyden todennäköisyyttä koskevan luokituksen luokkaan Caa1-PD ja yritysluokituksen luokkaan Caa1. Joulukuussa 2019 liikkeeseen laskettujen 375 miljoonan euron etuoikeutettujen velkakirjojen vuotuinen kokonaistuottoprosentti (velkakirjat erääntyivät joulukuussa 2024) oli 28 päivänä toukokuuta 2020 jälkimarkkinoilla 9,45. Toisin sanoen tässä vaiheessa näiden TAP Air Portugalin liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen ostajat edellyttivät arvopaperin nimellisarvosta alennusta, jonka avulla saavutettaisiin 9,45 prosentin tuotto, suostuakseen pitämään ne eräpäivään asti. Portugalin viranomaisten toimittamat tiedot vahvistavat [...] TAP Air Portugalin ja tuensaajan taloudellisen tilanteen [...] (23), [...].

23

| (26) | TAP SGPS:n ja TAP Air Portugalin vaikeudet kumuloituivat ja johtivat varallisuusaseman jyrkkään heikkenemiseen. TAP SGPS kirjasi vuoden 2019 lopussa [...] miljoonan euron negatiivisen oman pääoman, joka kasvoi [...] miljardiin euroon vuonna 2020. Myös TAP Air Portugalin oma pääoma oli negatiivinen vuonna 2020 ([...] miljardia euroa). |
| --- | --- |

(26)

TAP SGPS:n ja TAP Air Portugalin vaikeudet kumuloituivat ja johtivat varallisuusaseman jyrkkään heikkenemiseen. TAP SGPS kirjasi vuoden 2019 lopussa [...] miljoonan euron negatiivisen oman pääoman, joka kasvoi [...] miljardiin euroon vuonna 2020. Myös TAP Air Portugalin oma pääoma oli negatiivinen vuonna 2020 ([...] miljardia euroa).

2.4   Kuvaus rakenneuudistussuunnitelmasta ja rakenneuudistustuesta

Kuvaus rakenneuudistussuunnitelmasta ja rakenneuudistustuesta

| (27) | Rakenneuudistustuella tuetaan vuoden 2020 ja vuoden 2025 lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’rakenneuudistuskausi’, kattavan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa. Suunnitelma koskee taloudellista yksikköä, joka on tällä hetkellä Portugalin valtion yksinomaisessa määräysvallassa (johdanto-osan 11 ja 12 kappale) ja johon kuuluvat TAP SGPS ja sen nykyinen sisaryhtiö TAP Air Portugal sekä kaikki niiden määräysvallassa olevat tytäryhtiöt. |
| --- | --- |

(27)

Rakenneuudistustuella tuetaan vuoden 2020 ja vuoden 2025 lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’rakenneuudistuskausi’, kattavan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa. Suunnitelma koskee taloudellista yksikköä, joka on tällä hetkellä Portugalin valtion yksinomaisessa määräysvallassa (johdanto-osan 11 ja 12 kappale) ja johon kuuluvat TAP SGPS ja sen nykyinen sisaryhtiö TAP Air Portugal sekä kaikki niiden määräysvallassa olevat tytäryhtiöt.

2.4.1   Toiminnan uudelleenjärjestely

Toiminnan uudelleenjärjestely

| (28) | Rakenneuudistussuunnitelman tarkoituksena on puuttua TAP SGPS:n vaikeuksien perimmäisiin syihin ja saada yritys kannattavaksi vuoteen 2025 mennessä. Koska TAP Air Portugalin osuus TAP SGPS:n taseesta oli merkittävä, kun TAP SGPS joutui vaikeuksiin rakenneuudistussuunnitelman kattamien toimintojen osalta, useimmat toiminnan uudelleenjärjestelyä koskevat toimenpiteet, joilla vähennetään kustannuksia ja vahvistetaan rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjä tuloja ja ennusteita, koskevat TAP Air Portugalia. Rakenneuudistussuunnitelma sisältää kesäkuussa 2020 aloitettuja tai vielä toteutettavia toimenpiteitä, jotka liittyvät neljään pilariin: i) keskittyminen ydinstrategiaan, ii) kapasiteetin mukauttaminen, iii) toimintakustannuksia koskevan tilanteen parantaminen ja iv) tulojen lisääminen. Jäljempänä alajaksoissa 2.4.1.1–2.4.1.4 tehdään selkoa TAP:n rakenneuudistussuunnitelman kustakin pilarista sellaisina kuin ne ovat viimeisimmän päivityksen mukaan. |
| --- | --- |

(28)

Rakenneuudistussuunnitelman tarkoituksena on puuttua TAP SGPS:n vaikeuksien perimmäisiin syihin ja saada yritys kannattavaksi vuoteen 2025 mennessä. Koska TAP Air Portugalin osuus TAP SGPS:n taseesta oli merkittävä, kun TAP SGPS joutui vaikeuksiin rakenneuudistussuunnitelman kattamien toimintojen osalta, useimmat toiminnan uudelleenjärjestelyä koskevat toimenpiteet, joilla vähennetään kustannuksia ja vahvistetaan rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjä tuloja ja ennusteita, koskevat TAP Air Portugalia. Rakenneuudistussuunnitelma sisältää kesäkuussa 2020 aloitettuja tai vielä toteutettavia toimenpiteitä, jotka liittyvät neljään pilariin: i) keskittyminen ydinstrategiaan, ii) kapasiteetin mukauttaminen, iii) toimintakustannuksia koskevan tilanteen parantaminen ja iv) tulojen lisääminen. Jäljempänä alajaksoissa 2.4.1.1–2.4.1.4 tehdään selkoa TAP:n rakenneuudistussuunnitelman kustakin pilarista sellaisina kuin ne ovat viimeisimmän päivityksen mukaan.

2.4.1.1   Keskittyminen ydinstrategiaan

Keskittyminen ydinstrategiaan

| (29) | Rakenneuudistussuunnitelman toimintalogiikkana on keskittyä ydintoimintaan eli TAP Air Portugalin ja Portugalian välityksellä harjoitettavaan ilmailuliiketoimintaan ja siirtyä vähitellen pois muusta kuin ydinliiketoiminnasta ja luopua siitä. Tämän logiikan mukaisesti rakenneuudistussuunnitelmassa kaavaillaan, että TAP SGPS luopuu asteittain kaikista muista tuloja tuottavista palvelutoiminnoista, joita se on tarjonnut markkinoilla, myymällä, luovuttamalla tai lopettamalla kolme liiketoiminta-alaa seuraavasti: Ensinnäkin TAP SGPS aikoo luopua omistuksestaan ilma-alusten huollon alalla toimivassa brasilialaisessa M&E Brasil -tytäryhtiössään [...]. Toinen luovutus koskee maahuolintapalvelujen tarjoajan Groundforcen [...], [...]. Kolmanneksi TAP SGPS aikoo luopua omistuksestaan ateriapalveluja tarjoavassa Cateringporissa [...]. |
| --- | --- |

(29)

Rakenneuudistussuunnitelman toimintalogiikkana on keskittyä ydintoimintaan eli TAP Air Portugalin ja Portugalian välityksellä harjoitettavaan ilmailuliiketoimintaan ja siirtyä vähitellen pois muusta kuin ydinliiketoiminnasta ja luopua siitä. Tämän logiikan mukaisesti rakenneuudistussuunnitelmassa kaavaillaan, että TAP SGPS luopuu asteittain kaikista muista tuloja tuottavista palvelutoiminnoista, joita se on tarjonnut markkinoilla, myymällä, luovuttamalla tai lopettamalla kolme liiketoiminta-alaa seuraavasti: Ensinnäkin TAP SGPS aikoo luopua omistuksestaan ilma-alusten huollon alalla toimivassa brasilialaisessa M&E Brasil -tytäryhtiössään [...]. Toinen luovutus koskee maahuolintapalvelujen tarjoajan Groundforcen [...], [...]. Kolmanneksi TAP SGPS aikoo luopua omistuksestaan ateriapalveluja tarjoavassa Cateringporissa [...].

2.4.1.2   Kapasiteetin mukauttaminen

Kapasiteetin mukauttaminen

| (30) | TAP Air Portugalin kapasiteetin mukauttamiseen tähtäävät toimenpiteet koostuvat pääasiassa TAP Air Portugalin lentokaluston mukauttamisesta oikean kokoiseksi ja TAP Air Portugalin reittiverkon optimoinnista. Lentokalustoa koskevan suunnitelman mukaan [...]. TAP Air Portugalin lentokalustoa koskeva suunnitelma johtaa kokonaisuutena siihen, että vuonna 2025 lentokalusto on yhtenäisempi ja toimintakustannukset pienemmät, koska uudet ilma-alukset kuluttavat vähemmän polttoainetta ja niiden huoltotarve on vähäisempi. |
| --- | --- |

(30)

TAP Air Portugalin kapasiteetin mukauttamiseen tähtäävät toimenpiteet koostuvat pääasiassa TAP Air Portugalin lentokaluston mukauttamisesta oikean kokoiseksi ja TAP Air Portugalin reittiverkon optimoinnista. Lentokalustoa koskevan suunnitelman mukaan [...]. TAP Air Portugalin lentokalustoa koskeva suunnitelma johtaa kokonaisuutena siihen, että vuonna 2025 lentokalusto on yhtenäisempi ja toimintakustannukset pienemmät, koska uudet ilma-alukset kuluttavat vähemmän polttoainetta ja niiden huoltotarve on vähäisempi.

| (31) | Reittiverkon optimoinnin osalta rakenneuudistussuunnitelma lisää Lissabonin roolia yhteyksien keskuslentoasemana, mikä on ratkaisevan tärkeää, kun otetaan huomioon TAP Air Portugalin kotimarkkinoiden pieni koko. Keskuslentoaseman käyttö on strategian kannalta hyödyllistä [...]. [...]. Reittiverkon optimointitoimenpiteisiin kuuluvat myös kustannustehokkaampi reittien ja ilma-alusten yhteensovittaminen sekä tappiollisten ja yhteyksien kannalta vähäarvoisten reittien vähentäminen. Esimerkiksi vuonna 2020 kohteita, joihin TAP Air Portugal liikennöi, oli [...] vähemmän kuin vuonna 2019 ([...]–[...]), ja se lykkäsi [...] lisäreitin avaamista määräämättömäksi ajaksi. |
| --- | --- |

(31)

Reittiverkon optimoinnin osalta rakenneuudistussuunnitelma lisää Lissabonin roolia yhteyksien keskuslentoasemana, mikä on ratkaisevan tärkeää, kun otetaan huomioon TAP Air Portugalin kotimarkkinoiden pieni koko. Keskuslentoaseman käyttö on strategian kannalta hyödyllistä [...]. [...]. Reittiverkon optimointitoimenpiteisiin kuuluvat myös kustannustehokkaampi reittien ja ilma-alusten yhteensovittaminen sekä tappiollisten ja yhteyksien kannalta vähäarvoisten reittien vähentäminen. Esimerkiksi vuonna 2020 kohteita, joihin TAP Air Portugal liikennöi, oli [...] vähemmän kuin vuonna 2019 ([...]–[...]), ja se lykkäsi [...] lisäreitin avaamista määräämättömäksi ajaksi.

| (32) | Mitä tulee TAP Air Portugalin jalansijaan Lissabonin lentoasemalla, TAP Air Portugalin lentokaluston väheneminen heikentää sen kykyä tarjota matkustajalentoliikennepalveluja kyseenalaistamatta kuitenkaan sitä merkittävää markkina-asemaa, joka TAP Air Portugalilla on tällä hetkellä ja jonka sillä odotetaan olevan rakenneuudistuskauden lopussa Lissabonin keskuslentoasemalla (24). TAP Air Portugalin merkittävän markkina-aseman säilyttämiseen Lissabonin lentoasemalla vuoteen 2025 asti on kaksi pääsyytä:






  a) | Ensinnäkin TAP Air Portugal aikoo osana rakenneuudistussuunnitelmaa keskittyä edelleen keskeiseen säteittäiseen reittiverkkoon perustuvaan lentoliikennetoimintaansa Lissabonin lentoasemalla (25). Tämän seurauksena lentoasemalla vallitsevien markkina-asemien ja kilpailurakenteen ei odoteta olennaisesti muuttuvan, vaikka TAP Air Portugal on vähentänyt hallussaan olevia lähtö- ja saapumisaikoja [...] prosentilla ([...] päivittäisellä lähtö- ja saapumisajalla) IATA:n talvikaudella 2021–2022 verrattuna IATA:n talvikauteen 2019–2020 ja molemmat seuraavaksi suurimmat lähtö- ja saapumisaikojen haltijat (Ryanair ja easyJet) ovat alustavasti onnistuneet lisäämään lähtö- ja saapumisaikojaan IATA:n kesäkaudeksi 2022 verrattuna IATA:n kesäkauteen 2019 (26). Portugalin toimittamien tietojen mukaan TAP Air Portugalin lähtö- ja saapumisaikojen osuus Lissabonin lentoaseman kokonaiskapasiteetista olisi [45–55] prosenttia IATA:n kesäkaudella 2022 ja seuraavilla IATA:n kausilla, kun taas Ryanairin vastaava osuus olisi [10–20] prosenttia ja easyJetin osuus [5–10] prosenttia. Lisäksi TAP Air Portugalin käytössä koko rakenneuudistuskauden ajan oleva lentokalusto, [90–100] ilma-alusta, olisi selvästi suurin Lissabonin lentoasemalla. Portugalin arvioiden mukaan Ryanairilla olisi seitsemän ja easyJetillä viisi Lissabonin lentoasemalle sijoitettua ilma-alusta (27). |
| --- | --- | --- |

(32)

Mitä tulee TAP Air Portugalin jalansijaan Lissabonin lentoasemalla, TAP Air Portugalin lentokaluston väheneminen heikentää sen kykyä tarjota matkustajalentoliikennepalveluja kyseenalaistamatta kuitenkaan sitä merkittävää markkina-asemaa, joka TAP Air Portugalilla on tällä hetkellä ja jonka sillä odotetaan olevan rakenneuudistuskauden lopussa Lissabonin keskuslentoasemalla (24). TAP Air Portugalin merkittävän markkina-aseman säilyttämiseen Lissabonin lentoasemalla vuoteen 2025 asti on kaksi pääsyytä:

24

a)

Ensinnäkin TAP Air Portugal aikoo osana rakenneuudistussuunnitelmaa keskittyä edelleen keskeiseen säteittäiseen reittiverkkoon perustuvaan lentoliikennetoimintaansa Lissabonin lentoasemalla (25). Tämän seurauksena lentoasemalla vallitsevien markkina-asemien ja kilpailurakenteen ei odoteta olennaisesti muuttuvan, vaikka TAP Air Portugal on vähentänyt hallussaan olevia lähtö- ja saapumisaikoja [...] prosentilla ([...] päivittäisellä lähtö- ja saapumisajalla) IATA:n talvikaudella 2021–2022 verrattuna IATA:n talvikauteen 2019–2020 ja molemmat seuraavaksi suurimmat lähtö- ja saapumisaikojen haltijat (Ryanair ja easyJet) ovat alustavasti onnistuneet lisäämään lähtö- ja saapumisaikojaan IATA:n kesäkaudeksi 2022 verrattuna IATA:n kesäkauteen 2019 (26). Portugalin toimittamien tietojen mukaan TAP Air Portugalin lähtö- ja saapumisaikojen osuus Lissabonin lentoaseman kokonaiskapasiteetista olisi [45–55] prosenttia IATA:n kesäkaudella 2022 ja seuraavilla IATA:n kausilla, kun taas Ryanairin vastaava osuus olisi [10–20] prosenttia ja easyJetin osuus [5–10] prosenttia. Lisäksi TAP Air Portugalin käytössä koko rakenneuudistuskauden ajan oleva lentokalusto, [90–100] ilma-alusta, olisi selvästi suurin Lissabonin lentoasemalla. Portugalin arvioiden mukaan Ryanairilla olisi seitsemän ja easyJetillä viisi Lissabonin lentoasemalle sijoitettua ilma-alusta (27).

25

26

27

| b) | Koska matkustajaliikenteen kysynnän elpyminen on suhteellisen voimakasta, joskin haurasta, Lissabonin lentoaseman ruuhkautumisasteen odotetaan palautuvan rakenneuudistuskauden aikana korkealle [90–100] prosentin tasolle, jolla se oli ennen covid-19-pandemiaa TAP Air Portugalin ja halpalentoyhtiöiden nopean kasvun jälkeen, Näin ollen Lissabonin lentoaseman vakavien kapasiteettirajoitteiden, jotka liittyvät erityisesti siihen, että lentoasemalla on vain yksi kiitorata, odotetaan estävän koko rakenneuudistuskauden ajan TAP Air Portugalin kilpailijoiden pääsyn markkinoille tai niiden toiminnan laajentumisen, koska osaa niiden tarpeista saada lentoaseman infrastruktuuripalveluja Lissabonin lentoasemalla ei voida täyttää. |
| --- | --- |

b)

Koska matkustajaliikenteen kysynnän elpyminen on suhteellisen voimakasta, joskin haurasta, Lissabonin lentoaseman ruuhkautumisasteen odotetaan palautuvan rakenneuudistuskauden aikana korkealle [90–100] prosentin tasolle, jolla se oli ennen covid-19-pandemiaa TAP Air Portugalin ja halpalentoyhtiöiden nopean kasvun jälkeen, Näin ollen Lissabonin lentoaseman vakavien kapasiteettirajoitteiden, jotka liittyvät erityisesti siihen, että lentoasemalla on vain yksi kiitorata, odotetaan estävän koko rakenneuudistuskauden ajan TAP Air Portugalin kilpailijoiden pääsyn markkinoille tai niiden toiminnan laajentumisen, koska osaa niiden tarpeista saada lentoaseman infrastruktuuripalveluja Lissabonin lentoasemalla ei voida täyttää.

2.4.1.3   Kustannusten vähentäminen

Kustannusten vähentäminen

| (33) | TAP Air Portugal aikoo vähentää toimintakustannuksia rakenneuudistussuunnitelman aikana kolmella keinolla. |
| --- | --- |

(33)

TAP Air Portugal aikoo vähentää toimintakustannuksia rakenneuudistussuunnitelman aikana kolmella keinolla.

| (34) | Ensimmäinen keino on ilma-alusten toimittajien ja vuokralle antajien kanssa tehtyjen sopimusten neuvotteleminen uudelleen. TAP Air Portugal sopi toimittajiensa kanssa [...] alkuperäisen sopimuksen mukaisesta [...] ajanjaksosta [...], mikä johti [...] miljardin euron pääomamenojen lykkäämiseen, kunnes rakenneuudistussuunnitelma on saatu päätökseen. Lisäksi TAP Air Portugal sai aikaan [...] miljoonan euron käteissäästöt neuvottelemalla vuokralle antajien kanssa tehdyt sopimukset uudelleen ja [...] miljoonan euron käteistulot myymällä ilma-aluksia ja antamalla niitä vuokralle. |
| --- | --- |

(34)

Ensimmäinen keino on ilma-alusten toimittajien ja vuokralle antajien kanssa tehtyjen sopimusten neuvotteleminen uudelleen. TAP Air Portugal sopi toimittajiensa kanssa [...] alkuperäisen sopimuksen mukaisesta [...] ajanjaksosta [...], mikä johti [...] miljardin euron pääomamenojen lykkäämiseen, kunnes rakenneuudistussuunnitelma on saatu päätökseen. Lisäksi TAP Air Portugal sai aikaan [...] miljoonan euron käteissäästöt neuvottelemalla vuokralle antajien kanssa tehdyt sopimukset uudelleen ja [...] miljoonan euron käteistulot myymällä ilma-aluksia ja antamalla niitä vuokralle.

| (35) | Toinen keino toimintakustannusten pienentämiseksi on joukko toimenpiteitä, joilla vähennetään kolmansista osapuolista aiheutuvia kustannuksia. Ensinnäkin TAP Air Portugal odottaa säästävänsä liiketoimintasuunnitelmakauden aikana [...] miljoonaa euroa polttoainekustannuksissa (josta [...] miljoonaa euroa [...]) käyttämällä uusia ja energiatehokkaampia ilma-aluksia, sovittamalla reitit ja ilma-alukset paremmin yhteen ja ottamalla käyttöön polttoaineen optimointiohjelmiston. Toiseksi TAP aikoo saavuttaa [...] miljoonan euron säästöt vuodessa [...] avulla. [...]. Kolmanneksi rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan saavutettavan [...] miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt neuvottelemalla tiettyjen palvelujen tarjoajien kanssa tehdyt sopimukset uudelleen [...]. |
| --- | --- |

(35)

Toinen keino toimintakustannusten pienentämiseksi on joukko toimenpiteitä, joilla vähennetään kolmansista osapuolista aiheutuvia kustannuksia. Ensinnäkin TAP Air Portugal odottaa säästävänsä liiketoimintasuunnitelmakauden aikana [...] miljoonaa euroa polttoainekustannuksissa (josta [...] miljoonaa euroa [...]) käyttämällä uusia ja energiatehokkaampia ilma-aluksia, sovittamalla reitit ja ilma-alukset paremmin yhteen ja ottamalla käyttöön polttoaineen optimointiohjelmiston. Toiseksi TAP aikoo saavuttaa [...] miljoonan euron säästöt vuodessa [...] avulla. [...]. Kolmanneksi rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan saavutettavan [...] miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt neuvottelemalla tiettyjen palvelujen tarjoajien kanssa tehdyt sopimukset uudelleen [...].

| (36) | Kolmas keino vähentää TAP Air Portugalin toimintakustannuksia on työvoimakustannusten pienentäminen, jonka TAP Air Portugal odottaa tuottavan vuosittain [...] miljoonan euron säästöt. Niistä kertyy rakenneuudistussuunnitelman keston aikana noin [...] miljardia euroa. Näiden kustannussäästöjen saavuttamiseksi TAP Air Portugal on toteuttanut seuraavat toimenpiteet:






  a) | Henkilöstön määrää (kokoaikavastaavina ilmaistuna) vähennetään 1 200 työntekijällä vuonna 2020 ja vuoden 2021 alussa pääasiassa siten, että määräaikaisia työsopimuksia ei uusita, ja edelleen 2 000 työntekijällä vuonna 2021. |
| --- | --- | --- |

(36)

Kolmas keino vähentää TAP Air Portugalin toimintakustannuksia on työvoimakustannusten pienentäminen, jonka TAP Air Portugal odottaa tuottavan vuosittain [...] miljoonan euron säästöt. Niistä kertyy rakenneuudistussuunnitelman keston aikana noin [...] miljardia euroa. Näiden kustannussäästöjen saavuttamiseksi TAP Air Portugal on toteuttanut seuraavat toimenpiteet:

a)

Henkilöstön määrää (kokoaikavastaavina ilmaistuna) vähennetään 1 200 työntekijällä vuonna 2020 ja vuoden 2021 alussa pääasiassa siten, että määräaikaisia työsopimuksia ei uusita, ja edelleen 2 000 työntekijällä vuonna 2021.

| b) | Lisäksi palkkoja alennetaan, automaattisia palkankorotuksia lykätään ja työehtosopimusten lausekkeiden soveltaminen keskeytetään tuottavuuden lisäämiseksi ja työvoimakustannusten alentamiseksi vuoteen 2024 asti. Näitä toimenpiteitä sovelletaan koko henkilöstöön ammattiliittojen kanssa tehtyjen ”hätätilannesopimusten” avulla seuraavasti:






  i) | Yli 1 330 euron suuruisia kiinteitä palkkoja alennetaan kattavasti 25 prosenttia vuosina 2021–2023 ja 20 prosenttia vuonna 2024 (lentäjien osalta palkanalennus on 50 % vuonna 2021 ja laskee asteittain 35 %:iin vuodeksi 2024); lisäksi matkustamomiehistöt ja tietyt ammattiliittoihin kuuluvat huolto- ja korjausmekaanikot hyväksyivät työaikansa lyhentämisen siten, että lyhennys on 15 prosenttia vuonna 2021 ja vähenee asteittain 5 prosenttiin vuodeksi 2023, jotta 750 kokoaikavastaavaa voidaan rahoittaa eikä heitä tarvitse irtisanoa. |
| --- | --- | --- |

b)

Lisäksi palkkoja alennetaan, automaattisia palkankorotuksia lykätään ja työehtosopimusten lausekkeiden soveltaminen keskeytetään tuottavuuden lisäämiseksi ja työvoimakustannusten alentamiseksi vuoteen 2024 asti. Näitä toimenpiteitä sovelletaan koko henkilöstöön ammattiliittojen kanssa tehtyjen ”hätätilannesopimusten” avulla seuraavasti:

i)

Yli 1 330 euron suuruisia kiinteitä palkkoja alennetaan kattavasti 25 prosenttia vuosina 2021–2023 ja 20 prosenttia vuonna 2024 (lentäjien osalta palkanalennus on 50 % vuonna 2021 ja laskee asteittain 35 %:iin vuodeksi 2024); lisäksi matkustamomiehistöt ja tietyt ammattiliittoihin kuuluvat huolto- ja korjausmekaanikot hyväksyivät työaikansa lyhentämisen siten, että lyhennys on 15 prosenttia vuonna 2021 ja vähenee asteittain 5 prosenttiin vuodeksi 2023, jotta 750 kokoaikavastaavaa voidaan rahoittaa eikä heitä tarvitse irtisanoa.

| ii) | Automaattisten palkankorotusten ja automaattisten ylennysten sekä useiden palkan osatekijöiden soveltaminen keskeytetään. |
| --- | --- |

ii)

Automaattisten palkankorotusten ja automaattisten ylennysten sekä useiden palkan osatekijöiden soveltaminen keskeytetään.

| iii) | Matkustamomiehistön määrä kussakin lentokoneessa vähennetään lentokonevalmistajan ilmoittamaan matkustamomiehistön vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

iii)

Matkustamomiehistön määrä kussakin lentokoneessa vähennetään lentokonevalmistajan ilmoittamaan matkustamomiehistön vähimmäismäärään.

| c) | Hätätilannesopimuksissa useat ammattiliitot sitoutuivat TAP Air Portugalin vuoden 2025 työvoimakustannustavoitteisiin. Nämä tavoitteet saavutetaan joko allekirjoittamalla uusia työehtosopimuksia tai, jos neuvottelut epäonnistuvat, irtisanomalla nykyiset työehtosopimukset ja käyttämällä työehtojen perustana yleistä työlainsäädäntöä, joka on huomattavasti vähemmän rajoittava kuin nykyiset työehtosopimukset. [...]. |
| --- | --- |

c)

Hätätilannesopimuksissa useat ammattiliitot sitoutuivat TAP Air Portugalin vuoden 2025 työvoimakustannustavoitteisiin. Nämä tavoitteet saavutetaan joko allekirjoittamalla uusia työehtosopimuksia tai, jos neuvottelut epäonnistuvat, irtisanomalla nykyiset työehtosopimukset ja käyttämällä työehtojen perustana yleistä työlainsäädäntöä, joka on huomattavasti vähemmän rajoittava kuin nykyiset työehtosopimukset. [...].

2.4.1.4   Tulojen lisääminen

Tulojen lisääminen

| (37) | TAP Air Portugal odottaa, että sen tulot kasvavat noin [...] miljoonaa euroa vuodessa vakiintuneessa vaiheessa, eli kun rakenneuudistussuunnitelma on saatu päätökseen, mutta se ottaa rakenneuudistussuunnitelmassa huomioon vain [...] miljoonan euron vuotuisen tulojen kasvun (vakiintuneessa vaiheessa). Tulojen kasvu johtuu pääasiassa [...]. |
| --- | --- |

(37)

TAP Air Portugal odottaa, että sen tulot kasvavat noin [...] miljoonaa euroa vuodessa vakiintuneessa vaiheessa, eli kun rakenneuudistussuunnitelma on saatu päätökseen, mutta se ottaa rakenneuudistussuunnitelmassa huomioon vain [...] miljoonan euron vuotuisen tulojen kasvun (vakiintuneessa vaiheessa). Tulojen kasvu johtuu pääasiassa [...].

2.4.2   Yhteenveto rakenneuudistuksen kustannuksista ja rahoituslähteistä

Yhteenveto rakenneuudistuksen kustannuksista ja rahoituslähteistä

| (38) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttaminen aiheuttaa rakenneuudistuksen nettokustannuksia, joita ei kateta odotetuilla toimintakustannusten vähennyksillä tai muilla tuloilla, joiden suuruudeksi arvioidaan [...] miljardia euroa vuoteen 2025 mennessä. Suurin osa [...] miljardin euron rakenneuudistuskustannuksista johtuu siitä, että rakenneuudistuskaudella ei pystytä kattamaan kokonaan kustannuksia, jotka on katettava, jotta TAP SGPS ei olisi vaarassa menettää maksukykyään tai liikennelupaansa. Jäljelle jäävät rakenneuudistuskustannukset johtuvat lainojen takaisinmaksuista, joiden määrä on enintään [...] miljoonaa euroa, uusien ilma-alusten hankinnasta enintään [...] miljoonalla eurolla ja henkilöstölle maksettavista [...] miljoonan euron korvauksista. Rakenneuudistuskustannuksiin ei sisälly ennen tätä päätöstä ilmoitettu tuki, joka on myönnetty korvauksena SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisista poikkeuksellisista tapahtumista johtuneiden lentoliikenteen julkisten rajoitusten TAP Air Portugalille aiheuttamasta vahingosta, kuten asiaa koskevissa komission päätöksissä (28) todetaan. |
| --- | --- |

(38)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttaminen aiheuttaa rakenneuudistuksen nettokustannuksia, joita ei kateta odotetuilla toimintakustannusten vähennyksillä tai muilla tuloilla, joiden suuruudeksi arvioidaan [...] miljardia euroa vuoteen 2025 mennessä. Suurin osa [...] miljardin euron rakenneuudistuskustannuksista johtuu siitä, että rakenneuudistuskaudella ei pystytä kattamaan kokonaan kustannuksia, jotka on katettava, jotta TAP SGPS ei olisi vaarassa menettää maksukykyään tai liikennelupaansa. Jäljelle jäävät rakenneuudistuskustannukset johtuvat lainojen takaisinmaksuista, joiden määrä on enintään [...] miljoonaa euroa, uusien ilma-alusten hankinnasta enintään [...] miljoonalla eurolla ja henkilöstölle maksettavista [...] miljoonan euron korvauksista. Rakenneuudistuskustannuksiin ei sisälly ennen tätä päätöstä ilmoitettu tuki, joka on myönnetty korvauksena SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisista poikkeuksellisista tapahtumista johtuneiden lentoliikenteen julkisten rajoitusten TAP Air Portugalille aiheuttamasta vahingosta, kuten asiaa koskevissa komission päätöksissä (28) todetaan.

28

| (39) | Portugalin mukaan TAP SGPS ei tällä hetkellä pysty [...] ilman valtion tukea, koska sen taloudellinen tilanne on heikentynyt ja ala ja talous ovat kärsineet pahasti covid-19-epidemiasta. Tästä huolimatta TAP Air Portugal on kuitenkin hankkinut [...] miljoonaa euroa [...], josta Portugalin tasavalta on taannut [...] prosenttia, ja jäljelle jäävän [...] prosentin osuuden vakuutena on TAP Air Portugal [...]. Portugali katsoo, että merkittävien pääomankorotustoimenpiteiden toteuttamisen pitäisi mahdollistaa TAP SGPS:n pääsy pääomamarkkinoille [...] alkaen, jotta yksityisiltä sijoittajilta voidaan hankkia lisävaroja. |
| --- | --- |

(39)

Portugalin mukaan TAP SGPS ei tällä hetkellä pysty [...] ilman valtion tukea, koska sen taloudellinen tilanne on heikentynyt ja ala ja talous ovat kärsineet pahasti covid-19-epidemiasta. Tästä huolimatta TAP Air Portugal on kuitenkin hankkinut [...] miljoonaa euroa [...], josta Portugalin tasavalta on taannut [...] prosenttia, ja jäljelle jäävän [...] prosentin osuuden vakuutena on TAP Air Portugal [...]. Portugali katsoo, että merkittävien pääomankorotustoimenpiteiden toteuttamisen pitäisi mahdollistaa TAP SGPS:n pääsy pääomamarkkinoille [...] alkaen, jotta yksityisiltä sijoittajilta voidaan hankkia lisävaroja.

| (40) | Kun valtion takaama [...] miljoonan euron rahoitus ja pääomankorotus on toteutettu, TAP Air Portugal saisi [...] alkaen rahoitusta ilman valtiontakausta vähintään [...] miljoonaa euroa [...]. Yksityisen markkinarahoituksen saatavuuden vuoksi ei tarvita ylimääräistä valtion takaaman lainarahoituksen muodostamaa enintään [...] miljoonan euron likviditeettipuskuria, joka sisältyi alkuperäiseen ilmoitukseen rakenneuudistustuesta varopuskurina. |
| --- | --- |

(40)

Kun valtion takaama [...] miljoonan euron rahoitus ja pääomankorotus on toteutettu, TAP Air Portugal saisi [...] alkaen rahoitusta ilman valtiontakausta vähintään [...] miljoonaa euroa [...]. Yksityisen markkinarahoituksen saatavuuden vuoksi ei tarvita ylimääräistä valtion takaaman lainarahoituksen muodostamaa enintään [...] miljoonan euron likviditeettipuskuria, joka sisältyi alkuperäiseen ilmoitukseen rakenneuudistustuesta varopuskurina.

| (41) | Valtion kokonaisrahoitus, sellaisena kuin se on tarkistettuna 16 päivänä marraskuuta 2021, sisältää oman pääoman ehtoisia tai luonteisia toimenpiteitä, jotka toteutetaan seuraavasti:






  a) | 1,2 miljardin euron pelastamislaina, joka muunnetaan omaksi pääomaksi samalla nimellisarvolla ja johon lisätään vuonna 2021 kertynyt noin [...] miljoonan euron korko; |
| --- | --- | --- |

(41)

Valtion kokonaisrahoitus, sellaisena kuin se on tarkistettuna 16 päivänä marraskuuta 2021, sisältää oman pääoman ehtoisia tai luonteisia toimenpiteitä, jotka toteutetaan seuraavasti:

a)

1,2 miljardin euron pelastamislaina, joka muunnetaan omaksi pääomaksi samalla nimellisarvolla ja johon lisätään vuonna 2021 kertynyt noin [...] miljoonan euron korko;

| b) | [...] miljoonaa euroa, joka on [...] prosentin osuus [...] miljoonan euron lainasta, josta valtio takaa [...] prosenttia ja joka myönnetään [...] loppuun mennessä ja maksetaan takaisin [...] valtion pääomasijoituksella. Lainan korko on myöntämishetkellä sovellettavien markkinaehtojen mukainen ([...]), mutta se ei ylitä komission viitekorkotiedonannon (29) mukaista viitekorkoa. |
| --- | --- |

b)

[...] miljoonaa euroa, joka on [...] prosentin osuus [...] miljoonan euron lainasta, josta valtio takaa [...] prosenttia ja joka myönnetään [...] loppuun mennessä ja maksetaan takaisin [...] valtion pääomasijoituksella. Lainan korko on myöntämishetkellä sovellettavien markkinaehtojen mukainen ([...]), mutta se ei ylitä komission viitekorkotiedonannon (29) mukaista viitekorkoa.

29

| c) | [...] miljoonan euron suora pääomasijoitus, jonka valtio toteuttaa [...]. |
| --- | --- |

c)

[...] miljoonan euron suora pääomasijoitus, jonka valtio toteuttaa [...].

| (42) | Portugali ilmoitti rahoittavansa toimenpiteet suoraan valtion talousarviosta (30), mikä edellyttää tarvittavia täytäntöönpanotoimia, kuten sitä, että yritys hyväksyy osakepääomaan tehtävät muutokset ja tulevat laina- ja takaussopimukset. |
| --- | --- |

(42)

Portugali ilmoitti rahoittavansa toimenpiteet suoraan valtion talousarviosta (30), mikä edellyttää tarvittavia täytäntöönpanotoimia, kuten sitä, että yritys hyväksyy osakepääomaan tehtävät muutokset ja tulevat laina- ja takaussopimukset.

30

| (43) | TAP SGPS:n oma ja sen eri osakkaiden rahoitusosuus rakenneuudistuskustannuksista on noin [...] miljardia euroa. Se jakautuu vuosille 2020–2025 ja sisältää seuraavat toimenpiteet:






  a) | rakenneuudistuksesta johtuvien korvausten maksaminen työntekijöille – [...] – [...] [...] miljoonaa euroa ([...] [...] miljoonaa euroa [...]); |
| --- | --- | --- |

(43)

TAP SGPS:n oma ja sen eri osakkaiden rahoitusosuus rakenneuudistuskustannuksista on noin [...] miljardia euroa. Se jakautuu vuosille 2020–2025 ja sisältää seuraavat toimenpiteet:

a)

rakenneuudistuksesta johtuvien korvausten maksaminen työntekijöille – [...] – [...] [...] miljoonaa euroa ([...] [...] miljoonaa euroa [...]);

| b) | yhteensä [...] miljoonan euron arvoiset kolmansien osapuolten rahoitusosuudet tai kustannustehokkuustoimenpiteet, joista [...] miljoonaa euroa on jo toteutettu vuonna 2021 ja [...] miljoonaa euroa on peräisin voimassa olevista sopimuksista ja jotka koostuvat seuraavista osista:






  i) | [...] miljoonaa euroa, jotka liittyvät lentoasemapalveluihin, ateriapalveluihin ja lennonaikaisiin palveluihin ja johtuvat kohdelentoasemien catering-sopimusten uudelleenneuvottelemisesta (eli uusista ehdotuspyynnöistä) sekä Lissabonin lentoaseman ateriapalvelujen toimittajien kanssa tehtyjen sopimusten, lennonaikaisten ostosten ja siivous-, lipunmyynti- ja muiden lentoasemapalveluiden uudelleenneuvottelemisesta, |
| --- | --- | --- |

b)

yhteensä [...] miljoonan euron arvoiset kolmansien osapuolten rahoitusosuudet tai kustannustehokkuustoimenpiteet, joista [...] miljoonaa euroa on jo toteutettu vuonna 2021 ja [...] miljoonaa euroa on peräisin voimassa olevista sopimuksista ja jotka koostuvat seuraavista osista:

i)

[...] miljoonaa euroa, jotka liittyvät lentoasemapalveluihin, ateriapalveluihin ja lennonaikaisiin palveluihin ja johtuvat kohdelentoasemien catering-sopimusten uudelleenneuvottelemisesta (eli uusista ehdotuspyynnöistä) sekä Lissabonin lentoaseman ateriapalvelujen toimittajien kanssa tehtyjen sopimusten, lennonaikaisten ostosten ja siivous-, lipunmyynti- ja muiden lentoasemapalveluiden uudelleenneuvottelemisesta,

| ii) | [...] miljoonaa euroa, jotka liittyvät lentokalustoon sekä seurantaan ja arviointiin eli ostajan toimittaman kaluston, materiaalien ja alennusten uudelleenneuvottelemiseen, |
| --- | --- |

ii)

[...] miljoonaa euroa, jotka liittyvät lentokalustoon sekä seurantaan ja arviointiin eli ostajan toimittaman kaluston, materiaalien ja alennusten uudelleenneuvottelemiseen,

| iii) | [...] miljoonaa euroa, jotka liittyvät yrityspalveluihin ja kiinteistöihin (esimerkiksi pysäköintimaksujen ja tiedotusvälineille maksettavien maksujen, mainonnan ja oikeudellisen tuen uudelleenneuvotteleminen), |
| --- | --- |

iii)

[...] miljoonaa euroa, jotka liittyvät yrityspalveluihin ja kiinteistöihin (esimerkiksi pysäköintimaksujen ja tiedotusvälineille maksettavien maksujen, mainonnan ja oikeudellisen tuen uudelleenneuvotteleminen),

| iv) | [...] miljoonaa euroa, jotka liittyvät tietotekniikkaan (esimerkiksi lisenssien uudelleenneuvottelu, viestintäalustat, käyttäjätuen ulkoistaminen), ja |
| --- | --- |

iv)

[...] miljoonaa euroa, jotka liittyvät tietotekniikkaan (esimerkiksi lisenssien uudelleenneuvottelu, viestintäalustat, käyttäjätuen ulkoistaminen), ja

| v) | [...] miljoonaa euroa, jotka liittyvät miehistön majoitukseen ja polttoaineeseen (eli kohdelentoasemien kuljetus- ja majoitusjärjestelyjen uudelleenneuvotteleminen); |
| --- | --- |

v)

[...] miljoonaa euroa, jotka liittyvät miehistön majoitukseen ja polttoaineeseen (eli kohdelentoasemien kuljetus- ja majoitusjärjestelyjen uudelleenneuvotteleminen);

| c) | uusien ilma-alusten vuokrasopimukset, joiden arvo on vähintään [...] miljoonaa euroa ja joihin on jo sitouduttu [...]; |
| --- | --- |

c)

uusien ilma-alusten vuokrasopimukset, joiden arvo on vähintään [...] miljoonaa euroa ja joihin on jo sitouduttu [...];

| d) | muut rahoitusosuudet, jotka liittyvät omaisuuserien asteittaiseen käytöstäpoistoon ja uudelleenneuvotteluihin alkuperäisten laitevalmistajien kanssa ja joiden kokonaismäärä on noin [...] miljoonaa euroa jakautuen seuraavasti:






  i) | [...] miljoonaa euroa, [...] [...] miljoonaa euroa, |
| --- | --- | --- |

d)

muut rahoitusosuudet, jotka liittyvät omaisuuserien asteittaiseen käytöstäpoistoon ja uudelleenneuvotteluihin alkuperäisten laitevalmistajien kanssa ja joiden kokonaismäärä on noin [...] miljoonaa euroa jakautuen seuraavasti:

i)

[...] miljoonaa euroa, [...] [...] miljoonaa euroa,

| ii) | [...] miljoonaa euroa [...], |
| --- | --- |

ii)

[...] miljoonaa euroa [...],

| iii) | [...] miljoonaa euroa [...]; |
| --- | --- |

iii)

[...] miljoonaa euroa [...];

| e) | uusi [...] miljoonan euron rahoitus, joka on hankittu [...] kanssa tai jonka tämä on järjestänyt:






  i) | [...] miljoonan euron laina, jota valtio ei takaa ja jolle TAP Air Portugal asettaa vakuuden [...] miljoonan euron lainasta, ja |
| --- | --- | --- |

e)

uusi [...] miljoonan euron rahoitus, joka on hankittu [...] kanssa tai jonka tämä on järjestänyt:

i)

[...] miljoonan euron laina, jota valtio ei takaa ja jolle TAP Air Portugal asettaa vakuuden [...] miljoonan euron lainasta, ja

| ii) | [...] miljoonan euron uusi velka instrumentilla, jonka luokitus on [...] [...] miljoonaa euroa [...]; tämä uusi velka on riippuvainen mahdollisesti syntyvistä likviditeettitarpeista ja korvaa tosiasiallisesti valtion alun perin antaman [...] miljoonan euron likviditeettitakauksen, jonka myöntämistä ei enää katsota rakenneuudistustueksi (31); |
| --- | --- |

ii)

[...] miljoonan euron uusi velka instrumentilla, jonka luokitus on [...] [...] miljoonaa euroa [...]; tämä uusi velka on riippuvainen mahdollisesti syntyvistä likviditeettitarpeista ja korvaa tosiasiallisesti valtion alun perin antaman [...] miljoonan euron likviditeettitakauksen, jonka myöntämistä ei enää katsota rakenneuudistustueksi (31);

31

| f) | tytäryhtiön luovutukseen liittyvien ennakoimattomien menojen maksu [...] [...] miljoonaa euroa ([...] % [...], [...] % [...] % [...]), [...] (32); |
| --- | --- |

f)

tytäryhtiön luovutukseen liittyvien ennakoimattomien menojen maksu [...] [...] miljoonaa euroa ([...] % [...], [...] % [...] % [...]), [...] (32);

32

| g) | kahden joukkovelkakirjalainan liikkeeseenlaskun (johdanto-osan 23 kappale) [...] miljoonan euron nimellismäärän ja syndikaattilainojen takaisinmaksun lykkääminen, joka johtuu kyseisiä joukkovelkakirjalainoja ja lainoja koskevista sopimusvakuuksista luopumisesta; nykyiset velkojat luopuivat oikeudestaan siihen, että tuensaaja maksaa velkansa takaisin ajoissa [...] ([...] [...] miljoonaa euroa, [...] [...] miljoonaa euroa, [...] [...] miljoonaa euroa); [...]. |
| --- | --- |

g)

kahden joukkovelkakirjalainan liikkeeseenlaskun (johdanto-osan 23 kappale) [...] miljoonan euron nimellismäärän ja syndikaattilainojen takaisinmaksun lykkääminen, joka johtuu kyseisiä joukkovelkakirjalainoja ja lainoja koskevista sopimusvakuuksista luopumisesta; nykyiset velkojat luopuivat oikeudestaan siihen, että tuensaaja maksaa velkansa takaisin ajoissa [...] ([...] [...] miljoonaa euroa, [...] [...] miljoonaa euroa, [...] [...] miljoonaa euroa); [...].

| (44) | Portugali toteaa 10 päivänä kesäkuuta ja 16 päivänä marraskuuta 2021 toimittamissaan huomautuksissa, että kaikki nämä omaa rahoitusosuutta koskevat toimenpiteet on toteutettu tai toteutetaan aivan lähitulevaisuudessa. Ne perustuvat osapuolten kanssa jo sovittuihin sitoviin sitoumuksiin, jotka on pantu täytäntöön sisäisillä määräyksillä. Työvoiman rakenneuudistustoimenpiteiden osalta kustannussäästöt perustuvat TAP Air Portugalin, Portugalian ja työntekijäjärjestöjen välisiin hätätilannesopimuksiin, jotka tehtiin sen jälkeen, kun aiemmin voimassa olleiden työehtosopimusten soveltaminen oli keskeytetty. |
| --- | --- |

(44)

Portugali toteaa 10 päivänä kesäkuuta ja 16 päivänä marraskuuta 2021 toimittamissaan huomautuksissa, että kaikki nämä omaa rahoitusosuutta koskevat toimenpiteet on toteutettu tai toteutetaan aivan lähitulevaisuudessa. Ne perustuvat osapuolten kanssa jo sovittuihin sitoviin sitoumuksiin, jotka on pantu täytäntöön sisäisillä määräyksillä. Työvoiman rakenneuudistustoimenpiteiden osalta kustannussäästöt perustuvat TAP Air Portugalin, Portugalian ja työntekijäjärjestöjen välisiin hätätilannesopimuksiin, jotka tehtiin sen jälkeen, kun aiemmin voimassa olleiden työehtosopimusten soveltaminen oli keskeytetty.

| (45) | Vastuunjaon osalta Portugali toteaa, että TAP SGPS:n kokonaisosakepääoma on [...] miljoonaa euroa [...]. Jotta varmistetaan tuensaajan osakkeenomistajien asianmukainen vastuunjako, osakepääoman kokonaismäärä alennetaan TAP SGPS:n kirjanpidossa [...]. Ennen tätä alentamista [...] tappioiden kattamiseksi. On huomattava, että [...]. Edellä mainitun pääoman alentamisen ja tappioiden kattamisen jälkeen Portugalin valtio merkitsee DGTF:n kautta noin [...] miljoonan euron pääomankorotuksen TAP SGPS:ssä, jolloin siitä tulee TAP SGPS:n ainoa osakas. Lisäksi TAP Air Portugalista tulee suora tuensaaja, kun pääoma alennetaan tappioiden kattamiseksi ja sen jälkeen omaa pääomaa lisätään. Ensimmäinen tukitoimenpide eli jo myönnetyn 1,2 miljardin euron pelastamislainan muuntaminen omaksi pääomaksi toteutetaan vasta tappioiden kattamisen ja pääoman alentamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(45)

Vastuunjaon osalta Portugali toteaa, että TAP SGPS:n kokonaisosakepääoma on [...] miljoonaa euroa [...]. Jotta varmistetaan tuensaajan osakkeenomistajien asianmukainen vastuunjako, osakepääoman kokonaismäärä alennetaan TAP SGPS:n kirjanpidossa [...]. Ennen tätä alentamista [...] tappioiden kattamiseksi. On huomattava, että [...]. Edellä mainitun pääoman alentamisen ja tappioiden kattamisen jälkeen Portugalin valtio merkitsee DGTF:n kautta noin [...] miljoonan euron pääomankorotuksen TAP SGPS:ssä, jolloin siitä tulee TAP SGPS:n ainoa osakas. Lisäksi TAP Air Portugalista tulee suora tuensaaja, kun pääoma alennetaan tappioiden kattamiseksi ja sen jälkeen omaa pääomaa lisätään. Ensimmäinen tukitoimenpide eli jo myönnetyn 1,2 miljardin euron pelastamislainan muuntaminen omaksi pääomaksi toteutetaan vasta tappioiden kattamisen ja pääoman alentamisen jälkeen.

| (46) | Portugali myöntää 10 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan ilmoituksessa, sellaisena kuin se on päivitettynä 16 päivänä marraskuuta 2021, että oman rahoitusosuuden määrä on alle 50 prosenttia arvioiduista rakenneuudistuskustannuksista. Portugali korostaa tässä yhteydessä, että nykyisessä tilanteessa, jossa lentoliikennealan näkymät ovat epävarmat ja ala kärsii pahasti covid-19-epidemian suorista ja epäsuorista vaikutuksista, tuensaaja on [...]. Portugali ilmoittaa, että [...]. Covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen lentoyhtiöiden oli kuitenkin lähes mahdotonta hankkia rahoitusta velkarahoitusmarkkinoilta, ja rahoituslaitokset alensivat yleisesti lentoliikennealalle myönnettävien luottojen rajoja jyrkästi. |
| --- | --- |

(46)

Portugali myöntää 10 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan ilmoituksessa, sellaisena kuin se on päivitettynä 16 päivänä marraskuuta 2021, että oman rahoitusosuuden määrä on alle 50 prosenttia arvioiduista rakenneuudistuskustannuksista. Portugali korostaa tässä yhteydessä, että nykyisessä tilanteessa, jossa lentoliikennealan näkymät ovat epävarmat ja ala kärsii pahasti covid-19-epidemian suorista ja epäsuorista vaikutuksista, tuensaaja on [...]. Portugali ilmoittaa, että [...]. Covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen lentoyhtiöiden oli kuitenkin lähes mahdotonta hankkia rahoitusta velkarahoitusmarkkinoilta, ja rahoituslaitokset alensivat yleisesti lentoliikennealalle myönnettävien luottojen rajoja jyrkästi.

| (47) | Portugali korostaa tuensaajan sidosryhmiin kohdistuvien kustannussäästötoimenpiteiden laajuutta ja väittää, että tällaiset toimenpiteet ovat todellisia omia rahoitusosuuksia rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseksi, koska ne ovat tehokkaita ja pitkäkestoisia. Portugalin mukaan oman rahoitusosuuden määrä on merkittävä, koska se vastaa enimmäismäärää, jonka tuensaaja voi maksaa covid-19-pandemiaan liittyvissä erityisolosuhteissa. |
| --- | --- |

(47)

Portugali korostaa tuensaajan sidosryhmiin kohdistuvien kustannussäästötoimenpiteiden laajuutta ja väittää, että tällaiset toimenpiteet ovat todellisia omia rahoitusosuuksia rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseksi, koska ne ovat tehokkaita ja pitkäkestoisia. Portugalin mukaan oman rahoitusosuuden määrä on merkittävä, koska se vastaa enimmäismäärää, jonka tuensaaja voi maksaa covid-19-pandemiaan liittyvissä erityisolosuhteissa.

2.4.3   Vakavaraisuus- ja likviditeettitarpeet: tuleva elinkelpoisuuden palauttaminen

Vakavaraisuus- ja likviditeettitarpeet: tuleva elinkelpoisuuden palauttaminen

| (48) | Portugali toimitti 10 päivänä kesäkuuta 2021 ilmoitetun ja 16 päivänä marraskuuta 2021 muutetun rakenneuudistussuunnitelman perusskenaarion mukaiset rahoitusennusteet, joissa viitataan TAP Air Portugalin (johon Portugalia sisältyy) keskeisiin ilmailutoimintoihin, jotka on selostettu 2.4.1.1 jaksossa. Näiden ennusteiden mukaan [...]. Rakenneuudistussuunnitelman päättyessä vuonna 2025 TAP Air Portugal odottaa sen oman pääoman tuoton (RoE) olevan [...] prosenttia ja sijoitetun pääoman tuoton (ROCE) [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(48)

Portugali toimitti 10 päivänä kesäkuuta 2021 ilmoitetun ja 16 päivänä marraskuuta 2021 muutetun rakenneuudistussuunnitelman perusskenaarion mukaiset rahoitusennusteet, joissa viitataan TAP Air Portugalin (johon Portugalia sisältyy) keskeisiin ilmailutoimintoihin, jotka on selostettu 2.4.1.1 jaksossa. Näiden ennusteiden mukaan [...]. Rakenneuudistussuunnitelman päättyessä vuonna 2025 TAP Air Portugal odottaa sen oman pääoman tuoton (RoE) olevan [...] prosenttia ja sijoitetun pääoman tuoton (ROCE) [...] prosenttia.

| (49) | Likviditeettiennusteiden osalta TAP odottaa [...]. Rahoitusennusteissa ennakoidaan myös omavaraisuusastetta ja nettovelan suhdetta omaan pääomaan [...], joista edellisen odotetaan olevan vuonna 2025 [...] prosenttia ja jälkimmäisen [...] prosenttia. Lisäksi nettovelan ja EBITDA-käyttökatteen välistä suhdetta koskevat ennusteet pienenevät asteittain [...] vuonna 2022 [...] vuonna 2025.

  Taulukko 1


  10 päivänä kesäkuuta 2021 ilmoitetut rakenneuudistussuunnitelman rahoitusennusteet (perusskenaario) | Rakenneuudistuskausi |
| --- | --- | --- |
| miljoonaa euroa | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| Tulot | 1 060 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tulos ennen korkoja ja veroja (EBIT) | (965 ) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Nettotulot | (1 230 ) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Nettovelat | 4 110 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Liiketoiminnan rahavirta | (244 ) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Oma pääoma | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Lähde: Yrityksen tiedot. Kaikki tiedot koskevat TAP Air Portugalia (johon Portugalia sisältyy). |

(49)

Likviditeettiennusteiden osalta TAP odottaa [...]. Rahoitusennusteissa ennakoidaan myös omavaraisuusastetta ja nettovelan suhdetta omaan pääomaan [...], joista edellisen odotetaan olevan vuonna 2025 [...] prosenttia ja jälkimmäisen [...] prosenttia. Lisäksi nettovelan ja EBITDA-käyttökatteen välistä suhdetta koskevat ennusteet pienenevät asteittain [...] vuonna 2022 [...] vuonna 2025.

Taulukko 1

Taulukko 1

10 päivänä kesäkuuta 2021 ilmoitetut rakenneuudistussuunnitelman rahoitusennusteet (perusskenaario)

10 päivänä kesäkuuta 2021 ilmoitetut rakenneuudistussuunnitelman rahoitusennusteet (perusskenaario)

Rakenneuudistuskausi

miljoonaa euroa

miljoonaa euroa

2020

2020

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

2025

2025

Tulot

Tulot

1 060

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tulos ennen korkoja ja veroja (EBIT)

Tulos ennen korkoja ja veroja (EBIT)

(965 )

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Nettotulot

Nettotulot

(1 230 )

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Nettovelat

Nettovelat

4 110

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Liiketoiminnan rahavirta

Liiketoiminnan rahavirta

(244 )

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Oma pääoma

Oma pääoma

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Lähde: Yrityksen tiedot. Kaikki tiedot koskevat TAP Air Portugalia (johon Portugalia sisältyy).

Lähde: Yrityksen tiedot. Kaikki tiedot koskevat TAP Air Portugalia (johon Portugalia sisältyy).

| (50) | TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palauttaminen edellyttää kustannusten vähentämistä, sillä tuloennusteet noudattavat lentoliikenteen elpymistä. Kustannussäästöt johtuvat 2.4.1.1–2.4.1.3 jaksossa kuvatuista rakenneuudistustoimenpiteistä, joiden avulla TAP Air Portugal aikoo pienentää yksikkökustannuksen tarjotulta istuinkilometriltä (CASK) [...] sentistä [...] senttiin vuosina 2019–2025. Tämä [...] sentin CASK-yksikkökustannus johtuu pääasiassa rakenneuudistustoimenpiteistä, jotka vaikuttivat TAP Air Portugalin suurimpiin kustannuseriin vuonna 2019, eli polttoainekustannuksiin ([...] senttiä vuonna 2019) ja työvoimakustannuksiin ([...] senttiä vuonna 2019). Polttoaineen osalta TAP Air Portugal odottaa [...] sentin säästöjä tarjottua istuinkilometriä kohti olettaen, että vaihtokurssi ja polttoaineen hinta vastaavat Bloomberg-tietokannasta saatuja nykyisiä markkinaodotuksia. Säästöt johtuvat polttoainetehokkaampien ilma-alusten hankinnasta, reittien ja ilma-alusten paremmasta sovittamisesta yhteen sekä polttoaineen optimointiohjelmiston käyttöönotosta (2.4.1.3 jakso). Työvoiman osalta TAP Air Portugal odottaa kokoaikavastaavia vähentävien toimenpiteiden ja työntekijöiden kanssa tehtyjen sopimusten uudelleenneuvottelun (2.4.1.3 jakso) tuottavan [...] sentin säästöt tarjottua istuinkilometriä kohti. |
| --- | --- |

(50)

TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palauttaminen edellyttää kustannusten vähentämistä, sillä tuloennusteet noudattavat lentoliikenteen elpymistä. Kustannussäästöt johtuvat 2.4.1.1–2.4.1.3 jaksossa kuvatuista rakenneuudistustoimenpiteistä, joiden avulla TAP Air Portugal aikoo pienentää yksikkökustannuksen tarjotulta istuinkilometriltä (CASK) [...] sentistä [...] senttiin vuosina 2019–2025. Tämä [...] sentin CASK-yksikkökustannus johtuu pääasiassa rakenneuudistustoimenpiteistä, jotka vaikuttivat TAP Air Portugalin suurimpiin kustannuseriin vuonna 2019, eli polttoainekustannuksiin ([...] senttiä vuonna 2019) ja työvoimakustannuksiin ([...] senttiä vuonna 2019). Polttoaineen osalta TAP Air Portugal odottaa [...] sentin säästöjä tarjottua istuinkilometriä kohti olettaen, että vaihtokurssi ja polttoaineen hinta vastaavat Bloomberg-tietokannasta saatuja nykyisiä markkinaodotuksia. Säästöt johtuvat polttoainetehokkaampien ilma-alusten hankinnasta, reittien ja ilma-alusten paremmasta sovittamisesta yhteen sekä polttoaineen optimointiohjelmiston käyttöönotosta (2.4.1.3 jakso). Työvoiman osalta TAP Air Portugal odottaa kokoaikavastaavia vähentävien toimenpiteiden ja työntekijöiden kanssa tehtyjen sopimusten uudelleenneuvottelun (2.4.1.3 jakso) tuottavan [...] sentin säästöt tarjottua istuinkilometriä kohti.

| (51) | Suurin osa ennustetuista tuloista on peräisin matkustajalentoliikenteestä, kun taas huollosta sekä rahti- ja postiliikenteestä saatavat tulot muodostavat noin [...] prosenttia kokonaistuloista vuonna 2025. Arvioidessaan matkustajalentoliikenteestä saatavia tuloja TAP Air Portugal olettaa elpymisen olevan perustason mukaisten IATA:n ennusteiden mukaista (lokakuu 2020) (33), mutta se myös olettaa lentoliikenteen vuosittaisen määrän vähenevän. Vaikka IATA esimerkiksi odottaa lentoliikenteen kasvavan 49 prosentista vuonna 2021 jopa 109 prosenttiin vuonna 2025 verrattuna vuoden 2019 matkustajamäärään, TAP olettaa, että tämä osuus on [...] prosenttia vuonna 2021 ja [...] prosenttia vuonna 2025. Lisäksi TAP Air Portugal olettaa, että vuonna 2025 tuotto on [...] senttiä ja käyttöaste [...] prosenttia, jolloin tuotto on pienempi ([...] senttiä) ja käyttöaste korkeampi ([...] %) kuin vuonna 2019. TAP Air Portugal ennustaa myös 2.4.1.4 jaksossa kuvatuista rahtiin ja oheistoimintoihin liittyvistä toimenpiteistä johtuvien tulojen lisääntyvän. Kun otetaan huomioon kaikki tulolähteet, TAP Air Portugal odottaa tulojen CASK-yksikkökustannusta kohden pienenevän vuoden 2019 [...] sentistä [...] senttiin vuonna 2025. |
| --- | --- |

(51)

Suurin osa ennustetuista tuloista on peräisin matkustajalentoliikenteestä, kun taas huollosta sekä rahti- ja postiliikenteestä saatavat tulot muodostavat noin [...] prosenttia kokonaistuloista vuonna 2025. Arvioidessaan matkustajalentoliikenteestä saatavia tuloja TAP Air Portugal olettaa elpymisen olevan perustason mukaisten IATA:n ennusteiden mukaista (lokakuu 2020) (33), mutta se myös olettaa lentoliikenteen vuosittaisen määrän vähenevän. Vaikka IATA esimerkiksi odottaa lentoliikenteen kasvavan 49 prosentista vuonna 2021 jopa 109 prosenttiin vuonna 2025 verrattuna vuoden 2019 matkustajamäärään, TAP olettaa, että tämä osuus on [...] prosenttia vuonna 2021 ja [...] prosenttia vuonna 2025. Lisäksi TAP Air Portugal olettaa, että vuonna 2025 tuotto on [...] senttiä ja käyttöaste [...] prosenttia, jolloin tuotto on pienempi ([...] senttiä) ja käyttöaste korkeampi ([...] %) kuin vuonna 2019. TAP Air Portugal ennustaa myös 2.4.1.4 jaksossa kuvatuista rahtiin ja oheistoimintoihin liittyvistä toimenpiteistä johtuvien tulojen lisääntyvän. Kun otetaan huomioon kaikki tulolähteet, TAP Air Portugal odottaa tulojen CASK-yksikkökustannusta kohden pienenevän vuoden 2019 [...] sentistä [...] senttiin vuonna 2025.

33

| (52) | Rakenneuudistussuunnitelmassa, josta ilmoitettiin 10 päivänä kesäkuuta 2021, esitettiin epäsuotuisa skenaario, joka perustui kolmen parametrin – polttoainekustannusten, kysynnän ja tuoton – kielteiseen kehitykseen. Kun parametrien vaihtelu epäsuotuisassa skenaariossa on kielteistä, TAP Air Portugalin liiketoiminnan rahavirta ja liikevoitto [...], ja pessimistinen oletus muuttaa ainoastaan tulosten suuruutta. Vain kaikkein epäedullisimmassa skenaariossa, jossa kaikkien kolmen kyseisen muuttujan oletetaan kehittyvän kielteisesti, [...]. |
| --- | --- |

(52)

Rakenneuudistussuunnitelmassa, josta ilmoitettiin 10 päivänä kesäkuuta 2021, esitettiin epäsuotuisa skenaario, joka perustui kolmen parametrin – polttoainekustannusten, kysynnän ja tuoton – kielteiseen kehitykseen. Kun parametrien vaihtelu epäsuotuisassa skenaariossa on kielteistä, TAP Air Portugalin liiketoiminnan rahavirta ja liikevoitto [...], ja pessimistinen oletus muuttaa ainoastaan tulosten suuruutta. Vain kaikkein epäedullisimmassa skenaariossa, jossa kaikkien kolmen kyseisen muuttujan oletetaan kehittyvän kielteisesti, [...].

| (53) | Lisäksi Portugali toimitti 9 päivänä marraskuuta 2021 päivitetyt tiedot ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman rahoitusennusteista. Päivityksessä otetaan huomioon lentoliikenteen markkinoiden viimeaikainen kehitys suhteessa ilmoitettuihin ennusteisiin, erityisesti liikenteen elpymisnäkymien paraneminen (34) ja lentopetrolin hintojen nousu, ja oletetaan, että liikennekustannukset nousevat [...] prosenttia viimeaikaisen inflaatiokehityksen mukaisesti. Nämä tarkistetut oletukset johtavat sekä tulojen että kustannusten kasvuun ilmoitettuihin ennusteisiin verrattuna. Kokonaisuutena liikevoitto [...], mutta se on [...] eli [...] miljoonaa euroa ilmoitetuissa ennusteissa esitetyn [...] miljoonan euron sijasta. Vastaavasti nettotulos muuttuu positiiviseksi [...] ([...] [...] miljoonaa euroa), [...] [...] miljoonaa euroa. Vuonna [...] sijoitetun pääoman tuotto olisi [...], kun taas oman pääoman tuotto olisi [...] [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(53)

Lisäksi Portugali toimitti 9 päivänä marraskuuta 2021 päivitetyt tiedot ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman rahoitusennusteista. Päivityksessä otetaan huomioon lentoliikenteen markkinoiden viimeaikainen kehitys suhteessa ilmoitettuihin ennusteisiin, erityisesti liikenteen elpymisnäkymien paraneminen (34) ja lentopetrolin hintojen nousu, ja oletetaan, että liikennekustannukset nousevat [...] prosenttia viimeaikaisen inflaatiokehityksen mukaisesti. Nämä tarkistetut oletukset johtavat sekä tulojen että kustannusten kasvuun ilmoitettuihin ennusteisiin verrattuna. Kokonaisuutena liikevoitto [...], mutta se on [...] eli [...] miljoonaa euroa ilmoitetuissa ennusteissa esitetyn [...] miljoonan euron sijasta. Vastaavasti nettotulos muuttuu positiiviseksi [...] ([...] [...] miljoonaa euroa), [...] [...] miljoonaa euroa. Vuonna [...] sijoitetun pääoman tuotto olisi [...], kun taas oman pääoman tuotto olisi [...] [...] prosenttia.

34

2.5   Aloittamispäätöksessä esitetyt alustavat havainnot

Aloittamispäätöksessä esitetyt alustavat havainnot

| (54) | Portugalin 10 päivänä kesäkuuta 2021 päivätyssä ilmoituksessa toimittamien tietojen perusteella komissio katsoi aloittamispäätöksessä TAP SGPS:lle myönnetyn ilmoitetun valtiontuen olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan ja 108 artiklan 3 kohdan mukaista sääntöjenmukaista valtiontukea. Se arvioi kyseisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla ja päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn todettuaan, että useat näissä suuntaviivoissa vahvistetut sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytykset eivät ensi näkemältä näyttäneet täyttyvän. |
| --- | --- |

(54)

Portugalin 10 päivänä kesäkuuta 2021 päivätyssä ilmoituksessa toimittamien tietojen perusteella komissio katsoi aloittamispäätöksessä TAP SGPS:lle myönnetyn ilmoitetun valtiontuen olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan ja 108 artiklan 3 kohdan mukaista sääntöjenmukaista valtiontukea. Se arvioi kyseisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla ja päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn todettuaan, että useat näissä suuntaviivoissa vahvistetut sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytykset eivät ensi näkemältä näyttäneet täyttyvän.

| (55) | Aloittamispäätöksessä komissio katsoi alustavasti, että TAP SGPS, joka nimettiin tuensaajaksi, oli oikeutettu rakenneuudistustukeen erityisesti siksi, että sen kertynyt negatiivinen oma pääoma kasvoi vuoden 2019 lopun [...] miljoonasta eurosta [...] miljardiin euroon vuonna 2020. Komissio katsoi myös, että rakenneuudistustuki oli tarpeen, jotta rakenneuudistussuunnitelma voitiin toteuttaa onnistuneesti, ja että sen muoto oli asianmukainen havaittujen likviditeetti- ja vakavaraisuusongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

(55)

Aloittamispäätöksessä komissio katsoi alustavasti, että TAP SGPS, joka nimettiin tuensaajaksi, oli oikeutettu rakenneuudistustukeen erityisesti siksi, että sen kertynyt negatiivinen oma pääoma kasvoi vuoden 2019 lopun [...] miljoonasta eurosta [...] miljardiin euroon vuonna 2020. Komissio katsoi myös, että rakenneuudistustuki oli tarpeen, jotta rakenneuudistussuunnitelma voitiin toteuttaa onnistuneesti, ja että sen muoto oli asianmukainen havaittujen likviditeetti- ja vakavaraisuusongelmien ratkaisemiseksi.

| (56) | Komissio totesi, että varovaisten oletusten perusteella arvio odotettavissa olevista voitoista ja noin [...] prosentin oman pääoman tuotosta [...] rakenneuudistuskauden loppuun mennessä tuki Portugalin väitettä, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelmalla varmistettaisiin tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja se toimisi vakaasti myös epäsuotuisassa skenaariossa. Ilman valtion toimenpidettä tuensaaja ja siten myös TAP Air Portugal poistuisivat väistämättä markkinoilta, mikä aiheuttaisi sosiaalisia vaikeuksia, kielteisiä heijastusvaikutuksia koko Portugalin talouteen – joka on vahvasti riippuvainen matkailualasta – ja vaikeasti korvattavan, tärkeän palvelun keskeytymisen. |
| --- | --- |

(56)

Komissio totesi, että varovaisten oletusten perusteella arvio odotettavissa olevista voitoista ja noin [...] prosentin oman pääoman tuotosta [...] rakenneuudistuskauden loppuun mennessä tuki Portugalin väitettä, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelmalla varmistettaisiin tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja se toimisi vakaasti myös epäsuotuisassa skenaariossa. Ilman valtion toimenpidettä tuensaaja ja siten myös TAP Air Portugal poistuisivat väistämättä markkinoilta, mikä aiheuttaisi sosiaalisia vaikeuksia, kielteisiä heijastusvaikutuksia koko Portugalin talouteen – joka on vahvasti riippuvainen matkailualasta – ja vaikeasti korvattavan, tärkeän palvelun keskeytymisen.

| (57) | Sen jälkeen komissio esitti epäilyjä ensin tuen oikeasuhteisuudesta (35) ja huomautti, että vuonna 2021 tehtäviä uusia ilma-alusten vuokrasopimuksia lukuun ottamatta suurin osa oman rahoitusosuuden lähteistä oli peräisin kustannusten vähentämisestä eli yksinomaan kustannusten välttämisestä ilman markkinasijoittajan tai lainanantajan myöntämää uutta rahoitusta. Komissio totesi, että oma rahoitusosuus vastaisi enintään [...] prosenttia rakenneuudistuskustannuksista, ja oli epäselvää, voitiinko työvoimakustannusten vähennyksiä, joiden osuus on yli [...] prosenttia omasta rahoitusosuudesta, hyväksyä. Vastuunjakovaatimusten osalta komissio totesi, ettei sille, miksi TAP SGPS:n joukkovelkakirjojen haltijoiden velan osittainen vähentäminen ei periaatteessa olisi mahdollista, ollut esitetty mitään perusteluja. |
| --- | --- |

(57)

Sen jälkeen komissio esitti epäilyjä ensin tuen oikeasuhteisuudesta (35) ja huomautti, että vuonna 2021 tehtäviä uusia ilma-alusten vuokrasopimuksia lukuun ottamatta suurin osa oman rahoitusosuuden lähteistä oli peräisin kustannusten vähentämisestä eli yksinomaan kustannusten välttämisestä ilman markkinasijoittajan tai lainanantajan myöntämää uutta rahoitusta. Komissio totesi, että oma rahoitusosuus vastaisi enintään [...] prosenttia rakenneuudistuskustannuksista, ja oli epäselvää, voitiinko työvoimakustannusten vähennyksiä, joiden osuus on yli [...] prosenttia omasta rahoitusosuudesta, hyväksyä. Vastuunjakovaatimusten osalta komissio totesi, ettei sille, miksi TAP SGPS:n joukkovelkakirjojen haltijoiden velan osittainen vähentäminen ei periaatteessa olisi mahdollista, ollut esitetty mitään perusteluja.

35

| (58) | Komissio esitti epäilyjä myös kilpailun vääristymistä rajoittavista toimenpiteistä (36). Komissio huomautti muun muassa, että i) oli kyseenalaista, voitaisiinko tiettyjen tappiollista toimintaa koskevien omaisuuserien ehdotettuja luovutuksia pitää tuen aiheuttaman kilpailun vääristymisen poistamisena ja riittäisivätkö ehdotetut luovutukset ylipäätään poistamaan tällaisen vääristymän, ii) Portugalin viranomaisten näkemys, jonka mukaan lähtö- ja saapumisaikojen luovutus oli ennenaikaista ja tarpeetonta, ei perustunut mihinkään määrälliseen analyysiin, joka olisi osoittanut, että tällaiset luovutukset todella vaarantaisivat TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palauttamisen, kun otetaan huomioon sen vahva asema lähtö- ja saapumisaikojen suhteen pahasti ruuhkautuneella Lissabonin lentoasemalla, ja iii) vaikka vuodeksi 2025 ennustettu lentokaluston kokonaiskapasiteetti oli pienempi kuin ennen rakenneuudistusta, ei voitu mitenkään todentaa, että rakenneuudistuskauden aikana uusien ilma-alusten hankinnoilla luotava kapasiteetti ei olisi liiallinen, eikä ollut olemassa mitään sitoumusta pitää kapasiteetti pienempänä rakenneuudistussuunnitelman keston ajan. |
| --- | --- |

(58)

Komissio esitti epäilyjä myös kilpailun vääristymistä rajoittavista toimenpiteistä (36). Komissio huomautti muun muassa, että i) oli kyseenalaista, voitaisiinko tiettyjen tappiollista toimintaa koskevien omaisuuserien ehdotettuja luovutuksia pitää tuen aiheuttaman kilpailun vääristymisen poistamisena ja riittäisivätkö ehdotetut luovutukset ylipäätään poistamaan tällaisen vääristymän, ii) Portugalin viranomaisten näkemys, jonka mukaan lähtö- ja saapumisaikojen luovutus oli ennenaikaista ja tarpeetonta, ei perustunut mihinkään määrälliseen analyysiin, joka olisi osoittanut, että tällaiset luovutukset todella vaarantaisivat TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palauttamisen, kun otetaan huomioon sen vahva asema lähtö- ja saapumisaikojen suhteen pahasti ruuhkautuneella Lissabonin lentoasemalla, ja iii) vaikka vuodeksi 2025 ennustettu lentokaluston kokonaiskapasiteetti oli pienempi kuin ennen rakenneuudistusta, ei voitu mitenkään todentaa, että rakenneuudistuskauden aikana uusien ilma-alusten hankinnoilla luotava kapasiteetti ei olisi liiallinen, eikä ollut olemassa mitään sitoumusta pitää kapasiteetti pienempänä rakenneuudistussuunnitelman keston ajan.

36

| (59) | Komissio totesi lopuksi, että suunnitelman kesto oli yli viisi vuotta, mutta ennusteet kysynnän kehityksestä vuoden 2025 loppuun mennessä olivat epävarmoja hyvin tiukoissa stressiskenaarioissa, jotka saattavat vaatia enemmän tukea (37). |
| --- | --- |

(59)

Komissio totesi lopuksi, että suunnitelman kesto oli yli viisi vuotta, mutta ennusteet kysynnän kehityksestä vuoden 2025 loppuun mennessä olivat epävarmoja hyvin tiukoissa stressiskenaarioissa, jotka saattavat vaatia enemmän tukea (37).

37

3.   PORTUGALIN HUOMAUTUKSET

PORTUGALIN HUOMAUTUKSET

| (60) | Portugali toimitti huomautuksensa aloittamispäätöksestä 19 päivänä elokuuta 2021. |
| --- | --- |

(60)

Portugali toimitti huomautuksensa aloittamispäätöksestä 19 päivänä elokuuta 2021.

| (61) | Portugali muistuttaa alustavana huomautuksena covid-19-pandemian aiheuttamasta lentoliikenteen ennennäkemättömästä ja yleisestä pysähtymisestä sekä tämän tuhoisista ja epäsymmetrisistä seurauksista lentoliikenteen harjoittajille. Portugali huomauttaa, että ennen pandemiaa TAP Air Portugal tuotti voittoa erillisenä yrityksenä ja osoitti selkeitä merkkejä taloudellisesta vakaudesta. Portugali huomauttaa lopuksi, että pandemia lykkäsi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen – joita oli tarkoitus soveltaa 31 päivään joulukuuta 2020 asti – uudelleentarkastelua. Vaikka pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja ei ole suunniteltu covid-19-pandemian kaltaisiin poikkeuksellisiin olosuhteisiin, niissä jätetään tilaa sääntöjen joustavammalle soveltamiselle erityisesti, kun on kyse oman rahoitusosuuden katsomisesta riittävän suureksi ja asianmukaiseksi. Portugalin mukaan covid-19-pandemiaan ja sen aiheuttamiin TAP:n liiketoimintamalliin kohdistuneisiin vaikutuksiin liittyvät ainutlaatuiset olosuhteet ja haasteet oikeuttavat alan aiempiin tavanomaisiin pelastamis- ja rakenneuudistustoimiin verrattuna joustavamman lähestymistavan. Covid-19-pandemian luoma ennennäkemätön toimintaympäristö edellyttää pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien sääntöjen ja periaatteiden joustavaa täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(61)

Portugali muistuttaa alustavana huomautuksena covid-19-pandemian aiheuttamasta lentoliikenteen ennennäkemättömästä ja yleisestä pysähtymisestä sekä tämän tuhoisista ja epäsymmetrisistä seurauksista lentoliikenteen harjoittajille. Portugali huomauttaa, että ennen pandemiaa TAP Air Portugal tuotti voittoa erillisenä yrityksenä ja osoitti selkeitä merkkejä taloudellisesta vakaudesta. Portugali huomauttaa lopuksi, että pandemia lykkäsi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen – joita oli tarkoitus soveltaa 31 päivään joulukuuta 2020 asti – uudelleentarkastelua. Vaikka pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja ei ole suunniteltu covid-19-pandemian kaltaisiin poikkeuksellisiin olosuhteisiin, niissä jätetään tilaa sääntöjen joustavammalle soveltamiselle erityisesti, kun on kyse oman rahoitusosuuden katsomisesta riittävän suureksi ja asianmukaiseksi. Portugalin mukaan covid-19-pandemiaan ja sen aiheuttamiin TAP:n liiketoimintamalliin kohdistuneisiin vaikutuksiin liittyvät ainutlaatuiset olosuhteet ja haasteet oikeuttavat alan aiempiin tavanomaisiin pelastamis- ja rakenneuudistustoimiin verrattuna joustavamman lähestymistavan. Covid-19-pandemian luoma ennennäkemätön toimintaympäristö edellyttää pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien sääntöjen ja periaatteiden joustavaa täytäntöönpanoa.

3.1   Rahoitusennusteet ja elinkelpoisuuden palauttaminen

Rahoitusennusteet ja elinkelpoisuuden palauttaminen

| (62) | Portugali korostaa, että rakenneuudistussuunnitelman ennusteet perustuvat luotettaviin ja varovaisiin oletuksiin. Portugali painottaa, että vaikka IATA:n ennusteet ylittävät vuoden 2019 tasot jo vuoteen 2024 mennessä, suunnitelman perusskenaarion kysyntäennusteet nousevat takaisin vuoden 2019 tasoille vasta [...]. Vastaavasti TAP Air Portugalin tulojen kehitys alkaa vuonna 2021 alhaisemmalta tasolta verrattuna matkustajaennusteeseen, eli vuonna 2021 matkustajatulot ovat [...] prosenttia ja matkustajamäärä [...] prosenttia vuoden 2019 tasosta. |
| --- | --- |

(62)

Portugali korostaa, että rakenneuudistussuunnitelman ennusteet perustuvat luotettaviin ja varovaisiin oletuksiin. Portugali painottaa, että vaikka IATA:n ennusteet ylittävät vuoden 2019 tasot jo vuoteen 2024 mennessä, suunnitelman perusskenaarion kysyntäennusteet nousevat takaisin vuoden 2019 tasoille vasta [...]. Vastaavasti TAP Air Portugalin tulojen kehitys alkaa vuonna 2021 alhaisemmalta tasolta verrattuna matkustajaennusteeseen, eli vuonna 2021 matkustajatulot ovat [...] prosenttia ja matkustajamäärä [...] prosenttia vuoden 2019 tasosta.

| (63) | Portugali korostaa, että TAP Air Portugal on käyttänyt kapasiteettiaan ketterästi. Yritys pystyi kohdentamaan kapasiteettinsa uudelleen osamarkkinoille, joilla on kysyntää, ja kompensoi näin Brasiliaan ja Brasiliasta suuntautuvan matkustamisen kehitystä Afrikan liikennevirtojen vahvemman elpymisen avulla. Se oli myös käyttöasteiden laskiessa aktiivisesti korvannut suuremmat ilma-alukset pienemmillä ilma-alustyypeillä ja esimerkiksi muuntanut matkustajalentokoneita rahtiliikenteessä käytettäviksi. Tämä ketterä kapasiteetin käyttö ja joustavat toiminnot yhdistettynä tiukkoihin kustannusten hillitsemistoimiin johtivat siihen, että käteisvaroja kului vähemmän kuin rakenneuudistussuunnitelmassa odotettiin, vaikka kysyntäskenaario oli huonompi (esimerkiksi TAP Air Portugalin liikevoitto vuoden 2021 ensimmäisellä puoliskolla oli [...] miljoonaa euroa enemmän kuin suunnitelmassa ennustettiin). |
| --- | --- |

(63)

Portugali korostaa, että TAP Air Portugal on käyttänyt kapasiteettiaan ketterästi. Yritys pystyi kohdentamaan kapasiteettinsa uudelleen osamarkkinoille, joilla on kysyntää, ja kompensoi näin Brasiliaan ja Brasiliasta suuntautuvan matkustamisen kehitystä Afrikan liikennevirtojen vahvemman elpymisen avulla. Se oli myös käyttöasteiden laskiessa aktiivisesti korvannut suuremmat ilma-alukset pienemmillä ilma-alustyypeillä ja esimerkiksi muuntanut matkustajalentokoneita rahtiliikenteessä käytettäviksi. Tämä ketterä kapasiteetin käyttö ja joustavat toiminnot yhdistettynä tiukkoihin kustannusten hillitsemistoimiin johtivat siihen, että käteisvaroja kului vähemmän kuin rakenneuudistussuunnitelmassa odotettiin, vaikka kysyntäskenaario oli huonompi (esimerkiksi TAP Air Portugalin liikevoitto vuoden 2021 ensimmäisellä puoliskolla oli [...] miljoonaa euroa enemmän kuin suunnitelmassa ennustettiin).

| (64) | Portugali huomauttaa TAP Air Portugalin olettaneen, että yksikkötuotto tarjotulta istuinkilometriltä (RASK) alittaisi aikaisemman tason ([...] senttiä vuoteen 2025 mennessä, kun se vuonna 2018 oli jopa [...] senttiä) ja sen, mitä yritys on tällä hetkellä pystynyt saavuttamaan (kompensoimalla rakenneuudistussuunnitelman matkustajamääriin verrattuna pienemmän matkustajamäärän). Portugali toteaa myös, että rakenneuudistussuunnitelmassa ei otettu huomioon jopa [...] miljoonan euroa lisätuloja, jotka saatiin ilmoituksen jälkeen yksilöidyistä prosessien ja menetelmien parannuksista, keskeisten järjestelmien ja välineiden päivityksistä sekä kustannuksia vähentävistä lisäaloitteista (esimerkiksi lentokaluston vuokrasopimuksista, maksujen lykkäyksistä ja tulevista neuvottelukierroksista hyväksymisen jälkeen). |
| --- | --- |

(64)

Portugali huomauttaa TAP Air Portugalin olettaneen, että yksikkötuotto tarjotulta istuinkilometriltä (RASK) alittaisi aikaisemman tason ([...] senttiä vuoteen 2025 mennessä, kun se vuonna 2018 oli jopa [...] senttiä) ja sen, mitä yritys on tällä hetkellä pystynyt saavuttamaan (kompensoimalla rakenneuudistussuunnitelman matkustajamääriin verrattuna pienemmän matkustajamäärän). Portugali toteaa myös, että rakenneuudistussuunnitelmassa ei otettu huomioon jopa [...] miljoonan euroa lisätuloja, jotka saatiin ilmoituksen jälkeen yksilöidyistä prosessien ja menetelmien parannuksista, keskeisten järjestelmien ja välineiden päivityksistä sekä kustannuksia vähentävistä lisäaloitteista (esimerkiksi lentokaluston vuokrasopimuksista, maksujen lykkäyksistä ja tulevista neuvottelukierroksista hyväksymisen jälkeen).

| (65) | Rakenneuudistuskauden keston osalta Portugali väittää, että monia rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviä toimenpiteitä on toteutettu jo vuodesta 2020 lähtien, vaikka rakenneuudistustuki myönnetään vasta vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä. TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palauttamisen [...] kannalta keskeisen valtion toimenpiteen kesto on näin ollen alle viisi vuotta. |
| --- | --- |

(65)

Rakenneuudistuskauden keston osalta Portugali väittää, että monia rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviä toimenpiteitä on toteutettu jo vuodesta 2020 lähtien, vaikka rakenneuudistustuki myönnetään vasta vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä. TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palauttamisen [...] kannalta keskeisen valtion toimenpiteen kesto on näin ollen alle viisi vuotta.

3.2   Oikeasuhteisuus ja valtiontuen rajoittaminen välttämättömään

Oikeasuhteisuus ja valtiontuen rajoittaminen välttämättömään

| (66) | Marraskuun 16 päivänä 2021 toimittamissaan huomautuksissa Portugali ilmoitti uusista oman rahoitusosuuden lähteistä, ei enää vaatinut työvoimakustannusten vähentämisen luokittelua oman rahoitusosuuden lähteeksi sekä esitti uuden erittelyn rakenneuudistuskustannuksista ja huomautuksia vastuunjakoa koskevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(66)

Marraskuun 16 päivänä 2021 toimittamissaan huomautuksissa Portugali ilmoitti uusista oman rahoitusosuuden lähteistä, ei enää vaatinut työvoimakustannusten vähentämisen luokittelua oman rahoitusosuuden lähteeksi sekä esitti uuden erittelyn rakenneuudistuskustannuksista ja huomautuksia vastuunjakoa koskevista toimenpiteistä.

3.2.1   Uudet oman rahoitusosuuden lähteet

Uudet oman rahoitusosuuden lähteet

| (67) | Portugali yksilöi seuraavat uudet oman rahoitusosuuden lähteet:






  a) | Nykyisten luotonantajien antama tuki: Portugali huomauttaa, että TAP Air Portugal onnistui saamaan tukea nykyisiltä luotonantajilta. Covid-19-pandemian ja siitä johtuvan EBITDAR-käyttökatteen heikkenemisen vuoksi TAP Air Portugal on [...]. Yritys onnistui kuitenkin saamaan luotonantajat luopumaan sopimusvakuuksista, millä vältettiin myyntiä ja ennenaikaista takaisinmaksua koskevien optioiden syntyminen. Portugalin mukaan tällaiset luopumiset ovat yksi vastuunjaon ja oman rahoitusosuuden muoto, koska [...] (johdanto-osan 43 kappaleen g alakohta). |
| --- | --- | --- |

(67)

Portugali yksilöi seuraavat uudet oman rahoitusosuuden lähteet:

a)

Nykyisten luotonantajien antama tuki: Portugali huomauttaa, että TAP Air Portugal onnistui saamaan tukea nykyisiltä luotonantajilta. Covid-19-pandemian ja siitä johtuvan EBITDAR-käyttökatteen heikkenemisen vuoksi TAP Air Portugal on [...]. Yritys onnistui kuitenkin saamaan luotonantajat luopumaan sopimusvakuuksista, millä vältettiin myyntiä ja ennenaikaista takaisinmaksua koskevien optioiden syntyminen. Portugalin mukaan tällaiset luopumiset ovat yksi vastuunjaon ja oman rahoitusosuuden muoto, koska [...] (johdanto-osan 43 kappaleen g alakohta).

Nykyisten luotonantajien antama tuki:

| b) | Uusi sijoittajilta saatava ja markkinarahoitus: Portugali huomauttaa, että mahdolliset uudet sijoittajat, jotka ovat kiinnostuneita hankkimaan osakkeita tulevaisuudessa, ovat ottaneet yhteyttä TAP Air Portugaliin, ja yritys on neuvotellut uudesta rahoituksesta (johdanto-osan 43 kappaleen e alakohta). |
| --- | --- |

b)

Uusi sijoittajilta saatava ja markkinarahoitus: Portugali huomauttaa, että mahdolliset uudet sijoittajat, jotka ovat kiinnostuneita hankkimaan osakkeita tulevaisuudessa, ovat ottaneet yhteyttä TAP Air Portugaliin, ja yritys on neuvotellut uudesta rahoituksesta (johdanto-osan 43 kappaleen e alakohta).

Uusi sijoittajilta saatava ja markkinarahoitus:

| c) | Ilma-alusten lisärahoitus: Portugali esittää näyttöä uusista ilma-alusten vuokraamisen rahoitusta koskevista sitoumuksista, joilla tällaisen rahoituksen määrää lisätään [...] miljoonasta eurosta yhteensä [...] miljoonaan euroon (johdanto-osan 43 kappaleen c alakohta). |
| --- | --- |

c)

Ilma-alusten lisärahoitus: Portugali esittää näyttöä uusista ilma-alusten vuokraamisen rahoitusta koskevista sitoumuksista, joilla tällaisen rahoituksen määrää lisätään [...] miljoonasta eurosta yhteensä [...] miljoonaan euroon (johdanto-osan 43 kappaleen c alakohta).

Ilma-alusten lisärahoitus:

3.2.2   Työvoimakustannusten vähentäminen

Työvoimakustannusten vähentäminen

| (68) | Työvoimakustannusten vähentämisestä, josta komissio esitti epäilyjä, Portugali totesi olennaisilta osin, että se auttaa minimoimaan tuen ja että työvoimakustannusten supistukset ovat tuensaajan velkojien tosiasiallisia, pysyviä ja peruuttamattomia rahoitusosuuksia. Portugali korostaa, että Portugalin lainsäädännön mukaan työntekijät ovat etuoikeutettuja velkojia suhteessa työnantajiin, koska työntekijöiden saatavat asetetaan likvidaatiossa ensisijaisiksi muiden taattujen tai etuoikeutettujen saatavien edelle. Näin ollen omana rahoitusosuutena ehdotetut yhteensä [...] miljoonan euron työvoimakustannusten supistukset sisältävät tällaisia luottoja. Portugali huomauttaa lopuksi, että TAP Air Portugal saavutti tällaisia kustannussäästöjä neuvotteluilla ja vaati työntekijöitä luopumaan osasta tulevia saataviaan. Näin ollen ne vastaavat velkojen kuoletusta tai muita kumppanien (esimerkiksi ilma-alusten toimittajien tai vuokralle antajien) myöntämiä sopimusperusteisten kustannusten alennuksia, joilla nämä sekä osallistuvat kustannuksiin että osoittavat luottavansa tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen. |
| --- | --- |

(68)

Työvoimakustannusten vähentämisestä, josta komissio esitti epäilyjä, Portugali totesi olennaisilta osin, että se auttaa minimoimaan tuen ja että työvoimakustannusten supistukset ovat tuensaajan velkojien tosiasiallisia, pysyviä ja peruuttamattomia rahoitusosuuksia. Portugali korostaa, että Portugalin lainsäädännön mukaan työntekijät ovat etuoikeutettuja velkojia suhteessa työnantajiin, koska työntekijöiden saatavat asetetaan likvidaatiossa ensisijaisiksi muiden taattujen tai etuoikeutettujen saatavien edelle. Näin ollen omana rahoitusosuutena ehdotetut yhteensä [...] miljoonan euron työvoimakustannusten supistukset sisältävät tällaisia luottoja. Portugali huomauttaa lopuksi, että TAP Air Portugal saavutti tällaisia kustannussäästöjä neuvotteluilla ja vaati työntekijöitä luopumaan osasta tulevia saataviaan. Näin ollen ne vastaavat velkojen kuoletusta tai muita kumppanien (esimerkiksi ilma-alusten toimittajien tai vuokralle antajien) myöntämiä sopimusperusteisten kustannusten alennuksia, joilla nämä sekä osallistuvat kustannuksiin että osoittavat luottavansa tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen.

| (69) | Portugali myönsi, että oman rahoitusosuuden aiheuttamien tuensaajan vakavaraisuuteen tai likviditeettiin kohdistuvien vaikutusten olisi yleensä oltava verrattavissa myönnetyn tuen vaikutuksiin ja että kustannusten pienentäminen ei ole pääomankorotustoimenpide, mutta poikkeukselliset olosuhteet huomioon ottaen voidaan silti hyväksyä oma rahoitusosuus, jolla ei ole myönnettyyn tukeen verrattavissa olevia vaikutuksia. Portugali ei enää 16 päivänä marraskuuta 2021 toimittamissaan huomautuksissa sisällyttänyt työvoimakustannusten supistuksia tuensaajan rakenneuudistuskustannuksiin maksaman oman rahoitusosuuden lähteisiin. |
| --- | --- |

(69)

Portugali myönsi, että oman rahoitusosuuden aiheuttamien tuensaajan vakavaraisuuteen tai likviditeettiin kohdistuvien vaikutusten olisi yleensä oltava verrattavissa myönnetyn tuen vaikutuksiin ja että kustannusten pienentäminen ei ole pääomankorotustoimenpide, mutta poikkeukselliset olosuhteet huomioon ottaen voidaan silti hyväksyä oma rahoitusosuus, jolla ei ole myönnettyyn tukeen verrattavissa olevia vaikutuksia. Portugali ei enää 16 päivänä marraskuuta 2021 toimittamissaan huomautuksissa sisällyttänyt työvoimakustannusten supistuksia tuensaajan rakenneuudistuskustannuksiin maksaman oman rahoitusosuuden lähteisiin.

3.2.3   Rakenneuudistuskustannusten erittely ja rahoituslähteet

Rakenneuudistuskustannusten erittely ja rahoituslähteet

| (70) | Portugali toimitti 16 päivänä marraskuuta 2021 jäljempänä esitettävän erittelyn rakenneuudistuskustannuksista sekä omien rahoitusosuuksien laskennasta ja niiden osuudesta ottaen huomioon uudet oman rahoitusosuuden lähteet.


  Taulukko 2



  Rakenneuudistuskustannusten erittely ja rahoituslähteet (miljoonaa euroa pyöristettynä)











  Rakenneuudistuskustannukset | Rahoituslähteet | milj. euroa | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Oma rahoitusosuus | | |
| Uusien ilma-alusten hankinta | [...] | Henkilöstölle maksettavat korvaukset | [...] | [...] % |
| Velan takaisinmaksu | [...] | Uudelleen neuvotellut sopimukset kolmansien osapuolten kanssa | (...) | [...] % |
| [...] | [...] | Uusien ilma-alusten vuokraus | [...] | [...] % |
| Henkilöstölle maksettavat korvaukset | [...] | Muut rahoitusosuudet | [...] | [...] % |
| Liiketoiminnan tappiot | [...] | Joukkovelkakirjalainojen ja pankkilainojen sopimusvakuudet (markkina-arvo) | [...] | [...] % |
| | | Tilapäinen likviditeetti ([...] % ilman takausta) | [...] | [...] % |
| | | Uudet pankkilainat | [...] | [...] % |
| | | M&E Brasiliin liittyvät ennakoimattomat menot | [...] | [...] % |
| | | Valtiontuki | | |
| | | Pääomasijoitus | [...] | [...] % |
| | | Tilapäinen likviditeetti ([...] %:lla takaus) | [...] | [...] % |
| | | | | |
| | | Oman rahoitusosuuden määrä | [...] | [...] % |
| | | Rakenneuudistustuen määrä | [...] | [...] % |
| | | RAHOITUS YHTEENSÄ | (...) | |

(70)

Portugali toimitti 16 päivänä marraskuuta 2021 jäljempänä esitettävän erittelyn rakenneuudistuskustannuksista sekä omien rahoitusosuuksien laskennasta ja niiden osuudesta ottaen huomioon uudet oman rahoitusosuuden lähteet.

Taulukko 2

Taulukko 2

Rakenneuudistuskustannusten erittely ja rahoituslähteet (miljoonaa euroa pyöristettynä)

Rakenneuudistuskustannusten erittely ja rahoituslähteet (miljoonaa euroa pyöristettynä)

Rakenneuudistuskustannukset

Rakenneuudistuskustannukset

Rahoituslähteet

Rahoituslähteet

milj. euroa

milj. euroa

%

%

Oma rahoitusosuus

Oma rahoitusosuus

Uusien ilma-alusten hankinta

[...]

Henkilöstölle maksettavat korvaukset

[...]

[...] %

Velan takaisinmaksu

[...]

Uudelleen neuvotellut sopimukset kolmansien osapuolten kanssa

(...)

[...] %

[...]

[...]

Uusien ilma-alusten vuokraus

[...]

[...] %

Henkilöstölle maksettavat korvaukset

[...]

Muut rahoitusosuudet

[...]

[...] %

Liiketoiminnan tappiot

[...]

Joukkovelkakirjalainojen ja pankkilainojen sopimusvakuudet (markkina-arvo)

[...]

[...] %

Tilapäinen likviditeetti ([...] % ilman takausta)

[...]

[...] %

Uudet pankkilainat

[...]

[...] %

M&E Brasiliin liittyvät ennakoimattomat menot

[...]

[...] %

Valtiontuki

Valtiontuki

Pääomasijoitus

[...]

[...] %

Tilapäinen likviditeetti ([...] %:lla takaus)

[...]

[...] %

Oman rahoitusosuuden määrä

[...]

[...] %

Rakenneuudistustuen määrä

[...]

[...] %

RAHOITUS YHTEENSÄ

RAHOITUS YHTEENSÄ

(...)

| (71) | Portugali huomauttaa, että rahoitusosuuksia, joiden osuus rakenneuudistuskustannuksista on alle 50 prosenttia, on jo hyväksytty muissa ilmailualan rakenneuudistustukea koskevissa asioissa (38) ja että covid-19-pandemia katsotaan poikkeukselliseksi olosuhteeksi, kuten komissio on todennut covid-19-pandemiaa koskevissa tilapäisissä puitteissa (39), jäljempänä ’tilapäiset puitteet’. Näin ollen Portugali toteaa, että oman rahoitusosuuden tarkistettu määrä on merkittävä etenkin, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian aiheuttamat ilmailualan epävarmuustekijät. |
| --- | --- |

(71)

Portugali huomauttaa, että rahoitusosuuksia, joiden osuus rakenneuudistuskustannuksista on alle 50 prosenttia, on jo hyväksytty muissa ilmailualan rakenneuudistustukea koskevissa asioissa (38) ja että covid-19-pandemia katsotaan poikkeukselliseksi olosuhteeksi, kuten komissio on todennut covid-19-pandemiaa koskevissa tilapäisissä puitteissa (39), jäljempänä ’tilapäiset puitteet’. Näin ollen Portugali toteaa, että oman rahoitusosuuden tarkistettu määrä on merkittävä etenkin, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian aiheuttamat ilmailualan epävarmuustekijät.

38

39

3.2.4   Vastuunjako

Vastuunjako

| (72) | Portugali toistaa, että vastuunjako varmistetaan TAP SGPS:n osakkaiden tasolla. TAP SGPS:n tappiot on kirjattu kokonaisuudessaan vuoden 2020 konsernitilinpäätökseen, ja ne vastaavat yhteensä [...] miljoonan euron negatiivista omaa pääomaa. Rakenneuudistussuunnitelman hyväksymisen jälkeen [...] miljoonan euron [...] kokonaismäärä vähennetään [...] miljoonaan euroon TAP SGPS:n kirjanpidossa. Sitä ennen [...] tappioiden kattamiseksi. |
| --- | --- |

(72)

Portugali toistaa, että vastuunjako varmistetaan TAP SGPS:n osakkaiden tasolla. TAP SGPS:n tappiot on kirjattu kokonaisuudessaan vuoden 2020 konsernitilinpäätökseen, ja ne vastaavat yhteensä [...] miljoonan euron negatiivista omaa pääomaa. Rakenneuudistussuunnitelman hyväksymisen jälkeen [...] miljoonan euron [...] kokonaismäärä vähennetään [...] miljoonaan euroon TAP SGPS:n kirjanpidossa. Sitä ennen [...] tappioiden kattamiseksi.

| (73) | Portugali selittää lisäksi, että TAP SGPS:n on rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti palattava lainamarkkinoille mahdollisimman pian. Tappioiden sälyttäminen velkojille haittaa TAP SGPS:n mahdollista tulevaa pyrkimystä hankkia varoja yksityiseltä sektorilta, vaikka se tarjoaisi vakuuksiakin. Luottomarkkinoiden toimijat katsoisivat sen olevan tosiasiallisesti maksukyvyttömyystilanteessa, jolloin luottoluokituslaitokset alentaisivat sen luokituksen välittömästi huonoimpaan luottokelpoisuusluokkaan. Tämä puolestaan johtaisi siihen, että pankit pidättäytyisivät tulevaisuudessa liiketoimista yrityksen kanssa. Portugali toteaa lopuksi, että luotonantajien luopuminen tietystä asianomaisiin lainasopimuksiin tai liikkeeseen laskettuihin velkakirjalainoihin perustuvasta oikeudesta (johdanto-osan 43 kappaleen g alakohta) olisi katsottava yhdeksi vastuunjaon muodoksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(73)

Portugali selittää lisäksi, että TAP SGPS:n on rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti palattava lainamarkkinoille mahdollisimman pian. Tappioiden sälyttäminen velkojille haittaa TAP SGPS:n mahdollista tulevaa pyrkimystä hankkia varoja yksityiseltä sektorilta, vaikka se tarjoaisi vakuuksiakin. Luottomarkkinoiden toimijat katsoisivat sen olevan tosiasiallisesti maksukyvyttömyystilanteessa, jolloin luottoluokituslaitokset alentaisivat sen luokituksen välittömästi huonoimpaan luottokelpoisuusluokkaan. Tämä puolestaan johtaisi siihen, että pankit pidättäytyisivät tulevaisuudessa liiketoimista yrityksen kanssa. Portugali toteaa lopuksi, että luotonantajien luopuminen tietystä asianomaisiin lainasopimuksiin tai liikkeeseen laskettuihin velkakirjalainoihin perustuvasta oikeudesta (johdanto-osan 43 kappaleen g alakohta) olisi katsottava yhdeksi vastuunjaon muodoksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti.

3.3   Toimenpiteet, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä

Toimenpiteet, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä

| (74) | Portugali esitti 10 päivänä kesäkuuta 2021 ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa omaisuuserien luovutuksen, kapasiteetin vähentämisen tai markkinaläsnäolon osalta TAP SGPS:n omistamien, sen ydinliiketoimintaan kuulumattomien yritysten eli Groundforcen, M&E Brasilin ja Cateringporin osakkeiden myyntiä. Mahdollisen lähtö- ja saapumisaikojen siirron suhteen Portugali katsoi aluksi, että TAP Air Portugalin tapauksessa sitoumus luopua lähtö- ja saapumisajoista Lissabonin lentoasemalla olisi ennenaikainen ja mitä todennäköisimmin tarpeeton tehokkaan kilpailun varmistamiseksi ja että se vaarantaisi yhteydet ja TAP Air Portugalin soveltaman keskuslentoasemamallin ja siten mahdollisesti yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana Portugali perusteli, selvensi tai laajensi edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään rajoittamaan kilpailun vääristymistä. Lopullisessa muodossaan ehdotetut toimenpiteet ovat seuraavat: |
| --- | --- |

(74)

Portugali esitti 10 päivänä kesäkuuta 2021 ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa omaisuuserien luovutuksen, kapasiteetin vähentämisen tai markkinaläsnäolon osalta TAP SGPS:n omistamien, sen ydinliiketoimintaan kuulumattomien yritysten eli Groundforcen, M&E Brasilin ja Cateringporin osakkeiden myyntiä. Mahdollisen lähtö- ja saapumisaikojen siirron suhteen Portugali katsoi aluksi, että TAP Air Portugalin tapauksessa sitoumus luopua lähtö- ja saapumisajoista Lissabonin lentoasemalla olisi ennenaikainen ja mitä todennäköisimmin tarpeeton tehokkaan kilpailun varmistamiseksi ja että se vaarantaisi yhteydet ja TAP Air Portugalin soveltaman keskuslentoasemamallin ja siten mahdollisesti yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana Portugali perusteli, selvensi tai laajensi edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään rajoittamaan kilpailun vääristymistä. Lopullisessa muodossaan ehdotetut toimenpiteet ovat seuraavat:

3.3.1   Lentoliikenteeseen vertikaalisesti integroituneiden toimintojen osakeosuuksien luovutus

Lentoliikenteeseen vertikaalisesti integroituneiden toimintojen osakeosuuksien luovutus

| (75) | Portugalin mukaan Groundforce on ollut aiemmin kannattava, sillä vuonna 2019 sen nettotulos oli [...] miljoonaa euroa ja tulot [...] miljoonaa euroa, mutta se kärsi pahasti covid-19-kriisistä. Groundforce menetti vuonna 2020 tuloja [...] miljoonaa euroa verrattuna vuoteen 2019 ja [...]. Näiden vaikeuksien vuoksi Groundforce aloitti valvotun maksukyvyttömyysmenettelyn, joka johtaa lopulta yrityksen rakenneuudistukseen tai likvidaatioon. Tässä yhteydessä useat johtavat eurooppalaiset maahuolintapalvelujen tarjoajat ovat jo osoittaneet kiinnostusta Groundforcea kohtaan. |
| --- | --- |

(75)

Portugalin mukaan Groundforce on ollut aiemmin kannattava, sillä vuonna 2019 sen nettotulos oli [...] miljoonaa euroa ja tulot [...] miljoonaa euroa, mutta se kärsi pahasti covid-19-kriisistä. Groundforce menetti vuonna 2020 tuloja [...] miljoonaa euroa verrattuna vuoteen 2019 ja [...]. Näiden vaikeuksien vuoksi Groundforce aloitti valvotun maksukyvyttömyysmenettelyn, joka johtaa lopulta yrityksen rakenneuudistukseen tai likvidaatioon. Tässä yhteydessä useat johtavat eurooppalaiset maahuolintapalvelujen tarjoajat ovat jo osoittaneet kiinnostusta Groundforcea kohtaan.

| (76) | Cateringpor on vuonna 1994 perustettu ateriapalveluyritys. Se on TAP SGPS:n pääasiallinen ateriapalvelujen tarjoaja, ja TAP SGPS on myös sen enemmistöosakas (omistusosuus 51 %) ja pääasiallinen tulonlähde ([...] % tuloista vuonna 2019). Yritys on ollut aiemmin yleensä kannattava, ja sen nettotulos oli [...] miljoonaa euroa ja nettotulot [...] miljoonaa euroa vuonna 2019. Cateringpor kärsi kuitenkin Groundforcen tavoin covid-19-kriisistä, mikä johti tarjottujen aterioiden vähenemiseen [...] prosentilla ja nettotuloksen supistumiseen [...] miljoonalla eurolla vuoteen 2019 verrattuna. Näiden vaikeuksien voittamiseksi Cateringpor käynnisti meneillään olevan rakenneuudistusprosessin [...], jonka päätteeksi TAP SGPS aikoo [...] prosenttia [...]. Ennusteiden mukaan [...] [...] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(76)

Cateringpor on vuonna 1994 perustettu ateriapalveluyritys. Se on TAP SGPS:n pääasiallinen ateriapalvelujen tarjoaja, ja TAP SGPS on myös sen enemmistöosakas (omistusosuus 51 %) ja pääasiallinen tulonlähde ([...] % tuloista vuonna 2019). Yritys on ollut aiemmin yleensä kannattava, ja sen nettotulos oli [...] miljoonaa euroa ja nettotulot [...] miljoonaa euroa vuonna 2019. Cateringpor kärsi kuitenkin Groundforcen tavoin covid-19-kriisistä, mikä johti tarjottujen aterioiden vähenemiseen [...] prosentilla ja nettotuloksen supistumiseen [...] miljoonalla eurolla vuoteen 2019 verrattuna. Näiden vaikeuksien voittamiseksi Cateringpor käynnisti meneillään olevan rakenneuudistusprosessin [...], jonka päätteeksi TAP SGPS aikoo [...] prosenttia [...]. Ennusteiden mukaan [...] [...] miljoonaa euroa.

| (77) | M&E Brasil on Brasiliaan sijoittautunut huolto-, korjaus- ja peruskorjauspalvelujen tarjoaja, ja TAP SGPS on sen enemmistöosakas. M&E Brasil tarjoaa laajarunkoisten ilma-alusten huoltopalveluja TAP SGPS:lle, jonka osuus sen tuloista vuonna 2019 oli [...] prosenttia. [...] on ollut [...] huolimatta [...]. Covid-19-kriisi pahensi yrityksen vaikeuksia, sillä vuonna 2020 sen tulot (noin [...] miljoonaa euroa) pienenivät puoleen vuoden 2019 tuloista ([...] miljoonaa euroa) [...] ([...] miljoonaa euroa [...] [...], [...] miljoonaa euroa [...]). [...] miljoonaa euroa [...] [...]. |
| --- | --- |

(77)

M&E Brasil on Brasiliaan sijoittautunut huolto-, korjaus- ja peruskorjauspalvelujen tarjoaja, ja TAP SGPS on sen enemmistöosakas. M&E Brasil tarjoaa laajarunkoisten ilma-alusten huoltopalveluja TAP SGPS:lle, jonka osuus sen tuloista vuonna 2019 oli [...] prosenttia. [...] on ollut [...] huolimatta [...]. Covid-19-kriisi pahensi yrityksen vaikeuksia, sillä vuonna 2020 sen tulot (noin [...] miljoonaa euroa) pienenivät puoleen vuoden 2019 tuloista ([...] miljoonaa euroa) [...] ([...] miljoonaa euroa [...] [...], [...] miljoonaa euroa [...]). [...] miljoonaa euroa [...] [...].

| (78) | Koska edellä mainitut luovutukset supistavat merkittävästi TAP Air Portugalin vertikaalisesti integroituneita lentoliikenteen oheistoimintoja, Portugali katsoo, että ne ovat hyväksyttävä toimenpide kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(78)

Koska edellä mainitut luovutukset supistavat merkittävästi TAP Air Portugalin vertikaalisesti integroituneita lentoliikenteen oheistoimintoja, Portugali katsoo, että ne ovat hyväksyttävä toimenpide kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti.

3.3.2   Lentokaluston vähentäminen ja sen koon jäädyttäminen

Lentokaluston vähentäminen ja sen koon jäädyttäminen

| (79) | Rakenneuudistussuunnitelmassa harkitaan myös kapasiteetin supistamista lentokaluston uudelleenmitoittamisen, reittiverkon yksinkertaistamisen ja kysynnän vähentymiseen sopeutumisen seurauksena. TAP Air Portugal vähensi jo lentokalustoaan 108 ilma-aluksesta [90–100] ilma-alukseen helmikuuhun 2021 mennessä. Portugali sitoutuu siihen, että TAP Air Portugalin lentokalusto on rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen aikana ja vuoden 2025 loppuun asti enintään [90–100] ilma-alusta. |
| --- | --- |

(79)

Rakenneuudistussuunnitelmassa harkitaan myös kapasiteetin supistamista lentokaluston uudelleenmitoittamisen, reittiverkon yksinkertaistamisen ja kysynnän vähentymiseen sopeutumisen seurauksena. TAP Air Portugal vähensi jo lentokalustoaan 108 ilma-aluksesta [90–100] ilma-alukseen helmikuuhun 2021 mennessä. Portugali sitoutuu siihen, että TAP Air Portugalin lentokalusto on rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen aikana ja vuoden 2025 loppuun asti enintään [90–100] ilma-alusta.

3.3.3   Lähtö- ja saapumisaikojen luovuttaminen

Lähtö- ja saapumisaikojen luovuttaminen

| (80) | Kun otetaan erityisesti huomioon TAP Air Portugalin suuri lähtö- ja saapumisaikojen osuus sen tukikohtana käyttämällä, voimakkaasti ruuhkautuneella Lissabonin lentoasemalla (johdanto-osan 32 kappale) (40), komissio katsoo tässä päätöksessä, että TAP Air Portugalilla on rakenneuudistuksen jälkeen merkittävä markkina-asema matkustajalentoliikennepalvelujen markkinoilla Lissabonin lentoasemalla. |
| --- | --- |

(80)

Kun otetaan erityisesti huomioon TAP Air Portugalin suuri lähtö- ja saapumisaikojen osuus sen tukikohtana käyttämällä, voimakkaasti ruuhkautuneella Lissabonin lentoasemalla (johdanto-osan 32 kappale) (40), komissio katsoo tässä päätöksessä, että TAP Air Portugalilla on rakenneuudistuksen jälkeen merkittävä markkina-asema matkustajalentoliikennepalvelujen markkinoilla Lissabonin lentoasemalla.

40

| (81) | Tältä osin Portugali toimitti 3 päivänä joulukuuta 2021 uuden rakenteellisen sitoumuksen, jonka mukaan se rajoittaa edelleen tuen kilpailua vääristäviä vaikutuksia matkustajalentoliikennepalvelujen tarjoamiseen Lissabonin lentoasemalle tai sieltä pois suuntautuvilla reiteillä, joilla TAP Air Portugalin odotetaan säilyttävän merkittävän markkina-aseman rakenneuudistuksen jälkeen. |
| --- | --- |

(81)

Tältä osin Portugali toimitti 3 päivänä joulukuuta 2021 uuden rakenteellisen sitoumuksen, jonka mukaan se rajoittaa edelleen tuen kilpailua vääristäviä vaikutuksia matkustajalentoliikennepalvelujen tarjoamiseen Lissabonin lentoasemalle tai sieltä pois suuntautuvilla reiteillä, joilla TAP Air Portugalin odotetaan säilyttävän merkittävän markkina-aseman rakenneuudistuksen jälkeen.

| (82) | Portugali sitoutui erityisesti siihen, että TAP Air Portugal siirtäisi enintään 18 päivittäistä lähtö- ja saapumisaikaa (talvi- ja kesäkausi) toiselle lentoliikenteen harjoittajalle (tosiasialliselle tai mahdolliselle kilpailijalle), jotta tämä voi perustaa uuden tukikohdan (41) tai laajentaa nykyistä tukikohtaansa Lissabonin lentoasemalla. Tällaisesta lentoliikenteen harjoittajasta käytetään jäljempänä nimitystä ’sitoumusta hyödyntävä taho’ (42). |
| --- | --- |

(82)

Portugali sitoutui erityisesti siihen, että TAP Air Portugal siirtäisi enintään 18 päivittäistä lähtö- ja saapumisaikaa (talvi- ja kesäkausi) toiselle lentoliikenteen harjoittajalle (tosiasialliselle tai mahdolliselle kilpailijalle), jotta tämä voi perustaa uuden tukikohdan (41) tai laajentaa nykyistä tukikohtaansa Lissabonin lentoasemalla. Tällaisesta lentoliikenteen harjoittajasta käytetään jäljempänä nimitystä ’sitoumusta hyödyntävä taho’ (42).

41

42

| (83) | TAP Air Portugalin lähtö- ja saapumisaikojen siirtoa koskevan sopimuksen allekirjoitushetkellä sitoumusta hyödyntävän tahon käyttöön asettamat lähtö- ja saapumisajat vastaavat sitoumusta hyödyntävän tahon pyytämiä lähtö- ja saapumisaikoja ja saavat poiketa niistä lyhyiden lentojen osalta +/– 20 minuuttia ja kaukolentojen osalta +/– 60 minuuttia. Jos TAP Air Portugalilla ei ole lähtö- ja saapumisaikoja asianomaisessa aikaikkunassa, TAP Air Portugal tarjoutuu siirtämään sitoumusta hyödyntävän tahon pyyntöä ajallisesti lähimpänä olevat lähtö- ja saapumisajat. |
| --- | --- |

(83)

TAP Air Portugalin lähtö- ja saapumisaikojen siirtoa koskevan sopimuksen allekirjoitushetkellä sitoumusta hyödyntävän tahon käyttöön asettamat lähtö- ja saapumisajat vastaavat sitoumusta hyödyntävän tahon pyytämiä lähtö- ja saapumisaikoja ja saavat poiketa niistä lyhyiden lentojen osalta +/– 20 minuuttia ja kaukolentojen osalta +/– 60 minuuttia. Jos TAP Air Portugalilla ei ole lähtö- ja saapumisaikoja asianomaisessa aikaikkunassa, TAP Air Portugal tarjoutuu siirtämään sitoumusta hyödyntävän tahon pyyntöä ajallisesti lähimpänä olevat lähtö- ja saapumisajat.

| (84) | Edellä esitetystä poiketen TAP Air Portugal ei olisi velvollinen siirtämään






  a) | useampaa kuin yhtä lähtö- ja saapumisaikaa ennen klo 8.00 (paikallista aikaa) kutakin sitoumusta hyödyntävän tahon Lissabonin lentoasemalle korjaustoimenpiteen lähtö- ja saapumisaikojen avulla sijoittamaa ilma-alusta kohden; |
| --- | --- | --- |

(84)

Edellä esitetystä poiketen TAP Air Portugal ei olisi velvollinen siirtämään

a)

useampaa kuin yhtä lähtö- ja saapumisaikaa ennen klo 8.00 (paikallista aikaa) kutakin sitoumusta hyödyntävän tahon Lissabonin lentoasemalle korjaustoimenpiteen lähtö- ja saapumisaikojen avulla sijoittamaa ilma-alusta kohden;

| b) | enempää kuin puolet kaikista korjaustoimenpiteellä siirrettävistä lähtö- ja saapumisajoista ennen klo 12.00 (paikallista aikaa); eikä |
| --- | --- |

b)

enempää kuin puolet kaikista korjaustoimenpiteellä siirrettävistä lähtö- ja saapumisajoista ennen klo 12.00 (paikallista aikaa); eikä

| c) | useampia lähtö- ja saapumisaikoja ennen klo 20.00 (paikallista aikaa) kuin korjaustoimenpiteellä siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen kokonaismäärä vähennettynä yhdellä lähtö- ja saapumisajalla kutakin sitoumusta hyödyntävän tahon Lissabonin lentoasemalle lyhyiden lentojen liikennöintiä varten sijoittamaa ilma-alusta kohden. |
| --- | --- |

c)

useampia lähtö- ja saapumisaikoja ennen klo 20.00 (paikallista aikaa) kuin korjaustoimenpiteellä siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen kokonaismäärä vähennettynä yhdellä lähtö- ja saapumisajalla kutakin sitoumusta hyödyntävän tahon Lissabonin lentoasemalle lyhyiden lentojen liikennöintiä varten sijoittamaa ilma-alusta kohden.

| (85) | Jos pyydetään useampaa kuin yhtä lähtö- ja saapumisaikaa ennen klo 8.00 (paikallista aikaa) kutakin sijoitettua ilma-alusta kohden, yli puolta kaikista korjaustoimenpiteellä siirrettävistä lähtö- ja saapumisajoista ennen klo 12.00 (paikallista aikaa) tai useampia lähtö- ja saapumisaikoja ennen klo 20.00 (paikallista aikaa) kuin korjaustoimenpiteellä siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen kokonaismäärä vähennettynä yhdellä lähtö- ja saapumisajalla kutakin sitoumusta hyödyntävän tahon korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalle lyhyiden lentojen liikennöintiä varten sijoittamaa ilma-alusta kohden, TAP Air Portugali tarjoaa sitoumusta hyödyntävälle taholle tapauksen mukaan lähimmän lähtö- ja saapumisajan klo 8.00 (paikallista aikaa) jälkeen, klo 12.00 (paikallista aikaa) jälkeen tai klo 20.00 (paikallista aikaa) jälkeen. |
| --- | --- |

(85)

Jos pyydetään useampaa kuin yhtä lähtö- ja saapumisaikaa ennen klo 8.00 (paikallista aikaa) kutakin sijoitettua ilma-alusta kohden, yli puolta kaikista korjaustoimenpiteellä siirrettävistä lähtö- ja saapumisajoista ennen klo 12.00 (paikallista aikaa) tai useampia lähtö- ja saapumisaikoja ennen klo 20.00 (paikallista aikaa) kuin korjaustoimenpiteellä siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen kokonaismäärä vähennettynä yhdellä lähtö- ja saapumisajalla kutakin sitoumusta hyödyntävän tahon korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalle lyhyiden lentojen liikennöintiä varten sijoittamaa ilma-alusta kohden, TAP Air Portugali tarjoaa sitoumusta hyödyntävälle taholle tapauksen mukaan lähimmän lähtö- ja saapumisajan klo 8.00 (paikallista aikaa) jälkeen, klo 12.00 (paikallista aikaa) jälkeen tai klo 20.00 (paikallista aikaa) jälkeen.

| (86) | Lähtö- ja saapumisaikojen olisi oltava sellaiset, että sitoumusta hyödyntävä taho voi mahdollisuuksien mukaan liikennöidä ilma-aluksilla kohtuullisesti kääntyviä lentoja (niin kutsuttuja rotaatioita) ottaen huomioon hyväksyttävän mahdollisen sitoumusta hyödyntävän tahon liiketoimintamallin ja ilma-alusten käyttöä koskevat rajoitukset. |
| --- | --- |

(86)

Lähtö- ja saapumisaikojen olisi oltava sellaiset, että sitoumusta hyödyntävä taho voi mahdollisuuksien mukaan liikennöidä ilma-aluksilla kohtuullisesti kääntyviä lentoja (niin kutsuttuja rotaatioita) ottaen huomioon hyväksyttävän mahdollisen sitoumusta hyödyntävän tahon liiketoimintamallin ja ilma-alusten käyttöä koskevat rajoitukset.

| (87) | Portugali sitoutui siihen, että TAP Air Portugal ei hankkisi luovutettuja lähtö- ja saapumisaikoja takaisin sitoumusta hyödyntävältä taholta. |
| --- | --- |

(87)

Portugali sitoutui siihen, että TAP Air Portugal ei hankkisi luovutettuja lähtö- ja saapumisaikoja takaisin sitoumusta hyödyntävältä taholta.

| (88) | Jotta mahdollinen sitoumusta hyödyntävä taho voidaan hyväksyä, sen on täytettävä seuraavat edellytykset:






  a) | Sen on oltava lentoliikenteen harjoittaja, jolla on jonkin EU:n tai ETA:n jäsenvaltion myöntämä liikennelupa. |
| --- | --- | --- |

(88)

Jotta mahdollinen sitoumusta hyödyntävä taho voidaan hyväksyä, sen on täytettävä seuraavat edellytykset:

a)

Sen on oltava lentoliikenteen harjoittaja, jolla on jonkin EU:n tai ETA:n jäsenvaltion myöntämä liikennelupa.

| b) | Sen on oltava riippumaton TAP Air Portugalista ja erillinen siitä. |
| --- | --- |

b)

Sen on oltava riippumaton TAP Air Portugalista ja erillinen siitä.

| c) | Siihen ei sovelleta kilpailua koskevia korjaustoimenpiteitä, jos se on saanut yli 250 miljoonan euron arvoisen covid-19:ään liittyvän pääomitusinstrumentin. |
| --- | --- |

c)

Siihen ei sovelleta kilpailua koskevia korjaustoimenpiteitä, jos se on saanut yli 250 miljoonan euron arvoisen covid-19:ään liittyvän pääomitusinstrumentin.

| d) | Sen on sitouduttava liikennöimään kaikilla korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalle sijoitetuilla ilma-aluksilla rakenneuudistussuunnitelman loppuun asti. Mahdolliset sitoumusta hyödyntävät tahot ilmoittavat ehdotuksissaan korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalle sijoitettavien ilma-alusten määrän (43). Jotta mahdollinen sitoumusta hyödyntävä taho sitoutetaan sijoittamaan lentokentälle ilma-aluksia korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla, sen on sitouduttava noudattamaan sovellettavaa EU:n ja kansallista työlainsäädäntöä siten kuin EU:n tuomioistuimet ovat sitä tulkinneet (44). |
| --- | --- |

d)

Sen on sitouduttava liikennöimään kaikilla korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalle sijoitetuilla ilma-aluksilla rakenneuudistussuunnitelman loppuun asti. Mahdolliset sitoumusta hyödyntävät tahot ilmoittavat ehdotuksissaan korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalle sijoitettavien ilma-alusten määrän (43). Jotta mahdollinen sitoumusta hyödyntävä taho sitoutetaan sijoittamaan lentokentälle ilma-aluksia korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla, sen on sitouduttava noudattamaan sovellettavaa EU:n ja kansallista työlainsäädäntöä siten kuin EU:n tuomioistuimet ovat sitä tulkinneet (44).

43

44

| (89) | Komissio hyväksyy sitoumusta hyödyntävän tahon avoimella ja syrjimättömällä valintamenettelyllä (ehdotuspyyntö). |
| --- | --- |

(89)

Komissio hyväksyy sitoumusta hyödyntävän tahon avoimella ja syrjimättömällä valintamenettelyllä (ehdotuspyyntö).

| (90) | Komissiota avustaa toimitsijamies, joka nimitetään välittömästi tämän päätöksen hyväksymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(90)

Komissiota avustaa toimitsijamies, joka nimitetään välittömästi tämän päätöksen hyväksymisen jälkeen.

| (91) | Toimitsijamies julkaisee ehdotuspyynnön riittävän ajoissa ennen kunkin IATA:n kauden yleisen lähtö- ja saapumisaikojen jakamismenettelyn aloittamista, kunnes komissio hyväksyy sitoumusta hyödyntävän tahon, ja ehdotuspyyntö julkaistaan riittävän näkyvästi. |
| --- | --- |

(91)

Toimitsijamies julkaisee ehdotuspyynnön riittävän ajoissa ennen kunkin IATA:n kauden yleisen lähtö- ja saapumisaikojen jakamismenettelyn aloittamista, kunnes komissio hyväksyy sitoumusta hyödyntävän tahon, ja ehdotuspyyntö julkaistaan riittävän näkyvästi.

| (92) | Komissio arvioi saadut ehdotukset toimitsijamiehen avustuksella. Se voi hylätä ehdotukset, jos ne eivät ole uskottavia taloudelliselta tai toiminnalliselta kannalta tai EU:n kilpailulainsäädännön kannalta. |
| --- | --- |

(92)

Komissio arvioi saadut ehdotukset toimitsijamiehen avustuksella. Se voi hylätä ehdotukset, jos ne eivät ole uskottavia taloudelliselta tai toiminnalliselta kannalta tai EU:n kilpailulainsäädännön kannalta.

| (93) | Jos saadaan kilpailevia ehdotuksia, komissio asettaa etusijalle alenevassa järjestyksessä ne mahdolliset sitoumusta hyödyntävät tahot, jotka nimenomaisesti i) tarjoavat suurimman istuinkapasiteetin korjaustoimenpiteellä siirrettyjä lähtö- ja saapumisaikoja käyttävien ilma-alusten osalta toiminnan alkamisesta rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen asti ja ii) liikennöivät suurimpaan määrään kohteita sellaisilla suorilla lennoilla, joita liikennöidään lentoasemalle sijoitetuilla korjaustoimenpiteellä siirrettyjä lähtö- ja saapumisaikoja käyttävillä ilma-aluksilla toiminnan alkamisesta rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen asti (suorat yhteydet ottamatta huomioon lentojen tiheyttä). |
| --- | --- |

(93)

Jos saadaan kilpailevia ehdotuksia, komissio asettaa etusijalle alenevassa järjestyksessä ne mahdolliset sitoumusta hyödyntävät tahot, jotka nimenomaisesti i) tarjoavat suurimman istuinkapasiteetin korjaustoimenpiteellä siirrettyjä lähtö- ja saapumisaikoja käyttävien ilma-alusten osalta toiminnan alkamisesta rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen asti ja ii) liikennöivät suurimpaan määrään kohteita sellaisilla suorilla lennoilla, joita liikennöidään lentoasemalle sijoitetuilla korjaustoimenpiteellä siirrettyjä lähtö- ja saapumisaikoja käyttävillä ilma-aluksilla toiminnan alkamisesta rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen asti (suorat yhteydet ottamatta huomioon lentojen tiheyttä).

| (94) | Jos komissio antaa näiden kahden perusteen osalta useille ehdotukselle saman tai samankaltaisen arvioinnin (samanarvoiset tarjoukset), se asettaa etusijalle TAP Air Portugalin parhaaksi katsoman ehdotuksen (TAP Air Portugal voi käyttää mitä tahansa valitsemaansa perustetta, kunhan perusteet ovat läpinäkyviä). |
| --- | --- |

(94)

Jos komissio antaa näiden kahden perusteen osalta useille ehdotukselle saman tai samankaltaisen arvioinnin (samanarvoiset tarjoukset), se asettaa etusijalle TAP Air Portugalin parhaaksi katsoman ehdotuksen (TAP Air Portugal voi käyttää mitä tahansa valitsemaansa perustetta, kunhan perusteet ovat läpinäkyviä).

| (95) | TAP Air Portugal tekee pian komission arviointipäätöksen jälkeen lähtö- ja saapumisaikojen siirtosopimuksen, jonka toimitsijamies tarkastaa ja komissio hyväksyy, sen parhaiten sijoittautuneen mahdollisen sitoumusta hyödyntävän tahon kanssa, joka on vahvistanut, että se aikoo perustaa tukikohdan tai laajentaa tukikohtaansa Lissabonin lentoasemalla korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla. |
| --- | --- |

(95)

TAP Air Portugal tekee pian komission arviointipäätöksen jälkeen lähtö- ja saapumisaikojen siirtosopimuksen, jonka toimitsijamies tarkastaa ja komissio hyväksyy, sen parhaiten sijoittautuneen mahdollisen sitoumusta hyödyntävän tahon kanssa, joka on vahvistanut, että se aikoo perustaa tukikohdan tai laajentaa tukikohtaansa Lissabonin lentoasemalla korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla.

| (96) | TAP Air Portugal siirtää lähtö- ja saapumisajat maksutta sitoumusta hyödyntävälle taholle neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 (45), jäljempänä ’lähtö- ja saapumisaikoja koskeva asetus’, 8 b artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(96)

TAP Air Portugal siirtää lähtö- ja saapumisajat maksutta sitoumusta hyödyntävälle taholle neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 (45), jäljempänä ’lähtö- ja saapumisaikoja koskeva asetus’, 8 b artiklan mukaisesti.

45

| (97) | Lähtö- ja saapumisajat tarjotaan siirrettäviksi rakenneuudistuskauden loppuun asti (eli vuoden 2025 loppuun asti, ks. johdanto-osan 27 kappale). Ehdotuspyyntöä ei missään olosuhteissa järjestetä rakenneuudistuskauden päätyttyä. |
| --- | --- |

(97)

Lähtö- ja saapumisajat tarjotaan siirrettäviksi rakenneuudistuskauden loppuun asti (eli vuoden 2025 loppuun asti, ks. johdanto-osan 27 kappale). Ehdotuspyyntöä ei missään olosuhteissa järjestetä rakenneuudistuskauden päätyttyä.

3.3.4   Yritysosto- ja mainostamiskielto

Yritysosto- ja mainostamiskielto

| (98) | Näiden omaisuuserien luovutusten ja markkinakapasiteettia ja -läsnäoloa vähentävien toimenpiteiden lisäksi Portugali esitti sitoumuksia, joiden mukaan tuensaaja pidättäytyisi i) hankkimasta osakkeita mistä tahansa yrityksestä rakenneuudistuskauden aikana, paitsi jos se on välttämätöntä sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja jos komissio hyväksyy sen, ja ii) esittämästä valtiontukea kilpailuetuna, kun se markkinoi tuotteitaan ja palveluitaan. |
| --- | --- |

(98)

Näiden omaisuuserien luovutusten ja markkinakapasiteettia ja -läsnäoloa vähentävien toimenpiteiden lisäksi Portugali esitti sitoumuksia, joiden mukaan tuensaaja pidättäytyisi i) hankkimasta osakkeita mistä tahansa yrityksestä rakenneuudistuskauden aikana, paitsi jos se on välttämätöntä sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja jos komissio hyväksyy sen, ja ii) esittämästä valtiontukea kilpailuetuna, kun se markkinoi tuotteitaan ja palveluitaan.

4.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (99) | Kolmannet osapuolet toimittivat 6 päivään syyskuuta 2021 mennessä 39 vastausta huomautusten esittämistä koskevaan pyyntöön. Määräajan jälkeen toimitettiin vielä neljä huomautusta. Ajoissa toimitettuihin huomautuksiin sisältyi kahden suoran kilpailijan – Ryanairin ja euroAtlantic Airwaysin, jäljempänä ’EAA’ – sekä liikekumppaneiden, kuten matkatoimistojen, matkanjärjestäjien tai näiden yhteenliittymien (13), suurten hotelliketjujen (1), lipunmyyntitoimistojen (2), palvelun- ja tavarantoimittajien (1) ja lentoaseman pitäjien tai lennonjohtoviranomaisten (2) esittämiä olennaisia huomautuksia. Lisäksi huomautuksia saatiin valtiollisilta elimiltä, kuten useiden Brasilian osavaltioiden edustustoilta ja Brasilian matkailuministeriöltä (8) sekä matkailua ja kaupallista tai kulttuurivaihtoa edistäviltä elimiltä (10). |
| --- | --- |

(99)

Kolmannet osapuolet toimittivat 6 päivään syyskuuta 2021 mennessä 39 vastausta huomautusten esittämistä koskevaan pyyntöön. Määräajan jälkeen toimitettiin vielä neljä huomautusta. Ajoissa toimitettuihin huomautuksiin sisältyi kahden suoran kilpailijan – Ryanairin ja euroAtlantic Airwaysin, jäljempänä ’EAA’ – sekä liikekumppaneiden, kuten matkatoimistojen, matkanjärjestäjien tai näiden yhteenliittymien (13), suurten hotelliketjujen (1), lipunmyyntitoimistojen (2), palvelun- ja tavarantoimittajien (1) ja lentoaseman pitäjien tai lennonjohtoviranomaisten (2) esittämiä olennaisia huomautuksia. Lisäksi huomautuksia saatiin valtiollisilta elimiltä, kuten useiden Brasilian osavaltioiden edustustoilta ja Brasilian matkailuministeriöltä (8) sekä matkailua ja kaupallista tai kulttuurivaihtoa edistäviltä elimiltä (10).

| (100) | Kaikki kolmannet osapuolet kahta suoraa kilpailijaa ja erästä muuta osapuolta lukuun ottamatta tukevat yleisesti ottaen rakenneuudistustukea ja vahvistavat, että TAP Air Portugalilla on tärkeä rooli Portugalin ja unionin ja muiden maailman alueiden välisten yhteyksien sekä Portugalin talouden kannalta. |
| --- | --- |

(100)

Kaikki kolmannet osapuolet kahta suoraa kilpailijaa ja erästä muuta osapuolta lukuun ottamatta tukevat yleisesti ottaen rakenneuudistustukea ja vahvistavat, että TAP Air Portugalilla on tärkeä rooli Portugalin ja unionin ja muiden maailman alueiden välisten yhteyksien sekä Portugalin talouden kannalta.

4.1   Kilpailijoiden huomautukset

Kilpailijoiden huomautukset

4.1.1   Ryanair

Ryanair

Vaikutus tarkasti määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

Vaikutus tarkasti määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

| (101) | Ryanair on eri mieltä komission alustavasta päätelmästä, jonka mukaan rakenneuudistustuki edistää yhteisen edun mukaista tavoitetta. Ryanairin näkemyksen mukaan ei ole näyttöä vaikeasti korvattavan tärkeän palvelun keskeytymisen riskistä, koska tilalle tulevat kilpailijat korvaavat TAP Air Portugalin palvelun. Myös Ryanair tarjoaa yhteyksiä EU:n ulkopuolisiin kohteisiin, kuten Israeliin, Turkkiin ja Ukrainaan. Ryanair totesi myös liikennöivänsä lentoja Marokkoon ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan Portugalin lentoasemilta. |
| --- | --- |

(101)

Ryanair on eri mieltä komission alustavasta päätelmästä, jonka mukaan rakenneuudistustuki edistää yhteisen edun mukaista tavoitetta. Ryanairin näkemyksen mukaan ei ole näyttöä vaikeasti korvattavan tärkeän palvelun keskeytymisen riskistä, koska tilalle tulevat kilpailijat korvaavat TAP Air Portugalin palvelun. Myös Ryanair tarjoaa yhteyksiä EU:n ulkopuolisiin kohteisiin, kuten Israeliin, Turkkiin ja Ukrainaan. Ryanair totesi myös liikennöivänsä lentoja Marokkoon ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan Portugalin lentoasemilta.

| (102) | Lisäksi Ryanair on eri mieltä väitteestä, jonka mukaan muut mannertenvälisiä yhteyksiä Lissabonin kautta tarjoavat merkittävät EU:n lentoliikenteen harjoittajat käyttäisivät säteittäisen reittiverkon mallia ja kuljettaisivat sen mukaisesti matkustajia Portugalista muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien keskuslentoasemiensa kautta sen sijaan, että ne perustaisivat uuden keskuslentoaseman Portugaliin. Ryanair huomauttaa tältä osin, että myös suuret kansainvälisen lentoliikenteen harjoittajat, kuten American Airlines, Air Canada, Delta Airlines, LATAM, United Airways ja Emirates, liikennöivät tärkeimpiin kaukokohteisiin (kuten New Yorkiin, São Pauloon, Torontoon, Montrealiin, Philadelphiaan, Bostoniin, Washington DC:hen ja Dubaihin) suoraan Lissabonista ja TAAG Angola tarjoaa suoria lentoja Lissabonin ja Luandan välillä. Ryanairin näkemyksen mukaan näihin kohteisiin voitaisiin edelleen lentää Portugalista ilman vaihtoa tai kauttakulkua toisen lentoyhtiön keskuslentoaseman kautta, vaikka TAP Air Portugal lakkauttaisi joitakin kaukoliikenteen reittejä. |
| --- | --- |

(102)

Lisäksi Ryanair on eri mieltä väitteestä, jonka mukaan muut mannertenvälisiä yhteyksiä Lissabonin kautta tarjoavat merkittävät EU:n lentoliikenteen harjoittajat käyttäisivät säteittäisen reittiverkon mallia ja kuljettaisivat sen mukaisesti matkustajia Portugalista muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien keskuslentoasemiensa kautta sen sijaan, että ne perustaisivat uuden keskuslentoaseman Portugaliin. Ryanair huomauttaa tältä osin, että myös suuret kansainvälisen lentoliikenteen harjoittajat, kuten American Airlines, Air Canada, Delta Airlines, LATAM, United Airways ja Emirates, liikennöivät tärkeimpiin kaukokohteisiin (kuten New Yorkiin, São Pauloon, Torontoon, Montrealiin, Philadelphiaan, Bostoniin, Washington DC:hen ja Dubaihin) suoraan Lissabonista ja TAAG Angola tarjoaa suoria lentoja Lissabonin ja Luandan välillä. Ryanairin näkemyksen mukaan näihin kohteisiin voitaisiin edelleen lentää Portugalista ilman vaihtoa tai kauttakulkua toisen lentoyhtiön keskuslentoaseman kautta, vaikka TAP Air Portugal lakkauttaisi joitakin kaukoliikenteen reittejä.

| (103) | Ryanairin mukaan useat kilpailijat liikennöivät samoja reittejä kuin TAP Air Portugal kotimaassa Madeiran ja Azorien autonomisille alueille, muihin portugalinkielisiin maihin, maihin, joissa on portugalia puhuvia yhteisöjä, sekä muihin maihin Euroopassa ja sen ulkopuolella. TAP Air Portugalin lisäksi useat muut lentoyhtiöt, kuten Ryanair, easyJet, Transavia, SATA Air Açores ja Azores Airlines, liikennöivät reittejä Portugalista Madeiran ja Azorien autonomisille alueille. |
| --- | --- |

(103)

Ryanairin mukaan useat kilpailijat liikennöivät samoja reittejä kuin TAP Air Portugal kotimaassa Madeiran ja Azorien autonomisille alueille, muihin portugalinkielisiin maihin, maihin, joissa on portugalia puhuvia yhteisöjä, sekä muihin maihin Euroopassa ja sen ulkopuolella. TAP Air Portugalin lisäksi useat muut lentoyhtiöt, kuten Ryanair, easyJet, Transavia, SATA Air Açores ja Azores Airlines, liikennöivät reittejä Portugalista Madeiran ja Azorien autonomisille alueille.

| (104) | Ryanair väittää tässä yhteydessä, että TAP Air Portugal kilpailee kotimaan reiteillään myös suurnopeusrautatiejärjestelmän tai Flixbusin kaltaisten kaupunkien välisiä yhteyksiä tarjoavien linja-autoyhtiöiden kanssa ja että nämä voivat jatkossakin varmistaa yhteydet koko Portugalissa ja sen alueilla. |
| --- | --- |

(104)

Ryanair väittää tässä yhteydessä, että TAP Air Portugal kilpailee kotimaan reiteillään myös suurnopeusrautatiejärjestelmän tai Flixbusin kaltaisten kaupunkien välisiä yhteyksiä tarjoavien linja-autoyhtiöiden kanssa ja että nämä voivat jatkossakin varmistaa yhteydet koko Portugalissa ja sen alueilla.

| (105) | Ryanair väittää, että se kilpailee TAP Air Portugalin kanssa useilla lähtöpaikka/määräpaikka-kaupunkiparien reiteillä. Päätelmiensä tueksi Ryanair toimitti liitteitä, jotka sisälsivät tietoja Portugalin kaupunkiparireiteistä, joilla Ryanair ja TAP kilpailivat vuonna 2020, ja TAP:n Euroopan-reiteistä ja kilpailijoista maaliskuussa 2021. Ryanairin mukaan Ryanair-konserni kilpaili 17:llä TAP Air Portugalin kaupunkiparireitillä vuonna 2019, 29 kaupunkiparireitillä vuonna 2020 ja 24 kaupunkiparireitillä vuonna 2021, eli paljon enemmän kuin mikään muu lentoyhtiö. Ryanair toimitti myös omasta pyynnöstään laaditun selvityksen (46). Selvityksessä analysoidaan useilla Euroopan merkittävimmillä markkinoilla toimivien suurimpien lentoyhtiöiden kokoa ja liikennelupien alkuperää. Se kattaa vuosina 2014 ja 2019 tarjotun Euroopan sisäisen kokonaiskapasiteetin ja vuotta 2021 koskevat nykyiset ennusteet. Sen lisäksi, että selvityksessä yksilöidään tärkeimpien lentoyhtiöiden osuudet näinä vuosina, siinä tarkastellaan tärkeimpien markkinoiden kasvuvauhtia viiden vuoden aikana vuosina 2014–2019, johtavien lentoyhtiöiden osuutta tästä kasvusta ja lentoyhtiöiden liikennöimien reittien kokonaiskasvua samalla ajanjaksolla. Sen jälkeen tämä toistetaan vuoteen 2021 päättyvien kahden vuoden osalta nykyhetkeä koskevan ennusteen mukaisesti. Erityisesti Portugalin osalta selvityksessä todetaan, että halpalentoyhtiöiden osuus istuinkapasiteetin kasvusta vuosina 2014–2019 oli 44,3 prosenttia, ja muiden lentoyhtiöiden kuin niiden johtavien lentoyhtiöiden, joiden kotipaikka on Portugalissa, osuus kasvusta oli lisäksi 29,3 prosenttia. Selvityksen mukaan molempien johtavien lentoyhtiöiden, joiden kotipaikka on Portugalissa, osuus tämän viisivuotiskauden kasvusta oli vain 26,4 prosenttia. Selvityksessä todetaan, että myös yhteyksien osalta halpalentoyhtiöt ovat olleet saman viisivuotiskauden aikana tuloksellisempia ja lisänneet kokonaisuutena verkkoihinsa 199 uutta reittiä. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että molemmat johtavat portugalilaiset lentoyhtiöt ovat vähentäneet reittiensä määrää yhteensä 12 reitillä. Euroopan sisäisten ulkomaan reittien osalta nämä luvut ovat +199 ja –10. Tämä ero on selvityksen mukaan Portugalin johtaville lentoyhtiöille pettymys, koska niiden hallussa on istuinkapasiteettina mitattuna 30 prosenttia koko markkinoista ja 65 prosenttia kotimarkkinoista. Selvityksessä on myös taulukko, jossa esitetään halpalentoyhtiöiden ennuste niiden markkinaosuuden kasvusta Portugalin markkinoilla pandemian aikana. Selvityksessä päätellään seitsemän havainnon perusteella, että perinteisten ”kansallisten lentoyhtiöiden” tukeminen kansallisella tasolla ei ole johtanut suurempaan kasvuun eikä parempiin yhteyksiin, ja todetaan edelleen, että yleiseurooppalaiset halpalentoyhtiöt ovat saavuttaneet tämän avoimemmilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(105)

Ryanair väittää, että se kilpailee TAP Air Portugalin kanssa useilla lähtöpaikka/määräpaikka-kaupunkiparien reiteillä. Päätelmiensä tueksi Ryanair toimitti liitteitä, jotka sisälsivät tietoja Portugalin kaupunkiparireiteistä, joilla Ryanair ja TAP kilpailivat vuonna 2020, ja TAP:n Euroopan-reiteistä ja kilpailijoista maaliskuussa 2021. Ryanairin mukaan Ryanair-konserni kilpaili 17:llä TAP Air Portugalin kaupunkiparireitillä vuonna 2019, 29 kaupunkiparireitillä vuonna 2020 ja 24 kaupunkiparireitillä vuonna 2021, eli paljon enemmän kuin mikään muu lentoyhtiö. Ryanair toimitti myös omasta pyynnöstään laaditun selvityksen (46). Selvityksessä analysoidaan useilla Euroopan merkittävimmillä markkinoilla toimivien suurimpien lentoyhtiöiden kokoa ja liikennelupien alkuperää. Se kattaa vuosina 2014 ja 2019 tarjotun Euroopan sisäisen kokonaiskapasiteetin ja vuotta 2021 koskevat nykyiset ennusteet. Sen lisäksi, että selvityksessä yksilöidään tärkeimpien lentoyhtiöiden osuudet näinä vuosina, siinä tarkastellaan tärkeimpien markkinoiden kasvuvauhtia viiden vuoden aikana vuosina 2014–2019, johtavien lentoyhtiöiden osuutta tästä kasvusta ja lentoyhtiöiden liikennöimien reittien kokonaiskasvua samalla ajanjaksolla. Sen jälkeen tämä toistetaan vuoteen 2021 päättyvien kahden vuoden osalta nykyhetkeä koskevan ennusteen mukaisesti. Erityisesti Portugalin osalta selvityksessä todetaan, että halpalentoyhtiöiden osuus istuinkapasiteetin kasvusta vuosina 2014–2019 oli 44,3 prosenttia, ja muiden lentoyhtiöiden kuin niiden johtavien lentoyhtiöiden, joiden kotipaikka on Portugalissa, osuus kasvusta oli lisäksi 29,3 prosenttia. Selvityksen mukaan molempien johtavien lentoyhtiöiden, joiden kotipaikka on Portugalissa, osuus tämän viisivuotiskauden kasvusta oli vain 26,4 prosenttia. Selvityksessä todetaan, että myös yhteyksien osalta halpalentoyhtiöt ovat olleet saman viisivuotiskauden aikana tuloksellisempia ja lisänneet kokonaisuutena verkkoihinsa 199 uutta reittiä. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että molemmat johtavat portugalilaiset lentoyhtiöt ovat vähentäneet reittiensä määrää yhteensä 12 reitillä. Euroopan sisäisten ulkomaan reittien osalta nämä luvut ovat +199 ja –10. Tämä ero on selvityksen mukaan Portugalin johtaville lentoyhtiöille pettymys, koska niiden hallussa on istuinkapasiteettina mitattuna 30 prosenttia koko markkinoista ja 65 prosenttia kotimarkkinoista. Selvityksessä on myös taulukko, jossa esitetään halpalentoyhtiöiden ennuste niiden markkinaosuuden kasvusta Portugalin markkinoilla pandemian aikana. Selvityksessä päätellään seitsemän havainnon perusteella, että perinteisten ”kansallisten lentoyhtiöiden” tukeminen kansallisella tasolla ei ole johtanut suurempaan kasvuun eikä parempiin yhteyksiin, ja todetaan edelleen, että yleiseurooppalaiset halpalentoyhtiöt ovat saavuttaneet tämän avoimemmilla markkinoilla.

46

| (106) | Lisäksi Ryanairin mukaan Portugali on yksi niistä kohteista, joissa Ryanair-konserni aikoo laajentaa toimintaansa. Tässä yhteydessä reitit, joilla Ryanair-konserni ja TAP Air Portugal kilpailevat suoraan keskenään, ovat Ryanairin mukaan taloudellisesti merkittäviä. Ryanairin mukaan Ryanair-konserni ja TAP Air Portugal kilpailevat etenkin kansainvälisillä reiteillä tärkeisiin kaupunkeihin, kuten Lontooseen, Berliiniin, Dubliniin, Pariisiin, Roomaan, Milanoon ja Wieniin, ja näillä reiteillä on taloudellista merkitystä, koska ne yhdistävät Portugalin Euroopan suurimpiin ja vauraimpiin kaupunkeihin. Ryanair ja TAP Air Portugal kilpailevat myös kotimaan reiteillä, esimerkiksi Lissabonin sekä Ponta Delgadan ja Terceiran välisillä reiteillä. |
| --- | --- |

(106)

Lisäksi Ryanairin mukaan Portugali on yksi niistä kohteista, joissa Ryanair-konserni aikoo laajentaa toimintaansa. Tässä yhteydessä reitit, joilla Ryanair-konserni ja TAP Air Portugal kilpailevat suoraan keskenään, ovat Ryanairin mukaan taloudellisesti merkittäviä. Ryanairin mukaan Ryanair-konserni ja TAP Air Portugal kilpailevat etenkin kansainvälisillä reiteillä tärkeisiin kaupunkeihin, kuten Lontooseen, Berliiniin, Dubliniin, Pariisiin, Roomaan, Milanoon ja Wieniin, ja näillä reiteillä on taloudellista merkitystä, koska ne yhdistävät Portugalin Euroopan suurimpiin ja vauraimpiin kaupunkeihin. Ryanair ja TAP Air Portugal kilpailevat myös kotimaan reiteillä, esimerkiksi Lissabonin sekä Ponta Delgadan ja Terceiran välisillä reiteillä.

| (107) | Samassa tarkasti määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen kohdistuvan vaikutuksen yhteydessä Ryanair väittää, että aloittamispäätöksessä ei selitetty, miksi TAP Air Portugal olisi järjestelmän kannalta keskeinen yritys, eikä siinä edes käytetä ilmauksia ”järjestelmän kannalta keskeinen” tai ”systeeminen”. Ryanair katsoo, että kun eurooppalaiset lentoyhtiöt nyt ovat toipumassa kriisistä, muut lentoyhtiöt korvaavat nopeasti yhden lentoyhtiön menetetyn kapasiteetin, koska ne haluavat käyttää ylikapasiteettiaan ja toimia tehokkaammin. |
| --- | --- |

(107)

Samassa tarkasti määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen kohdistuvan vaikutuksen yhteydessä Ryanair väittää, että aloittamispäätöksessä ei selitetty, miksi TAP Air Portugal olisi järjestelmän kannalta keskeinen yritys, eikä siinä edes käytetä ilmauksia ”järjestelmän kannalta keskeinen” tai ”systeeminen”. Ryanair katsoo, että kun eurooppalaiset lentoyhtiöt nyt ovat toipumassa kriisistä, muut lentoyhtiöt korvaavat nopeasti yhden lentoyhtiön menetetyn kapasiteetin, koska ne haluavat käyttää ylikapasiteettiaan ja toimia tehokkaammin.

| (108) | Ryanair katsoo, että vaikka osa TAP Air Portugalin toiminnasta todella olisikin luonteeltaan systeemistä, komissio ei ole pystynyt määrittämään, voitaisiinko tällaiset koko järjestelmän kannalta merkittävät toiminnot säilyttää pienentämällä konsernin kokoa ja vähentämällä tai poistamalla muita kuin systeemisiä ja tappiollisia toimintoja. Ryanairin mukaan muilla lentoyhtiöillä ja liikenteenharjoittajilla on jo tärkeä rooli Portugalin ja sen alueiden yhteyksissä, ja ne voivat tarjota saman palvelun kuin TAP Air Portugal ja ottaa TAP Air Portugalin palvelun hoidettavakseen, jos se poistuu markkinoilta. |
| --- | --- |

(108)

Ryanair katsoo, että vaikka osa TAP Air Portugalin toiminnasta todella olisikin luonteeltaan systeemistä, komissio ei ole pystynyt määrittämään, voitaisiinko tällaiset koko järjestelmän kannalta merkittävät toiminnot säilyttää pienentämällä konsernin kokoa ja vähentämällä tai poistamalla muita kuin systeemisiä ja tappiollisia toimintoja. Ryanairin mukaan muilla lentoyhtiöillä ja liikenteenharjoittajilla on jo tärkeä rooli Portugalin ja sen alueiden yhteyksissä, ja ne voivat tarjota saman palvelun kuin TAP Air Portugal ja ottaa TAP Air Portugalin palvelun hoidettavakseen, jos se poistuu markkinoilta.

| (109) | Ryanair väittää siis, että tehokkaammat lentoyhtiöt, jotka jo palvelevat yhteistä etua, ovat korvaamassa TAP Air Portugalin. Tästä syystä TAP Air Portugalin rakenneuudistus ei palvelisi yhteistä etua, koska se vaarantaisi tämän prosessin. |
| --- | --- |

(109)

Ryanair väittää siis, että tehokkaammat lentoyhtiöt, jotka jo palvelevat yhteistä etua, ovat korvaamassa TAP Air Portugalin. Tästä syystä TAP Air Portugalin rakenneuudistus ei palvelisi yhteistä etua, koska se vaarantaisi tämän prosessin.

TAP Air Portugalin pitkän aikavälin elinkelpoisuus

TAP Air Portugalin pitkän aikavälin elinkelpoisuus

| (110) | Ryanair valittaa ensinnäkin, että aloittamispäätöksen johdanto-osan 73 kappaletta ja 2.3.3 jaksoa, joissa viitataan pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, on muokattu huomattavasti ja niistä on poistettu kaikki taloudelliset tiedot ja rakenneuudistussuunnitelman aikajärjestyksessä olevat välitavoitteet. Näin ollen Ryanairin ei ole mahdollista esittää yksityiskohtaisia huomautuksia, koska tietoja ei ole riittävästi. Ryanair esittää kuitenkin yleisen huomautuksen, jonka mukaan TAP Air Portugalin ongelmat johtuvat huimavauhtisesta kasvusta, jota TAP ei pystynyt hyödyntämään saadakseen tuloja ja kattaakseen kustannuksensa, koska sen kilpailukyky ei ollut riittävä. Tässä yhteydessä näyttää siltä, että TAP Air Portugalin suunnitelma jatkaa kapasiteetin kasvattamista heti, kun markkinaolosuhteet jälleen normalisoituvat, toistaisi epäonnistuneen strategian, joka alun perin johti TAP Air Portugalin vaikeuksiin. |
| --- | --- |

(110)

Ryanair valittaa ensinnäkin, että aloittamispäätöksen johdanto-osan 73 kappaletta ja 2.3.3 jaksoa, joissa viitataan pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, on muokattu huomattavasti ja niistä on poistettu kaikki taloudelliset tiedot ja rakenneuudistussuunnitelman aikajärjestyksessä olevat välitavoitteet. Näin ollen Ryanairin ei ole mahdollista esittää yksityiskohtaisia huomautuksia, koska tietoja ei ole riittävästi. Ryanair esittää kuitenkin yleisen huomautuksen, jonka mukaan TAP Air Portugalin ongelmat johtuvat huimavauhtisesta kasvusta, jota TAP ei pystynyt hyödyntämään saadakseen tuloja ja kattaakseen kustannuksensa, koska sen kilpailukyky ei ollut riittävä. Tässä yhteydessä näyttää siltä, että TAP Air Portugalin suunnitelma jatkaa kapasiteetin kasvattamista heti, kun markkinaolosuhteet jälleen normalisoituvat, toistaisi epäonnistuneen strategian, joka alun perin johti TAP Air Portugalin vaikeuksiin.

Tuen tarkoituksenmukaisuus

Tuen tarkoituksenmukaisuus

| (111) | Ryanair katsoo, että tämän edellytyksen täyttymisen todentaminen edellyttäisi saatavilla olevien eri vaihtoehtojen vertailua, jotta voidaan määrittää vähiten vääristävä vaihtoehto. Aloittamispäätöksessä ei kuitenkaan esitetty muita vaihtoehtoja, jotka olisivat tai eivät olisi olleet valtiontukea, eikä verrattu tukea niihin. Näin ollen siinä ei todennettu tuen tarkoituksenmukaisuutta. |
| --- | --- |

(111)

Ryanair katsoo, että tämän edellytyksen täyttymisen todentaminen edellyttäisi saatavilla olevien eri vaihtoehtojen vertailua, jotta voidaan määrittää vähiten vääristävä vaihtoehto. Aloittamispäätöksessä ei kuitenkaan esitetty muita vaihtoehtoja, jotka olisivat tai eivät olisi olleet valtiontukea, eikä verrattu tukea niihin. Näin ollen siinä ei todennettu tuen tarkoituksenmukaisuutta.

Tuen oikeasuhteisuus

Tuen oikeasuhteisuus

| (112) | Rakenneuudistustuen oikeasuhteisuudesta Ryanair väittää, ettei aloittamispäätöksessä esitetä mitään näyttöä TAP SGPS:n yrityksistä hankkia yksityisiä varoja. Ryanair katsoo, että koska ei voida osoittaa, ettei TAP SGPS päässyt rahoitusmarkkinoille ennen tuen myöntämistä, vaikuttaa erityisen epäilyttävältä, ettei se olisi päässyt rahoitusmarkkinoille tuen myöntämisen jälkeen. Lisäksi Ryanair väittää, että TAP SGPS:n pitäisi pystyä hankkimaan yksityisiä varoja oman pääoman ehtoisten toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen, joten [...] miljoonan euron ”puskuri” olisi liiallinen. Ryanair valittaa myös siitä, että aloittamispäätöksessä ei esitetä riittävästi taloudellisia tietoja, jotta asianomaiset osapuolet voisivat arvioida yksityiskohtaisesti tuen määrän oikeasuhteisuutta. |
| --- | --- |

(112)

Rakenneuudistustuen oikeasuhteisuudesta Ryanair väittää, ettei aloittamispäätöksessä esitetä mitään näyttöä TAP SGPS:n yrityksistä hankkia yksityisiä varoja. Ryanair katsoo, että koska ei voida osoittaa, ettei TAP SGPS päässyt rahoitusmarkkinoille ennen tuen myöntämistä, vaikuttaa erityisen epäilyttävältä, ettei se olisi päässyt rahoitusmarkkinoille tuen myöntämisen jälkeen. Lisäksi Ryanair väittää, että TAP SGPS:n pitäisi pystyä hankkimaan yksityisiä varoja oman pääoman ehtoisten toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen, joten [...] miljoonan euron ”puskuri” olisi liiallinen. Ryanair valittaa myös siitä, että aloittamispäätöksessä ei esitetä riittävästi taloudellisia tietoja, jotta asianomaiset osapuolet voisivat arvioida yksityiskohtaisesti tuen määrän oikeasuhteisuutta.

| (113) | Ryanair huomauttaa kriittisesti, että aloittamispäätöksessä ei esitetä perusteita Portugalin oletukselle, jonka mukaan Standard & Poor’sin antama luottoluokitus B– tekisi lainanoton rahoitusmarkkinoilta mahdottomaksi. Ryanairin mukaan Portugali ei ole kuvaillut mitään konkreettista epäonnistunutta TAP:n yritystä saada rahoitusta eikä selittänyt, miksi vakuuksia ei ollut saatavilla velan takaamiseksi. Ryanairin mielestä TAP Air Portugalin lähtö- ja saapumisaikojen ja muiden omaisuuserien muodostama salkku olisi merkittävä vakuus. |
| --- | --- |

(113)

Ryanair huomauttaa kriittisesti, että aloittamispäätöksessä ei esitetä perusteita Portugalin oletukselle, jonka mukaan Standard & Poor’sin antama luottoluokitus B– tekisi lainanoton rahoitusmarkkinoilta mahdottomaksi. Ryanairin mukaan Portugali ei ole kuvaillut mitään konkreettista epäonnistunutta TAP:n yritystä saada rahoitusta eikä selittänyt, miksi vakuuksia ei ollut saatavilla velan takaamiseksi. Ryanairin mielestä TAP Air Portugalin lähtö- ja saapumisaikojen ja muiden omaisuuserien muodostama salkku olisi merkittävä vakuus.

| (114) | Vastuunjaon osalta Ryanair on huolissaan siitä, että jäljelle jäävää yksityistä osakkeenomistajaa (HPGB) kohdellaan suosivasti. Ryanairin mukaan aloittamispäätöksessä ei esitetty tosiseikkoja, joiden perusteella Ryanair voisi esittää huomautuksia siitä, ovatko HPGB ja erityisesti TAP SGPS:n muut sidosryhmät täyttäneet vastuunjakoa koskevan ehdon. |
| --- | --- |

(114)

Vastuunjaon osalta Ryanair on huolissaan siitä, että jäljelle jäävää yksityistä osakkeenomistajaa (HPGB) kohdellaan suosivasti. Ryanairin mukaan aloittamispäätöksessä ei esitetty tosiseikkoja, joiden perusteella Ryanair voisi esittää huomautuksia siitä, ovatko HPGB ja erityisesti TAP SGPS:n muut sidosryhmät täyttäneet vastuunjakoa koskevan ehdon.

Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

| (115) | Ryanair yhtyy komission päätelmään, jonka mukaan kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät ole perusteltuja ja vaikuttavat riittämättömiltä jopa aloittamispäätöksessä esitettyjen riittämättömien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(115)

Ryanair yhtyy komission päätelmään, jonka mukaan kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät ole perusteltuja ja vaikuttavat riittämättömiltä jopa aloittamispäätöksessä esitettyjen riittämättömien tietojen perusteella.

| (116) | Lähtö- ja saapumisaikojen luovuttamisen osalta Ryanair väittää, että myönnetyn tuen valtava määrä ja riittämätön oma rahoitusosuus edistävät lähtö- ja saapumisaikojen luovutusta, joka ylittää selvästi Lufthansan luovutusten tason (47). |
| --- | --- |

(116)

Lähtö- ja saapumisaikojen luovuttamisen osalta Ryanair väittää, että myönnetyn tuen valtava määrä ja riittämätön oma rahoitusosuus edistävät lähtö- ja saapumisaikojen luovutusta, joka ylittää selvästi Lufthansan luovutusten tason (47).

47

| (117) | Ryanairin näkemyksen mukaan Lufthansaa koskevan päätöksen sisältämiä lähtö- ja saapumisaikojen luovutuksia (24 lähtö- ja saapumisaikaa päivässä) vastaavassa mitassa toteutettavat Lissabonin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikojen luovutukset eivät haittaisi Portugalin (mukaan lukien Brasilia) yhteyksiä tai TAP Air Portugalin keskuslentoasematoimintoja (esimerkiksi tekemällä sen reiteistä kannattamattomia). Ryanairin näkemyksen mukaan se, että TAP Air Portugal säilyttäisi lähtö- ja saapumisajat, joita se ei voisi käyttää esimerkiksi liikenteen tai lentokaluston vähenemisen vuoksi, merkitsisi niukan resurssin hamstrausta, ja tämän vuoksi lähtö- ja saapumisaikoja olisi luovutettava vähintään samassa suhteessa kuin TAP Air Portugalin lentokalustoa vähennetään. Lisäksi elinkelpoisten lentoyhtiöiden lähtö- ja saapumisaikojen kysyntä Lissabonin ja Porton lentoasemilla on Ryanairin mukaan suurta. |
| --- | --- |

(117)

Ryanairin näkemyksen mukaan Lufthansaa koskevan päätöksen sisältämiä lähtö- ja saapumisaikojen luovutuksia (24 lähtö- ja saapumisaikaa päivässä) vastaavassa mitassa toteutettavat Lissabonin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikojen luovutukset eivät haittaisi Portugalin (mukaan lukien Brasilia) yhteyksiä tai TAP Air Portugalin keskuslentoasematoimintoja (esimerkiksi tekemällä sen reiteistä kannattamattomia). Ryanairin näkemyksen mukaan se, että TAP Air Portugal säilyttäisi lähtö- ja saapumisajat, joita se ei voisi käyttää esimerkiksi liikenteen tai lentokaluston vähenemisen vuoksi, merkitsisi niukan resurssin hamstrausta, ja tämän vuoksi lähtö- ja saapumisaikoja olisi luovutettava vähintään samassa suhteessa kuin TAP Air Portugalin lentokalustoa vähennetään. Lisäksi elinkelpoisten lentoyhtiöiden lähtö- ja saapumisaikojen kysyntä Lissabonin ja Porton lentoasemilla on Ryanairin mukaan suurta.

| (118) | Tämän vuoksi Ryanair ehdottaa, että komission olisi harkittava TAP Air Portugalille sopivaa kokoa, joka takaisi Portugalille riittävät yhteydet, eikä se saisi sulkea pois mahdollisuutta, että TAP Air Portugalin sopiva koko saattaisi merkitä markkinoilta poistumista. Ryanairin mielestä komission ei pitäisi lähtökohtaisesti sulkea pois skenaariota, jossa TAP Air Portugal tarjoaisi ainoastaan kaukoliikennepalveluja ja muut lentoyhtiöt (mukaan lukien halpalentoyhtiöt) toimisivat yhteisiä reittitunnuksia käyttävinä tai jopa tosiasiallisina liikenteenharjoittajina nykyisillä Lissaboniin suuntautuvilla kokoojareiteillä. |
| --- | --- |

(118)

Tämän vuoksi Ryanair ehdottaa, että komission olisi harkittava TAP Air Portugalille sopivaa kokoa, joka takaisi Portugalille riittävät yhteydet, eikä se saisi sulkea pois mahdollisuutta, että TAP Air Portugalin sopiva koko saattaisi merkitä markkinoilta poistumista. Ryanairin mielestä komission ei pitäisi lähtökohtaisesti sulkea pois skenaariota, jossa TAP Air Portugal tarjoaisi ainoastaan kaukoliikennepalveluja ja muut lentoyhtiöt (mukaan lukien halpalentoyhtiöt) toimisivat yhteisiä reittitunnuksia käyttävinä tai jopa tosiasiallisina liikenteenharjoittajina nykyisillä Lissaboniin suuntautuvilla kokoojareiteillä.

| (119) | Lisäksi Ryanair katsoo kapasiteetin jäädyttämisen ja toiminnan vähentämisen osalta, että aloittamispäätöksessä ei tarkastella riittävästi pienentämisskenaariota. |
| --- | --- |

(119)

Lisäksi Ryanair katsoo kapasiteetin jäädyttämisen ja toiminnan vähentämisen osalta, että aloittamispäätöksessä ei tarkastella riittävästi pienentämisskenaariota.

4.1.2   EAA

EAA

| (120) | Aluksi EAA esittää, että hyväksymällä marraskuussa 2020 valtion vuoden 2021 talousarviota koskevan lain, jossa Portugalin hallitus varasi 500 miljoonan euron rahoitustuen TAP SGPS:lle, Portugalin valtio sitoutui asettamaan käyttöön valtion varoja. EAA pitää tätä valtiontukena, josta ei ilmoitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(120)

Aluksi EAA esittää, että hyväksymällä marraskuussa 2020 valtion vuoden 2021 talousarviota koskevan lain, jossa Portugalin hallitus varasi 500 miljoonan euron rahoitustuen TAP SGPS:lle, Portugalin valtio sitoutui asettamaan käyttöön valtion varoja. EAA pitää tätä valtiontukena, josta ei ilmoitettu komissiolle.

| (121) | EAA valittaa, että valtion myöntämä rahoitustuki TAP SGPS:n rakenneuudistuksen tukemiseksi oli TAP SGPS:ää suosivaa syrjivää kohtelua. Taustatietona EAA ilmoittaa pyytäneensä Portugalilta toistuvasti vastaavansuhteista tukea. Vaikka EAA on tehnyt kaikkensa ja esittänyt tuesta taloudelle aiheutuvat edut, Portugali on kieltäytynyt tarkastelemasta tosiseikkoja eikä ole antanut mitään merkittävää apua. |
| --- | --- |

(121)

EAA valittaa, että valtion myöntämä rahoitustuki TAP SGPS:n rakenneuudistuksen tukemiseksi oli TAP SGPS:ää suosivaa syrjivää kohtelua. Taustatietona EAA ilmoittaa pyytäneensä Portugalilta toistuvasti vastaavansuhteista tukea. Vaikka EAA on tehnyt kaikkensa ja esittänyt tuesta taloudelle aiheutuvat edut, Portugali on kieltäytynyt tarkastelemasta tosiseikkoja eikä ole antanut mitään merkittävää apua.

| (122) | EAA ilmoittaa myös, että se kuljetti 8 500 lennolla yhteensä yli 1,4 miljoonaa matkustajaa, joista 430 000 (30 % kyseisenä ajanjaksona lentäneistä matkustajista) matkusti Portugalista tai Portugaliin. Se oli ensimmäinen portugalilainen lentoyhtiö, joka aloitti tilauslennot Pohjois-Brasiliaan, ja kun TAP Air Portugal aloitti reittilennot kyseiselle alueelle ja tarjosi matkanjärjestäjille hyvin alhaisia hintoja, EAA löysi uusia mahdollisuuksia. Vuonna 2020 EAA:n toiminnan painopiste siirtyi covid-19-pandemian vuoksi tilauslentoihin. |
| --- | --- |

(122)

EAA ilmoittaa myös, että se kuljetti 8 500 lennolla yhteensä yli 1,4 miljoonaa matkustajaa, joista 430 000 (30 % kyseisenä ajanjaksona lentäneistä matkustajista) matkusti Portugalista tai Portugaliin. Se oli ensimmäinen portugalilainen lentoyhtiö, joka aloitti tilauslennot Pohjois-Brasiliaan, ja kun TAP Air Portugal aloitti reittilennot kyseiselle alueelle ja tarjosi matkanjärjestäjille hyvin alhaisia hintoja, EAA löysi uusia mahdollisuuksia. Vuonna 2020 EAA:n toiminnan painopiste siirtyi covid-19-pandemian vuoksi tilauslentoihin.

Tukivälineen tarkoituksenmukaisuus

Tukivälineen tarkoituksenmukaisuus

| (123) | EAA:n näkemyksen mukaan rakenneuudistustuen tavoitteena on tarjota maksuvalmiustukea rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen ja tasapainottaa TAP SGPS:n negatiivinen oma pääoma. Kyseinen tuki on kuitenkin pääosin omaa pääomaa ja osittain takaus, joka sekin muunnetaan omaksi pääomaksi kaikkein epäedullisimmassa skenaariossa, jossa pääomamarkkinoille pääsyä ei saavuteta. Tämä tukiväline ei vaikuta tarkoituksenmukaiselta, koska se ei rajoitu siihen, mikä on välttämätöntä. Vähemmän vääristävä toimenpide muun kuin oman pääoman luonteisen rahoitusvakuuden muodossa riittäisi helpottamaan pääsyä pääomamarkkinoille ja palauttamaan tällä tavoin TAP SGPS:n likviditeetin ja vakavaraisuuden. Jos toimittaisiin näin, TAP SGPS:n olisi löydettävä omat rahoitusmenetelmänsä ja siten myös saavutettava omaa rahoitusosuutta koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

(123)

EAA:n näkemyksen mukaan rakenneuudistustuen tavoitteena on tarjota maksuvalmiustukea rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen ja tasapainottaa TAP SGPS:n negatiivinen oma pääoma. Kyseinen tuki on kuitenkin pääosin omaa pääomaa ja osittain takaus, joka sekin muunnetaan omaksi pääomaksi kaikkein epäedullisimmassa skenaariossa, jossa pääomamarkkinoille pääsyä ei saavuteta. Tämä tukiväline ei vaikuta tarkoituksenmukaiselta, koska se ei rajoitu siihen, mikä on välttämätöntä. Vähemmän vääristävä toimenpide muun kuin oman pääoman luonteisen rahoitusvakuuden muodossa riittäisi helpottamaan pääsyä pääomamarkkinoille ja palauttamaan tällä tavoin TAP SGPS:n likviditeetin ja vakavaraisuuden. Jos toimittaisiin näin, TAP SGPS:n olisi löydettävä omat rahoitusmenetelmänsä ja siten myös saavutettava omaa rahoitusosuutta koskevat tavoitteet.

Tuen oikeasuhteisuus

Tuen oikeasuhteisuus

| (124) | EAA yhtyy komission alustavissa päätelmissä esitettyihin huolenaiheisiin, jotka koskevat tuen oikeasuhteisuutta ja erityisesti sitä, olisiko TAP SGPS:llä riittävästi omia rahoitusosuuksia. Lisäksi EAA ilmaisee huolensa siitä, että Portugali ennakoi jo vahingonkorvauksen myöntämistä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(124)

EAA yhtyy komission alustavissa päätelmissä esitettyihin huolenaiheisiin, jotka koskevat tuen oikeasuhteisuutta ja erityisesti sitä, olisiko TAP SGPS:llä riittävästi omia rahoitusosuuksia. Lisäksi EAA ilmaisee huolensa siitä, että Portugali ennakoi jo vahingonkorvauksen myöntämistä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla.

| (125) | Ryanairin tavoin myös EAA valittaa siitä, että aloittamispäätöksestä on poistettu liikaa tietoja, minkä vuoksi oikeasuhteisuudesta on mahdotonta esittää mielekkäitä huomautuksia. |
| --- | --- |

(125)

Ryanairin tavoin myös EAA valittaa siitä, että aloittamispäätöksestä on poistettu liikaa tietoja, minkä vuoksi oikeasuhteisuudesta on mahdotonta esittää mielekkäitä huomautuksia.

Oikeutetut kilpailutoimenpiteet TAP Air Portugalin hyväksi

Oikeutetut kilpailutoimenpiteet TAP Air Portugalin hyväksi

| (126) | EAA yhtyy komission huoleen siitä, että tappiollisen toiminnan lopettaminen ei riitä poistamaan rakenneuudistustuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä, ja katsoo, että Portugalin hallituksen rakenneuudistussuunnitelmassa ehdottamat toimenpiteet eivät riitä tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien poistamiseen. EAA katsoo, että kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi tarvitaan kattavampia toimenpiteitä, kun otetaan huomioon TAP Air Portugalille myönnetyn tuen suuruus. Tätä varten EAA on yksilöinyt useita kumulatiivisesti tarkasteltavia toimenpiteitä, jotka ovat sen mukaan tarpeen, jotta voidaan rajoittaa tämän suuruisesta ja tyypiltään ja ominaisuuksiltaan vastaavasta tuesta aiheutuvia kilpailun vääristymiä. |
| --- | --- |

(126)

EAA yhtyy komission huoleen siitä, että tappiollisen toiminnan lopettaminen ei riitä poistamaan rakenneuudistustuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä, ja katsoo, että Portugalin hallituksen rakenneuudistussuunnitelmassa ehdottamat toimenpiteet eivät riitä tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien poistamiseen. EAA katsoo, että kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi tarvitaan kattavampia toimenpiteitä, kun otetaan huomioon TAP Air Portugalille myönnetyn tuen suuruus. Tätä varten EAA on yksilöinyt useita kumulatiivisesti tarkasteltavia toimenpiteitä, jotka ovat sen mukaan tarpeen, jotta voidaan rajoittaa tämän suuruisesta ja tyypiltään ja ominaisuuksiltaan vastaavasta tuesta aiheutuvia kilpailun vääristymiä.

| (127) | EAA esittää myös konkreettisia ehdotuksia kilpailutoimenpiteiksi. Se ehdottaa erityisesti, että TAP Air Portugalin olisi vähennettävä osuuttaan reiteistä, joilla myös EAA toimii, ja tehtävä avoimia yhteisen reittitunnuksen käyttöä koskevia sopimuksia EAA:n kanssa Portugalista São Tomé ja Príncipeen ja Guinea-Bissauhun suuntautuvilla lennoilla. EAA ilmoittaa, että se on ollut ainoa portugalilainen lentoyhtiö, joka on vuodesta 2008 lähtien pystynyt liikennöimään jatkuvasti suoria lentoja São Tomé ja Príncipeen. Lisäksi TAP Air Portugal keskeytti vuoden 2013 joulusta lähtien kolmen vuoden ajaksi lennot Guinea-Bissauhun turvallisuussyistä, ja tänä aikana EAA oli ainoa portugalilainen liikenteenharjoittaja, joka pystyi takaamaan lentoyhteyden kyseisiin maihin ja viime kädessä portugalia puhuvaan maailmaan. Lisäksi EAA katsoo, että komission olisi pyydettävä sitoumusta, jonka mukaan TAP Air Portugal ei sovella saalistushinnoittelua São Tomé ja Príncipen- ja Guinea-Bissaun -reiteillä, joilla TAP Air Portugal ja EAA kilpailisivat suoraan. |
| --- | --- |

(127)

EAA esittää myös konkreettisia ehdotuksia kilpailutoimenpiteiksi. Se ehdottaa erityisesti, että TAP Air Portugalin olisi vähennettävä osuuttaan reiteistä, joilla myös EAA toimii, ja tehtävä avoimia yhteisen reittitunnuksen käyttöä koskevia sopimuksia EAA:n kanssa Portugalista São Tomé ja Príncipeen ja Guinea-Bissauhun suuntautuvilla lennoilla. EAA ilmoittaa, että se on ollut ainoa portugalilainen lentoyhtiö, joka on vuodesta 2008 lähtien pystynyt liikennöimään jatkuvasti suoria lentoja São Tomé ja Príncipeen. Lisäksi TAP Air Portugal keskeytti vuoden 2013 joulusta lähtien kolmen vuoden ajaksi lennot Guinea-Bissauhun turvallisuussyistä, ja tänä aikana EAA oli ainoa portugalilainen liikenteenharjoittaja, joka pystyi takaamaan lentoyhteyden kyseisiin maihin ja viime kädessä portugalia puhuvaan maailmaan. Lisäksi EAA katsoo, että komission olisi pyydettävä sitoumusta, jonka mukaan TAP Air Portugal ei sovella saalistushinnoittelua São Tomé ja Príncipen- ja Guinea-Bissaun -reiteillä, joilla TAP Air Portugal ja EAA kilpailisivat suoraan.

| (128) | EAA vaatii, että TAP Air Portugal ei käytä valtiontukea avatakseen uusia reittejä ennen pandemiaa liikennöimiensä reittien lisäksi ja että se luopuu kannattaviin kohteisiin suuntautuvien lentojen tiheydestä. Lisäksi EAA ehdottaa, että TAP Air Portugalin olisi vähennettävä lähtö- ja saapumisaikoja yhdellä kolmasosalla tietyissä kannattavissa kohteissa antaakseen tilaa muille lentoyhtiöille, myös EAA:lle. EAA katsoo myös, että TAP Air Portugalin on lakkautettava kaikki pandemian aikana aloittamansa reitit. |
| --- | --- |

(128)

EAA vaatii, että TAP Air Portugal ei käytä valtiontukea avatakseen uusia reittejä ennen pandemiaa liikennöimiensä reittien lisäksi ja että se luopuu kannattaviin kohteisiin suuntautuvien lentojen tiheydestä. Lisäksi EAA ehdottaa, että TAP Air Portugalin olisi vähennettävä lähtö- ja saapumisaikoja yhdellä kolmasosalla tietyissä kannattavissa kohteissa antaakseen tilaa muille lentoyhtiöille, myös EAA:lle. EAA katsoo myös, että TAP Air Portugalin on lakkautettava kaikki pandemian aikana aloittamansa reitit.

| (129) | Lisäksi EAA kehottaa komissiota harkitsemaan kahta muuta sitoumusta: sitoumusta, jonka mukaan TAP Air Portugal ei laajenna toimintaansa uusiin toimintoihin, kuten rahti- ja matkustajaliikenteeseen, ei myöskään Portugalian kanssa, sekä sitoumusta, jonka mukaan TAP Air Portugal lopettaa tilauslentotoiminnan eikä tarjoa tilauslentoja matkanjärjestäjille tai muille asiakkaille (esimerkiksi urheilujoukkueille). |
| --- | --- |

(129)

Lisäksi EAA kehottaa komissiota harkitsemaan kahta muuta sitoumusta: sitoumusta, jonka mukaan TAP Air Portugal ei laajenna toimintaansa uusiin toimintoihin, kuten rahti- ja matkustajaliikenteeseen, ei myöskään Portugalian kanssa, sekä sitoumusta, jonka mukaan TAP Air Portugal lopettaa tilauslentotoiminnan eikä tarjoa tilauslentoja matkanjärjestäjille tai muille asiakkaille (esimerkiksi urheilujoukkueille).

| (130) | EAA suhtautuu myönteisesti TAP Air Portugalin suunnitelmiin vähentää ilma-alusten määrää ja ehdottaa lisäsitoumusta, jonka mukaan TAP Air Portugal ei hanki uusia ilma-aluksia vähintään viiteen vuoteen lentokalustonsa laajentamiseksi. |
| --- | --- |

(130)

EAA suhtautuu myönteisesti TAP Air Portugalin suunnitelmiin vähentää ilma-alusten määrää ja ehdottaa lisäsitoumusta, jonka mukaan TAP Air Portugal ei hanki uusia ilma-aluksia vähintään viiteen vuoteen lentokalustonsa laajentamiseksi.

| (131) | EAA esittää myös yleisemmin näkemyksiään kilpailusta Portugalin lentoliikennealalla. EAA:n mukaan Portugalin olisi suosittava uusien kilpailijoiden tuloa markkinoille ja nykyisten pienten kilpailijoiden toiminnan laajentamista myöntämällä pienemmille liikenteenharjoittajille lupa liikennöidä TAP Air Portugalin nykyisin liikennöimillä pääasiallisilla rahtireiteillä, jotta muut (portugalilaiset) yritykset voivat kilpailla näillä reiteillä. |
| --- | --- |

(131)

EAA esittää myös yleisemmin näkemyksiään kilpailusta Portugalin lentoliikennealalla. EAA:n mukaan Portugalin olisi suosittava uusien kilpailijoiden tuloa markkinoille ja nykyisten pienten kilpailijoiden toiminnan laajentamista myöntämällä pienemmille liikenteenharjoittajille lupa liikennöidä TAP Air Portugalin nykyisin liikennöimillä pääasiallisilla rahtireiteillä, jotta muut (portugalilaiset) yritykset voivat kilpailla näillä reiteillä.

4.2   Muiden kolmansien osapuolten huomautukset

Muiden kolmansien osapuolten huomautukset

| (132) | Porton kauppakamaria lukuun ottamatta muut kolmannet osapuolet ilmaisivat tukensa valtion TAP SGPS:n hyväksi toteuttamalle toimenpiteelle. Muiden kolmansien osapuolten esittämä näyttö osoittaa, että TAP Air Portugal varmistaa paremmat yhteydet ja kilpailun. Liikekumppanit ja valtion elimet korostavat erityisesti seuraavia seikkoja:






  — | TAP Air Portugalin harjoittaman Portugalin ja portugalinkielisten maiden välisen matkustajalentoliikenteen määrä ja merkitys sekä jatkuvasti kasvava liikematkasektori, joka perustuu kulttuurisiin ja/tai historiallisiin yhteyksiin (48); |
| --- | --- | --- |

(132)

Porton kauppakamaria lukuun ottamatta muut kolmannet osapuolet ilmaisivat tukensa valtion TAP SGPS:n hyväksi toteuttamalle toimenpiteelle. Muiden kolmansien osapuolten esittämä näyttö osoittaa, että TAP Air Portugal varmistaa paremmat yhteydet ja kilpailun. Liikekumppanit ja valtion elimet korostavat erityisesti seuraavia seikkoja:

—

TAP Air Portugalin harjoittaman Portugalin ja portugalinkielisten maiden välisen matkustajalentoliikenteen määrä ja merkitys sekä jatkuvasti kasvava liikematkasektori, joka perustuu kulttuurisiin ja/tai historiallisiin yhteyksiin (48);

48

| — | TAP Air Portugalin tarjoamien palvelujen merkitys matkailun kehitykselle ja yleisemmin Portugalin lisäksi myös muiden maailman alueiden, kuten Kap Verden tai Brasilian, taloudelle (49); |
| --- | --- |

—

TAP Air Portugalin tarjoamien palvelujen merkitys matkailun kehitykselle ja yleisemmin Portugalin lisäksi myös muiden maailman alueiden, kuten Kap Verden tai Brasilian, taloudelle (49);

49

| — | TAP Air Portugalin erityinen ja ainutlaatuinen reittiverkko, jossa otetaan huomioon Portugalin ja EU:n poliittiset, taloudelliset, kulttuuriset ja historialliset siteet useisiin kolmansiin maihin, sekä tarjottujen yhteyksien moninaisuus (kymmenen eri kohdetta Brasiliassa, mukaan lukien Nordesten alueet, joilla yhteydet ovat heikot); yhteydet useille Kap Verden saarille; ainutlaatuiset yhteydet portugalinkielisiin Afrikan maihin sekä Lissabonin keskuslentoaseman kätevä maantieteellinen sijainti (EU:n reuna-alueella), jonka avulla voidaan lyhentää kaukolentoja ja houkutella ulkomaisia matkailijoita ja asiakkaita Portugaliin (50); |
| --- | --- |

—

TAP Air Portugalin erityinen ja ainutlaatuinen reittiverkko, jossa otetaan huomioon Portugalin ja EU:n poliittiset, taloudelliset, kulttuuriset ja historialliset siteet useisiin kolmansiin maihin, sekä tarjottujen yhteyksien moninaisuus (kymmenen eri kohdetta Brasiliassa, mukaan lukien Nordesten alueet, joilla yhteydet ovat heikot); yhteydet useille Kap Verden saarille; ainutlaatuiset yhteydet portugalinkielisiin Afrikan maihin sekä Lissabonin keskuslentoaseman kätevä maantieteellinen sijainti (EU:n reuna-alueella), jonka avulla voidaan lyhentää kaukolentoja ja houkutella ulkomaisia matkailijoita ja asiakkaita Portugaliin (50);

50

| — | sellaisen lentoyhtiön, joka on riittävän suuri luomaan keskuslentoaseman Lissaboniin ja ylläpitämään tällaista keskuslentoasemaa (51), jota pidetään ratkaisevan tärkeänä yhteyksien kehittämisessä portugalinkielisten maiden (Brasilia, portugalinkieliset Afrikan maat) kanssa, merkitys Portugalille; |
| --- | --- |

—

sellaisen lentoyhtiön, joka on riittävän suuri luomaan keskuslentoaseman Lissaboniin ja ylläpitämään tällaista keskuslentoasemaa (51), jota pidetään ratkaisevan tärkeänä yhteyksien kehittämisessä portugalinkielisten maiden (Brasilia, portugalinkieliset Afrikan maat) kanssa, merkitys Portugalille;

51

| — | TAP Air Portugalin kanssa luotujen pitkäaikaisten ja vakiintuneiden suhteiden merkitys niiden tai niiden jäsenten ja asiakkaiden toiminnan kannalta, matkailualan kehityksen kannalta sekä Portugalin ja muiden maiden välisten kaupallisten ja kulttuuriyhteyksien vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

—

TAP Air Portugalin kanssa luotujen pitkäaikaisten ja vakiintuneiden suhteiden merkitys niiden tai niiden jäsenten ja asiakkaiden toiminnan kannalta, matkailualan kehityksen kannalta sekä Portugalin ja muiden maiden välisten kaupallisten ja kulttuuriyhteyksien vahvistamiseksi;

| — | kansallisen lentoyhtiön takaamien yhteyksien vakauden merkitys. |
| --- | --- |

—

kansallisen lentoyhtiön takaamien yhteyksien vakauden merkitys.

| (133) | Porton kauppakamari viittaa Portugalin lausuntoon, jonka mukaan TAP Air Portugal on yksi Portugalin talouden tukipilari erityisesti siksi, että se edistää matkailualan kehitystä Portugalissa. Porton kauppakamarin mielestä väestö, taloudellinen toiminta ja matkailuala eivät kuitenkaan ole keskittyneet ainoastaan Lissaboniin vaan myös Azorien ja Madeiran saarille sekä maan pohjois- ja eteläosiin. Tässä yhteydessä Porton kauppakamari arvostelee sitä, että alueellinen yhteenkuuluvuus ja koko maan matkailualan palveleminen näyttivät puuttuvan rakenneuudistussuunnitelmasta ainakin silloin, kun nämä seikat otettiin esille pelastamistuen myöntämisen ajankohtana. |
| --- | --- |

(133)

Porton kauppakamari viittaa Portugalin lausuntoon, jonka mukaan TAP Air Portugal on yksi Portugalin talouden tukipilari erityisesti siksi, että se edistää matkailualan kehitystä Portugalissa. Porton kauppakamarin mielestä väestö, taloudellinen toiminta ja matkailuala eivät kuitenkaan ole keskittyneet ainoastaan Lissaboniin vaan myös Azorien ja Madeiran saarille sekä maan pohjois- ja eteläosiin. Tässä yhteydessä Porton kauppakamari arvostelee sitä, että alueellinen yhteenkuuluvuus ja koko maan matkailualan palveleminen näyttivät puuttuvan rakenneuudistussuunnitelmasta ainakin silloin, kun nämä seikat otettiin esille pelastamistuen myöntämisen ajankohtana.

| (134) | Porton kauppakamari tunnustaa kirjeessään Lissabonin keskuslentoaseman merkityksen. Sen näkemyksen mukaan lentoyhteyksiä ja taloudellista toimintaa, myös matkailualaa, suojellaan parhaiten kahdella tavalla. Ensinnäkin TAP Air Portugalin lähtö- ja saapumisajat olisi kohdennettava yritykselle, jolla ei ole vastuita eikä osakkuuksia muissa yrityksissä. Näin varmistettaisiin, että Portugalista voidaan liikennöidä kaukolentoja, joiden suhteen Portugalin maantieteellinen sijainti antaa sille kilpailuetua ja joita ilman Portugalin asukkaille aiheutuu tappioita. Toiseksi olisi tuettava kotimaan ja Euroopan lentoreittien houkuttelevuutta kilpailuun perustuvilla markkinoilla (kiinnostuneille toimijoille avoimella tarjouskilpailulla). |
| --- | --- |

(134)

Porton kauppakamari tunnustaa kirjeessään Lissabonin keskuslentoaseman merkityksen. Sen näkemyksen mukaan lentoyhteyksiä ja taloudellista toimintaa, myös matkailualaa, suojellaan parhaiten kahdella tavalla. Ensinnäkin TAP Air Portugalin lähtö- ja saapumisajat olisi kohdennettava yritykselle, jolla ei ole vastuita eikä osakkuuksia muissa yrityksissä. Näin varmistettaisiin, että Portugalista voidaan liikennöidä kaukolentoja, joiden suhteen Portugalin maantieteellinen sijainti antaa sille kilpailuetua ja joita ilman Portugalin asukkaille aiheutuu tappioita. Toiseksi olisi tuettava kotimaan ja Euroopan lentoreittien houkuttelevuutta kilpailuun perustuvilla markkinoilla (kiinnostuneille toimijoille avoimella tarjouskilpailulla).

| (135) | Lisäksi Porton kauppakamari yhtyy komission esittämiin epäilyihin. Se huomauttaa erityisesti, että tuensaajan työntekijöiden palkanalennukset vaikuttavat tilapäisiltä, koska työehtosopimusta ei ole kumottu vaan sen soveltaminen on vain keskeytetty. Se väittää myös, että TAP SGPS:n (ja TAP Air Portugalin) aiempi tuloksen ja oman pääoman kehitys 11:n viime vuoden aikana ei ole sellainen, että voitaisiin kohtuudella olettaa, että niiden osuus rakenneuudistussuunnitelman rahoituksesta olisi suurempi. |
| --- | --- |

(135)

Lisäksi Porton kauppakamari yhtyy komission esittämiin epäilyihin. Se huomauttaa erityisesti, että tuensaajan työntekijöiden palkanalennukset vaikuttavat tilapäisiltä, koska työehtosopimusta ei ole kumottu vaan sen soveltaminen on vain keskeytetty. Se väittää myös, että TAP SGPS:n (ja TAP Air Portugalin) aiempi tuloksen ja oman pääoman kehitys 11:n viime vuoden aikana ei ole sellainen, että voitaisiin kohtuudella olettaa, että niiden osuus rakenneuudistussuunnitelman rahoituksesta olisi suurempi.

| (136) | Kansallisten lentoasemien välisestä suhteesta Porton kauppakamari toteaa, että toisin kuin Porton ja Faron lentoasemilla, joilla TAP Air Portugalin toiminta on vähäistä, Lissabonin lentoasemalla TAP Air Portugal on hallitsevassa asemassa, mikä haittaa kahta muuta kansallista lentoasemaa sekä niitä palvelevia ja niistä riippuvaisia kansalaisia ja taloudellisia toimintoja. |
| --- | --- |

(136)

Kansallisten lentoasemien välisestä suhteesta Porton kauppakamari toteaa, että toisin kuin Porton ja Faron lentoasemilla, joilla TAP Air Portugalin toiminta on vähäistä, Lissabonin lentoasemalla TAP Air Portugal on hallitsevassa asemassa, mikä haittaa kahta muuta kansallista lentoasemaa sekä niitä palvelevia ja niistä riippuvaisia kansalaisia ja taloudellisia toimintoja.

5.   PORTUGALIN HUOMAUTUKSET KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA

PORTUGALIN HUOMAUTUKSET KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA

5.1   Tarve varmistaa yhteydet

Tarve varmistaa yhteydet

| (137) | Portugalin viranomaiset korostavat, että aloittamispäätökseen vastanneista 40 asianomaisesta osapuolesta vain kolme on esittänyt kielteisiä huomautuksia, joissa on tuotu esiin TAP SGPS:lle myönnetyn rakenneuudistustuen aiheuttamia huolenaiheita. Suurimmassa osassa saaduista huomautuksista vahvistettiin, että TAP SGPS on tärkeä ja että sen pitkän aikavälin elinkelpoisuus on tarpeen varmistaa. Portugalin viranomaiset korostavat näin ollen, että TAP SGPS:lle myönnetty rakenneuudistustuki edistää tarkasti määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista, koska TAP Air Portugalilla on epäilemättä keskeinen merkitys Portugalin yhteyksien ja talouden kannalta. TAP Air Portugalin tiivis yhteys Portugalin matkailualaan, jolla on ollut suuri merkitys maan taloudelle ja elpymiselle vuoden 2008 kriisin jälkeen, on erittäin tärkeä covid-19-pandemian jälkimainingeissa. TAP Air Portugalin tarjoamilla palveluilla varmistetaan yhteydet portugalinkielisiin maihin sekä maihin, joissa on merkittäviä portugalilaisyhteisöjä. Muut lentoliikenteen harjoittajat, kuten halpalentoyhtiöt, eivät voi helposti korvata näitä yhteyksiä. |
| --- | --- |

(137)

Portugalin viranomaiset korostavat, että aloittamispäätökseen vastanneista 40 asianomaisesta osapuolesta vain kolme on esittänyt kielteisiä huomautuksia, joissa on tuotu esiin TAP SGPS:lle myönnetyn rakenneuudistustuen aiheuttamia huolenaiheita. Suurimmassa osassa saaduista huomautuksista vahvistettiin, että TAP SGPS on tärkeä ja että sen pitkän aikavälin elinkelpoisuus on tarpeen varmistaa. Portugalin viranomaiset korostavat näin ollen, että TAP SGPS:lle myönnetty rakenneuudistustuki edistää tarkasti määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista, koska TAP Air Portugalilla on epäilemättä keskeinen merkitys Portugalin yhteyksien ja talouden kannalta. TAP Air Portugalin tiivis yhteys Portugalin matkailualaan, jolla on ollut suuri merkitys maan taloudelle ja elpymiselle vuoden 2008 kriisin jälkeen, on erittäin tärkeä covid-19-pandemian jälkimainingeissa. TAP Air Portugalin tarjoamilla palveluilla varmistetaan yhteydet portugalinkielisiin maihin sekä maihin, joissa on merkittäviä portugalilaisyhteisöjä. Muut lentoliikenteen harjoittajat, kuten halpalentoyhtiöt, eivät voi helposti korvata näitä yhteyksiä.

| (138) | Toisin kuin Ryanair väittää, muut lentoyhtiöt tarjoavat joitakin kaukoliikenneyhteyksiä Lissabonista, mutta niiden liikennöintitiheys on alhainen ja kohteita on vähän. Delta liikennöi Bostoniin vuonna 2019 vain lyhyen ajan sesonkiluonteisesti, kun taas TAP Air Portugal tarjoaa ympärivuotisen lentoyhteyden, joka on jatkunut koko kriisin ajan. United puolestaan liikennöi Washington DC:hen vastaavasti vain kesäkausina eikä ole säilyttänyt tätä reittiä, kun taas TAP Air Portugal on jatkanut lentämistä tähän kohteeseen. New Yorkiin Delta liikennöi aikaisemmin päivittäin ympäri vuoden, mutta se vähensi kriisin aikana tiheyttä kolmeen lentoon viikossa, kun taas TAP Air Portugal lensi New Yorkiin edelleen kahdesti päivässä ja varmisti Portugalin kannalta keskeisen yhteyden. Unitedilla on edelleen päivittäinen lento New Yorkiin, mutta sekä United että TAP Air Portugal kuuluvat Star Alliance -yhteenliittymään, ja tästä syystä United hyötyy liitäntäyhteyksistä TAP Air Portugalin lyhyen matkan reitteihin, mikä auttaa ylläpitämään niiden liikennöintiä. Sama koskee Air Canadan lentoja Torontosta ja Montrealista. TAP Air Portugalin keskuslentoasematoimintojen lakkauttaminen Lissabonissa uhkaisi myös näitä Star Alliancen palveluja. |
| --- | --- |

(138)

Toisin kuin Ryanair väittää, muut lentoyhtiöt tarjoavat joitakin kaukoliikenneyhteyksiä Lissabonista, mutta niiden liikennöintitiheys on alhainen ja kohteita on vähän. Delta liikennöi Bostoniin vuonna 2019 vain lyhyen ajan sesonkiluonteisesti, kun taas TAP Air Portugal tarjoaa ympärivuotisen lentoyhteyden, joka on jatkunut koko kriisin ajan. United puolestaan liikennöi Washington DC:hen vastaavasti vain kesäkausina eikä ole säilyttänyt tätä reittiä, kun taas TAP Air Portugal on jatkanut lentämistä tähän kohteeseen. New Yorkiin Delta liikennöi aikaisemmin päivittäin ympäri vuoden, mutta se vähensi kriisin aikana tiheyttä kolmeen lentoon viikossa, kun taas TAP Air Portugal lensi New Yorkiin edelleen kahdesti päivässä ja varmisti Portugalin kannalta keskeisen yhteyden. Unitedilla on edelleen päivittäinen lento New Yorkiin, mutta sekä United että TAP Air Portugal kuuluvat Star Alliance -yhteenliittymään, ja tästä syystä United hyötyy liitäntäyhteyksistä TAP Air Portugalin lyhyen matkan reitteihin, mikä auttaa ylläpitämään niiden liikennöintiä. Sama koskee Air Canadan lentoja Torontosta ja Montrealista. TAP Air Portugalin keskuslentoasematoimintojen lakkauttaminen Lissabonissa uhkaisi myös näitä Star Alliancen palveluja.

| (139) | Lisäksi Ryanairin huomautuksissa on useita virheellisiä tietoja, jotka voivat johtaa komission arviointia harhaan. SATA Air Açores ei esimerkiksi liikennöi Azorien ja Manner-Portugalin välillä (niiden välillä liikennöi vain Azores Airlines), eikä Azorien ja Madeiran autonomisille alueille ole lauttayhteyksiä. Joitakin harvoja Manner-Portugalin kotimaanlentoja lukuun ottamatta suurinta osaa TAP Air Portugalin tarjoamista palveluista ei voida korvata suurnopeusrautatiejärjestelmällä, kaupunkien välisiä yhteyksiä tarjoavilla linja-autoyhtiöillä tai lauttayhteyksillä – joita ei edes ole – pääasiassa siksi, että näillä liikennevälineillä ei liikennöidä kohteisiin, joihin TAP Air Portugal lentää. |
| --- | --- |

(139)

Lisäksi Ryanairin huomautuksissa on useita virheellisiä tietoja, jotka voivat johtaa komission arviointia harhaan. SATA Air Açores ei esimerkiksi liikennöi Azorien ja Manner-Portugalin välillä (niiden välillä liikennöi vain Azores Airlines), eikä Azorien ja Madeiran autonomisille alueille ole lauttayhteyksiä. Joitakin harvoja Manner-Portugalin kotimaanlentoja lukuun ottamatta suurinta osaa TAP Air Portugalin tarjoamista palveluista ei voida korvata suurnopeusrautatiejärjestelmällä, kaupunkien välisiä yhteyksiä tarjoavilla linja-autoyhtiöillä tai lauttayhteyksillä – joita ei edes ole – pääasiassa siksi, että näillä liikennevälineillä ei liikennöidä kohteisiin, joihin TAP Air Portugal lentää.

| (140) | Portugalin viranomaiset toteavat, että millään muulla Portugaliin ja Portugalista liikennöivällä lentoyhtiöllä ei ole vastaavaa asemaa, jota vaihtoehtoiset lentoyhtiöt eivät voi taata lähitulevaisuudessa. Tämä on näkökohta, jota Ryanair ja EAA eivät ota huomioon verratessaan TAP Air Portugalin toimintaa halpalentoyhtiöön, joka liikennöi vain erittäin kannattavia yhteyksiä, lähinnä tilauslentoja tarjoavaan yhtiöön tai ilma-aluksia miehistöineen vuokralle tarjoavaan toimijaan (niin kutsutut ACMI-palvelut: aircraft, crew, maintenance, insurance – ilma-alus, miehistö, huolto, vakuutus), joiden merkitys yleisen edun kannalta on vähäinen. Toisin kuin Ryanairin huomautuksissa annetaan ymmärtää, se ei ole vaihtoehto TAP Air Portugalille. Kuten edellä on todettu, [...] kohteeseen TAP Air Portugalin Lissabonista liikennöimistä [...] kohteesta ei kesällä 2019 lentänyt mikään muu lentoyhtiö. Suurin osa näistä reiteistä oli kaukoliikenteen reittejä Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan sekä Afrikkaan. |
| --- | --- |

(140)

Portugalin viranomaiset toteavat, että millään muulla Portugaliin ja Portugalista liikennöivällä lentoyhtiöllä ei ole vastaavaa asemaa, jota vaihtoehtoiset lentoyhtiöt eivät voi taata lähitulevaisuudessa. Tämä on näkökohta, jota Ryanair ja EAA eivät ota huomioon verratessaan TAP Air Portugalin toimintaa halpalentoyhtiöön, joka liikennöi vain erittäin kannattavia yhteyksiä, lähinnä tilauslentoja tarjoavaan yhtiöön tai ilma-aluksia miehistöineen vuokralle tarjoavaan toimijaan (niin kutsutut ACMI-palvelut: aircraft, crew, maintenance, insurance – ilma-alus, miehistö, huolto, vakuutus), joiden merkitys yleisen edun kannalta on vähäinen. Toisin kuin Ryanairin huomautuksissa annetaan ymmärtää, se ei ole vaihtoehto TAP Air Portugalille. Kuten edellä on todettu, [...] kohteeseen TAP Air Portugalin Lissabonista liikennöimistä [...] kohteesta ei kesällä 2019 lentänyt mikään muu lentoyhtiö. Suurin osa näistä reiteistä oli kaukoliikenteen reittejä Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan sekä Afrikkaan.

| (141) | On totta, että Ryanair ja TAP Air Portugal kilpailevat suoraan tietyillä kansainvälisillä reiteillä useisiin suuriin Euroopan kaupunkeihin, mutta on syytä muistaa, että Ryanair kilpailee TAP Air Portugalin kanssa vain kannattavammilla reiteillä eikä tarjoa kaukolentoja. Air Portugalin poistuminen markkinoilta jättäisi kannattavat lyhyen matkan reitit Ryanairille ja poistaisi yhden kilpailijan Lissaboniin suuntautuvilta mannertenvälisiltä reiteiltä. Lopputuloksena kilpailu siis vähenisi sekä houkuttelevilla että vähemmän houkuttelevilla reiteillä. |
| --- | --- |

(141)

On totta, että Ryanair ja TAP Air Portugal kilpailevat suoraan tietyillä kansainvälisillä reiteillä useisiin suuriin Euroopan kaupunkeihin, mutta on syytä muistaa, että Ryanair kilpailee TAP Air Portugalin kanssa vain kannattavammilla reiteillä eikä tarjoa kaukolentoja. Air Portugalin poistuminen markkinoilta jättäisi kannattavat lyhyen matkan reitit Ryanairille ja poistaisi yhden kilpailijan Lissaboniin suuntautuvilta mannertenvälisiltä reiteiltä. Lopputuloksena kilpailu siis vähenisi sekä houkuttelevilla että vähemmän houkuttelevilla reiteillä.

| (142) | EAA:n osalta on huomattava, että tällä lentoyhtiöllä ei ole merkittävää asemaa Portugalin markkinoilla, sillä se on pieni lentoliikenteen harjoittaja, jolla on seitsemän ilma-alusta ja joka keskittyy palvelujen tarjoamiseen (ilma-alusten vuokraus miehistöineen, joka sisältää ilma-aluksen, huollon, miehistön ja vakuutuksen) muille lentoyhtiöille ja tilauslentoihin. Ne eivät ole markkinoita, joilla TAP Air Portugalilla on merkittävä asema. EAA:lla ei ole tarvittavaa läsnäoloa, resursseja eikä organisaatiota korvatakseen TAP Air Portugalin kaltaisen lentoyhtiön (EAA:lla ei esimerkiksi ole riittäviä myynti- ja jakeluvalmiuksia tai -resursseja). |
| --- | --- |

(142)

EAA:n osalta on huomattava, että tällä lentoyhtiöllä ei ole merkittävää asemaa Portugalin markkinoilla, sillä se on pieni lentoliikenteen harjoittaja, jolla on seitsemän ilma-alusta ja joka keskittyy palvelujen tarjoamiseen (ilma-alusten vuokraus miehistöineen, joka sisältää ilma-aluksen, huollon, miehistön ja vakuutuksen) muille lentoyhtiöille ja tilauslentoihin. Ne eivät ole markkinoita, joilla TAP Air Portugalilla on merkittävä asema. EAA:lla ei ole tarvittavaa läsnäoloa, resursseja eikä organisaatiota korvatakseen TAP Air Portugalin kaltaisen lentoyhtiön (EAA:lla ei esimerkiksi ole riittäviä myynti- ja jakeluvalmiuksia tai -resursseja).

| (143) | Vaikka EAA:n huomautukset viittaavat tiettyyn lentokaluston ennakoituun kasvuun (jota ei ole ilmoitettu Portugalin viranomaisille, koska se on EAA:n luottamuksellista tietoa), on epätodennäköistä, että EAA:n lentokalusto saavuttaisi TAP Air Portugalin kalustoon verrattavan koon. Koska EAA on pieni lentoyhtiö, jolla ei ole merkittävää läsnäoloa Lissabonin lentoasemalla, se tarvitsisi huomattavia ja lähitulevaisuudessa erittäin epätodennäköisiä investointeja voidakseen korvata TAP Air Portugalin. Kun otetaan huomioon, että EAA keskittyy tarjoamaan ACMI-palveluja muille liikenteenharjoittajille, kuten TAP Air Portugalille, Portugalin viranomaiset toteavat, että TAP Air Portugalin onnistunut rakenneuudistus voisi mahdollisesti johtaa uusiin näiden kahden yrityksen välisiin palvelusopimuksiin. |
| --- | --- |

(143)

Vaikka EAA:n huomautukset viittaavat tiettyyn lentokaluston ennakoituun kasvuun (jota ei ole ilmoitettu Portugalin viranomaisille, koska se on EAA:n luottamuksellista tietoa), on epätodennäköistä, että EAA:n lentokalusto saavuttaisi TAP Air Portugalin kalustoon verrattavan koon. Koska EAA on pieni lentoyhtiö, jolla ei ole merkittävää läsnäoloa Lissabonin lentoasemalla, se tarvitsisi huomattavia ja lähitulevaisuudessa erittäin epätodennäköisiä investointeja voidakseen korvata TAP Air Portugalin. Kun otetaan huomioon, että EAA keskittyy tarjoamaan ACMI-palveluja muille liikenteenharjoittajille, kuten TAP Air Portugalille, Portugalin viranomaiset toteavat, että TAP Air Portugalin onnistunut rakenneuudistus voisi mahdollisesti johtaa uusiin näiden kahden yrityksen välisiin palvelusopimuksiin.

5.2   Tuen tarkoituksenmukaisuus

Tuen tarkoituksenmukaisuus

| (144) | Portugalin viranomaiset ovat toistaneet päätelmänsä, jonka mukaan oman pääoman muodossa annettava valtiontuki tarjoaa TAP SGPS:lle paremman rahoitusrakenteen sen taseen vahvistamiseksi, kun otetaan huomioon TAP SGPS:n aiempi vaikea tilanne ja covid-19-pandemian vaikutukset. |
| --- | --- |

(144)

Portugalin viranomaiset ovat toistaneet päätelmänsä, jonka mukaan oman pääoman muodossa annettava valtiontuki tarjoaa TAP SGPS:lle paremman rahoitusrakenteen sen taseen vahvistamiseksi, kun otetaan huomioon TAP SGPS:n aiempi vaikea tilanne ja covid-19-pandemian vaikutukset.

| (145) | Ryanairin ja EAA:n huomautusten osalta Portugalin viranomaiset korostavat, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 58 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat vapaasti valita, missä muodossa rakenneuudistustuki myönnetään. Tässä yhteydessä niiden ei tarvitse tehdä kattavaa vertailua kaikista käytettävissä olevista vaihtoehdoista. Niiden olisi arvioitava tuensaajan vaikeuksien luonne ja valittava asianmukaiset välineet niiden käsittelemiseksi. Portugalin viranomaiset toteuttivat tällaisen laajan kartoituksen ja toimittivat sen komissiolle arviointia varten. Portugalin ilmoittamien valtiontukitoimenpiteiden katsottiin tarjoavan maksuvalmiustukea rakenneuudistussuunnitelman toimenpiteiden toteuttamiseen ja korjaavan TAP SGPS:n negatiivisen pääomaposition. |
| --- | --- |

(145)

Ryanairin ja EAA:n huomautusten osalta Portugalin viranomaiset korostavat, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 58 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat vapaasti valita, missä muodossa rakenneuudistustuki myönnetään. Tässä yhteydessä niiden ei tarvitse tehdä kattavaa vertailua kaikista käytettävissä olevista vaihtoehdoista. Niiden olisi arvioitava tuensaajan vaikeuksien luonne ja valittava asianmukaiset välineet niiden käsittelemiseksi. Portugalin viranomaiset toteuttivat tällaisen laajan kartoituksen ja toimittivat sen komissiolle arviointia varten. Portugalin ilmoittamien valtiontukitoimenpiteiden katsottiin tarjoavan maksuvalmiustukea rakenneuudistussuunnitelman toimenpiteiden toteuttamiseen ja korjaavan TAP SGPS:n negatiivisen pääomaposition.

| (146) | TAP SGPS:lle kertyi vuosina 2006–2015 [...] miljoonan euron negatiivinen oma pääoma, mikä johtui pääasiassa [...]. Ottaen huomioon lentoyhtiöiden painoarvon TAP SGPS:n tuloissa [...]. TAP Air Portugal ei ollut vielä pystynyt vähentämään merkittävästi kustannuksiaan kilpailijoihin verrattuna, vaikka se oli ollut operatiivisesti kasvu-uralla muutosprosessin käynnistämisen vuoksi, ja sen kannattavuus oli jatkuvasti heikompi alhaisemman tehokkuuden ja satunnaisten kustannusten vuoksi. |
| --- | --- |

(146)

TAP SGPS:lle kertyi vuosina 2006–2015 [...] miljoonan euron negatiivinen oma pääoma, mikä johtui pääasiassa [...]. Ottaen huomioon lentoyhtiöiden painoarvon TAP SGPS:n tuloissa [...]. TAP Air Portugal ei ollut vielä pystynyt vähentämään merkittävästi kustannuksiaan kilpailijoihin verrattuna, vaikka se oli ollut operatiivisesti kasvu-uralla muutosprosessin käynnistämisen vuoksi, ja sen kannattavuus oli jatkuvasti heikompi alhaisemman tehokkuuden ja satunnaisten kustannusten vuoksi.

| (147) | Lisäksi TAP Air Portugalin muutosprosessi keskeytyi maailmanlaajuisen covid-19-pandemian ja sitä seuranneen talouskriisin vuoksi, ja tämä johti akuuttiin likviditeettikriisiin, jonka vuoksi Portugalin viranomaiset myönsivät pelastamistukea vuonna 2020. Air Portugalin likviditeettianalyysissa todettiin jo vuoden 2020 lopussa selvästi, että ilman valtiontukea TAP Air Portugalin nettokassatilanne olisi huomattavasti negatiivinen vuosina 2021 ja 2022, jos markkinat eivät toipuisi. |
| --- | --- |

(147)

Lisäksi TAP Air Portugalin muutosprosessi keskeytyi maailmanlaajuisen covid-19-pandemian ja sitä seuranneen talouskriisin vuoksi, ja tämä johti akuuttiin likviditeettikriisiin, jonka vuoksi Portugalin viranomaiset myönsivät pelastamistukea vuonna 2020. Air Portugalin likviditeettianalyysissa todettiin jo vuoden 2020 lopussa selvästi, että ilman valtiontukea TAP Air Portugalin nettokassatilanne olisi huomattavasti negatiivinen vuosina 2021 ja 2022, jos markkinat eivät toipuisi.

| (148) | Koska rahoitusta tarvitsevat lentoyhtiöt, kuten TAP SGPS, eivät ole voineet saada lainaa pääomamarkkinoilta, ainoa vaihtoehto vuonna 2020 oli turvautua valtion rahoitukseen. TAP SGPS:n johto on [...]. Velkarahoitusmarkkinat kuitenkin sulkeutuivat lentoyhtiöiltä suurelta osin covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen, ja rahoituslaitokset alensivat yleisesti ottaen huomattavasti tätä alaa koskevia luottorajojaan. Maksuvalmiuden maksimoimiseksi TAP Air Portugal on pyrkinyt myymään omistamansa ilma-alukset ([...]). Muut omaisuuserät [...]. |
| --- | --- |

(148)

Koska rahoitusta tarvitsevat lentoyhtiöt, kuten TAP SGPS, eivät ole voineet saada lainaa pääomamarkkinoilta, ainoa vaihtoehto vuonna 2020 oli turvautua valtion rahoitukseen. TAP SGPS:n johto on [...]. Velkarahoitusmarkkinat kuitenkin sulkeutuivat lentoyhtiöiltä suurelta osin covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen, ja rahoituslaitokset alensivat yleisesti ottaen huomattavasti tätä alaa koskevia luottorajojaan. Maksuvalmiuden maksimoimiseksi TAP Air Portugal on pyrkinyt myymään omistamansa ilma-alukset ([...]). Muut omaisuuserät [...].

| (149) | Tällä hetkellä, ennen valtiontuen lisäämistä ja huolimatta TAP SGPS:n ponnisteluista ja keskusteluista rahoituslaitosten ja muiden sidosryhmien kanssa, TAP SGPS:n ei ole nykyisissä olosuhteissa mahdollista hankkia lisävaroja yksityisiltä markkinoilta eikä missään tapauksessa ennen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymistä. Näin ollen Portugalin valtio, joka on myös suurin osakkeenomistaja, on yrityksen ainoa jäljelle jäävä mahdollinen rahoituslähde (tai rahoituksen takaaja). |
| --- | --- |

(149)

Tällä hetkellä, ennen valtiontuen lisäämistä ja huolimatta TAP SGPS:n ponnisteluista ja keskusteluista rahoituslaitosten ja muiden sidosryhmien kanssa, TAP SGPS:n ei ole nykyisissä olosuhteissa mahdollista hankkia lisävaroja yksityisiltä markkinoilta eikä missään tapauksessa ennen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymistä. Näin ollen Portugalin valtio, joka on myös suurin osakkeenomistaja, on yrityksen ainoa jäljelle jäävä mahdollinen rahoituslähde (tai rahoituksen takaaja).

| (150) | Kun otetaan huomioon, että TAP SGPS ei tässä vaiheessa voi saada rahoitusta pääomamarkkinoilta, sekä yrityksen oma pääoma ja likviditeettiasema, Portugalin viranomaiset päättelevät, että oman pääoman muodossa annettava valtiontuki tarjoaa TAP SGPS:lle paremman rahoitusrakenteen sen taseen vahvistamiseksi. Lisäksi valtiontuen odotetaan yhdessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden (erityisesti lentokalustoa, reittiverkkoa ja kustannusten uudelleenjärjestelyä koskevien toimenpiteiden) täytäntöönpanon kanssa helpottavan TAP SGPS:n tai TAP Air Portugalin pääsyä pääomamarkkinoille [...] alkaen. |
| --- | --- |

(150)

Kun otetaan huomioon, että TAP SGPS ei tässä vaiheessa voi saada rahoitusta pääomamarkkinoilta, sekä yrityksen oma pääoma ja likviditeettiasema, Portugalin viranomaiset päättelevät, että oman pääoman muodossa annettava valtiontuki tarjoaa TAP SGPS:lle paremman rahoitusrakenteen sen taseen vahvistamiseksi. Lisäksi valtiontuen odotetaan yhdessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden (erityisesti lentokalustoa, reittiverkkoa ja kustannusten uudelleenjärjestelyä koskevien toimenpiteiden) täytäntöönpanon kanssa helpottavan TAP SGPS:n tai TAP Air Portugalin pääsyä pääomamarkkinoille [...] alkaen.

5.3   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (151) | Huolimatta tämänhetkisestä pandemiatilanteeseen liittyvästä epävarmuudesta Portugalin viranomaiset toistavat, että rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät rahoitusennusteet perustuvat luotettaviin oletuksiin, joita voidaan jopa pitää varovaisina. Rakenneuudistussuunnitelmassa oletetut kysynnän elpymisnäkymät matkustajamäärien osalta ovat yleensä alhaisemmat kuin IATA:n ennusteet. Vastaavasti tulojen kehityspolku alkaa rakenneuudistussuunnitelmassa vuonna 2021 matkustajaennusteisiin verrattuna alhaisemmasta pisteestä. Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy myös jonkin verran joustavuutta tuensaajan kapasiteetin ja toimintojen mukauttamiseksi ennakoitavissa olevaan kysyntään kuitenkin siten, että samalla noudatetaan lentokaluston enimmäismäärää koskevaa sitoumusta. |
| --- | --- |

(151)

Huolimatta tämänhetkisestä pandemiatilanteeseen liittyvästä epävarmuudesta Portugalin viranomaiset toistavat, että rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät rahoitusennusteet perustuvat luotettaviin oletuksiin, joita voidaan jopa pitää varovaisina. Rakenneuudistussuunnitelmassa oletetut kysynnän elpymisnäkymät matkustajamäärien osalta ovat yleensä alhaisemmat kuin IATA:n ennusteet. Vastaavasti tulojen kehityspolku alkaa rakenneuudistussuunnitelmassa vuonna 2021 matkustajaennusteisiin verrattuna alhaisemmasta pisteestä. Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy myös jonkin verran joustavuutta tuensaajan kapasiteetin ja toimintojen mukauttamiseksi ennakoitavissa olevaan kysyntään kuitenkin siten, että samalla noudatetaan lentokaluston enimmäismäärää koskevaa sitoumusta.

| (152) | Taloudellinen arviointi ja ennusteet osoittavat, että tuella tuettavien suunniteltujen rakenneuudistustoimenpiteiden avulla TAP SGPS voisi saavuttaa [...]. Ennusteiden mukaan oman pääoman tuotto olisi rakenneuudistuskauden päättyessä vuosina 2024 ja 2025 noin [...] prosenttia. Odotetut tuotot tukevat väitettä, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelma varmistaisi tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Itse asiassa nämä tuotot ovat myönteisiä verrattuna oman pääoman (vaihtoehto-)kustannuksiin Portugalin talouden toimialoilla yleensä (10,9 %) ja tuensaajan toimialalla ilmailualalla (8,5 %). Muut keskeiset indikaattorit, kuten sijoitetun pääoman tuotto ja omavaraisuusaste, [...] ja pysyvät vakaina myös epäsuotuisassa skenaariossa. |
| --- | --- |

(152)

Taloudellinen arviointi ja ennusteet osoittavat, että tuella tuettavien suunniteltujen rakenneuudistustoimenpiteiden avulla TAP SGPS voisi saavuttaa [...]. Ennusteiden mukaan oman pääoman tuotto olisi rakenneuudistuskauden päättyessä vuosina 2024 ja 2025 noin [...] prosenttia. Odotetut tuotot tukevat väitettä, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelma varmistaisi tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Itse asiassa nämä tuotot ovat myönteisiä verrattuna oman pääoman (vaihtoehto-)kustannuksiin Portugalin talouden toimialoilla yleensä (10,9 %) ja tuensaajan toimialalla ilmailualalla (8,5 %). Muut keskeiset indikaattorit, kuten sijoitetun pääoman tuotto ja omavaraisuusaste, [...] ja pysyvät vakaina myös epäsuotuisassa skenaariossa.

| (153) | Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyllä tappiollisten ja muiden kuin ydinliiketoimintojen, kuten M&E Brasilin, myynnillä varmistetaan, että kyseisistä toiminnoista ei aiheudu elpymistä haittaavia lisätappioita. Edellä esitetyn perusteella Portugalin tasavalta toistaa, että rakenneuudistussuunnitelma on laadittu erityisesti TAP SGPS:n aiempien vaikeuksien ratkaisemiseksi ja sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(153)

Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyllä tappiollisten ja muiden kuin ydinliiketoimintojen, kuten M&E Brasilin, myynnillä varmistetaan, että kyseisistä toiminnoista ei aiheudu elpymistä haittaavia lisätappioita. Edellä esitetyn perusteella Portugalin tasavalta toistaa, että rakenneuudistussuunnitelma on laadittu erityisesti TAP SGPS:n aiempien vaikeuksien ratkaisemiseksi ja sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi.

5.4   Oikeasuhteisuus

Oikeasuhteisuus

| (154) | Tuen oikeasuhteisuudesta Portugalin viranomaiset toteavat, että tuensaaja pyrki hankkimaan sidosryhmiltään lisää oman rahoitusosuuden lähteitä, jotka liittyvät muun muassa ilma-alusten vuokrausta koskeviin uusiin tarjoussitoumuksiin sekä joukkovelkakirjojen haltijoiden merkittäviin sopimusvakuuksista luopumisiin, joita olisi pidettävä vastuunjakona tuensaajan nykyisten velkojien taholta. Vaikka huomioon otettaisiin vain ilma-alusten vuokrasopimusten lisääntyminen, oman rahoitusosuuden osuus rakenneuudistuskustannuksista nousee [...] prosenttiin. Tätä oman rahoitusosuuden tasoa olisi pidettävä riittävänä TAP SGPS:n erityistapauksessa ja covid-19-pandemian yhteydessä, koska pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa sallitaan valtiontukisääntöjen joustava ja mukautettu soveltaminen erityisesti poikkeuksellisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(154)

Tuen oikeasuhteisuudesta Portugalin viranomaiset toteavat, että tuensaaja pyrki hankkimaan sidosryhmiltään lisää oman rahoitusosuuden lähteitä, jotka liittyvät muun muassa ilma-alusten vuokrausta koskeviin uusiin tarjoussitoumuksiin sekä joukkovelkakirjojen haltijoiden merkittäviin sopimusvakuuksista luopumisiin, joita olisi pidettävä vastuunjakona tuensaajan nykyisten velkojien taholta. Vaikka huomioon otettaisiin vain ilma-alusten vuokrasopimusten lisääntyminen, oman rahoitusosuuden osuus rakenneuudistuskustannuksista nousee [...] prosenttiin. Tätä oman rahoitusosuuden tasoa olisi pidettävä riittävänä TAP SGPS:n erityistapauksessa ja covid-19-pandemian yhteydessä, koska pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa sallitaan valtiontukisääntöjen joustava ja mukautettu soveltaminen erityisesti poikkeuksellisissa olosuhteissa.

| (155) | Ryanairin ehdotukset vakuuksien käytön mahdollisuuksista eivät ole TAP SGPS:n tapauksessa toteuttamiskelpoisia. Mitä tulee Ryanairin väitteisiin, joiden mukaan pääomamarkkinoille pääsyn puutetta käytetään tuen kasvattamiseen [...] miljoonan euron puskurin avulla, tällainen puskuri oli alun perin ainoastaan alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettu varotoimenpide, eikä sitä enää harkita. |
| --- | --- |

(155)

Ryanairin ehdotukset vakuuksien käytön mahdollisuuksista eivät ole TAP SGPS:n tapauksessa toteuttamiskelpoisia. Mitä tulee Ryanairin väitteisiin, joiden mukaan pääomamarkkinoille pääsyn puutetta käytetään tuen kasvattamiseen [...] miljoonan euron puskurin avulla, tällainen puskuri oli alun perin ainoastaan alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettu varotoimenpide, eikä sitä enää harkita.

| (156) | Portugalin viranomaiset selostivat TAP SGPS:n viimeaikaisia pyrkimyksiä lisätä omaa rahoitusosuuttaan. Näitä toimia ovat olleet muun muassa seuraavat: i) uusien rahoituslähteiden etsiminen nykyisistä ulkoisista haasteista ja markkinaolosuhteista huolimatta, ii) tuen saaminen nykyisiltä luotonantajilta ja iii) uusien sijoittajien liittymisen harkitseminen. Aloittamispäätöksen hyväksymisen jälkeen TAP Air Portugal on rakenneuudistussuunnitelmaan jo sisältyvien [...] miljoonan euron rahoitusleasingsopimuksia koskevien sitoumusten lisäksi pystynyt hankkimaan [...] miljoonan euron verran lisärahoitussitoumuksia vuosina 2021 ja 2022 alkavilla uusilla ilma-alusten vuokrasopimuksilla. Näin ollen vuokralle antajien kanssa tehtyihin sitoviin oikeudellisiin sitoumuksiin perustuvasta ilma-alusten vuokrauksesta johtuvan oman rahoitusosuuden kokonaismäärä on lopulta noussut [...] miljoonaan euroon. Lisäksi TAP SGPS on onnistunut saamaan tukea nykyisiltä luotonantajilta hankkimalla merkittäviä sopimusvakuuksista luopumisia, joilla vältettäisiin myyntiä ja ennenaikaista takaisinmaksua koskevien optioiden syntyminen, millä olisi vakavia seurauksia tuensaajan likviditeetille. |
| --- | --- |

(156)

Portugalin viranomaiset selostivat TAP SGPS:n viimeaikaisia pyrkimyksiä lisätä omaa rahoitusosuuttaan. Näitä toimia ovat olleet muun muassa seuraavat: i) uusien rahoituslähteiden etsiminen nykyisistä ulkoisista haasteista ja markkinaolosuhteista huolimatta, ii) tuen saaminen nykyisiltä luotonantajilta ja iii) uusien sijoittajien liittymisen harkitseminen. Aloittamispäätöksen hyväksymisen jälkeen TAP Air Portugal on rakenneuudistussuunnitelmaan jo sisältyvien [...] miljoonan euron rahoitusleasingsopimuksia koskevien sitoumusten lisäksi pystynyt hankkimaan [...] miljoonan euron verran lisärahoitussitoumuksia vuosina 2021 ja 2022 alkavilla uusilla ilma-alusten vuokrasopimuksilla. Näin ollen vuokralle antajien kanssa tehtyihin sitoviin oikeudellisiin sitoumuksiin perustuvasta ilma-alusten vuokrauksesta johtuvan oman rahoitusosuuden kokonaismäärä on lopulta noussut [...] miljoonaan euroon. Lisäksi TAP SGPS on onnistunut saamaan tukea nykyisiltä luotonantajilta hankkimalla merkittäviä sopimusvakuuksista luopumisia, joilla vältettäisiin myyntiä ja ennenaikaista takaisinmaksua koskevien optioiden syntyminen, millä olisi vakavia seurauksia tuensaajan likviditeetille.

| (157) | Vastuunjakoa tarkasteltaessa on tärkeää ottaa huomioon konteksti, jossa Portugalin valtio on hankkinut AGW:ltä osakkeet, joiden osuus TAP SGPS:n osakepääomasta on 22,5 prosenttia ja jotka on suoraan lisätty TAP SGPS:n osakepääomaan. Tällaisesta transaktiosta sovittiin, jotta voitiin ratkaista pelastamislainan myöntämistä TAP SGPS:lle koskevissa neuvotteluissa syntynyt pattitilanne ja mahdollistaa pelastamislainan pikainen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(157)

Vastuunjakoa tarkasteltaessa on tärkeää ottaa huomioon konteksti, jossa Portugalin valtio on hankkinut AGW:ltä osakkeet, joiden osuus TAP SGPS:n osakepääomasta on 22,5 prosenttia ja jotka on suoraan lisätty TAP SGPS:n osakepääomaan. Tällaisesta transaktiosta sovittiin, jotta voitiin ratkaista pelastamislainan myöntämistä TAP SGPS:lle koskevissa neuvotteluissa syntynyt pattitilanne ja mahdollistaa pelastamislainan pikainen täytäntöönpano.

| (158) | Osapuolet eivät tuolloin voineet ennakoida rakenneuudistustuen lopullista määrää, jota on täytynyt mukauttaa pandemian pitkittymisen vuoksi, eivätkä näin ollen myöskään osakkeenomistajien vastuunjakoa varten tekemiä uhrauksia. Tässä yhteydessä [...] ([...] % [...]) |
| --- | --- |

(158)

Osapuolet eivät tuolloin voineet ennakoida rakenneuudistustuen lopullista määrää, jota on täytynyt mukauttaa pandemian pitkittymisen vuoksi, eivätkä näin ollen myöskään osakkeenomistajien vastuunjakoa varten tekemiä uhrauksia. Tässä yhteydessä [...] ([...] % [...])

| (159) | Tämän lisäksi ja tällaisen skenaarion estämiseksi HPGB [...] prosenttia. [...]. Portugalin mukaan tämä merkitsisi HPGB:n vastuunjakoa, koska se ei hyödy tuensaajan arvon mahdollisesta tulevasta noususta, joka johtuu valtion pääomasijoituksesta. |
| --- | --- |

(159)

Tämän lisäksi ja tällaisen skenaarion estämiseksi HPGB [...] prosenttia. [...]. Portugalin mukaan tämä merkitsisi HPGB:n vastuunjakoa, koska se ei hyödy tuensaajan arvon mahdollisesta tulevasta noususta, joka johtuu valtion pääomasijoituksesta.

6.   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

| (160) | Komissio arvioi ensin, ovatko TAP SGPS:n rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseksi toteutettavat toimenpiteet eli omaksi pääomaksi muunnettava 1,2 miljardin euron pelastamislaina, [...] miljoonan euron valtiontakaus omalla pääomalla korvattavalle [...] miljoonan euron lainalle sekä vuonna 2022 toteutettava [...] miljoonan euron suora pääomasijoitus SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja jos ovat, onko tällainen tuki sääntöjenmukaista ja sisämarkkinoille soveltuvaa. |
| --- | --- |

(160)

Komissio arvioi ensin, ovatko TAP SGPS:n rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseksi toteutettavat toimenpiteet eli omaksi pääomaksi muunnettava 1,2 miljardin euron pelastamislaina, [...] miljoonan euron valtiontakaus omalla pääomalla korvattavalle [...] miljoonan euron lainalle sekä vuonna 2022 toteutettava [...] miljoonan euron suora pääomasijoitus SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja jos ovat, onko tällainen tuki sääntöjenmukaista ja sisämarkkinoille soveltuvaa.

6.1   Valtiontuen olemassaolo

Valtiontuen olemassaolo

| (161) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(161)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (162) | Toimenpiteen katsominen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi edellyttää seuraavien edellytysten täyttymistä: i) toimenpide johtuu valtiosta, ja se rahoitetaan valtion varoista, ii) toimenpiteestä aiheutuu etua sen saajalle, iii) etu on valikoiva ja iv) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen on aiheellista tutkia erikseen, ovatko toimenpiteet tukea. |
| --- | --- |

(162)

Toimenpiteen katsominen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi edellyttää seuraavien edellytysten täyttymistä: i) toimenpide johtuu valtiosta, ja se rahoitetaan valtion varoista, ii) toimenpiteestä aiheutuu etua sen saajalle, iii) etu on valikoiva ja iv) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen on aiheellista tutkia erikseen, ovatko toimenpiteet tukea.

6.1.1   Valtion varat ja valtiosta johtuva toimenpide

Valtion varat ja valtiosta johtuva toimenpide

| (163) | Toimenpiteisiin sisältyy hallinnollisia toimia ja julkisia päätöksiä, ja ne rahoitetaan valtion talousarviosta (johdanto-osan 42 kappale). |
| --- | --- |

(163)

Toimenpiteisiin sisältyy hallinnollisia toimia ja julkisia päätöksiä, ja ne rahoitetaan valtion talousarviosta (johdanto-osan 42 kappale).

| (164) | Näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi toimenpiteisiin liittyy valtion varoja, ja päätös toimenpiteiden myöntämisestä johtuu Portugalin valtiosta. |
| --- | --- |

(164)

Näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi toimenpiteisiin liittyy valtion varoja, ja päätös toimenpiteiden myöntämisestä johtuu Portugalin valtiosta.

6.1.2   Etu

Etu

| (165) | Komissio toteaa, että Portugali on ilmoittanut toimenpiteistä valtiontukena. Tämä ilmoitus ei vapauta komissiota velvollisuudesta tutkia itse, ovatko toimenpiteet valtiontukea, ja erityisesti, suositaanko niillä tuensaajaa siinä mielessä, että markkinatoimija, joka omistaa osakkeita Portugalin tilannetta mahdollisimman tarkasti vastaavassa tilanteessa, ei tekisi samanlaista päätöstä eikä myöntäisi samoja toimenpiteitä samoin ehdoin, jättäen huomiotta kaikki Portugalin tilanteessa julkisen vallan käyttäjänä odotettavissa olevat hyödyt (52). |
| --- | --- |

(165)

Komissio toteaa, että Portugali on ilmoittanut toimenpiteistä valtiontukena. Tämä ilmoitus ei vapauta komissiota velvollisuudesta tutkia itse, ovatko toimenpiteet valtiontukea, ja erityisesti, suositaanko niillä tuensaajaa siinä mielessä, että markkinatoimija, joka omistaa osakkeita Portugalin tilannetta mahdollisimman tarkasti vastaavassa tilanteessa, ei tekisi samanlaista päätöstä eikä myöntäisi samoja toimenpiteitä samoin ehdoin, jättäen huomiotta kaikki Portugalin tilanteessa julkisen vallan käyttäjänä odotettavissa olevat hyödyt (52).

52

| (166) | Komission on tutkittava, ovatko toimenpiteet tukea siinä mielessä, että niistä koituu tuensaajalle taloudellista etua (53). Tällaisen edun olemassaolo voidaan päätellä ja osoittaa sen perusteella, että tuensaaja ei voi saada pääomaa tai hankkia velkarahoitusta markkinaehdoin ilman julkista tukea (johdanto-osan 39 kappaleen alaviite 31). Myös sen arviointi, tarjoaisiko DGTF:n tai Parpúblican tilannetta mahdollisimman tarkasti vastaavassa tilanteessa oleva markkinatoimija samaa rahoitusta (niin kutsuttu markkinataloustoimijatesti), osoittaa, että kyseinen julkinen rahoitus antaa markkinaolosuhteisiin verrattuna edun.






  a) | Ensinnäkään ei ole alustavaa näyttöä siitä, että rahoitus voitaisiin katsoa sellaiseksi käytökseksi ja päätöksiksi, joita markkinataloussijoittaja tekisi. Rahoitus perustuu yleiseen etuun, joka edellyttää Portugalin lentoliikenneyhteyksien takaamista ja TAP Air Portugalin konkurssin Portugalin taloudelle aiheuttamien kielteisten heijastusvaikutusten välttämistä (johdanto-osan 17 kappale). Tällaisilla julkisen vallan käyttäjän kannalta merkityksellisillä näkökohdilla ei ole merkitystä markkinataloussijoittajan kannalta. Näin ollen vaikuttaa siltä, ettei markkinataloustoimijatestiä voida soveltaa. |
| --- | --- | --- |

(166)

Komission on tutkittava, ovatko toimenpiteet tukea siinä mielessä, että niistä koituu tuensaajalle taloudellista etua (53). Tällaisen edun olemassaolo voidaan päätellä ja osoittaa sen perusteella, että tuensaaja ei voi saada pääomaa tai hankkia velkarahoitusta markkinaehdoin ilman julkista tukea (johdanto-osan 39 kappaleen alaviite 31). Myös sen arviointi, tarjoaisiko DGTF:n tai Parpúblican tilannetta mahdollisimman tarkasti vastaavassa tilanteessa oleva markkinatoimija samaa rahoitusta (niin kutsuttu markkinataloustoimijatesti), osoittaa, että kyseinen julkinen rahoitus antaa markkinaolosuhteisiin verrattuna edun.

53

a)

Ensinnäkään ei ole alustavaa näyttöä siitä, että rahoitus voitaisiin katsoa sellaiseksi käytökseksi ja päätöksiksi, joita markkinataloussijoittaja tekisi. Rahoitus perustuu yleiseen etuun, joka edellyttää Portugalin lentoliikenneyhteyksien takaamista ja TAP Air Portugalin konkurssin Portugalin taloudelle aiheuttamien kielteisten heijastusvaikutusten välttämistä (johdanto-osan 17 kappale). Tällaisilla julkisen vallan käyttäjän kannalta merkityksellisillä näkökohdilla ei ole merkitystä markkinataloussijoittajan kannalta. Näin ollen vaikuttaa siltä, ettei markkinataloustoimijatestiä voida soveltaa.

| b) | Lisäksi rahoituksen ei voida arvioida pystyvän tuottamaan osakkeenomistajalle tuottoa, joka olisi oikeassa suhteessa otettuun riskiin. Portugali ei väitä, että tällaista tuottoa tosiasiallisesti saataisiin rakenneuudistuskauden loppuun mennessä. Tuensaajan muut yksityiset osakkeenomistajat ovat kieltäytyneet myöntämästä uutta pääomaa ja varsinkaan sellaisia määriä, joita tarvittaisiin, jotta ne voisivat säilyttää mahdollisiin tuottoihin oikeuttavan nykyisen osuutensa osakkeista ja omistuksesta. Saatavilla oleva näyttö osoittaa, että vaikka koko rakenneuudistuskauden positiivinen nettotulos riittäisi riittävään tuottoon ja valtiolle maksettavaan korvaukseen rakenneuudistussuunnitelman päättyessä (johdanto-osan 48 ja 49 kappale sekä taulukko 1), se olisi [...] [...] miljoonaa euroa [...]. [...] [...] miljoonaa euroa [...] prosenttia [...]. |
| --- | --- |

b)

Lisäksi rahoituksen ei voida arvioida pystyvän tuottamaan osakkeenomistajalle tuottoa, joka olisi oikeassa suhteessa otettuun riskiin. Portugali ei väitä, että tällaista tuottoa tosiasiallisesti saataisiin rakenneuudistuskauden loppuun mennessä. Tuensaajan muut yksityiset osakkeenomistajat ovat kieltäytyneet myöntämästä uutta pääomaa ja varsinkaan sellaisia määriä, joita tarvittaisiin, jotta ne voisivat säilyttää mahdollisiin tuottoihin oikeuttavan nykyisen osuutensa osakkeista ja omistuksesta. Saatavilla oleva näyttö osoittaa, että vaikka koko rakenneuudistuskauden positiivinen nettotulos riittäisi riittävään tuottoon ja valtiolle maksettavaan korvaukseen rakenneuudistussuunnitelman päättyessä (johdanto-osan 48 ja 49 kappale sekä taulukko 1), se olisi [...] [...] miljoonaa euroa [...]. [...] [...] miljoonaa euroa [...] prosenttia [...].

| (167) | Näin ollen toimenpiteillä myönnetään rahoitusta, jota tuensaaja ei voi eikä voinut saada markkinoilta. Markkinatoimija, joka olisi mahdollisimman tarkasti DGTF:n tai Parpúblican tilannetta vastaavassa tilanteessa, ei myöntäisi tällaista rahoitusta. |
| --- | --- |

(167)

Näin ollen toimenpiteillä myönnetään rahoitusta, jota tuensaaja ei voi eikä voinut saada markkinoilta. Markkinatoimija, joka olisi mahdollisimman tarkasti DGTF:n tai Parpúblican tilannetta vastaavassa tilanteessa, ei myöntäisi tällaista rahoitusta.

| (168) | Näin ollen toimenpiteistä koituu tuensaajalle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua. |
| --- | --- |

(168)

Näin ollen toimenpiteistä koituu tuensaajalle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua.

6.1.3   Valikoivuus

Valikoivuus

| (169) | Toimenpiteet myönnetään harkinnanvaraisesti tapauskohtaisena määränä, joka määräytyy tuensaajan rakenneuudistussuunnitelman erityistarpeiden perusteella (johdanto-osan 38–43 kappale). Julkinen rahoitus ei ole välineiden eikä määrän osalta osa laajempaa yleistä talouspoliittista toimenpidettä, jolla tuetaan vastaavassa oikeudellisessa ja taloudellisessa tilanteessa olevia lentoliikenteessä tai muilla talouden aloilla toimivia yrityksiä. Kuten unionin tuomioistuin on todennut, kun kyse on yksittäisestä tuesta, taloudellisen edun toteaminen mahdollistaa lähtökohtaisesti sen, että toimenpide oletetaan valikoivaksi (54). Näin on siitä riippumatta, onko kyseisillä markkinoilla muita toimijoita, jotka ovat samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(169)

Toimenpiteet myönnetään harkinnanvaraisesti tapauskohtaisena määränä, joka määräytyy tuensaajan rakenneuudistussuunnitelman erityistarpeiden perusteella (johdanto-osan 38–43 kappale). Julkinen rahoitus ei ole välineiden eikä määrän osalta osa laajempaa yleistä talouspoliittista toimenpidettä, jolla tuetaan vastaavassa oikeudellisessa ja taloudellisessa tilanteessa olevia lentoliikenteessä tai muilla talouden aloilla toimivia yrityksiä. Kuten unionin tuomioistuin on todennut, kun kyse on yksittäisestä tuesta, taloudellisen edun toteaminen mahdollistaa lähtökohtaisesti sen, että toimenpide oletetaan valikoivaksi (54). Näin on siitä riippumatta, onko kyseisillä markkinoilla muita toimijoita, jotka ovat samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa.

54

| (170) | Näin ollen toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla valikoivia. |
| --- | --- |

(170)

Näin ollen toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla valikoivia.

6.1.4   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (171) | Matkustaja- ja rahtilentoliikenteen ala, jolla tuensaaja toimii, on avoin kilpailulle ja jäsenvaltioiden väliselle kaupalle. Muut Euroopan unionissa toimiluvan saaneet lentoyhtiöt tarjoavat lentoliikennepalveluja, jotka yhdistävät Portugalin lentoasemat, erityisesti Lissabonin, muihin unionin kaupunkeihin. Sen vuoksi toimenpiteet voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska niillä tuetaan tuensaajan tarjoamien lentoliikennepalvelujen toiminnan jatkumista. |
| --- | --- |

(171)

Matkustaja- ja rahtilentoliikenteen ala, jolla tuensaaja toimii, on avoin kilpailulle ja jäsenvaltioiden väliselle kaupalle. Muut Euroopan unionissa toimiluvan saaneet lentoyhtiöt tarjoavat lentoliikennepalveluja, jotka yhdistävät Portugalin lentoasemat, erityisesti Lissabonin, muihin unionin kaupunkeihin. Sen vuoksi toimenpiteet voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska niillä tuetaan tuensaajan tarjoamien lentoliikennepalvelujen toiminnan jatkumista.

| (172) | Koska julkisella rahoituksella myönnetään rahoitusta ehdoilla, joita tuensaaja ei muutoin saisi markkinoilta, se on omiaan parantamaan tuensaajan asemaa suhteessa sen kanssa tosiasiallisesti tai mahdollisesti kilpaileviin yrityksiin, joilla ei ole mahdollisuutta saada vastaavaa valtiontukea Portugalilta tai joiden on rahoitettava toimintansa markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(172)

Koska julkisella rahoituksella myönnetään rahoitusta ehdoilla, joita tuensaaja ei muutoin saisi markkinoilta, se on omiaan parantamaan tuensaajan asemaa suhteessa sen kanssa tosiasiallisesti tai mahdollisesti kilpaileviin yrityksiin, joilla ei ole mahdollisuutta saada vastaavaa valtiontukea Portugalilta tai joiden on rahoitettava toimintansa markkinaehdoin.

| (173) | Näin ollen ilmoitetut toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(173)

Näin ollen ilmoitetut toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.2   Päätelmä tuen olemassaolosta

Päätelmä tuen olemassaolosta

| (174) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että ilmoitetut toimenpiteet TAP SGPS:n hyväksi ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(174)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että ilmoitetut toimenpiteet TAP SGPS:n hyväksi ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.3   Tuen sääntöjenmukaisuus

Tuen sääntöjenmukaisuus

| (175) | Kumottuaan 19 päivänä toukokuuta 2021 alkuperäisen pelastamistukipäätöksen (johdanto-osan 2 kappale) unionin yleinen tuomioistuin lykkäsi SEUT-sopimuksen 264 artiklan 2 kohdan perusteella kyseisen tuomion vaikutuksia, kunnes komissio olisi antanut uuden päätöksen kahden kuukauden kuluessa. Komissio antoi 16 päivänä heinäkuuta 2021 uuden päätöksen 8 päivänä kesäkuuta 2020 ilmoitetun TAP SGPS:lle myönnetyn pelastamistuen hyväksymisestä, minkä vuoksi TAP SGPS:lle myönnettyä pelastamistukea on pidettävä sääntöjenmukaisena. |
| --- | --- |

(175)

Kumottuaan 19 päivänä toukokuuta 2021 alkuperäisen pelastamistukipäätöksen (johdanto-osan 2 kappale) unionin yleinen tuomioistuin lykkäsi SEUT-sopimuksen 264 artiklan 2 kohdan perusteella kyseisen tuomion vaikutuksia, kunnes komissio olisi antanut uuden päätöksen kahden kuukauden kuluessa. Komissio antoi 16 päivänä heinäkuuta 2021 uuden päätöksen 8 päivänä kesäkuuta 2020 ilmoitetun TAP SGPS:lle myönnetyn pelastamistuen hyväksymisestä, minkä vuoksi TAP SGPS:lle myönnettyä pelastamistukea on pidettävä sääntöjenmukaisena.

| (176) | Alkuperäisen pelastamistukipäätöksen johdanto-osan 16 kappaleen mukaan enintään 1,2 miljardin euron suuruisena lainana tai lainan ja lainatakausten yhdistelmänä myönnettävä pelastamistuki oli tarkoitus maksaa takaisin kuuden kuukauden kuluessa ensimmäisen lainaerän maksamisesta, ellei Portugali esittänyt rakenneuudistussuunnitelmaa komission hyväksyttäväksi ennen kyseistä määräaikaa. Portugali toimitti komissiolle rakenneuudistussuunnitelman 10 päivänä joulukuuta 2020 eli kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio oli hyväksynyt pelastamistuen alkuperäisessä pelastamistukipäätöksessä. Näin ollen pelastamistuen hyväksyntää ja takaisinmaksuaikaa jatkettiin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 55 kohdan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti automaattisesti siihen asti, kunnes komissio antaa lopullisen päätöksen rakenneuudistussuunnitelmasta ja tuesta. |
| --- | --- |

(176)

Alkuperäisen pelastamistukipäätöksen johdanto-osan 16 kappaleen mukaan enintään 1,2 miljardin euron suuruisena lainana tai lainan ja lainatakausten yhdistelmänä myönnettävä pelastamistuki oli tarkoitus maksaa takaisin kuuden kuukauden kuluessa ensimmäisen lainaerän maksamisesta, ellei Portugali esittänyt rakenneuudistussuunnitelmaa komission hyväksyttäväksi ennen kyseistä määräaikaa. Portugali toimitti komissiolle rakenneuudistussuunnitelman 10 päivänä joulukuuta 2020 eli kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio oli hyväksynyt pelastamistuen alkuperäisessä pelastamistukipäätöksessä. Näin ollen pelastamistuen hyväksyntää ja takaisinmaksuaikaa jatkettiin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 55 kohdan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti automaattisesti siihen asti, kunnes komissio antaa lopullisen päätöksen rakenneuudistussuunnitelmasta ja tuesta.

| (177) | Aloittamispäätöksestä esittämissään huomautuksissa EAA katsoo, että hyväksymällä marraskuussa 2020 valtion vuoden 2021 talousarviota koskevan lain, jossa Portugalin hallitus varasi TAP SGPS:lle 500 miljoonan euron taloudellisen tuen, Portugali myönsi TAP SGPS:lle sääntöjenvastaista tukea (johdanto-osan 120 kappale). On muistettava, että pelkkä varojen osoittaminen erityiseen tarkoitukseen kansallisessa talousarviossa ei ole rinnastettavissa tuen myöntämiseen. Jotta tuki voitaisiin katsoa toteutetuksi, tuensaajalle on myönnettävä oikeus saada valtion varoista myönnettävää tukea sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla, ja näin ei kyseisten varattujen 500 miljoonan euron kohdalla tapahtunut. |
| --- | --- |

(177)

Aloittamispäätöksestä esittämissään huomautuksissa EAA katsoo, että hyväksymällä marraskuussa 2020 valtion vuoden 2021 talousarviota koskevan lain, jossa Portugalin hallitus varasi TAP SGPS:lle 500 miljoonan euron taloudellisen tuen, Portugali myönsi TAP SGPS:lle sääntöjenvastaista tukea (johdanto-osan 120 kappale). On muistettava, että pelkkä varojen osoittaminen erityiseen tarkoitukseen kansallisessa talousarviossa ei ole rinnastettavissa tuen myöntämiseen. Jotta tuki voitaisiin katsoa toteutetuksi, tuensaajalle on myönnettävä oikeus saada valtion varoista myönnettävää tukea sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla, ja näin ei kyseisten varattujen 500 miljoonan euron kohdalla tapahtunut.

| (178) | Edellä mainittujen varojen osalta Portugali selitti, että se ei ole hyväksynyt tarvittavaa täytäntöönpanosäädöstä eikä talousarviota koskevaa säännöstä ole pantu täytäntöön, jotta nämä varat asetettaisiin TAP SGPS:n saataville tai annettaisiin TAP SGPS:lle oikeus saada ne. Tästä syystä Portugali ei ole myöntänyt rakenneuudistustukea SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(178)

Edellä mainittujen varojen osalta Portugali selitti, että se ei ole hyväksynyt tarvittavaa täytäntöönpanosäädöstä eikä talousarviota koskevaa säännöstä ole pantu täytäntöön, jotta nämä varat asetettaisiin TAP SGPS:n saataville tai annettaisiin TAP SGPS:lle oikeus saada ne. Tästä syystä Portugali ei ole myöntänyt rakenneuudistustukea SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

| (179) | Portugali on näin ollen noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista täytäntöönpanokieltoa, ja TAP SGPS:lle myönnetty rakenneuudistustuki on sääntöjenmukaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(179)

Portugali on näin ollen noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista täytäntöönpanokieltoa, ja TAP SGPS:lle myönnetty rakenneuudistustuki on sääntöjenmukaista valtiontukea.

6.4   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (180) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan komissio voi hyväksyä tuen tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(180)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan komissio voi hyväksyä tuen tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (181) | Jotta valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille kyseisen määräyksen mukaisesti, sen on siis täytettävä kaksi edellytystä, joista ensimmäisen mukaan sillä on edistettävä tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä ja joista toisen, kielteisesti muotoillun edellytyksen mukaan sillä ei saa muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Edellä esitetty ei vaikuta siihen, että komission tällä perusteella tekemissä päätöksissä on huolehdittava siitä, että unionin oikeutta noudatetaan (55). |
| --- | --- |

(181)

Jotta valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille kyseisen määräyksen mukaisesti, sen on siis täytettävä kaksi edellytystä, joista ensimmäisen mukaan sillä on edistettävä tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä ja joista toisen, kielteisesti muotoillun edellytyksen mukaan sillä ei saa muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Edellä esitetty ei vaikuta siihen, että komission tällä perusteella tekemissä päätöksissä on huolehdittava siitä, että unionin oikeutta noudatetaan (55).

55

| (182) | Ilmoituksen sekä rakenneuudistustukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aikana kerättyjen tietojen perusteella ei voida päätellä, että rakenneuudistustuki tai siihen liittyvät ehdot tai tuella edistetty taloudellinen toiminta saattaisivat rikkoa unionin lainsäädännön asiaa koskevaa säännöstä. Erityisesti kilpailutoimenpide, joka muodostuu Lissabonin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikojen siirrosta, perustuu unionin lainsäädännössä määriteltyihin sääntöihin (johdanto-osan 96 ja 295 kappale), ja lähtö- ja saapumisaikojen uuden haltijan on sitouduttava noudattamaan sovellettavaa unionin työlainsäädäntöä (johdanto-osan 88 kappaleen d alakohta). Lisäksi EAA:n kritiikki, jonka mukaan tuki rikkoo SEUT-sopimuksessa vahvistettua syrjintäkiellon periaatetta (johdanto-osan 121 kappale), on perusteeton. Unionin oikeudessa yhdenvertaisen kohtelun periaate ei estä tapauskohtaisen rakenneuudistustuen myöntämistä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Komissio huomauttaa joka tapauksessa, että tuensaajan asema poikkeaa objektiivisesti muiden Portugalin sisäisiä lentoja tai Portugaliin ja Portugalista suuntautuvia lentoja liikennöivien lentoyhtiöiden asemasta, kun otetaan huomioon sen pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukainen tukikelpoisuus ja kaatumisen seuraukset. Sen vuoksi Portugali voi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla päättää myöntää rakenneuudistustukea ainoastaan tuensaajalle ilman, että sen täytyisi myöntää sitä myös muille kyseisessä jäsenvaltiossa toimiville lentoyhtiöille. Komissio ei ole myöskään lähettänyt Portugalille perusteltua lausuntoa tähän asiaan liittyvästä unionin oikeuden mahdollisesta rikkomisesta, eikä se ole saanut valituksia tai tietoja, jotka viittaisivat siihen, että valtiontuki, siihen liittyvät ehdot tai tuella edistetty taloudellinen toiminta saattaisivat olla unionin oikeuden muiden asiaa koskevien säännösten kuin SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan vastaisia. |
| --- | --- |

(182)

Ilmoituksen sekä rakenneuudistustukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aikana kerättyjen tietojen perusteella ei voida päätellä, että rakenneuudistustuki tai siihen liittyvät ehdot tai tuella edistetty taloudellinen toiminta saattaisivat rikkoa unionin lainsäädännön asiaa koskevaa säännöstä. Erityisesti kilpailutoimenpide, joka muodostuu Lissabonin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikojen siirrosta, perustuu unionin lainsäädännössä määriteltyihin sääntöihin (johdanto-osan 96 ja 295 kappale), ja lähtö- ja saapumisaikojen uuden haltijan on sitouduttava noudattamaan sovellettavaa unionin työlainsäädäntöä (johdanto-osan 88 kappaleen d alakohta). Lisäksi EAA:n kritiikki, jonka mukaan tuki rikkoo SEUT-sopimuksessa vahvistettua syrjintäkiellon periaatetta (johdanto-osan 121 kappale), on perusteeton. Unionin oikeudessa yhdenvertaisen kohtelun periaate ei estä tapauskohtaisen rakenneuudistustuen myöntämistä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Komissio huomauttaa joka tapauksessa, että tuensaajan asema poikkeaa objektiivisesti muiden Portugalin sisäisiä lentoja tai Portugaliin ja Portugalista suuntautuvia lentoja liikennöivien lentoyhtiöiden asemasta, kun otetaan huomioon sen pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukainen tukikelpoisuus ja kaatumisen seuraukset. Sen vuoksi Portugali voi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla päättää myöntää rakenneuudistustukea ainoastaan tuensaajalle ilman, että sen täytyisi myöntää sitä myös muille kyseisessä jäsenvaltiossa toimiville lentoyhtiöille. Komissio ei ole myöskään lähettänyt Portugalille perusteltua lausuntoa tähän asiaan liittyvästä unionin oikeuden mahdollisesta rikkomisesta, eikä se ole saanut valituksia tai tietoja, jotka viittaisivat siihen, että valtiontuki, siihen liittyvät ehdot tai tuella edistetty taloudellinen toiminta saattaisivat olla unionin oikeuden muiden asiaa koskevien säännösten kuin SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan vastaisia.

| (183) | Portugali katsoo, että rakenneuudistustuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla. |
| --- | --- |

(183)

Portugali katsoo, että rakenneuudistustuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla.

| (184) | Kyseessä olevan valtiontuen luonteen ja tavoitteiden sekä Portugalin viranomaisten väitteiden vuoksi komissio arvioi, onko rakenneuudistustuen tueksi suunniteltu rahoitus pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen asiaa koskevien määräysten mukainen. Komissio vahvistaa pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytykset, joiden mukaisesti rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnetyn valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(184)

Kyseessä olevan valtiontuen luonteen ja tavoitteiden sekä Portugalin viranomaisten väitteiden vuoksi komissio arvioi, onko rakenneuudistustuen tueksi suunniteltu rahoitus pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen asiaa koskevien määräysten mukainen. Komissio vahvistaa pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytykset, joiden mukaisesti rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnetyn valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.

| (185) | Tutkiessaan, onko rakenneuudistustuella haitallisia vaikutuksia kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, komissio suorittaa tasapainotestin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti. Jos tuensaaja on oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea, komissio punnitsee tässä testissä tuen myönteisiä vaikutuksia sen toiminnan kehittämiseen, jota tuella on tarkoitus tukea, suhteessa valtiontuen kielteisiin vaikutuksiin kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja arvioi erityisesti, miten tukitoimenpiteellä minimoidaan kilpailun ja kaupan vääristyminen (valtion tukitoimenpiteen tarve, tarkoituksenmukaisuus, oikeasuhteisuus, tuen läpinäkyvyys, tuen ainutkertaisuuden periaate sekä kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet). |
| --- | --- |

(185)

Tutkiessaan, onko rakenneuudistustuella haitallisia vaikutuksia kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, komissio suorittaa tasapainotestin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti. Jos tuensaaja on oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea, komissio punnitsee tässä testissä tuen myönteisiä vaikutuksia sen toiminnan kehittämiseen, jota tuella on tarkoitus tukea, suhteessa valtiontuen kielteisiin vaikutuksiin kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja arvioi erityisesti, miten tukitoimenpiteellä minimoidaan kilpailun ja kaupan vääristyminen (valtion tukitoimenpiteen tarve, tarkoituksenmukaisuus, oikeasuhteisuus, tuen läpinäkyvyys, tuen ainutkertaisuuden periaate sekä kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet).

Tukikelpoisuus: vaikeuksissa oleva yritys

Tukikelpoisuus: vaikeuksissa oleva yritys

| (186) | Jotta tuensaaja voi saada rakenneuudistustukea, se on katsottava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 2.2 jaksossa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 20 kohdassa selitetään, että yrityksen katsotaan olevan vaikeuksissa, jos sen toiminta loppuu lähes varmasti lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Näin on silloin, kun vähintään yksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 20 kohdan a–d alakohdassa kuvatuista olosuhteista täyttyy. |
| --- | --- |

(186)

Jotta tuensaaja voi saada rakenneuudistustukea, se on katsottava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 2.2 jaksossa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 20 kohdassa selitetään, että yrityksen katsotaan olevan vaikeuksissa, jos sen toiminta loppuu lähes varmasti lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Näin on silloin, kun vähintään yksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 20 kohdan a–d alakohdassa kuvatuista olosuhteista täyttyy.

| (187) | Kuten aloittamispäätöksessä (johdanto-osan 15–22 kappale) selitettiin, TAP SGPS:llä oli vuoden 2019 lopussa noin [...] miljoonan euron negatiivinen oma pääoma. Sen jälkeen TAP SGPS:n taloudellinen tilanne on huonontunut. TAP SGPS:n vuoden 2020 konsernitilinpäätöksen mukaan negatiivisen oman pääoman kokonaismäärä nousi [...] miljardiin euroon. Myös TAP Air Portugalilla oli vuonna 2020 [...] miljardin euron negatiivinen oma pääoma (johdanto-osan 26 kappale). Nämä luvut osoittavat, että ainakin puolet TAP SGPS:n ja TAP Air Portugalin merkitystä osakepääomasta on menetetty, joten molemmat yritykset ovat pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 20 kohdan a alakohdan mukaisia vaikeuksissa olevia yrityksiä. |
| --- | --- |

(187)

Kuten aloittamispäätöksessä (johdanto-osan 15–22 kappale) selitettiin, TAP SGPS:llä oli vuoden 2019 lopussa noin [...] miljoonan euron negatiivinen oma pääoma. Sen jälkeen TAP SGPS:n taloudellinen tilanne on huonontunut. TAP SGPS:n vuoden 2020 konsernitilinpäätöksen mukaan negatiivisen oman pääoman kokonaismäärä nousi [...] miljardiin euroon. Myös TAP Air Portugalilla oli vuonna 2020 [...] miljardin euron negatiivinen oma pääoma (johdanto-osan 26 kappale). Nämä luvut osoittavat, että ainakin puolet TAP SGPS:n ja TAP Air Portugalin merkitystä osakepääomasta on menetetty, joten molemmat yritykset ovat pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 20 kohdan a alakohdan mukaisia vaikeuksissa olevia yrityksiä.

| (188) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 21 kohdan mukaan vastaperustettu yritys ei voi saada pelastamistukea. Tuensaaja ei ole pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettu uusi yritys, koska se perustettiin vuonna 2003 eli yli kolme vuotta sitten (ks. johdanto-osan 8 kappale). |
| --- | --- |

(188)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 21 kohdan mukaan vastaperustettu yritys ei voi saada pelastamistukea. Tuensaaja ei ole pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettu uusi yritys, koska se perustettiin vuonna 2003 eli yli kolme vuotta sitten (ks. johdanto-osan 8 kappale).

| (189) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 22 kohdan mukaan yhtymään kuuluva tai yhtymän haltuun joutuva yritys voi saada rakenneuudistustukea yleensä vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse. |
| --- | --- |

(189)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 22 kohdan mukaan yhtymään kuuluva tai yhtymän haltuun joutuva yritys voi saada rakenneuudistustukea yleensä vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse.

| (190) | Toisessa pelastamistukipäätöksessä (johdanto-osan 113–128 kappale) komissio totesi, että TAP SGPS kuului yhtymään pelastamistuen ilmoittamisajankohtana 9 päivänä kesäkuuta 2020. Sitä vastoin ei ollut näyttöä siitä, että emoyhtiöt olisivat jakaneet kustannukset sattumanvaraisesti TAP SGPS:n, AGW:n ja Parpúblican kesken ja aiheuttaneet näin keinotekoisen rasitteen TAP SGPS:lle kyseisen ajanjakson aikana. (Lisäksi tämän päätöksen johdanto-osan 19–22 kappaleesta seuraa, että TAP SGPS:n vaikeudet eivät johdu kustannusten sattumanvaraisesta jakamisesta yhtymän sisällä ja että ne ovat ominaisia lentoliikenteelle ja siihen liittyville aloille, joilla TAP SGPS toimii.) Toisaalta AGW-konsortio, joka omisti 45 prosenttia TAP SGPS:stä ja oli siten sen toiseksi suurin osakkeenomistaja, oli yksittäisten osakkeenomistajien määräysvallassa oleva osakeyhtiö. Nämä yksittäiset osakkeenomistajat olivat David Neeleman, joka omisti 50 prosenttia AGW:n osakkeista DGN Corporationin (40 %) ja Global Azulair Projects SGPS SA:n (10 %) välityksellä, sekä Humberto Pedrosa, joka omisti 50 prosenttia AGW:n osakkeista HPGB SGPS SA:n välityksellä. AGW-konsortion yhtiömuoto sinänsä oli riippumaton ja erillinen sen kahden välillisen osakkeenomistajan, David Neelemanin ja Humberto Pedrosan, yksityisomaisuudesta, eivätkä he olleet henkilökohtaisesti vastuussa AGW-konsortion velvoitteista. Näin ollen näitä kahta välillistä yksityistä fyysistä osakkeenomistajaa ei voitu asettaa vastaamaan TAP SGPS:n taloudellisista vaikeuksista yksityisomaisuudellaan. |
| --- | --- |

(190)

Toisessa pelastamistukipäätöksessä (johdanto-osan 113–128 kappale) komissio totesi, että TAP SGPS kuului yhtymään pelastamistuen ilmoittamisajankohtana 9 päivänä kesäkuuta 2020. Sitä vastoin ei ollut näyttöä siitä, että emoyhtiöt olisivat jakaneet kustannukset sattumanvaraisesti TAP SGPS:n, AGW:n ja Parpúblican kesken ja aiheuttaneet näin keinotekoisen rasitteen TAP SGPS:lle kyseisen ajanjakson aikana. (Lisäksi tämän päätöksen johdanto-osan 19–22 kappaleesta seuraa, että TAP SGPS:n vaikeudet eivät johdu kustannusten sattumanvaraisesta jakamisesta yhtymän sisällä ja että ne ovat ominaisia lentoliikenteelle ja siihen liittyville aloille, joilla TAP SGPS toimii.) Toisaalta AGW-konsortio, joka omisti 45 prosenttia TAP SGPS:stä ja oli siten sen toiseksi suurin osakkeenomistaja, oli yksittäisten osakkeenomistajien määräysvallassa oleva osakeyhtiö. Nämä yksittäiset osakkeenomistajat olivat David Neeleman, joka omisti 50 prosenttia AGW:n osakkeista DGN Corporationin (40 %) ja Global Azulair Projects SGPS SA:n (10 %) välityksellä, sekä Humberto Pedrosa, joka omisti 50 prosenttia AGW:n osakkeista HPGB SGPS SA:n välityksellä. AGW-konsortion yhtiömuoto sinänsä oli riippumaton ja erillinen sen kahden välillisen osakkeenomistajan, David Neelemanin ja Humberto Pedrosan, yksityisomaisuudesta, eivätkä he olleet henkilökohtaisesti vastuussa AGW-konsortion velvoitteista. Näin ollen näitä kahta välillistä yksityistä fyysistä osakkeenomistajaa ei voitu asettaa vastaamaan TAP SGPS:n taloudellisista vaikeuksista yksityisomaisuudellaan.

| (191) | Kuten komissio totesi toisessa pelastamistukipäätöksessä (johdanto-osan 127 kappale), muilla yhteistä määräysvaltaa käyttävillä osakkeenomistajilla kuin Parpúblicalla (valtio) ei ollut tarvittavia valmiuksia täyttää likviditeettitarpeita, joiden arvioitiin olevan 1,2 miljardia euroa, TAP SGPS:n toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi kuuden kuukauden ajan ja TAP SGPS:n rakenneuudistuksen rahoittamiseksi edelleen (ilman valtiontukea). |
| --- | --- |

(191)

Kuten komissio totesi toisessa pelastamistukipäätöksessä (johdanto-osan 127 kappale), muilla yhteistä määräysvaltaa käyttävillä osakkeenomistajilla kuin Parpúblicalla (valtio) ei ollut tarvittavia valmiuksia täyttää likviditeettitarpeita, joiden arvioitiin olevan 1,2 miljardia euroa, TAP SGPS:n toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi kuuden kuukauden ajan ja TAP SGPS:n rakenneuudistuksen rahoittamiseksi edelleen (ilman valtiontukea).

| (192) | TAP Air Portugalin osalta ei ole näyttöä siitä, että sen vaikea taloudellinen tilanne johtuisi kustannusten sattumanvaraisesta jakamisesta yhtymän tai taloudellisen yksikön sisällä. Tämä pätee sekä siihen ajanjaksoon, jona TAP Air Portugal oli viime kädessä Parpúblican (valtio), HPGB:n ja DGN:n yhteisessä määräysvallassa, että nykytilanteeseen, jossa se on Portugalin valtion yksinomaisessa määräysvallassa samassa taloudellisessa yksikössä kuin sen sisaryhtiö TAP SGPS, jolla on myös määräysvallaton vähemmistöomistus TAP Air Portugalissa (johdanto-osan 11 ja 12 kappale). Johdanto-osan 191 kappaleessa esitetty päätelmä, jonka mukaan entiset yhteistä määräysvaltaa käyttäneet osakkeenomistajat eivät pystyneet täyttämään yrityksen likviditeettitarpeita (ilman valtiontukea), pätee myös TAP Air Portugaliin, joka kuuluu ja kuului samaan taloudelliseen yksikköön kuin TAP SGPS. |
| --- | --- |

(192)

TAP Air Portugalin osalta ei ole näyttöä siitä, että sen vaikea taloudellinen tilanne johtuisi kustannusten sattumanvaraisesta jakamisesta yhtymän tai taloudellisen yksikön sisällä. Tämä pätee sekä siihen ajanjaksoon, jona TAP Air Portugal oli viime kädessä Parpúblican (valtio), HPGB:n ja DGN:n yhteisessä määräysvallassa, että nykytilanteeseen, jossa se on Portugalin valtion yksinomaisessa määräysvallassa samassa taloudellisessa yksikössä kuin sen sisaryhtiö TAP SGPS, jolla on myös määräysvallaton vähemmistöomistus TAP Air Portugalissa (johdanto-osan 11 ja 12 kappale). Johdanto-osan 191 kappaleessa esitetty päätelmä, jonka mukaan entiset yhteistä määräysvaltaa käyttäneet osakkeenomistajat eivät pystyneet täyttämään yrityksen likviditeettitarpeita (ilman valtiontukea), pätee myös TAP Air Portugaliin, joka kuuluu ja kuului samaan taloudelliseen yksikköön kuin TAP SGPS.

| (193) | Koska TAP SGPS:n pääomarakenne on muuttunut sen seurauksena, että DGTF hankki 22,5 prosenttia TAP SGPS:n osakkeista, TAP SGPS on yksinomaan valtion määräysvallassa [...] (ks. johdanto-osan 8, 11 ja 12 kappale). Näin ollen TAP SGPS ja TAP Air Portugal kuuluvat taloudelliseen yksikköön (tai yhtymään), jota komissio voi pitää riippumattomana päätöksentekovaltaa käyttävänä elimenä ilmoitetun rakenneuudistustuen myöntävässä valtiossa. |
| --- | --- |

(193)

Koska TAP SGPS:n pääomarakenne on muuttunut sen seurauksena, että DGTF hankki 22,5 prosenttia TAP SGPS:n osakkeista, TAP SGPS on yksinomaan valtion määräysvallassa [...] (ks. johdanto-osan 8, 11 ja 12 kappale). Näin ollen TAP SGPS ja TAP Air Portugal kuuluvat taloudelliseen yksikköön (tai yhtymään), jota komissio voi pitää riippumattomana päätöksentekovaltaa käyttävänä elimenä ilmoitetun rakenneuudistustuen myöntävässä valtiossa.

| (194) | Komissio katsoo näin ollen, että yhteistä määräysvaltaa käyttävillä yksiköillä sen paremmin kuin myöhemmin valtiolla ainoana määräysvaltaa käyttävänä osakkeenomistajana ei ollut mahdollisuutta helpottaa markkinaehtoisesti TAP SGPS:n tai TAP Air Portugalin vaikeaa talous- ja rahoitustilannetta. Valtion taloudellinen tuki yritysten vaikeuksien korjaamiseksi joko suoraan DGTF:n kautta tai Parpúblican välityksellä olisi valtiontukea, ellei sitä toteutettaisi yksin tai yhdessä määräysvaltaa käyttävien yhteisyritysten kanssa markkinaehtoisesti. Parpública yhteistä määräysvaltaa käyttävänä yksikkönä ei ole tukenut eikä olisi voinut tukea TAP SGPS:ää markkinaehdoin, kuten eivät myöskään yhteistä määräysvaltaa käyttävät yksityiset yksiköt (56). Kun otetaan huomioon valtion aikaisempi asema osakkeenomistajana, joka omisti 50 prosenttia TAP SGPS:stä [...], ja sillä sen jälkeen ollut määräysvalta, yhtymä ei voi ratkaista TAP SGPS:n ja TAP Air Portugalin vaikeuksia. |
| --- | --- |

(194)

Komissio katsoo näin ollen, että yhteistä määräysvaltaa käyttävillä yksiköillä sen paremmin kuin myöhemmin valtiolla ainoana määräysvaltaa käyttävänä osakkeenomistajana ei ollut mahdollisuutta helpottaa markkinaehtoisesti TAP SGPS:n tai TAP Air Portugalin vaikeaa talous- ja rahoitustilannetta. Valtion taloudellinen tuki yritysten vaikeuksien korjaamiseksi joko suoraan DGTF:n kautta tai Parpúblican välityksellä olisi valtiontukea, ellei sitä toteutettaisi yksin tai yhdessä määräysvaltaa käyttävien yhteisyritysten kanssa markkinaehtoisesti. Parpública yhteistä määräysvaltaa käyttävänä yksikkönä ei ole tukenut eikä olisi voinut tukea TAP SGPS:ää markkinaehdoin, kuten eivät myöskään yhteistä määräysvaltaa käyttävät yksityiset yksiköt (56). Kun otetaan huomioon valtion aikaisempi asema osakkeenomistajana, joka omisti 50 prosenttia TAP SGPS:stä [...], ja sillä sen jälkeen ollut määräysvalta, yhtymä ei voi ratkaista TAP SGPS:n ja TAP Air Portugalin vaikeuksia.

56

| (195) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että sekä TAP SGPS että TAP Air Portugal (niiden määräysvallassa olevat tytäryhtiöt mukaan luettuina) ovat vaikeuksissa olevia yrityksiä ja voivat saada rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(195)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että sekä TAP SGPS että TAP Air Portugal (niiden määräysvallassa olevat tytäryhtiöt mukaan luettuina) ovat vaikeuksissa olevia yrityksiä ja voivat saada rakenneuudistustukea.

6.4.1   Tuki edistää tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä

Tuki edistää tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä

| (196) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvaksi katsottavan valtiontuen on edistettävä tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä. |
| --- | --- |

(196)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvaksi katsottavan valtiontuen on edistettävä tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä.

| (197) | Osoittaakseen, että rakenneuudistustuki on tarkoitettu edistämään tällaisen toiminnan tai alueen kehitystä, tukea myöntävän jäsenvaltion on todistettava, että tuella pyritään estämään sosiaaliset vaikeudet tai korjaamaan markkinoiden toimintapuute. Nimenomaan rakenneuudistustuen yhteydessä komissio huomauttaa pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 43 kohdan mukaisesti, että markkinoilta poistuminen on itse asiassa merkittävä tekijä tuottavuuden laajemman kasvun kannalta ja että pelkästään yrityksen markkinoilta poistumisen estäminen ei siksi ole riittävä syy myöntää valtiontukea. Pelastamis- ja rakenneuudistustuki on päinvastoin yksi vääristävimmistä valtiontukimuodoista, koska se häiritsee markkinoilta poistumista. Tietyissä tilanteissa vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistus voi kuitenkin edistää taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä myös tuensaajan harjoittamaa toimintaa laajemmin. Näin on silloin, kun ilman tällaista tukea tuensaajan kaatuminen johtaisi markkinoiden toimintapuutteeseen tai sosiaalisiin vaikeuksiin ja haittaisi niiden taloudellisten toimintojen ja/tai talousalueiden kehitystä, jotka kärsisivät tällaisista tilanteista. Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdassa esitetään ei-tyhjentävä luettelo tällaisista tilanteista. |
| --- | --- |

(197)

Osoittaakseen, että rakenneuudistustuki on tarkoitettu edistämään tällaisen toiminnan tai alueen kehitystä, tukea myöntävän jäsenvaltion on todistettava, että tuella pyritään estämään sosiaaliset vaikeudet tai korjaamaan markkinoiden toimintapuute. Nimenomaan rakenneuudistustuen yhteydessä komissio huomauttaa pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 43 kohdan mukaisesti, että markkinoilta poistuminen on itse asiassa merkittävä tekijä tuottavuuden laajemman kasvun kannalta ja että pelkästään yrityksen markkinoilta poistumisen estäminen ei siksi ole riittävä syy myöntää valtiontukea. Pelastamis- ja rakenneuudistustuki on päinvastoin yksi vääristävimmistä valtiontukimuodoista, koska se häiritsee markkinoilta poistumista. Tietyissä tilanteissa vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistus voi kuitenkin edistää taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä myös tuensaajan harjoittamaa toimintaa laajemmin. Näin on silloin, kun ilman tällaista tukea tuensaajan kaatuminen johtaisi markkinoiden toimintapuutteeseen tai sosiaalisiin vaikeuksiin ja haittaisi niiden taloudellisten toimintojen ja/tai talousalueiden kehitystä, jotka kärsisivät tällaisista tilanteista. Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdassa esitetään ei-tyhjentävä luettelo tällaisista tilanteista.

| (198) | Niitä ovat muun muassa tilanteet, joissa tuella vältetään sellaisen tärkeän palvelun tarjoamisen keskeytyminen, jonka luominen uudelleen on vaikeaa ja jossa kilpailijat eivät yksinkertaisesti pystyisi tulemaan tilalle, tai joissa tuensaajalla on järjestelmän kannalta merkittävä rooli tietyllä alueella tai toimialalla, johon sen poistumisella markkinoilta voisi olla kielteisiä vaikutuksia (57). Tuen avulla tuensaaja voi jatkaa toimintaansa, ja siten sillä estetään tällaiset markkinoiden toimintapuutteet tai sosiaaliset vaikeudet. Rakenneuudistustuen tapauksessa tämä pätee kuitenkin ainoastaan, jos tuki antaa tuensaajalle mahdollisuuden kilpailla markkinoilla omin voimin, mikä voidaan varmistaa vain siten, että tuen ehtona on sellaisen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jolla palautetaan tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

(198)

Niitä ovat muun muassa tilanteet, joissa tuella vältetään sellaisen tärkeän palvelun tarjoamisen keskeytyminen, jonka luominen uudelleen on vaikeaa ja jossa kilpailijat eivät yksinkertaisesti pystyisi tulemaan tilalle, tai joissa tuensaajalla on järjestelmän kannalta merkittävä rooli tietyllä alueella tai toimialalla, johon sen poistumisella markkinoilta voisi olla kielteisiä vaikutuksia (57). Tuen avulla tuensaaja voi jatkaa toimintaansa, ja siten sillä estetään tällaiset markkinoiden toimintapuutteet tai sosiaaliset vaikeudet. Rakenneuudistustuen tapauksessa tämä pätee kuitenkin ainoastaan, jos tuki antaa tuensaajalle mahdollisuuden kilpailla markkinoilla omin voimin, mikä voidaan varmistaa vain siten, että tuen ehtona on sellaisen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jolla palautetaan tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

57

| (199) | Näin ollen komissio arvioi ensin, onko tuella tarkoitus estää markkinoiden toimintapuute tai sosiaalisia vaikeuksia (6.4.1.1 jakso) ja liittyykö siihen rakenneuudistussuunnitelma, jolla palautetaan tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus (6.4.1.2 jakso). |
| --- | --- |

(199)

Näin ollen komissio arvioi ensin, onko tuella tarkoitus estää markkinoiden toimintapuute tai sosiaalisia vaikeuksia (6.4.1.1 jakso) ja liittyykö siihen rakenneuudistussuunnitelma, jolla palautetaan tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus (6.4.1.2 jakso).

6.4.1.1   Sosiaalisten vaikeuksien tai markkinoiden toimintapuutteen estäminen taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseksi

Sosiaalisten vaikeuksien tai markkinoiden toimintapuutteen estäminen taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseksi

| (200) | Tilanteista, joissa vaikeuksissa olevan yrityksen pelastaminen voi edistää taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä, pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan b ja c alakohdassa mainitaan tapaukset, joissa tuen tarkoituksena on estää talouden kasvun estyminen siksi, että tärkeä palvelu keskeytyy tuensaajan markkinoilta poistumisen seurauksena (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan b alakohta) tai että kyseisellä alueella tai toimialalla koko järjestelmän kannalta tärkeä yritys kaatuu (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan c alakohta). |
| --- | --- |

(200)

Tilanteista, joissa vaikeuksissa olevan yrityksen pelastaminen voi edistää taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä, pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan b ja c alakohdassa mainitaan tapaukset, joissa tuen tarkoituksena on estää talouden kasvun estyminen siksi, että tärkeä palvelu keskeytyy tuensaajan markkinoilta poistumisen seurauksena (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan b alakohta) tai että kyseisellä alueella tai toimialalla koko järjestelmän kannalta tärkeä yritys kaatuu (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan c alakohta).

Tuella vältetään tärkeän palvelun keskeytyminen

Tuella vältetään tärkeän palvelun keskeytyminen

| (201) | Aloittamispäätöksessä komissio totesi, että rakenneuudistustuen tavoitteena oli välttää se, että TAP SGPS ja sen seurauksena TAP Air Portugal lopettavat toimintansa niiden vaikeuksien vuoksi, joita TAP SGPS oli kohdannut ja joita covid-19-kriisi pahensi vakavasti (58). Koska lentoyhtiöiden on taattava riittävä likviditeetti liikenneluvan säilyttämiseksi, on selvää, että käytettävissä olevat resurssit ja viimeaikaiset ja odotettavissa olevat liiketoiminnan tappiot huomioon ottaen TAP Air Portugal ei kykene täyttämään maksuvelvoitteitaan ja vastuitaan ja sen olisi ilman rakenneuudistustukea näin ollen haettava maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamista, jolloin sen toiminta loppuisi (taulukko 1). Komissio on todennut muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimitettujen tietojen perusteella, että on olemassa todellinen ja välitön riski siitä, että tuensaaja ei pysty täyttämään maksuvelvoitteitaan, mikä johtaisi TAP Air Portugalin jatkuvan lentoliikennetoiminnan keskeytymiseen. |
| --- | --- |

(201)

Aloittamispäätöksessä komissio totesi, että rakenneuudistustuen tavoitteena oli välttää se, että TAP SGPS ja sen seurauksena TAP Air Portugal lopettavat toimintansa niiden vaikeuksien vuoksi, joita TAP SGPS oli kohdannut ja joita covid-19-kriisi pahensi vakavasti (58). Koska lentoyhtiöiden on taattava riittävä likviditeetti liikenneluvan säilyttämiseksi, on selvää, että käytettävissä olevat resurssit ja viimeaikaiset ja odotettavissa olevat liiketoiminnan tappiot huomioon ottaen TAP Air Portugal ei kykene täyttämään maksuvelvoitteitaan ja vastuitaan ja sen olisi ilman rakenneuudistustukea näin ollen haettava maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamista, jolloin sen toiminta loppuisi (taulukko 1). Komissio on todennut muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimitettujen tietojen perusteella, että on olemassa todellinen ja välitön riski siitä, että tuensaaja ei pysty täyttämään maksuvelvoitteitaan, mikä johtaisi TAP Air Portugalin jatkuvan lentoliikennetoiminnan keskeytymiseen.

58

| (202) | Tältä osin TAP Air Portugal tarjoaa Lissabonin keskuslentoasemaltaan ainutlaatuisia yhteyspalveluja tarjoamalla säännöllisiä matka-aikatauluja (johdanto-osan 15 ja 16 kappale). Sen lisäksi, että TAP Air Portugal tarjoaa olennaisia lentoliikennepalveluja portugalinkieliselle yhteisölle Portugalissa ja ulkomailla, se tukee ratkaisevasti ja merkittävästi yhden Portugalin kannalta merkittävimmän taloudellisen toiminnan alan eli matkailun talouskasvua. Erityisesti yhden Portugalin tärkeän yrityssegmentin – hotellien, ravintoloiden, sosiaalisten ja kulttuuritapahtumien, vähittäiskauppojen ja muiden matkailuun liittyvien toimintojen, joita on erityisesti suurimmilla Lissabonin ja Porton alueilla sekä Algarvessa – olisi entistä vaikeampaa selviytyä kriisistä ilman TAP Air Portugalin matkailijoita tuovan toiminnan tukea. |
| --- | --- |

(202)

Tältä osin TAP Air Portugal tarjoaa Lissabonin keskuslentoasemaltaan ainutlaatuisia yhteyspalveluja tarjoamalla säännöllisiä matka-aikatauluja (johdanto-osan 15 ja 16 kappale). Sen lisäksi, että TAP Air Portugal tarjoaa olennaisia lentoliikennepalveluja portugalinkieliselle yhteisölle Portugalissa ja ulkomailla, se tukee ratkaisevasti ja merkittävästi yhden Portugalin kannalta merkittävimmän taloudellisen toiminnan alan eli matkailun talouskasvua. Erityisesti yhden Portugalin tärkeän yrityssegmentin – hotellien, ravintoloiden, sosiaalisten ja kulttuuritapahtumien, vähittäiskauppojen ja muiden matkailuun liittyvien toimintojen, joita on erityisesti suurimmilla Lissabonin ja Porton alueilla sekä Algarvessa – olisi entistä vaikeampaa selviytyä kriisistä ilman TAP Air Portugalin matkailijoita tuovan toiminnan tukea.

| (203) | Kuten Portugali huomauttaa, suurin osa yrityksistä, jotka voivat selviytyä covid-19-kriisistä vain Portugalin hallituksen tuella tuetun tilapäistyön ja yritysten erääntyneiden maksujen lykkäämisen mahdollistavien toimenpiteiden avulla, tarvitsee matkailun lisääntymistä. Portugalilaiset matkatoimistot ja huomautuksia toimittaneet alueiden edustajat korostavat, että osa niiden liiketoiminnasta ja toiminnoista on riippuvainen TAP Air Portugalin palveluista ja että niiden liikevaihto pienenisi huomattavasti, jos Air Portugalin kanssa harjoitettava liiketoiminta päättyisi. |
| --- | --- |

(203)

Kuten Portugali huomauttaa, suurin osa yrityksistä, jotka voivat selviytyä covid-19-kriisistä vain Portugalin hallituksen tuella tuetun tilapäistyön ja yritysten erääntyneiden maksujen lykkäämisen mahdollistavien toimenpiteiden avulla, tarvitsee matkailun lisääntymistä. Portugalilaiset matkatoimistot ja huomautuksia toimittaneet alueiden edustajat korostavat, että osa niiden liiketoiminnasta ja toiminnoista on riippuvainen TAP Air Portugalin palveluista ja että niiden liikevaihto pienenisi huomattavasti, jos Air Portugalin kanssa harjoitettava liiketoiminta päättyisi.

| (204) | Komissio katsoo näin ollen, että ilman rakenneuudistustukea, jolla estetään TAP Air Portugalin toiminnan lopettaminen, matkailijoiden lisäksi myös matkailualan yritykset olisivat täysin riippuvaisia siitä, keskittyisikö halpalentoyhtiöiden ja kaukoliikenteen harjoittajien muodostama yhdistelmä unionin sisäisiin ja muualle maailmaan suuntautuviin kahden paikkakunnan välisiin yhteyksiin niissä 92 kohteessa, joihin TAP Air Portugal liikennöi ennen rakenneuudistusta, ja olisiko se valmis tarjoamaan tiheydeltään ja maantieteelliseltä kattavuudeltaan samat yhteydet erityisesti Pohjois-Amerikkaan, Latinalaiseen Amerikkaan ja Afrikkaan (johdanto-osan 15 kappale). Kolmannet osapuolet – erityisesti liikekumppanit, kuten matkatoimistot, matkanjärjestäjät, suuret hotelliketjut, lipunmyyntitoimistot ja tavaran- ja palveluntoimittajat sekä kansalliset ja ulkomaiset valtiolliset elimet, mukaan lukien matkailua sekä kaupallista tai kulttuurivaihtoa edistävät elimet – ovat vahvistaneet komission aloittamispäätöksessä esittämän päätelmän, jonka mukaan TAP Air Portugalin markkinoilta poistuminen saattaisi aiheuttaa näiden yhteyksien menettämisen (johdanto-osan 100 kappale). |
| --- | --- |

(204)

Komissio katsoo näin ollen, että ilman rakenneuudistustukea, jolla estetään TAP Air Portugalin toiminnan lopettaminen, matkailijoiden lisäksi myös matkailualan yritykset olisivat täysin riippuvaisia siitä, keskittyisikö halpalentoyhtiöiden ja kaukoliikenteen harjoittajien muodostama yhdistelmä unionin sisäisiin ja muualle maailmaan suuntautuviin kahden paikkakunnan välisiin yhteyksiin niissä 92 kohteessa, joihin TAP Air Portugal liikennöi ennen rakenneuudistusta, ja olisiko se valmis tarjoamaan tiheydeltään ja maantieteelliseltä kattavuudeltaan samat yhteydet erityisesti Pohjois-Amerikkaan, Latinalaiseen Amerikkaan ja Afrikkaan (johdanto-osan 15 kappale). Kolmannet osapuolet – erityisesti liikekumppanit, kuten matkatoimistot, matkanjärjestäjät, suuret hotelliketjut, lipunmyyntitoimistot ja tavaran- ja palveluntoimittajat sekä kansalliset ja ulkomaiset valtiolliset elimet, mukaan lukien matkailua sekä kaupallista tai kulttuurivaihtoa edistävät elimet – ovat vahvistaneet komission aloittamispäätöksessä esittämän päätelmän, jonka mukaan TAP Air Portugalin markkinoilta poistuminen saattaisi aiheuttaa näiden yhteyksien menettämisen (johdanto-osan 100 kappale).

| (205) | TAP Air Portugalin roolin korvaaminen edellyttäisi, että kilpailijat loisivat ja vakiinnuttaisivat reittiverkon, mikä veisi huomattavan kauan. Vaarana olisi myös, että tiheydeltään ja maantieteelliseltä kattavuudeltaan vastaavia palveluja ei saataisi aikaan lainkaan. Tässä suhteessa komissio huomauttaa, että rakenneuudistustuen tavoitteena on välttää se, että TAP Air Portugal lopettaa toimintansa covid-19-kriisin vakavasti pahentamien vaikeuksiensa vuoksi. |
| --- | --- |

(205)

TAP Air Portugalin roolin korvaaminen edellyttäisi, että kilpailijat loisivat ja vakiinnuttaisivat reittiverkon, mikä veisi huomattavan kauan. Vaarana olisi myös, että tiheydeltään ja maantieteelliseltä kattavuudeltaan vastaavia palveluja ei saataisi aikaan lainkaan. Tässä suhteessa komissio huomauttaa, että rakenneuudistustuen tavoitteena on välttää se, että TAP Air Portugal lopettaa toimintansa covid-19-kriisin vakavasti pahentamien vaikeuksiensa vuoksi.

| (206) | Konkreettisia reittejä, jotka muodostivat TAP Air Portugalin reittiverkon vuonna 2019 ennen pandemiaa, on tällä hetkellä vähemmän, koska Portugalin viranomaiset ovat ottaneet terveyssyistä käyttöön matkustamista rajoittavia toimenpiteitä, joilla pyritään estämään viruksen leviämistä. Aloittamispäätöksessä mainitut liikenteen elpymistä koskevat IATA:n ennusteet, joita yksikään osapuoli ei ole kyseenalaistanut, viittaavat kuitenkin kysynnän elpymiseen ennen vuotta 2025 (johdanto-osan 223 kappale). Tällaisessa tilanteessa TAP Air Portugalin reittiverkko – tai yhtä tiheä reittiverkko – olisi Portugalin lentoliikennepalvelujen ja -yhteyksien lähitulevaisuuden kysynnän skenaariossa avainasemassa, kuten se oli ennen pandemiaa, jotta voidaan vastata tulevaan kysyntään erityisesti kaikilla tai joillakin niistä reiteistä, joilla TAP Air Portugal oli ainoa lentoyhtiö, joka liikennöi [...] reittiä [...] reitistä kesäkaudella ja [...] reittiä [...] reitistä talvikaudella (johdanto-osan 15 ja 16 kappale). |
| --- | --- |

(206)

Konkreettisia reittejä, jotka muodostivat TAP Air Portugalin reittiverkon vuonna 2019 ennen pandemiaa, on tällä hetkellä vähemmän, koska Portugalin viranomaiset ovat ottaneet terveyssyistä käyttöön matkustamista rajoittavia toimenpiteitä, joilla pyritään estämään viruksen leviämistä. Aloittamispäätöksessä mainitut liikenteen elpymistä koskevat IATA:n ennusteet, joita yksikään osapuoli ei ole kyseenalaistanut, viittaavat kuitenkin kysynnän elpymiseen ennen vuotta 2025 (johdanto-osan 223 kappale). Tällaisessa tilanteessa TAP Air Portugalin reittiverkko – tai yhtä tiheä reittiverkko – olisi Portugalin lentoliikennepalvelujen ja -yhteyksien lähitulevaisuuden kysynnän skenaariossa avainasemassa, kuten se oli ennen pandemiaa, jotta voidaan vastata tulevaan kysyntään erityisesti kaikilla tai joillakin niistä reiteistä, joilla TAP Air Portugal oli ainoa lentoyhtiö, joka liikennöi [...] reittiä [...] reitistä kesäkaudella ja [...] reittiä [...] reitistä talvikaudella (johdanto-osan 15 ja 16 kappale).

| (207) | Mitä tulee TAP Air Portugalin reittiverkon korvaavaan hypoteettiseen verkkoon, on erittäin epätodennäköistä, että nykyisten perinteisten lentoyhtiöiden tai halpalentoyhtiöiden yhdistelmä olisi sekä halukas että kykenevä luomaan kohtuullisessa ajassa tarvittavat reittiyhteydet, erityisesti portugalinkielisiin maihin, jotta se voisi ottaa hoidettavakseen TAP Air Portugalin roolin Portugalin ja muun maailman välisten yhteyksien varmistamisessa. Kumpikaan niistä kahdesta lentoyhtiöstä, jotka ovat esittäneet huomautuksia, ei ole osoittanut riittävästi halukkuuttaan ja kykyään kehittää samankaltainen kansallinen liikenneverkko tai esittänyt suunnitelmia vastaavien yhteyksien luomisesta, vaan ne ovat ainoastaan viitanneet yleisesti muihin lentoyhtiöihin, jotka eivät ole osallistuneet menettelyyn ja jotka voisivat niiden näkemyksen mukaan korvata osittain TAP Air Portugalin reittiverkon. Vaikka toimitetut selvitykset osoittavat halpalentoyhtiöiden kasvavan ja kilpailevan TAP Air Portugalin kanssa (johdanto-osan 105 kappale), ne eivät selitä eikä niissä varsinkaan osoiteta, miten yksi liikenteenharjoittaja tai tietty liikenteenharjoittajien yhdistelmä voisi lähes varmasti luoda uudelleen tai korvata TAP Air Portugalin palvelut ja reittiverkon. Kuten johdanto-osan 100 ja 132 kappaleessa selostetaan, monet kolmannet osapuolet, jotka käyttävät TAP Air Portugalin palveluja, ovat päinvastoin ilmaisseet huolensa niiden mahdollisesta menettämisestä. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimitetut tiedot vahvistavat näin ollen komission päätelmän, jonka mukaan on olemassa todellinen ja välitön riski siitä, että tuensaaja ei pysty täyttämään maksuvelvoitteitaan, mikä aiheuttaisi riskin TAP Air Portugalin harjoittaman taloudellisen toiminnan eli lentoliikennepalvelujen tarjoamisen keskeytymisestä. |
| --- | --- |

(207)

Mitä tulee TAP Air Portugalin reittiverkon korvaavaan hypoteettiseen verkkoon, on erittäin epätodennäköistä, että nykyisten perinteisten lentoyhtiöiden tai halpalentoyhtiöiden yhdistelmä olisi sekä halukas että kykenevä luomaan kohtuullisessa ajassa tarvittavat reittiyhteydet, erityisesti portugalinkielisiin maihin, jotta se voisi ottaa hoidettavakseen TAP Air Portugalin roolin Portugalin ja muun maailman välisten yhteyksien varmistamisessa. Kumpikaan niistä kahdesta lentoyhtiöstä, jotka ovat esittäneet huomautuksia, ei ole osoittanut riittävästi halukkuuttaan ja kykyään kehittää samankaltainen kansallinen liikenneverkko tai esittänyt suunnitelmia vastaavien yhteyksien luomisesta, vaan ne ovat ainoastaan viitanneet yleisesti muihin lentoyhtiöihin, jotka eivät ole osallistuneet menettelyyn ja jotka voisivat niiden näkemyksen mukaan korvata osittain TAP Air Portugalin reittiverkon. Vaikka toimitetut selvitykset osoittavat halpalentoyhtiöiden kasvavan ja kilpailevan TAP Air Portugalin kanssa (johdanto-osan 105 kappale), ne eivät selitä eikä niissä varsinkaan osoiteta, miten yksi liikenteenharjoittaja tai tietty liikenteenharjoittajien yhdistelmä voisi lähes varmasti luoda uudelleen tai korvata TAP Air Portugalin palvelut ja reittiverkon. Kuten johdanto-osan 100 ja 132 kappaleessa selostetaan, monet kolmannet osapuolet, jotka käyttävät TAP Air Portugalin palveluja, ovat päinvastoin ilmaisseet huolensa niiden mahdollisesta menettämisestä. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimitetut tiedot vahvistavat näin ollen komission päätelmän, jonka mukaan on olemassa todellinen ja välitön riski siitä, että tuensaaja ei pysty täyttämään maksuvelvoitteitaan, mikä aiheuttaisi riskin TAP Air Portugalin harjoittaman taloudellisen toiminnan eli lentoliikennepalvelujen tarjoamisen keskeytymisestä.

| (208) | Näin ollen tuensaajan kaatuminen saattaisi puolestaan keskeyttää tärkeän liikennepalvelun, jolla tarjotaan Manner-Portugalia ja Portugalin saaria sekä portugalinkielistä yhteisöä muualla maailmassa yhdistävät kansainväliset ja valtakunnalliset yhteydet ja reittiverkko, joita muiden palveluntarjoajien on vaikea luoda uudelleen (ks. pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan b alakohta). |
| --- | --- |

(208)

Näin ollen tuensaajan kaatuminen saattaisi puolestaan keskeyttää tärkeän liikennepalvelun, jolla tarjotaan Manner-Portugalia ja Portugalin saaria sekä portugalinkielistä yhteisöä muualla maailmassa yhdistävät kansainväliset ja valtakunnalliset yhteydet ja reittiverkko, joita muiden palveluntarjoajien on vaikea luoda uudelleen (ks. pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan b alakohta).

Tuella tuetaan koko järjestelmän kannalta tärkeää yritystä

Tuella tuetaan koko järjestelmän kannalta tärkeää yritystä

| (209) | Tuella pyritään myös välttämään riski siitä, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan c alakohdassa tarkoitettu merkittävää palvelua tarjoava ja koko Portugalin järjestelmän kannalta tärkeä yritys poistuu markkinoilta. |
| --- | --- |

(209)

Tuella pyritään myös välttämään riski siitä, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan c alakohdassa tarkoitettu merkittävää palvelua tarjoava ja koko Portugalin järjestelmän kannalta tärkeä yritys poistuu markkinoilta.

| (210) | Tältä osin komissio katsoo, että tuensaajalla on epäilemättä keskeinen asema Portugalin taloudessa (59) paitsi matkailun kehittämisen ja portugalinkielisiin maihin suuntautuvien yhteyksien myös työllisyyden kannalta. Ensinnäkin tuensaajalla on koko järjestelmän kannalta tärkeä rooli koko Portugalin alueella, koska se tukee Portugalin matkailun kasvua. Matkailu on yksi Portugalin tärkeimmistä aloista, ja sen osuus Portugalin bruttokansantuotteesta (BKT) oli 14,6 prosenttia vuonna 2018. Tämä ala oli erittäin tärkeä, jotta Portugalin talous kykeni elpymään finanssi- ja valtionvelkakriisistä vuoden 2008 kriisin jälkeen. Matkailu tuottaa Portugalin BKT:hen noin 19 miljardia euroa, ja sen osuus BKT:stä vuonna 2019 oli 8,7 prosenttia. Ei ole mitään viitteitä siitä, että pandemian jälkeinen talouden elpyminen vaikuttaisi merkittävästi Portugalin BKT:n koostumukseen ja matkailun osuuteen siitä. Lisäksi TAP SGPS:llä on noin 10 000 työntekijää (vuonna 2019), joten se on yksi maan suurimmista työnantajista, ja se työllistää välillisesti yli 110 000 henkilöä. Nämä luvut osoittavat, että TAP SGPS:n mahdollisella maksukyvyttömyydellä, jos rakenneuudistustukea ei myönnettäisi, olisi merkittäviä kielteisiä heijastusvaikutuksia koko Portugalin talouteen. |
| --- | --- |

(210)

Tältä osin komissio katsoo, että tuensaajalla on epäilemättä keskeinen asema Portugalin taloudessa (59) paitsi matkailun kehittämisen ja portugalinkielisiin maihin suuntautuvien yhteyksien myös työllisyyden kannalta. Ensinnäkin tuensaajalla on koko järjestelmän kannalta tärkeä rooli koko Portugalin alueella, koska se tukee Portugalin matkailun kasvua. Matkailu on yksi Portugalin tärkeimmistä aloista, ja sen osuus Portugalin bruttokansantuotteesta (BKT) oli 14,6 prosenttia vuonna 2018. Tämä ala oli erittäin tärkeä, jotta Portugalin talous kykeni elpymään finanssi- ja valtionvelkakriisistä vuoden 2008 kriisin jälkeen. Matkailu tuottaa Portugalin BKT:hen noin 19 miljardia euroa, ja sen osuus BKT:stä vuonna 2019 oli 8,7 prosenttia. Ei ole mitään viitteitä siitä, että pandemian jälkeinen talouden elpyminen vaikuttaisi merkittävästi Portugalin BKT:n koostumukseen ja matkailun osuuteen siitä. Lisäksi TAP SGPS:llä on noin 10 000 työntekijää (vuonna 2019), joten se on yksi maan suurimmista työnantajista, ja se työllistää välillisesti yli 110 000 henkilöä. Nämä luvut osoittavat, että TAP SGPS:n mahdollisella maksukyvyttömyydellä, jos rakenneuudistustukea ei myönnettäisi, olisi merkittäviä kielteisiä heijastusvaikutuksia koko Portugalin talouteen.

59

Kolmansien osapuolten huomautuksissa esitettyjen väitteiden tarkastelu ja päätelmät

Kolmansien osapuolten huomautuksissa esitettyjen väitteiden tarkastelu ja päätelmät

| (211) | Ryanair kiistää komission aloittamispäätöksessä esittämät alustavat päätelmät. Ryanair väittää ensinnäkin, ettei vaikeasti korvattavan tärkeän palvelun keskeytymisen riskistä ole näyttöä. Ryanairin mukaan kilpailijat, jotka ovat tulossa tilalle, voisivat korvata TAP Air Portugalin palvelut. Tarkemmin sanottuna Ryanair väittää ensinnäkin, että se voisi helposti korvata TAP Air Portugalin lyhyillä lennoilla, kun taas Lissabonista lähtevillä kaukolennoilla liikennöi riittävästi kilpailijoita, jotka voisivat ottaa hoitaakseen TAP Air Portugalin kapasiteetin. Ryanair väittää myös, että TAP Air Portugal ei ole koko järjestelmän kannalta tärkeä yritys, ja vaikka oletettaisiin, että se olisi sellainen, aloittamispäätöksessä ei osoiteta, ettei koko järjestelmän kannalta tärkeitä toimintoja voitaisi säilyttää pienentämällä TAP SGPS:n kokoa ja lopettamalla muu kuin järjestelmän kannalta tärkeä tai tappiollinen toiminta. |
| --- | --- |

(211)

Ryanair kiistää komission aloittamispäätöksessä esittämät alustavat päätelmät. Ryanair väittää ensinnäkin, ettei vaikeasti korvattavan tärkeän palvelun keskeytymisen riskistä ole näyttöä. Ryanairin mukaan kilpailijat, jotka ovat tulossa tilalle, voisivat korvata TAP Air Portugalin palvelut. Tarkemmin sanottuna Ryanair väittää ensinnäkin, että se voisi helposti korvata TAP Air Portugalin lyhyillä lennoilla, kun taas Lissabonista lähtevillä kaukolennoilla liikennöi riittävästi kilpailijoita, jotka voisivat ottaa hoitaakseen TAP Air Portugalin kapasiteetin. Ryanair väittää myös, että TAP Air Portugal ei ole koko järjestelmän kannalta tärkeä yritys, ja vaikka oletettaisiin, että se olisi sellainen, aloittamispäätöksessä ei osoiteta, ettei koko järjestelmän kannalta tärkeitä toimintoja voitaisi säilyttää pienentämällä TAP SGPS:n kokoa ja lopettamalla muu kuin järjestelmän kannalta tärkeä tai tappiollinen toiminta.

| (212) | Suurin osa Ryanairin väitteistä kumotaan muiden kolmansien osapuolten huomautuksissa ja Portugalin toimittamissa tiedoissa (johdanto-osan 138–141 kappale). |
| --- | --- |

(212)

Suurin osa Ryanairin väitteistä kumotaan muiden kolmansien osapuolten huomautuksissa ja Portugalin toimittamissa tiedoissa (johdanto-osan 138–141 kappale).

| (213) | Kolmannet osapuolet ovat tukeneet voimakkaasti aloittamispäätöksessä esitettyjä komission alustavia päätelmiä. Huomautusten esittämistä aloittamispäätöksen johdosta koskevaan pyyntöön annetuista 39 vastauksesta 36:ssa osapuolet ilmaisivat tukensa komission näkemykselle TAP Air Portugalin merkityksestä tärkeimpänä Portugalin ja muiden portugalinkielisten maiden (erityisesti Brasilian, Angolan, Mosambikin ja São Tomé ja Príncipen) välisten yhteyksien tarjoajana sekä koko Euroopan Portugaliin ja lentoyhtiön Lissabonin keskuslentoaseman kautta edellä mainittuihin maihin yhdistävänä toimijana. Kaikki sidosryhmät kahta suoraa kilpailijaa lukuun ottamatta tukevat TAP SGPS:lle myönnettävää rakenneuudistustukea koskevia suunnitelmia ja vahvistavat, että TAP Air Portugalilla on tärkeä asema erityisesti Portugalin talouden kannalta. |
| --- | --- |

(213)

Kolmannet osapuolet ovat tukeneet voimakkaasti aloittamispäätöksessä esitettyjä komission alustavia päätelmiä. Huomautusten esittämistä aloittamispäätöksen johdosta koskevaan pyyntöön annetuista 39 vastauksesta 36:ssa osapuolet ilmaisivat tukensa komission näkemykselle TAP Air Portugalin merkityksestä tärkeimpänä Portugalin ja muiden portugalinkielisten maiden (erityisesti Brasilian, Angolan, Mosambikin ja São Tomé ja Príncipen) välisten yhteyksien tarjoajana sekä koko Euroopan Portugaliin ja lentoyhtiön Lissabonin keskuslentoaseman kautta edellä mainittuihin maihin yhdistävänä toimijana. Kaikki sidosryhmät kahta suoraa kilpailijaa lukuun ottamatta tukevat TAP SGPS:lle myönnettävää rakenneuudistustukea koskevia suunnitelmia ja vahvistavat, että TAP Air Portugalilla on tärkeä asema erityisesti Portugalin talouden kannalta.

| (214) | Komissio toteaa hallussaan olevien tietojen perusteella myös, että vaikka osa TAP Air Portugalin reiteistä saattaa olla houkuttelevia kilpailijalle erillisinä reitteinä, ei ole merkkejä siitä, että mikään kilpailija voisi ottaa hoidettavakseen TAP SGPS:n palvelut kokonaisuudessaan. TAP SGPS:n poistuminen markkinoilta aiheuttaisi todennäköisesti vakavia sosiaalisia vaikeuksia sen asiakkaille, henkilöstölle ja tavaran- ja palveluntoimittajille. |
| --- | --- |

(214)

Komissio toteaa hallussaan olevien tietojen perusteella myös, että vaikka osa TAP Air Portugalin reiteistä saattaa olla houkuttelevia kilpailijalle erillisinä reitteinä, ei ole merkkejä siitä, että mikään kilpailija voisi ottaa hoidettavakseen TAP SGPS:n palvelut kokonaisuudessaan. TAP SGPS:n poistuminen markkinoilta aiheuttaisi todennäköisesti vakavia sosiaalisia vaikeuksia sen asiakkaille, henkilöstölle ja tavaran- ja palveluntoimittajille.

| (215) | Komissio toteaa erityisesti, että toisin kuin sen kilpailijat, TAP Air Portugal on tällä hetkellä merkittävä yhteyksien tarjoaja portugalinkielisiin maihin ja niistä matkustaville matkustajille. Kuten edellä 4.2 jaksossa mainittiin, yrityksellä on ratkaiseva rooli Portugalin ja koko Euroopan Brasiliaan, Angolaan, Mosambikiin ja São Tomé ja Príncipeen suuntautuvissa yhteyksissä. Vaikka useat toimijat voisivat teoriassa korvata TAP Air Portugalin palvelut rakenneuudistussuunnitelman aikajänteellä, palvelut voitaisiin korvata vain osittain, mikä merkitsisi niiden merkittävää heikkenemistä erityisesti Portugalissa olevien asiakkaiden kannalta. Ryanairin vaatimassa TAP Air Portugalin toiminnan supistamisessa ei oteta huomioon kielteisiä heijastusvaikutuksia, jotka johtuvat muun muassa siitä, että se vähentäisi huomattavasti unionin sisäisiä yhteyksiä TAP Air Portugalin keskuslentoasemaan perustuvassa toimintamallissa. Nämä yhteydet perustuvat myös mannertenvälisiin reitteihin, jotka voisivat vaarantua peruuttamattomasti keskipitkällä aikavälillä (60). |
| --- | --- |

(215)

Komissio toteaa erityisesti, että toisin kuin sen kilpailijat, TAP Air Portugal on tällä hetkellä merkittävä yhteyksien tarjoaja portugalinkielisiin maihin ja niistä matkustaville matkustajille. Kuten edellä 4.2 jaksossa mainittiin, yrityksellä on ratkaiseva rooli Portugalin ja koko Euroopan Brasiliaan, Angolaan, Mosambikiin ja São Tomé ja Príncipeen suuntautuvissa yhteyksissä. Vaikka useat toimijat voisivat teoriassa korvata TAP Air Portugalin palvelut rakenneuudistussuunnitelman aikajänteellä, palvelut voitaisiin korvata vain osittain, mikä merkitsisi niiden merkittävää heikkenemistä erityisesti Portugalissa olevien asiakkaiden kannalta. Ryanairin vaatimassa TAP Air Portugalin toiminnan supistamisessa ei oteta huomioon kielteisiä heijastusvaikutuksia, jotka johtuvat muun muassa siitä, että se vähentäisi huomattavasti unionin sisäisiä yhteyksiä TAP Air Portugalin keskuslentoasemaan perustuvassa toimintamallissa. Nämä yhteydet perustuvat myös mannertenvälisiin reitteihin, jotka voisivat vaarantua peruuttamattomasti keskipitkällä aikavälillä (60).

60

| (216) | Muut Portugalin suurimmat lentoyhtiöt (Ryanair ja easyJet) tarjoavat yhteyksiä ainoastaan Portugalin ja muiden unionin jäsenvaltioiden välillä, eikä niiden liiketoimintamalliin sisälly mannertenvälisiä kaukolentoja. Muut merkittävät EU:n lentoliikenteen harjoittajat, jotka tarjoavat mannertenvälisiä yhteyksiä Lissabonista, käyttävät säteittäisen reittiverkon mallia. Tämä tarkoittaa, että sen sijaan, että ne tarjoaisivat suoria lentoja Lissabonin lentoasemalta EU:n ulkopuolisiin kohteisiin, ne kuljettavat matkustajat Portugalista muissa jäsenvaltioissa sijaitseville keskuslentoasemille, kuten Orly/Roissyn, Schipholin, Frankfurtin tai Münchenin lentoasemille, joista matkustajat kuljetetaan edelleen tällaisiin kaukokohteisiin. Tämä puolestaan pidentäisi merkittävästi Portugalista läntisiin tai eteläisiin kohteisiin suuntautuvien lentojen kokonaiskestoa. |
| --- | --- |

(216)

Muut Portugalin suurimmat lentoyhtiöt (Ryanair ja easyJet) tarjoavat yhteyksiä ainoastaan Portugalin ja muiden unionin jäsenvaltioiden välillä, eikä niiden liiketoimintamalliin sisälly mannertenvälisiä kaukolentoja. Muut merkittävät EU:n lentoliikenteen harjoittajat, jotka tarjoavat mannertenvälisiä yhteyksiä Lissabonista, käyttävät säteittäisen reittiverkon mallia. Tämä tarkoittaa, että sen sijaan, että ne tarjoaisivat suoria lentoja Lissabonin lentoasemalta EU:n ulkopuolisiin kohteisiin, ne kuljettavat matkustajat Portugalista muissa jäsenvaltioissa sijaitseville keskuslentoasemille, kuten Orly/Roissyn, Schipholin, Frankfurtin tai Münchenin lentoasemille, joista matkustajat kuljetetaan edelleen tällaisiin kaukokohteisiin. Tämä puolestaan pidentäisi merkittävästi Portugalista läntisiin tai eteläisiin kohteisiin suuntautuvien lentojen kokonaiskestoa.

| (217) | Näin ollen tuensaajaa voidaan sekä työnantajana että monien muiden portugalilaisten yritysten kannalta keskeisenä taloudellisen ketjun osana pitää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan c alakohdan mukaisena koko järjestelmän kannalta tärkeänä yrityksenä. |
| --- | --- |

(217)

Näin ollen tuensaajaa voidaan sekä työnantajana että monien muiden portugalilaisten yritysten kannalta keskeisenä taloudellisen ketjun osana pitää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan c alakohdan mukaisena koko järjestelmän kannalta tärkeänä yrityksenä.

| (218) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että tuki edistää Portugalin yhteydet varmistavien lentoliikennepalvelujen tarjoamisen muodostaman taloudellisen toiminnan kehitystä mahdollistamalla sellaisen tärkeän palvelun ylläpitämisen, jota kilpailijat eivät lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä ehkä voisi korvata kokonaisuudessaan tai lähes samassa laajuudessa aiheuttamatta sosiaalisia vaikeuksia, millä saattaisi olla kielteisiä vaikutuksia Portugalin koko talouteen covid-19-pandemian aiheuttaman tämänhetkisen kriisin jälkeen (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan b ja c alakohta). |
| --- | --- |

(218)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että tuki edistää Portugalin yhteydet varmistavien lentoliikennepalvelujen tarjoamisen muodostaman taloudellisen toiminnan kehitystä mahdollistamalla sellaisen tärkeän palvelun ylläpitämisen, jota kilpailijat eivät lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä ehkä voisi korvata kokonaisuudessaan tai lähes samassa laajuudessa aiheuttamatta sosiaalisia vaikeuksia, millä saattaisi olla kielteisiä vaikutuksia Portugalin koko talouteen covid-19-pandemian aiheuttaman tämänhetkisen kriisin jälkeen (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan b ja c alakohta).

6.4.1.2   Rakenneuudistussuunnitelma ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, joilla edistetään taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä

Rakenneuudistussuunnitelma ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, joilla edistetään taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä

| (219) | Lisäksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 46 kohdan mukaan rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksenä on oltava sellaisen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jolla palautetaan tuensaajan elinkelpoisuus. Tuensaajan vaikeuksiin johtaneiden syiden korjaaminen helpottamalla sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista on välttämätön edellytys sille, että rakenneuudistustuki palvelee niiden toimialojen ja talousalueiden kehitystä, joilla tuensaaja toimii. Rakenneuudistustuella tuetaan laaja-alaista rakenneuudistussuunnitelmaa, joka kattaa TAP SGPS:n ja TAP Air Portugalin kaikki toiminnot. |
| --- | --- |

(219)

Lisäksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 46 kohdan mukaan rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksenä on oltava sellaisen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jolla palautetaan tuensaajan elinkelpoisuus. Tuensaajan vaikeuksiin johtaneiden syiden korjaaminen helpottamalla sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista on välttämätön edellytys sille, että rakenneuudistustuki palvelee niiden toimialojen ja talousalueiden kehitystä, joilla tuensaaja toimii. Rakenneuudistustuella tuetaan laaja-alaista rakenneuudistussuunnitelmaa, joka kattaa TAP SGPS:n ja TAP Air Portugalin kaikki toiminnot.

| (220) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 45–48 kohdan mukaan rakenneuudistustukea olisi myönnettävä ainoastaan realistisen, johdonmukaisen ja kauaskantoisen rakenneuudistussuunnitelman tukemiseen, jonka toimenpiteillä on tarkoitus palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa, ja muu kuin tuensaajan rakenneuudistussuunnitelmaa tukeva tuki olisi suljettava pois. Rakenneuudistussuunnitelmassa on selostettava, miten ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä ratkaistaan tuensaajan ongelmat. |
| --- | --- |

(220)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 45–48 kohdan mukaan rakenneuudistustukea olisi myönnettävä ainoastaan realistisen, johdonmukaisen ja kauaskantoisen rakenneuudistussuunnitelman tukemiseen, jonka toimenpiteillä on tarkoitus palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa, ja muu kuin tuensaajan rakenneuudistussuunnitelmaa tukeva tuki olisi suljettava pois. Rakenneuudistussuunnitelmassa on selostettava, miten ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä ratkaistaan tuensaajan ongelmat.

| (221) | Rakenneuudistuksen tulokset on osoitettava useissa erilaisissa skenaarioissa, erityisesti määrittämällä tulokseen vaikuttavat parametrit ja tärkeimmät ennakoitavissa olevat riskitekijät. Tuensaajan elinkelpoisuuden palauttamisen on johdettava siihen, että sijoitetulle pääomalle saadaan kustannusten kattamisen jälkeen asianmukainen tuotto, eikä se saa perustua optimistisiin oletuksiin hintojen tai kysynnän vaihtelun kaltaisista tekijöistä. Pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun yritys pystyy vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sille jää sen jälkeen vielä asianmukainen pääoman tuotto ja se voi kilpailla markkinoilla omin voimin. |
| --- | --- |

(221)

Rakenneuudistuksen tulokset on osoitettava useissa erilaisissa skenaarioissa, erityisesti määrittämällä tulokseen vaikuttavat parametrit ja tärkeimmät ennakoitavissa olevat riskitekijät. Tuensaajan elinkelpoisuuden palauttamisen on johdettava siihen, että sijoitetulle pääomalle saadaan kustannusten kattamisen jälkeen asianmukainen tuotto, eikä se saa perustua optimistisiin oletuksiin hintojen tai kysynnän vaihtelun kaltaisista tekijöistä. Pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun yritys pystyy vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sille jää sen jälkeen vielä asianmukainen pääoman tuotto ja se voi kilpailla markkinoilla omin voimin.

| (222) | Tässä jaksossa komissio arvioi ensin tuensaajan rakenneuudistussuunnitelman perustana olevien oletusten uskottavuutta ja sen jälkeen näyttöä tuensaajan elinkelpoisuuden palautumisesta rakenneuudistussuunnitelman päättyessä. |
| --- | --- |

(222)

Tässä jaksossa komissio arvioi ensin tuensaajan rakenneuudistussuunnitelman perustana olevien oletusten uskottavuutta ja sen jälkeen näyttöä tuensaajan elinkelpoisuuden palautumisesta rakenneuudistussuunnitelman päättyessä.

Rahoitusennusteiden perustana olevien oletusten arviointi

Rahoitusennusteiden perustana olevien oletusten arviointi

| (223) | Tuloennusteiden perustana olevien oletusten uskottavuuden osalta komissio toteaa, että tuensaajan lentoliikenteen elpymistä koskevat ennusteet ovat varovaisempia kuin IATA:n perustasoennusteet. IATA:n ennusteiden mukaan matkustajamäärä vuonna 2025 on 109 prosenttia vuoden 2019 matkustajamäärästä, kun taas tuensaaja olettaa, että vain [...] prosenttia vuoden 2019 matkustajamäärästä lentää vuonna 2025 eli rakenneuudistussuunnitelman päättyessä (johdanto-osan 51 kappale). Lisäksi tuensaaja olettaa, että tuotto on hieman alhaisempi vuonna 2025 ([...] senttiä) kuin vuonna 2019 ([...] senttiä), kun taas käyttöasteen odotetaan vuonna 2025 olevan [...] prosenttiyksikköä korkeampi kuin vuonna 2019 ([...] % verrattuna [...] %:iin). Tuensaajan tulot tarjottua istuinkilometriä kohti ovat vuonna 2025 pienemmät kuin vuonna 2019 ([...] senttiä verrattuna [...] senttiin), mikä viittaa siihen, että tuensaaja on jo pystynyt saavuttamaan vastaavat tulot tarjottua istuinkilometriä kohti välittömästi ennen rakenneuudistuskauden alkua. Koska tuensaajan liikennemääräennusteet ovat varovaisempia kuin IATA:n ennusteet ja tuloihin liittyvät keskeiset tulosindikaattorit ovat tuensaajan vuoden 2019 aikaisempien arvojen mukaisia, komissio pitää tuensaajan tuloennusteita kohtuullisina. |
| --- | --- |

(223)

Tuloennusteiden perustana olevien oletusten uskottavuuden osalta komissio toteaa, että tuensaajan lentoliikenteen elpymistä koskevat ennusteet ovat varovaisempia kuin IATA:n perustasoennusteet. IATA:n ennusteiden mukaan matkustajamäärä vuonna 2025 on 109 prosenttia vuoden 2019 matkustajamäärästä, kun taas tuensaaja olettaa, että vain [...] prosenttia vuoden 2019 matkustajamäärästä lentää vuonna 2025 eli rakenneuudistussuunnitelman päättyessä (johdanto-osan 51 kappale). Lisäksi tuensaaja olettaa, että tuotto on hieman alhaisempi vuonna 2025 ([...] senttiä) kuin vuonna 2019 ([...] senttiä), kun taas käyttöasteen odotetaan vuonna 2025 olevan [...] prosenttiyksikköä korkeampi kuin vuonna 2019 ([...] % verrattuna [...] %:iin). Tuensaajan tulot tarjottua istuinkilometriä kohti ovat vuonna 2025 pienemmät kuin vuonna 2019 ([...] senttiä verrattuna [...] senttiin), mikä viittaa siihen, että tuensaaja on jo pystynyt saavuttamaan vastaavat tulot tarjottua istuinkilometriä kohti välittömästi ennen rakenneuudistuskauden alkua. Koska tuensaajan liikennemääräennusteet ovat varovaisempia kuin IATA:n ennusteet ja tuloihin liittyvät keskeiset tulosindikaattorit ovat tuensaajan vuoden 2019 aikaisempien arvojen mukaisia, komissio pitää tuensaajan tuloennusteita kohtuullisina.

| (224) | Komissio toteaa kustannusennusteiden osalta, että tuensaajan kannattavuuden palauttaminen riippuu kustannusten, erityisesti polttoaine- ja työvoimakustannusten, pienentämisestä, kuten 2.4.3 jaksossa kuvataan. Polttoaineen osalta ennusteissa otetaan huomioon uudempien ja polttoainetehokkaampien ilma-alusten käyttö ja nojaudutaan Bloomberg-tietokannasta saatuihin markkinahintoihin perustuviin odotuksiin polttoaineen hinnasta. Koska uusien ilma-alusten toimitusaikatauluista on jo neuvoteltu toimittajien kanssa, tällaisten ilma-alusten polttoaineenkulutus, kuten myös odotettavissa oleva polttoaineen hinta, on objektiivinen ja todennettavissa oleva tieto. Näin ollen komissio pitää polttoainekustannuksia koskevia ennusteita uskottavina. |
| --- | --- |

(224)

Komissio toteaa kustannusennusteiden osalta, että tuensaajan kannattavuuden palauttaminen riippuu kustannusten, erityisesti polttoaine- ja työvoimakustannusten, pienentämisestä, kuten 2.4.3 jaksossa kuvataan. Polttoaineen osalta ennusteissa otetaan huomioon uudempien ja polttoainetehokkaampien ilma-alusten käyttö ja nojaudutaan Bloomberg-tietokannasta saatuihin markkinahintoihin perustuviin odotuksiin polttoaineen hinnasta. Koska uusien ilma-alusten toimitusaikatauluista on jo neuvoteltu toimittajien kanssa, tällaisten ilma-alusten polttoaineenkulutus, kuten myös odotettavissa oleva polttoaineen hinta, on objektiivinen ja todennettavissa oleva tieto. Näin ollen komissio pitää polttoainekustannuksia koskevia ennusteita uskottavina.

| (225) | Työvoimakustannuksia koskevien ennusteiden osalta komissio toteaa, että tuensaaja on jo allekirjoittanut kaikkien ammattiliittojen kanssa vuoteen 2024 asti sopimukset, jäljempänä ’hätätilannesopimukset’, joita sovelletaan kaikkiin sen työntekijöihin. Hätätilannesopimuksissa määrätään palkanalennuksista, automaattisten palkankorotusten jäädyttämisestä ja tuottavuuden parantamisesta. Lisäksi tuensaaja on jo vähentänyt 1 200 kokoaikavastaavaa työntekijää jättämällä uusimatta määräaikaisia työsopimuksia ja aloittanut prosessin, jonka tarkoituksena on vähentää edelleen 2 000 kokoaikavastaavaa sekä vapaaehtoisten toimenpiteiden että irtisanomisten avulla. Tuensaaja on myös alkanut valmistella neuvotteluja uusista työehtosopimuksista, joilla korvataan hätätilannesopimukset, ja se on jo saanut useat ammattiliitot sitoutumaan rakenneuudistussuunnitelman vuodeksi 2025 asetettuihin kustannustavoitteisiin. Kun otetaan huomioon, että tuensaaja on jo neuvotellut useimmista työvoimakustannusennusteiden perustana olevista oletuksista, komissio pitää näitä ennusteita uskottavina. |
| --- | --- |

(225)

Työvoimakustannuksia koskevien ennusteiden osalta komissio toteaa, että tuensaaja on jo allekirjoittanut kaikkien ammattiliittojen kanssa vuoteen 2024 asti sopimukset, jäljempänä ’hätätilannesopimukset’, joita sovelletaan kaikkiin sen työntekijöihin. Hätätilannesopimuksissa määrätään palkanalennuksista, automaattisten palkankorotusten jäädyttämisestä ja tuottavuuden parantamisesta. Lisäksi tuensaaja on jo vähentänyt 1 200 kokoaikavastaavaa työntekijää jättämällä uusimatta määräaikaisia työsopimuksia ja aloittanut prosessin, jonka tarkoituksena on vähentää edelleen 2 000 kokoaikavastaavaa sekä vapaaehtoisten toimenpiteiden että irtisanomisten avulla. Tuensaaja on myös alkanut valmistella neuvotteluja uusista työehtosopimuksista, joilla korvataan hätätilannesopimukset, ja se on jo saanut useat ammattiliitot sitoutumaan rakenneuudistussuunnitelman vuodeksi 2025 asetettuihin kustannustavoitteisiin. Kun otetaan huomioon, että tuensaaja on jo neuvotellut useimmista työvoimakustannusennusteiden perustana olevista oletuksista, komissio pitää näitä ennusteita uskottavina.

| (226) | Komissio katsoo, että myös seuraavat seikat edistävät rahoitusennusteiden uskottavuutta. Ensinnäkin tuensaaja on jo yksilöinyt ja alkanut toteuttaa useita toimenpiteitä muiden kustannusten kuin työvoima- ja polttoainekustannusten vähentämiseksi (johdanto-osan 35 kappale). Toiseksi rahoitusennusteisiin ei sisälly tuensaajan ennustamia [...] miljoonan euron lisätuloja ([...] miljoonasta eurosta) (2.4.1.4 jakso), mikä luo ylimääräisen suojapuskurin. Kolmanneksi rakenneuudistussuunnitelmassa keskitytään ilmailuliiketoimintaan ja suunnitellaan muiden kuin ydintoimintojen, kuten M&E Brasilin, myyntiä tai lopettamista. Nämä toiminnot ovat olleet pitkään tappiollisia ja osaltaan syynä tuensaajan vaikeuksiin (2.4.1.1 jakso). |
| --- | --- |

(226)

Komissio katsoo, että myös seuraavat seikat edistävät rahoitusennusteiden uskottavuutta. Ensinnäkin tuensaaja on jo yksilöinyt ja alkanut toteuttaa useita toimenpiteitä muiden kustannusten kuin työvoima- ja polttoainekustannusten vähentämiseksi (johdanto-osan 35 kappale). Toiseksi rahoitusennusteisiin ei sisälly tuensaajan ennustamia [...] miljoonan euron lisätuloja ([...] miljoonasta eurosta) (2.4.1.4 jakso), mikä luo ylimääräisen suojapuskurin. Kolmanneksi rakenneuudistussuunnitelmassa keskitytään ilmailuliiketoimintaan ja suunnitellaan muiden kuin ydintoimintojen, kuten M&E Brasilin, myyntiä tai lopettamista. Nämä toiminnot ovat olleet pitkään tappiollisia ja osaltaan syynä tuensaajan vaikeuksiin (2.4.1.1 jakso).

| (227) | Arvioidakseen tuensaajan rahoitusennusteiden yleistä kohtuullisuutta komissio on vertaillut tuensaajan vuonna 2025 odotettua EBIT-marginaalia (liikevoitto eli EBIT jaettuna tuloilla) sellaisten vertaisyritysten otokseen, joiden osalta on saatavilla pörssianalyytikkojen ennusteet samalle vuodelle (61). Tässä otoksessa keskimääräinen EBIT-marginaali on 13,1 prosenttia, kun taas edunsaajan EBIT-marginaalin odotetaan olevan [...] prosenttia. Näin ollen komissio katsoo, että tuensaajan ennusteet kannattavuudesta vuonna 2025 vastaavat sen keskimääräisen vertaisyrityksen ennusteita, mikä on lisäosoitus rakenneuudistussuunnitelman perustana olevien oletusten uskottavuudesta. |
| --- | --- |

(227)

Arvioidakseen tuensaajan rahoitusennusteiden yleistä kohtuullisuutta komissio on vertaillut tuensaajan vuonna 2025 odotettua EBIT-marginaalia (liikevoitto eli EBIT jaettuna tuloilla) sellaisten vertaisyritysten otokseen, joiden osalta on saatavilla pörssianalyytikkojen ennusteet samalle vuodelle (61). Tässä otoksessa keskimääräinen EBIT-marginaali on 13,1 prosenttia, kun taas edunsaajan EBIT-marginaalin odotetaan olevan [...] prosenttia. Näin ollen komissio katsoo, että tuensaajan ennusteet kannattavuudesta vuonna 2025 vastaavat sen keskimääräisen vertaisyrityksen ennusteita, mikä on lisäosoitus rakenneuudistussuunnitelman perustana olevien oletusten uskottavuudesta.

61

Tuensaajan elinkelpoisuuden palauttamisen arviointi

Tuensaajan elinkelpoisuuden palauttamisen arviointi

| (228) | Todettuaan rahoitusennusteiden perustana olevien oletusten olevan uskottavia komissio arvioi seuraavaksi, voiko tuensaaja näiden ennusteiden perusteella palauttaa elinkelpoisuutensa vuoden 2025 loppuun eli rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen mennessä. Tarkemmin sanottuna komissio tarkistaa, odottaako tuensaaja vuonna 2025 saavansa toiminnastaan riittävän tuoton ja pystyvänsä kilpailemaan omin voimin. |
| --- | --- |

(228)

Todettuaan rahoitusennusteiden perustana olevien oletusten olevan uskottavia komissio arvioi seuraavaksi, voiko tuensaaja näiden ennusteiden perusteella palauttaa elinkelpoisuutensa vuoden 2025 loppuun eli rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen mennessä. Tarkemmin sanottuna komissio tarkistaa, odottaako tuensaaja vuonna 2025 saavansa toiminnastaan riittävän tuoton ja pystyvänsä kilpailemaan omin voimin.

| (229) | Tutkittaessa, voiko tuensaaja saada toiminnastaan riittävän tuoton vuonna 2025, tavanomainen lähestymistapa on verrata sijoitetun pääoman tuottoa (ROCE) (62) vuonna 2025 keskimääräiseen pääomakustannukseen (WACC). Jos sijoitetun pääoman tuotto on keskimääräistä pääomakustannusta suurempi, yritys voi toiminnallaan tuottaa riittävästi voittoa pääomakustannuksiensa kattamiseksi, mikä on osoitus yrityksen elinkelpoisuudesta. |
| --- | --- |

(229)

Tutkittaessa, voiko tuensaaja saada toiminnastaan riittävän tuoton vuonna 2025, tavanomainen lähestymistapa on verrata sijoitetun pääoman tuottoa (ROCE) (62) vuonna 2025 keskimääräiseen pääomakustannukseen (WACC). Jos sijoitetun pääoman tuotto on keskimääräistä pääomakustannusta suurempi, yritys voi toiminnallaan tuottaa riittävästi voittoa pääomakustannuksiensa kattamiseksi, mikä on osoitus yrityksen elinkelpoisuudesta.

62

| (230) | Tuensaajan sijoitetun pääoman tuoton, joka lasketaan komission johdanto-osan 223–227 kappaleessa uskottaviksi arvioimien rahoitusennusteiden perusteella, odotetaan Portugalin mukaan olevan [...] prosenttia vuonna 2025 (johdanto-osan 48 kappale). Tämä arvo on liikevoiton (ennen veroja) osuus sijoitetusta pääomasta vuonna 2025. Koska elinkelpoisuustestissä kuitenkin verrataan sijoitetun pääoman tuottoa keskimääräiseen pääomakustannukseen, joka on tuottoaste verojen jälkeen, komissio katsoo, että sijoitetun pääoman tuotto on asianmukaisempaa laskea verojen jälkeisen liikevoiton avulla. Lisäksi komissio katsoo, että vuoden 2025 sijoitetun pääoman tuoton nimittäjänä on järkevää käyttää vuosina 2024 ja 2025 sijoitetun pääoman keskiarvoa vuonna 2025 sijoitetun pääoman sijasta, jotta taseen muuttujien vuotuiset vaihtelut saadaan tasoitettua. Näiden kahden muutoksen myötä komissio saa sijoitetun pääoman tuoton arvoksi [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(230)

Tuensaajan sijoitetun pääoman tuoton, joka lasketaan komission johdanto-osan 223–227 kappaleessa uskottaviksi arvioimien rahoitusennusteiden perusteella, odotetaan Portugalin mukaan olevan [...] prosenttia vuonna 2025 (johdanto-osan 48 kappale). Tämä arvo on liikevoiton (ennen veroja) osuus sijoitetusta pääomasta vuonna 2025. Koska elinkelpoisuustestissä kuitenkin verrataan sijoitetun pääoman tuottoa keskimääräiseen pääomakustannukseen, joka on tuottoaste verojen jälkeen, komissio katsoo, että sijoitetun pääoman tuotto on asianmukaisempaa laskea verojen jälkeisen liikevoiton avulla. Lisäksi komissio katsoo, että vuoden 2025 sijoitetun pääoman tuoton nimittäjänä on järkevää käyttää vuosina 2024 ja 2025 sijoitetun pääoman keskiarvoa vuonna 2025 sijoitetun pääoman sijasta, jotta taseen muuttujien vuotuiset vaihtelut saadaan tasoitettua. Näiden kahden muutoksen myötä komissio saa sijoitetun pääoman tuoton arvoksi [...] prosenttia.

| (231) | Sijoitetun pääoman tuoton [...] prosentin arvo on suurempi kuin tuensaajan keskimääräinen pääomakustannus, joka on [...] prosenttia. Tällainen keskimääräinen pääomakustannus koostuu vakiomenetelmän mukaisesti tuensaajan oman pääoman kustannusten ([...] %) ja velan kustannusten ([...] %) painotetusta keskiarvosta, jossa painoarvot vastaavat tuensaajan velan tavoiteosuutta velasta ja omasta pääomasta ([...] %). Nämä keskimääräisen pääomakustannuksen osatekijät ovat asianmukaisesti perusteltuja, ja ne perustuvat markkinatietoihin ja Capital IQ- ja Reuters-tietokannoista haettuihin tuensaajan vertaisyritysten taloudellisiin tietoihin (alaviite 61). Tarkemmin sanottuna oman pääoman kustannusten laskennassa oletetaan, että riskitön korko on [...] prosenttia, joka on huomattavasti korkeampi kuin Saksan kymmenvuotisten joukkovelkakirjalainojen tämänhetkinen negatiivinen tuotto, 4,72 prosentin pääomariskipreemio ja 1,95 prosentin maakohtainen riskipreemio, jotka ovat julkisesti saatavilla olevien vertailuarvojen mukaisia (63), sekä [...] beeta-arvo (64). Tällainen beeta-arvo on alaviitteessä 61 mainittujen tuensaajan vertaisyritysten osakkeiden keskimääräinen beeta-arvo, jota on mukautettu velkaantumisasteiden ja verokantojen erojen huomioon ottamiseksi Hamadan vakiokaavan mukaisesti. Oman pääoman kustannuksiin sisältyy myös Duff & Phelps -konsulttiyrityksen laskema 1,75 prosentin pienestä yrityskoosta johtuva riskipreemio. Velan kustannusten osalta se on keskimääräinen tuensaajan jäljellä olevan velan tuotto ([...] % ennen veroja, [...] % verojen jälkeen), joka on varovainen oletus, koska tuensaajan velkaantumista ja luottokelpoisuutta koskevien suhdelukujen odotetaan suunnittelukaudella paranevan. Näin ollen komissio katsoo, että tuensaaja voi olla jälleen elinkelpoinen vuonna 2025 sen kohtuullisen odotuksen perusteella, että sen sijoitetun pääoman tuotto vuonna 2025 on suurempi kuin sen keskimääräinen pääomakustannus. |
| --- | --- |

(231)

Sijoitetun pääoman tuoton [...] prosentin arvo on suurempi kuin tuensaajan keskimääräinen pääomakustannus, joka on [...] prosenttia. Tällainen keskimääräinen pääomakustannus koostuu vakiomenetelmän mukaisesti tuensaajan oman pääoman kustannusten ([...] %) ja velan kustannusten ([...] %) painotetusta keskiarvosta, jossa painoarvot vastaavat tuensaajan velan tavoiteosuutta velasta ja omasta pääomasta ([...] %). Nämä keskimääräisen pääomakustannuksen osatekijät ovat asianmukaisesti perusteltuja, ja ne perustuvat markkinatietoihin ja Capital IQ- ja Reuters-tietokannoista haettuihin tuensaajan vertaisyritysten taloudellisiin tietoihin (alaviite 61). Tarkemmin sanottuna oman pääoman kustannusten laskennassa oletetaan, että riskitön korko on [...] prosenttia, joka on huomattavasti korkeampi kuin Saksan kymmenvuotisten joukkovelkakirjalainojen tämänhetkinen negatiivinen tuotto, 4,72 prosentin pääomariskipreemio ja 1,95 prosentin maakohtainen riskipreemio, jotka ovat julkisesti saatavilla olevien vertailuarvojen mukaisia (63), sekä [...] beeta-arvo (64). Tällainen beeta-arvo on alaviitteessä 61 mainittujen tuensaajan vertaisyritysten osakkeiden keskimääräinen beeta-arvo, jota on mukautettu velkaantumisasteiden ja verokantojen erojen huomioon ottamiseksi Hamadan vakiokaavan mukaisesti. Oman pääoman kustannuksiin sisältyy myös Duff & Phelps -konsulttiyrityksen laskema 1,75 prosentin pienestä yrityskoosta johtuva riskipreemio. Velan kustannusten osalta se on keskimääräinen tuensaajan jäljellä olevan velan tuotto ([...] % ennen veroja, [...] % verojen jälkeen), joka on varovainen oletus, koska tuensaajan velkaantumista ja luottokelpoisuutta koskevien suhdelukujen odotetaan suunnittelukaudella paranevan. Näin ollen komissio katsoo, että tuensaaja voi olla jälleen elinkelpoinen vuonna 2025 sen kohtuullisen odotuksen perusteella, että sen sijoitetun pääoman tuotto vuonna 2025 on suurempi kuin sen keskimääräinen pääomakustannus.

63

64

| (232) | Komissio toteaa myös, että odotettu sijoitetun pääoman tuotto vuonna 2025 on suurempi kuin alaviitteessä 61 lueteltujen vertaislentoyhtiöiden sijoitetun pääoman tuoton mediaani vuonna 2019 ([...] %). Tämä on lisäosoitus tuensaajan elinkelpoisuuden palautumisesta, koska nämä lentoyhtiöt pystyivät vuonna 2019 kilpailemaan markkinoilla omin voimin. |
| --- | --- |

(232)

Komissio toteaa myös, että odotettu sijoitetun pääoman tuotto vuonna 2025 on suurempi kuin alaviitteessä 61 lueteltujen vertaislentoyhtiöiden sijoitetun pääoman tuoton mediaani vuonna 2019 ([...] %). Tämä on lisäosoitus tuensaajan elinkelpoisuuden palautumisesta, koska nämä lentoyhtiöt pystyivät vuonna 2019 kilpailemaan markkinoilla omin voimin.

| (233) | Myös vaihtoehtoinen lähestymistapa, jossa vertaillaan oman pääoman tuottoa (RoE) ja oman pääoman kustannuksia, tukee tuensaajan elinkelpoisuuden palautumista. Tällaisessa lähestymistavassa keskitytään osakkeenomistajille kertyviin voittoihin, kun taas johdanto-osan 230 kappaleessa kuvailtu toimintatapa perustuu yrityksen toiminnan tuottamiin voittoihin. Osakkeenomistajien näkökulmasta yritys on elinkelpoinen, jos se tuottaa oman pääoman kustannuksia korkeamman oman pääoman tuoton. Komissio toteaa, että tuensaajan tilanne on tämä vuonna 2025, koska odotettu oman pääoman tuotto on [...] prosenttia ja oman pääoman kustannukset [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(233)

Myös vaihtoehtoinen lähestymistapa, jossa vertaillaan oman pääoman tuottoa (RoE) ja oman pääoman kustannuksia, tukee tuensaajan elinkelpoisuuden palautumista. Tällaisessa lähestymistavassa keskitytään osakkeenomistajille kertyviin voittoihin, kun taas johdanto-osan 230 kappaleessa kuvailtu toimintatapa perustuu yrityksen toiminnan tuottamiin voittoihin. Osakkeenomistajien näkökulmasta yritys on elinkelpoinen, jos se tuottaa oman pääoman kustannuksia korkeamman oman pääoman tuoton. Komissio toteaa, että tuensaajan tilanne on tämä vuonna 2025, koska odotettu oman pääoman tuotto on [...] prosenttia ja oman pääoman kustannukset [...] prosenttia.

| (234) | Varmistaakseen elinkelpoisuuden palauttamisen arvioinnin luotettavuuden komissio on ottanut huomioon myös keskimääräisen pääomakustannuksen ja oman pääoman kustannusten vaihtoehtoisen laskentatavan. Tässä laskentatavassa käytetään tuensaajan odotettua velkaantumisastetta vuonna 2025 ([...]) vertaisyritysten velkaantumisasteen (1,5) sijasta, jotta voidaan mukauttaa vertaisyritysten osakkeiden beeta-arvoa velkaantumisen vipuvaikutuksen erojen mukaan ja laskea velan ja oman pääoman painoarvot keskimääräisen pääomakustannuksen kaavassa. Tämän oletuksen seurauksena oman pääoman kustannukset nousevat [...] prosentista [...] prosenttiin, mikä heijastaa suurempaa vipuvaikutusta ja siten tuensaajan oman pääoman riskialttiutta sen vertaisyrityksiin verrattuna. Lisäksi keskimääräinen pääomakustannus muuttuu [...] prosentista [...] prosenttiin, mikä johtuu korkeampien oman pääoman kustannusten ja oman pääoman tuensaajan pääomarakenteessa saaman pienemmän painoarvon tasapainottavasta vaikutuksesta. Kun otetaan huomioon, että odotettu sijoitetun pääoman tuotto (tai oman pääoman tuotto) vuonna 2025 on [...] prosenttia ([...] %), komissio päättelee, että elinkelpoisuuden palauttamista koskevat kriteerit täyttyvät myös tällaisella keskimääräisen pääomakustannuksen ja oman pääoman kustannusten vaihtoehtoisella laskentatavalla. |
| --- | --- |

(234)

Varmistaakseen elinkelpoisuuden palauttamisen arvioinnin luotettavuuden komissio on ottanut huomioon myös keskimääräisen pääomakustannuksen ja oman pääoman kustannusten vaihtoehtoisen laskentatavan. Tässä laskentatavassa käytetään tuensaajan odotettua velkaantumisastetta vuonna 2025 ([...]) vertaisyritysten velkaantumisasteen (1,5) sijasta, jotta voidaan mukauttaa vertaisyritysten osakkeiden beeta-arvoa velkaantumisen vipuvaikutuksen erojen mukaan ja laskea velan ja oman pääoman painoarvot keskimääräisen pääomakustannuksen kaavassa. Tämän oletuksen seurauksena oman pääoman kustannukset nousevat [...] prosentista [...] prosenttiin, mikä heijastaa suurempaa vipuvaikutusta ja siten tuensaajan oman pääoman riskialttiutta sen vertaisyrityksiin verrattuna. Lisäksi keskimääräinen pääomakustannus muuttuu [...] prosentista [...] prosenttiin, mikä johtuu korkeampien oman pääoman kustannusten ja oman pääoman tuensaajan pääomarakenteessa saaman pienemmän painoarvon tasapainottavasta vaikutuksesta. Kun otetaan huomioon, että odotettu sijoitetun pääoman tuotto (tai oman pääoman tuotto) vuonna 2025 on [...] prosenttia ([...] %), komissio päättelee, että elinkelpoisuuden palauttamista koskevat kriteerit täyttyvät myös tällaisella keskimääräisen pääomakustannuksen ja oman pääoman kustannusten vaihtoehtoisella laskentatavalla.

| (235) | Mitä tulee tuensaajan kykyyn kilpailla omin voimin vuoden 2025 lopussa eli rakenneuudistussuunnitelman päättyessä, komissio odottaa, että tuensaaja voi päästä jälleen täysimittaisesti pääomamarkkinoille ilman julkista yhteisrahoitusta vuoteen 2025 mennessä eli kolme vuotta viimeisen pääomatuen jälkeen. Tämä odotus perustuu seuraaviin seikkoihin: Ensinnäkin rahoitusennusteiden mukaan nettotulot kasvavat suunnittelukaudella, mikä osaltaan aiheuttaa sen, että oma pääoma on vuonna 2025 positiivinen, [...] miljoonaa euroa. Tämä arvo on suurempi kuin TAP Air Portugalin [...] miljoonan euron oma pääoma vuonna 2019, jolloin tuensaaja kykeni hankkimaan markkinaehdoin [...] miljoonaa euroa pitkäaikaista rahoitusta (johdanto-osan 23 kappale) (65). Lisäksi tuensaaja odottaa nettovelan ja EBITDA-käyttökatteen välisen suhteen olevan [...]. Tämä suhde on [...] kuin kynnysarvo 3,5, joka on ”investointiluokka”-luokituksen mukainen yläraja, ja siten se helpottaa markkinakäytännön mukaisesti pääomamarkkinoille pääsyä. Näistä syistä komissio katsoo, että tuensaaja voi vuoteen 2025 mennessä kilpailla omin voimin ilman uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(235)

Mitä tulee tuensaajan kykyyn kilpailla omin voimin vuoden 2025 lopussa eli rakenneuudistussuunnitelman päättyessä, komissio odottaa, että tuensaaja voi päästä jälleen täysimittaisesti pääomamarkkinoille ilman julkista yhteisrahoitusta vuoteen 2025 mennessä eli kolme vuotta viimeisen pääomatuen jälkeen. Tämä odotus perustuu seuraaviin seikkoihin: Ensinnäkin rahoitusennusteiden mukaan nettotulot kasvavat suunnittelukaudella, mikä osaltaan aiheuttaa sen, että oma pääoma on vuonna 2025 positiivinen, [...] miljoonaa euroa. Tämä arvo on suurempi kuin TAP Air Portugalin [...] miljoonan euron oma pääoma vuonna 2019, jolloin tuensaaja kykeni hankkimaan markkinaehdoin [...] miljoonaa euroa pitkäaikaista rahoitusta (johdanto-osan 23 kappale) (65). Lisäksi tuensaaja odottaa nettovelan ja EBITDA-käyttökatteen välisen suhteen olevan [...]. Tämä suhde on [...] kuin kynnysarvo 3,5, joka on ”investointiluokka”-luokituksen mukainen yläraja, ja siten se helpottaa markkinakäytännön mukaisesti pääomamarkkinoille pääsyä. Näistä syistä komissio katsoo, että tuensaaja voi vuoteen 2025 mennessä kilpailla omin voimin ilman uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea.

65

| (236) | Lisätodisteena siitä, että tuensaaja pystyy pääsemään pääomamarkkinoille ilman valtion tukea ja siten kilpailemaan tulevaisuudessa omin voimin, komissio panee merkille, että tuensaaja on lupaavasti jo hankkinut [...] miljoonan euron arvosta ilma-alusten leasingsopimuksia ja neuvotellut jo lainasta, jota valtio ei takaa kokonaan, [...] kanssa, joka ilmoitti suhtautuvansa erittäin luottavaisesti tulevien rahoitustarpeiden kattamiseen tarkoitettua rahoitusta koskevien sopimusten tekemiseen [...] euroon asti, jos likviditeettiä on lisättävä. Molemmat näistä seikoista viittaavat jo siihen, että tuensaaja pystyy palauttamaan täyden pääsynsä pääomamarkkinoille, ja ne ovat merkki markkinoiden luottamuksesta sen elinkelpoisuuden palauttamiseen rakenneuudistustuen toteuttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(236)

Lisätodisteena siitä, että tuensaaja pystyy pääsemään pääomamarkkinoille ilman valtion tukea ja siten kilpailemaan tulevaisuudessa omin voimin, komissio panee merkille, että tuensaaja on lupaavasti jo hankkinut [...] miljoonan euron arvosta ilma-alusten leasingsopimuksia ja neuvotellut jo lainasta, jota valtio ei takaa kokonaan, [...] kanssa, joka ilmoitti suhtautuvansa erittäin luottavaisesti tulevien rahoitustarpeiden kattamiseen tarkoitettua rahoitusta koskevien sopimusten tekemiseen [...] euroon asti, jos likviditeettiä on lisättävä. Molemmat näistä seikoista viittaavat jo siihen, että tuensaaja pystyy palauttamaan täyden pääsynsä pääomamarkkinoille, ja ne ovat merkki markkinoiden luottamuksesta sen elinkelpoisuuden palauttamiseen rakenneuudistustuen toteuttamisen jälkeen.

| (237) | Perusskenaarion lisäksi Portugali toimitti herkkyysanalyysin ja pohti erilaisia epäsuotuisia skenaarioita (johdanto-osan 52 ja 53 kappale). Herkkyysanalyysi koostuu rahoitusennusteiden päivityksestä kesäkuussa 2021 ilmoitettuun suunnitelmaan verrattuna. Päivityksessä otetaan huomioon lentoliikenteen määriä koskevien ennusteiden paraneminen mutta myös polttoaineen hintojen nousu ja inflaation kasvuodotukset. Epäsuotuisat skenaariot perustuvat kesäkuussa 2021 ilmoitettuun suunnitelmaan, ja niissä simuloidaan korkeampien polttoainehintojen ([...] %:n nousu), pienempien tuottojen ([...] %:n lasku) sekä niiden yhdistelmän vaikutusta. Komissio pitää näitä herkkyysanalyyseja ja epäsuotuisia skenaarioita kohtuullisina, koska niissä simuloidaan lentoyhtiöiden kannattavuuden kannalta keskeisten tekijöiden kielteisten muutosten vaikutuksia. |
| --- | --- |

(237)

Perusskenaarion lisäksi Portugali toimitti herkkyysanalyysin ja pohti erilaisia epäsuotuisia skenaarioita (johdanto-osan 52 ja 53 kappale). Herkkyysanalyysi koostuu rahoitusennusteiden päivityksestä kesäkuussa 2021 ilmoitettuun suunnitelmaan verrattuna. Päivityksessä otetaan huomioon lentoliikenteen määriä koskevien ennusteiden paraneminen mutta myös polttoaineen hintojen nousu ja inflaation kasvuodotukset. Epäsuotuisat skenaariot perustuvat kesäkuussa 2021 ilmoitettuun suunnitelmaan, ja niissä simuloidaan korkeampien polttoainehintojen ([...] %:n nousu), pienempien tuottojen ([...] %:n lasku) sekä niiden yhdistelmän vaikutusta. Komissio pitää näitä herkkyysanalyyseja ja epäsuotuisia skenaarioita kohtuullisina, koska niissä simuloidaan lentoyhtiöiden kannattavuuden kannalta keskeisten tekijöiden kielteisten muutosten vaikutuksia.

| (238) | Komissio toteaa, että vaikka nämä epäsuotuisat skenaariot vaikuttavat kielteisesti tuensaajan kannattavuuteen ja luottokelpoisuuteen, ne eivät vaaranna sen elinkelpoisuuden palauttamista vuoteen 2025 mennessä. Skenaariossa, jossa polttoaineen hinta on [...] prosenttia korkeampi ja tuotto [...] prosenttia alhaisempi (johdanto-osan 52 kappale), tuensaaja tuottaisi positiivisen [...] miljoonan euron liikevoiton ja saavuttaisi [...] [...] miljoonan euron liikevoiton sijasta [...] miljoonan euron liikevoiton. Epäsuotuisassa skenaariossa, jossa käytetään päivitettyjä rahoitusennusteita (johdanto-osan 53 kappale), sijoitetun pääoman tuotto vuonna 2025 [...], kun taas oman pääoman tuotto vähenee [...] prosentista [...] prosenttiin. Nämä suhdeluvut viittaavat edelleen merkittävään kannattavuuteen ja ovat korkeammat kuin elinkelpoisuuden kynnysarvot, vaikka käytettäisiin varovaisimpia oletuksia keskimääräisen pääomakustannuksen ([...] %) ja oman pääoman kustannusten ([...] %) osalta. Tuensaajan kyky päästä pääomamarkkinoille ja kilpailla omin voimin vuonna 2025 ei vaarantuisi, koska oma pääoma olisi edelleen positiivinen ([...] miljoonaa euroa) ja nettovelan suhde EBITA-käyttökatteeseen olisi enintään [...] ja saavuttaisi arvon [...]. |
| --- | --- |

(238)

Komissio toteaa, että vaikka nämä epäsuotuisat skenaariot vaikuttavat kielteisesti tuensaajan kannattavuuteen ja luottokelpoisuuteen, ne eivät vaaranna sen elinkelpoisuuden palauttamista vuoteen 2025 mennessä. Skenaariossa, jossa polttoaineen hinta on [...] prosenttia korkeampi ja tuotto [...] prosenttia alhaisempi (johdanto-osan 52 kappale), tuensaaja tuottaisi positiivisen [...] miljoonan euron liikevoiton ja saavuttaisi [...] [...] miljoonan euron liikevoiton sijasta [...] miljoonan euron liikevoiton. Epäsuotuisassa skenaariossa, jossa käytetään päivitettyjä rahoitusennusteita (johdanto-osan 53 kappale), sijoitetun pääoman tuotto vuonna 2025 [...], kun taas oman pääoman tuotto vähenee [...] prosentista [...] prosenttiin. Nämä suhdeluvut viittaavat edelleen merkittävään kannattavuuteen ja ovat korkeammat kuin elinkelpoisuuden kynnysarvot, vaikka käytettäisiin varovaisimpia oletuksia keskimääräisen pääomakustannuksen ([...] %) ja oman pääoman kustannusten ([...] %) osalta. Tuensaajan kyky päästä pääomamarkkinoille ja kilpailla omin voimin vuonna 2025 ei vaarantuisi, koska oma pääoma olisi edelleen positiivinen ([...] miljoonaa euroa) ja nettovelan suhde EBITA-käyttökatteeseen olisi enintään [...] ja saavuttaisi arvon [...].

Päätelmä taloudellisen toiminnan ja talousalueiden kehityksen edistämisestä

Päätelmä taloudellisen toiminnan ja talousalueiden kehityksen edistämisestä

| (239) | Komissio katsoo, että tuensaajan rakenneuudistussuunnitelma on realistinen, johdonmukainen ja uskottava. Se on siten tarkoituksenmukainen tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi kohtuullisen ajan kuluessa turvautumatta muihin valtiontukiin. Näin ollen rakenneuudistustuki täyttää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan b ja c alakohdassa ja 46 kohdassa määrätyt edellytykset ja edistää Portugalin yhteydet varmistavien lentoliikennepalvelujen muodostaman taloudellisen toiminnan kehitystä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(239)

Komissio katsoo, että tuensaajan rakenneuudistussuunnitelma on realistinen, johdonmukainen ja uskottava. Se on siten tarkoituksenmukainen tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi kohtuullisen ajan kuluessa turvautumatta muihin valtiontukiin. Näin ollen rakenneuudistustuki täyttää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan b ja c alakohdassa ja 46 kohdassa määrätyt edellytykset ja edistää Portugalin yhteydet varmistavien lentoliikennepalvelujen muodostaman taloudellisen toiminnan kehitystä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

6.4.2   Talousalueille myönnetyn tuen myönteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin kauppaan ja kilpailuun kohdistuvat kielteiset vaikutukset

Talousalueille myönnetyn tuen myönteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin kauppaan ja kilpailuun kohdistuvat kielteiset vaikutukset

| (240) | Jotta voidaan arvioida, muuttaako tuki perusteettomasti kilpailun ja kaupankäynnin edellytyksiä, on tarkasteltava tuen tarpeellisuutta, asianmukaisuutta ja oikeasuhteisuutta ja varmistettava tuen läpinäkyvyys. On myös tutkittava tuen vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan, punnittava tuen myönteisiä vaikutuksia tuen kohteena olevan toiminnan tai alueen kehitykseen ja sen muita myönteisiä vaikutuksia sekä verrattava niitä tuen sisämarkkinoihin kohdistuviin kielteisiin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

(240)

Jotta voidaan arvioida, muuttaako tuki perusteettomasti kilpailun ja kaupankäynnin edellytyksiä, on tarkasteltava tuen tarpeellisuutta, asianmukaisuutta ja oikeasuhteisuutta ja varmistettava tuen läpinäkyvyys. On myös tutkittava tuen vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan, punnittava tuen myönteisiä vaikutuksia tuen kohteena olevan toiminnan tai alueen kehitykseen ja sen muita myönteisiä vaikutuksia sekä verrattava niitä tuen sisämarkkinoihin kohdistuviin kielteisiin vaikutuksiin.

6.4.2.1   Tarpeellisuus

Tarpeellisuus

| (241) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 53 kohdan mukaan jäsenvaltioiden, jotka aikovat myöntää rakenneuudistustukea, on esitettävä vertailu uskottavaan vaihtoehtoiseen skenaarioon, johon ei liity valtiontukea, ja osoitettava, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 3.1.1 jakson mukaista tuella tavoiteltua taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä ei saavutettaisi tai se saavutettaisiin vähäisemmässä määrin kyseisessä vaihtoehtoisessa skenaariossa. |
| --- | --- |

(241)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 53 kohdan mukaan jäsenvaltioiden, jotka aikovat myöntää rakenneuudistustukea, on esitettävä vertailu uskottavaan vaihtoehtoiseen skenaarioon, johon ei liity valtiontukea, ja osoitettava, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 3.1.1 jakson mukaista tuella tavoiteltua taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä ei saavutettaisi tai se saavutettaisiin vähäisemmässä määrin kyseisessä vaihtoehtoisessa skenaariossa.

| (242) | Rakenneuudistustuen tavoitteena on välttää TAP SGPS:n toiminnan lopettaminen ja siten estää markkinoiden toimintapuute ja sosiaaliset vaikeudet, jotka haittaisivat Portugalin yhteydet varmistavien lentoliikennepalvelujen kehittämistä. Tämä tavoite saavutetaan panemalla täytäntöön rakenneuudistussuunnitelma, joka rahoitetaan osittain rakenneuudistustuella. Rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, että sekä tuensaajan maksuvalmiutta että vakavaraisuutta koskeviin ongelmiin on puututtava sen taloudellisten ongelmien ratkaisemiseksi. Lyhyellä aikavälillä TAP SGPS ei pysty varmistamaan keskeisen lentoliikenteen jatkuvaa tarjontaa, täyttämään taloudellisia velvoitteitaan eikä pääsemään rahoitusmarkkinoille. Myöskään pitkällä aikavälillä TAP SGPS ei pysty täyttämään taloudellisia velvoitteitaan, kun otetaan huomioon, että sen [...] miljardin euron oma pääoma on negatiivinen ja pysyy negatiivisena pitkään. Rakenneuudistustuki on siis tarpeen, jotta rakenneuudistussuunnitelma voidaan saattaa onnistuneesti päätökseen, ja sen täytäntöönpanolla pyritään puolestaan edistämään Portugalin yhteydet varmistavien lentoliikennepalvelujen kehitystä. |
| --- | --- |

(242)

Rakenneuudistustuen tavoitteena on välttää TAP SGPS:n toiminnan lopettaminen ja siten estää markkinoiden toimintapuute ja sosiaaliset vaikeudet, jotka haittaisivat Portugalin yhteydet varmistavien lentoliikennepalvelujen kehittämistä. Tämä tavoite saavutetaan panemalla täytäntöön rakenneuudistussuunnitelma, joka rahoitetaan osittain rakenneuudistustuella. Rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, että sekä tuensaajan maksuvalmiutta että vakavaraisuutta koskeviin ongelmiin on puututtava sen taloudellisten ongelmien ratkaisemiseksi. Lyhyellä aikavälillä TAP SGPS ei pysty varmistamaan keskeisen lentoliikenteen jatkuvaa tarjontaa, täyttämään taloudellisia velvoitteitaan eikä pääsemään rahoitusmarkkinoille. Myöskään pitkällä aikavälillä TAP SGPS ei pysty täyttämään taloudellisia velvoitteitaan, kun otetaan huomioon, että sen [...] miljardin euron oma pääoma on negatiivinen ja pysyy negatiivisena pitkään. Rakenneuudistustuki on siis tarpeen, jotta rakenneuudistussuunnitelma voidaan saattaa onnistuneesti päätökseen, ja sen täytäntöönpanolla pyritään puolestaan edistämään Portugalin yhteydet varmistavien lentoliikennepalvelujen kehitystä.

6.4.2.2   Tarkoituksenmukaisuus

Tarkoituksenmukaisuus

| (243) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38 kohdan c alakohdan ja 54 kohdan mukaan komissio ei katso rakenneuudistustuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos sama tavoite voidaan saavuttaa muilla, vähemmän kilpailua vääristävillä toimenpiteillä. Rakenneuudistustuesta on maksettava asianmukainen korvaus, ja sen on täytettävä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 58 kohdassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan valittujen välineiden on oltava tarkoituksenmukaisia kyseessä olevan vakavaraisuus- tai likviditeettiongelman ratkaisemisen kannalta. |
| --- | --- |

(243)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38 kohdan c alakohdan ja 54 kohdan mukaan komissio ei katso rakenneuudistustuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos sama tavoite voidaan saavuttaa muilla, vähemmän kilpailua vääristävillä toimenpiteillä. Rakenneuudistustuesta on maksettava asianmukainen korvaus, ja sen on täytettävä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 58 kohdassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan valittujen välineiden on oltava tarkoituksenmukaisia kyseessä olevan vakavaraisuus- tai likviditeettiongelman ratkaisemisen kannalta.

| (244) | Kilpailijat kiistivät aloittamispäätöksessä esitetyn komission alustavan päätelmän, jonka mukaan rakenneuudistustuki oli tarkoituksenmukainen. Ryanair väitti, että tuki ei ole tarkoituksenmukainen, koska aloittamispäätöksessä ei esitetty muita vaihtoehtoja, jotka olisivat tai eivät olisi sisältäneet valtiontukea, eikä verrattu tukea niihin. EAA väittää, että pääasiassa pääomasijoituksesta koostuvan tuen muoto ei ole tarkoituksenmukainen ja ylittää sen, mikä on tarpeen, sillä valtiontakaus (ilman oman pääoman ehtoisia toimenpiteitä) riittäisi helpottamaan pääsyä pääomamarkkinoille ja siten palauttamaan TAP:n likviditeetin ja vakavaraisuuden. EAA ei esitä väitteensä tueksi mitään näyttöä, ja Ryanair ei ota huomioon nykyistä tilannetta, mitä osoittaa se, ettei tuensaajalla ole riittävää pääsyä pääomamarkkinoille, jotta se voisi valita sijoittajan, joka on halukas ja kykenevä tarjoamaan oman pääoman ehtoista tai pitkäaikaista rahoitusta. Sen sijaan keskustelut [...] kanssa sekä välittömän että ehdollisen rahoituksen hankkimisesta vahvistavat, että TAP SGPS ja TAP Air Portugal eivät tällä hetkellä pysty hankkimaan pääomaa laajamittaisesti (66). |
| --- | --- |

(244)

Kilpailijat kiistivät aloittamispäätöksessä esitetyn komission alustavan päätelmän, jonka mukaan rakenneuudistustuki oli tarkoituksenmukainen. Ryanair väitti, että tuki ei ole tarkoituksenmukainen, koska aloittamispäätöksessä ei esitetty muita vaihtoehtoja, jotka olisivat tai eivät olisi sisältäneet valtiontukea, eikä verrattu tukea niihin. EAA väittää, että pääasiassa pääomasijoituksesta koostuvan tuen muoto ei ole tarkoituksenmukainen ja ylittää sen, mikä on tarpeen, sillä valtiontakaus (ilman oman pääoman ehtoisia toimenpiteitä) riittäisi helpottamaan pääsyä pääomamarkkinoille ja siten palauttamaan TAP:n likviditeetin ja vakavaraisuuden. EAA ei esitä väitteensä tueksi mitään näyttöä, ja Ryanair ei ota huomioon nykyistä tilannetta, mitä osoittaa se, ettei tuensaajalla ole riittävää pääsyä pääomamarkkinoille, jotta se voisi valita sijoittajan, joka on halukas ja kykenevä tarjoamaan oman pääoman ehtoista tai pitkäaikaista rahoitusta. Sen sijaan keskustelut [...] kanssa sekä välittömän että ehdollisen rahoituksen hankkimisesta vahvistavat, että TAP SGPS ja TAP Air Portugal eivät tällä hetkellä pysty hankkimaan pääomaa laajamittaisesti (66).

66

| (245) | Lisäksi komissio katsoo, että TAP SGPS:lle myönnetty 2,55 miljardin euron rakenneuudistustuki on tarkoituksenmukainen jäljempänä esitetyistä syistä. Ensinnäkin TAP SGPS oli vuonna 2019 vaikeuksissa oleva yritys, jonka oma pääoma oli negatiivinen ([...] miljoonaa euroa). Se kirjasi [...] miljardin euron tappiot vuonna 2020 ja odottaa positiivista nettotulosta [...]. Ilman rakenneuudistustukea tuensaaja ei pystyisi luomaan riittävästi omaa pääomaa noin [...] miljardin euron [...] kompensoimiseksi, ja tällöin TAP SGPS tai TAP Air Portugal ei todennäköisesti pystyisi houkuttelemaan merkittäviä pitkäaikaisia luottoja tai sijoitusrahastoja pääomamarkkinoilla. Tältä osin komissio huomauttaa myös, että vuonna 2025 tuensaaja odottaa oman pääomansa olevan [...] miljoonaa euroa, mikä ei ole liikaa verrattuna odotettuun [...] miljardin euron nettovelkaan. Lisäksi likviditeettiennusteet osoittavat, että ilman rakenneuudistustukea tuensaajan kassatilanne olisi noin [...] miljardia euroa negatiivinen vuonna 2021, [...] miljardia euroa negatiivinen vuonna 2022 ja [...] miljardia euroa negatiivinen vuonna 2023. Näistä kahdesta syystä komissio päättelee, että pääasiassa oman pääoman ehtoisilla toimenpiteillä myönnetyn rakenneuudistustuen suuruus ja muoto ovat tarkoituksenmukaisimmat TAP SGPS:n vakavaraisuus- ja likviditeettiongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

(245)

Lisäksi komissio katsoo, että TAP SGPS:lle myönnetty 2,55 miljardin euron rakenneuudistustuki on tarkoituksenmukainen jäljempänä esitetyistä syistä. Ensinnäkin TAP SGPS oli vuonna 2019 vaikeuksissa oleva yritys, jonka oma pääoma oli negatiivinen ([...] miljoonaa euroa). Se kirjasi [...] miljardin euron tappiot vuonna 2020 ja odottaa positiivista nettotulosta [...]. Ilman rakenneuudistustukea tuensaaja ei pystyisi luomaan riittävästi omaa pääomaa noin [...] miljardin euron [...] kompensoimiseksi, ja tällöin TAP SGPS tai TAP Air Portugal ei todennäköisesti pystyisi houkuttelemaan merkittäviä pitkäaikaisia luottoja tai sijoitusrahastoja pääomamarkkinoilla. Tältä osin komissio huomauttaa myös, että vuonna 2025 tuensaaja odottaa oman pääomansa olevan [...] miljoonaa euroa, mikä ei ole liikaa verrattuna odotettuun [...] miljardin euron nettovelkaan. Lisäksi likviditeettiennusteet osoittavat, että ilman rakenneuudistustukea tuensaajan kassatilanne olisi noin [...] miljardia euroa negatiivinen vuonna 2021, [...] miljardia euroa negatiivinen vuonna 2022 ja [...] miljardia euroa negatiivinen vuonna 2023. Näistä kahdesta syystä komissio päättelee, että pääasiassa oman pääoman ehtoisilla toimenpiteillä myönnetyn rakenneuudistustuen suuruus ja muoto ovat tarkoituksenmukaisimmat TAP SGPS:n vakavaraisuus- ja likviditeettiongelmien ratkaisemiseksi.

| (246) | Valtiontuesta maksettavan korvauksen osalta komissio toteaa, että Portugalin valtion toteuttaman toimenpiteen rakenne on sellainen, että koko TAP Air Portugalin osakepääoma tulee sen omistukseen. Komissio katsoo, että kyseisen osakepääoman arvo, jonka Portugali voi realisoida myymällä osakkeet, on valtiontuesta maksettava korvaus. Tällaisen korvauksen määrittämiseksi määrällisesti komissio on arvioinut TAP Air Portugalin oman pääoman (johdanto-osan 229 kappale) ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman rahoitusennusteiden perusteella ja käyttämällä tavanomaisia arvostusmenetelmiä eli diskontattuun kassavirtaan perustuvaa menetelmää ja niin kutsuttua kerrannaismenetelmää. |
| --- | --- |

(246)

Valtiontuesta maksettavan korvauksen osalta komissio toteaa, että Portugalin valtion toteuttaman toimenpiteen rakenne on sellainen, että koko TAP Air Portugalin osakepääoma tulee sen omistukseen. Komissio katsoo, että kyseisen osakepääoman arvo, jonka Portugali voi realisoida myymällä osakkeet, on valtiontuesta maksettava korvaus. Tällaisen korvauksen määrittämiseksi määrällisesti komissio on arvioinut TAP Air Portugalin oman pääoman (johdanto-osan 229 kappale) ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman rahoitusennusteiden perusteella ja käyttämällä tavanomaisia arvostusmenetelmiä eli diskontattuun kassavirtaan perustuvaa menetelmää ja niin kutsuttua kerrannaismenetelmää.

| (247) | Arvioidakseen TAP Air Portugalin oman pääoman arvon komissio on ensin arvioinut sen yhteenlasketun yritysarvon. Tätä varten se on diskontannut vapaat kassavirrat yritykselle suunnittelukaudella sekä loppuarvon käyttämällä johdanto-osan 230 kappaleessa tarkoitettua keskimääräistä pääomakustannusta diskonttokorkona. Komissio käytti loppuarvon laskemiseen kahta menetelmää. Ensimmäinen on Gordonin kasvumalli, jossa oletetaan vapaiden kassavirtojen yritykselle kasvavan jatkuvasti suunnitelman viimeisestä vuodesta lähtien. Toinen on kerrannaismenetelmä, jonka mukaan yrityksen arvo on sen voitto tietyllä kertoimella kerrottuna. Komissio on markkinakäytännön mukaisesti katsonut, että EBITDA-käyttökate on asianmukainen voiton mittari, ja se on saanut (tulevan) yritysarvo/EBITDA-kertoimen vertaislentoyhtiöitä koskevista tiedoista (alaviite 61). Arvioituaan TAP Air Portugalin yhteenlasketun yritysarvon komissio laskee sen oman pääoman arvon vähentämällä yritysarvosta nettovelan. |
| --- | --- |

(247)

Arvioidakseen TAP Air Portugalin oman pääoman arvon komissio on ensin arvioinut sen yhteenlasketun yritysarvon. Tätä varten se on diskontannut vapaat kassavirrat yritykselle suunnittelukaudella sekä loppuarvon käyttämällä johdanto-osan 230 kappaleessa tarkoitettua keskimääräistä pääomakustannusta diskonttokorkona. Komissio käytti loppuarvon laskemiseen kahta menetelmää. Ensimmäinen on Gordonin kasvumalli, jossa oletetaan vapaiden kassavirtojen yritykselle kasvavan jatkuvasti suunnitelman viimeisestä vuodesta lähtien. Toinen on kerrannaismenetelmä, jonka mukaan yrityksen arvo on sen voitto tietyllä kertoimella kerrottuna. Komissio on markkinakäytännön mukaisesti katsonut, että EBITDA-käyttökate on asianmukainen voiton mittari, ja se on saanut (tulevan) yritysarvo/EBITDA-kertoimen vertaislentoyhtiöitä koskevista tiedoista (alaviite 61). Arvioituaan TAP Air Portugalin yhteenlasketun yritysarvon komissio laskee sen oman pääoman arvon vähentämällä yritysarvosta nettovelan.

| (248) | Komission arviot osoittavat TAP Air Portugalin oman pääoman arvon kasvavan suunnittelukaudella [...]–[...] miljoonasta eurosta vuonna 2022 [...] miljoonaan euroon vuonna 2025 (67). Komissio katsoo, että tämä on tällä hetkellä kohtuullinen odotus korvauksesta, jonka Portugali voisi saada valtiontuesta myymällä omistusosuutensa TAP Air Portugalista. |
| --- | --- |

(248)

Komission arviot osoittavat TAP Air Portugalin oman pääoman arvon kasvavan suunnittelukaudella [...]–[...] miljoonasta eurosta vuonna 2022 [...] miljoonaan euroon vuonna 2025 (67). Komissio katsoo, että tämä on tällä hetkellä kohtuullinen odotus korvauksesta, jonka Portugali voisi saada valtiontuesta myymällä omistusosuutensa TAP Air Portugalista.

67

| (249) | Tästä seuraa, että rakenneuudistustuki on muodoltaan asianmukainen ja siitä maksetaan riittävä korvaus. |
| --- | --- |

(249)

Tästä seuraa, että rakenneuudistustuki on muodoltaan asianmukainen ja siitä maksetaan riittävä korvaus.

6.4.2.3   Tuen oikeasuhteisuus: oma rahoitusosuus ja vastuunjako

Tuen oikeasuhteisuus: oma rahoitusosuus ja vastuunjako

| (250) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38 kohdan e alakohdan mukaan tuki ei saa ylittää vähimmäismäärää, joka on tarpeen rakenneuudistustuella tavoitellun tavoitteen saavuttamiseksi. Tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava vähimmäismäärään, joka on ehdottoman välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon tuensaajan, sen osakkeenomistajien tai yhtymän, johon tuensaaja kuuluu, käytettävissä olevat rahoitusvarat (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 61 kohta). Erityisesti on varmistettava, että rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen osallistutaan riittävällä omalla rahoitusosuudella, ja vastuunjako, jos myönnettävä valtiontuki vahvistaa tuensaajan omaa pääomaa. Näiden vaatimusten arvioinnissa otetaan huomioon aikaisemmin mahdollisesti myönnetty pelastamistuki. |
| --- | --- |

(250)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38 kohdan e alakohdan mukaan tuki ei saa ylittää vähimmäismäärää, joka on tarpeen rakenneuudistustuella tavoitellun tavoitteen saavuttamiseksi. Tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava vähimmäismäärään, joka on ehdottoman välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon tuensaajan, sen osakkeenomistajien tai yhtymän, johon tuensaaja kuuluu, käytettävissä olevat rahoitusvarat (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 61 kohta). Erityisesti on varmistettava, että rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen osallistutaan riittävällä omalla rahoitusosuudella, ja vastuunjako, jos myönnettävä valtiontuki vahvistaa tuensaajan omaa pääomaa. Näiden vaatimusten arvioinnissa otetaan huomioon aikaisemmin mahdollisesti myönnetty pelastamistuki.

| (251) | Tuensaajan oman rahoitusosuuden rakenneuudistussuunnitelmaan on oltava todellinen ja konkreettinen, ja sen olisi tavallisesti oltava verrattavissa myönnettävään tukeen sen suhteen, miten se vaikuttaa tuensaajan vakavaraisuuteen tai likviditeettiasemaan. Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 63 kohdan mukaan komission on arvioitava, ovatko oman rahoitusosuuden eri lähteet todellisia ja tukea sisältämättömiä. Komissio pitää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 64 kohdan mukaisesti tavallisesti omaa rahoitusosuutta riittävänä, jos se on yli 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista. |
| --- | --- |

(251)

Tuensaajan oman rahoitusosuuden rakenneuudistussuunnitelmaan on oltava todellinen ja konkreettinen, ja sen olisi tavallisesti oltava verrattavissa myönnettävään tukeen sen suhteen, miten se vaikuttaa tuensaajan vakavaraisuuteen tai likviditeettiasemaan. Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 63 kohdan mukaan komission on arvioitava, ovatko oman rahoitusosuuden eri lähteet todellisia ja tukea sisältämättömiä. Komissio pitää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 64 kohdan mukaisesti tavallisesti omaa rahoitusosuutta riittävänä, jos se on yli 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista.

| (252) | Komission on tarkistettava, ovatko johdanto-osan 43–45 kappaleessa selostetut suunnitelman eri rahoituslähteet tukea sisältämättömiä ja todellisia, mikä tarkoittaa sitä, että ne toteutuvat riittävän varmasti rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana, odotettavissa olevat tulevat voitot pois luettuina. Valtion TAP SGPS:n ja TAP Air Portugalin osakkeenomistajana myöntämät rahoitusosuudet sisältävät tukea, eikä niitä voida ottaa huomioon arvioinnissa. |
| --- | --- |

(252)

Komission on tarkistettava, ovatko johdanto-osan 43–45 kappaleessa selostetut suunnitelman eri rahoituslähteet tukea sisältämättömiä ja todellisia, mikä tarkoittaa sitä, että ne toteutuvat riittävän varmasti rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana, odotettavissa olevat tulevat voitot pois luettuina. Valtion TAP SGPS:n ja TAP Air Portugalin osakkeenomistajana myöntämät rahoitusosuudet sisältävät tukea, eikä niitä voida ottaa huomioon arvioinnissa.

| (253) | Työntekijöille rakenneuudistuksen vuoksi maksettavat [...] miljoonan euron korvaukset, joista [...] miljoonaa euroa maksettiin jo vuonna 2021 (johdanto-osan 43 kappaleen a alakohta), koskevat rakenneuudistussuunnitelmassa kaavailtuun työntekijöiden vähentämiseen liittyviä kustannuksia. Tällaiset kustannukset ovat välittömiä, koska TAP Air Portugal on jo irtisanonut työsopimukset osana huhtikuusta 2020 alkaen toteutettua työvoiman koon mukauttamista ja rakenneuudistusta, ja niiden osuus joulukuuhun 2021 mennessä jo saaduista tuloista on vähäinen. Portugali ilmoittaa rakenneuudistuksesta johtuvaan työsopimusten irtisanomiseen liittyvien korvausten kokonaismäärän olevan [...] miljoonaa euroa, josta TAP Air Portugal maksaa edellä mainitun määrän suoraan liiketoiminnan kassavirralla ja valtio rahoittaa tosiasiallisesti [...] miljoonan euron osuuden pelastamistukilainasta peräisin olevilla varoilla. Näin ollen työntekijöille rakenneuudistuksen vuoksi maksettavien korvausten se osa, jota ei rahoiteta valtiontuella, omalla pääomalla eikä valtion takaamalla lainalla, voidaan katsoa tuensaajan omaksi rahoitusosuudeksi näistä menoista, ja sitä voidaan pitää todellisena pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 63 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(253)

Työntekijöille rakenneuudistuksen vuoksi maksettavat [...] miljoonan euron korvaukset, joista [...] miljoonaa euroa maksettiin jo vuonna 2021 (johdanto-osan 43 kappaleen a alakohta), koskevat rakenneuudistussuunnitelmassa kaavailtuun työntekijöiden vähentämiseen liittyviä kustannuksia. Tällaiset kustannukset ovat välittömiä, koska TAP Air Portugal on jo irtisanonut työsopimukset osana huhtikuusta 2020 alkaen toteutettua työvoiman koon mukauttamista ja rakenneuudistusta, ja niiden osuus joulukuuhun 2021 mennessä jo saaduista tuloista on vähäinen. Portugali ilmoittaa rakenneuudistuksesta johtuvaan työsopimusten irtisanomiseen liittyvien korvausten kokonaismäärän olevan [...] miljoonaa euroa, josta TAP Air Portugal maksaa edellä mainitun määrän suoraan liiketoiminnan kassavirralla ja valtio rahoittaa tosiasiallisesti [...] miljoonan euron osuuden pelastamistukilainasta peräisin olevilla varoilla. Näin ollen työntekijöille rakenneuudistuksen vuoksi maksettavien korvausten se osa, jota ei rahoiteta valtiontuella, omalla pääomalla eikä valtion takaamalla lainalla, voidaan katsoa tuensaajan omaksi rahoitusosuudeksi näistä menoista, ja sitä voidaan pitää todellisena pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 63 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

| (254) | Vastaavasti luovutukseen liittyvien [...] miljoonan euron [...] satunnaisten tappioiden (johdanto-osan 43 kappaleen f alakohta) maksu koskee satunnaisia tappioita (erityisesti [...] % [...], [...] % [...] % [...]), jotka tämän omaisuuserän myynnin myötä tapahtuvan luovutuksen yhteydessä maksaa TAP SGPS ja joita ei siirretä ostajalle. Ne muodostavat määrältään ennalta määritellyn vastuun, josta tuensaaja vastaa omilla varoillaan ja jonka määrä on kohtuullinen, kun otetaan huomioon sen välittömät – ja paljon suuremmat – tulot, jotka se saa vuonna 2022 omista tuloistaan eikä valtiontuesta. Näin ollen komissio katsoo, että myös ne voidaan sisällyttää omaan rahoitusosuuteen ja että ne ovat todellisia, kun otetaan huomioon rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty sitoumus luovuttaa kyseinen omaisuuserä vuonna 2022 (johdanto-osan 29 kappale). |
| --- | --- |

(254)

Vastaavasti luovutukseen liittyvien [...] miljoonan euron [...] satunnaisten tappioiden (johdanto-osan 43 kappaleen f alakohta) maksu koskee satunnaisia tappioita (erityisesti [...] % [...], [...] % [...] % [...]), jotka tämän omaisuuserän myynnin myötä tapahtuvan luovutuksen yhteydessä maksaa TAP SGPS ja joita ei siirretä ostajalle. Ne muodostavat määrältään ennalta määritellyn vastuun, josta tuensaaja vastaa omilla varoillaan ja jonka määrä on kohtuullinen, kun otetaan huomioon sen välittömät – ja paljon suuremmat – tulot, jotka se saa vuonna 2022 omista tuloistaan eikä valtiontuesta. Näin ollen komissio katsoo, että myös ne voidaan sisällyttää omaan rahoitusosuuteen ja että ne ovat todellisia, kun otetaan huomioon rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty sitoumus luovuttaa kyseinen omaisuuserä vuonna 2022 (johdanto-osan 29 kappale).

| (255) | Kolmansien osapuolten rahoitusosuuksista tai kustannustehokkuustoimenpiteistä, joiden yhteenlaskettu määrä on [...] miljoonaa euroa (johdanto-osan 43 kappale), komissio toteaa, että ulkoisten tavaran- ja palveluntoimittajien tai asiakkaiden tuensaajan kanssa toteuttamat tai mahdollistamat pysyvät kustannusvähennykset voivat olla todellisia oman rahoitusosuuden lähteitä edellyttäen, että ne ovat seurausta sitovista sopimuksista ja että ne ovat tehokkaita ja peruuttamattomia. Erityisesti sidosryhmien toteuttamien tämäntyyppisiin kustannussäästöihin liittyvien kustannusvähennysten on oltava tehokkaita, kestäviä ja peruuttamattomia, jotta niitä voidaan pitää todellisina oman rahoitusosuuden lähteinä (68). Komissio on jo katsonut, että toimittajien ja vuokralle antajien kanssa uudelleenneuvotelluissa sopimuksissa määrätyt sopimussuhteeseen perustuvien vastuiden pienentämiset ovat todellisia oman rahoitusosuuden lähteitä: verrattuna alkuperäisten sopimusten ehtoihin ne vapauttavat varoja, jotka ovat käytettävissä rakenneuudistuskustannusten rahoittamiseen ja jotka muutoin olisi käytettävä niihin liittyviin maksuihin (69). Sama koskee tavaran- ja palveluntoimittajia ja ostajia, jotka sitoutuvat tiukasti sopimustensa ehtoihin tai muuttavat niitä vapauttaen varoja tuensaajalta (70). |
| --- | --- |

(255)

Kolmansien osapuolten rahoitusosuuksista tai kustannustehokkuustoimenpiteistä, joiden yhteenlaskettu määrä on [...] miljoonaa euroa (johdanto-osan 43 kappale), komissio toteaa, että ulkoisten tavaran- ja palveluntoimittajien tai asiakkaiden tuensaajan kanssa toteuttamat tai mahdollistamat pysyvät kustannusvähennykset voivat olla todellisia oman rahoitusosuuden lähteitä edellyttäen, että ne ovat seurausta sitovista sopimuksista ja että ne ovat tehokkaita ja peruuttamattomia. Erityisesti sidosryhmien toteuttamien tämäntyyppisiin kustannussäästöihin liittyvien kustannusvähennysten on oltava tehokkaita, kestäviä ja peruuttamattomia, jotta niitä voidaan pitää todellisina oman rahoitusosuuden lähteinä (68). Komissio on jo katsonut, että toimittajien ja vuokralle antajien kanssa uudelleenneuvotelluissa sopimuksissa määrätyt sopimussuhteeseen perustuvien vastuiden pienentämiset ovat todellisia oman rahoitusosuuden lähteitä: verrattuna alkuperäisten sopimusten ehtoihin ne vapauttavat varoja, jotka ovat käytettävissä rakenneuudistuskustannusten rahoittamiseen ja jotka muutoin olisi käytettävä niihin liittyviin maksuihin (69). Sama koskee tavaran- ja palveluntoimittajia ja ostajia, jotka sitoutuvat tiukasti sopimustensa ehtoihin tai muuttavat niitä vapauttaen varoja tuensaajalta (70).

68

69

70

| (256) | Kun otetaan huomioon, että TAP Air Portugalin uudelleenneuvottelemat sopimukset, joita on yli [...], perustuvat oikeudellisesti sitoviin toimiin, ja että jo toteutettujen sopimusten arvo on [...] miljoonaa euroa ja sopimusten, joihin on jo sitouduttu, arvo on [...] miljoonaa euroa, näitä operatiivisia rakenneuudistustoimenpiteitä voidaan pitää todellisina rahoitusosuuksina. Tällaisilla toimenpiteillä todellakin jaetaan TAP SGPS:n rakenneuudistuskustannuksista aiheutuva taloudellinen rasite tavaran- ja palveluntoimittajien kanssa, joilla olisi muutoin oikeus saada suurempia maksuja TAP SGPS:n positiivisen liiketuloksen perusteella. |
| --- | --- |

(256)

Kun otetaan huomioon, että TAP Air Portugalin uudelleenneuvottelemat sopimukset, joita on yli [...], perustuvat oikeudellisesti sitoviin toimiin, ja että jo toteutettujen sopimusten arvo on [...] miljoonaa euroa ja sopimusten, joihin on jo sitouduttu, arvo on [...] miljoonaa euroa, näitä operatiivisia rakenneuudistustoimenpiteitä voidaan pitää todellisina rahoitusosuuksina. Tällaisilla toimenpiteillä todellakin jaetaan TAP SGPS:n rakenneuudistuskustannuksista aiheutuva taloudellinen rasite tavaran- ja palveluntoimittajien kanssa, joilla olisi muutoin oikeus saada suurempia maksuja TAP SGPS:n positiivisen liiketuloksen perusteella.

| (257) | Samoin rahoitusosuudet, jotka liittyvät omaisuuserien asteittaiseen luovutukseen ja alkuperäisten laitevalmistajien (erityisesti [...]) kanssa käytäviin uudelleenneuvotteluihin, joiden arvo on jopa [...] miljoonaa euroa (johdanto-osan 43 kappaleen d alakohta), ovat omaisuuserien, eli [...] ([...]), [...], myynnistä saatavia tuloja. Koska nämä toimenpiteet ovat käteistuloja ja tuensaajan omista varoista saatavia rahoitusosuuksia, jotka ovat peräisin laitteiden tai omaisuuserien ostajilta, niitä voidaan pitää todellisina rakenneuudistuksen rahoittamiseen käytettävinä varoina. Lisäksi tällaisia rahoitusosuuksia voidaan pitää todellisina, koska ne on jo suoritettu tuensaajan vastapuolten kanssa allekirjoitetuilla sopimuksilla. Sama perustelu pätee uusien ilma-alusten vuokraamiseksi hankittuun enintään [...] miljoonan euron rahoitukseen (johdanto-osan 43 kappaleen c alakohta), kun otetaan huomioon Portugalin toimittama näyttö osana rakenneuudistussuunnitelmaa allekirjoitetuista rahoitussitoumuksista, jotka koskevat yhdeksää ilma-aluksen pyrstöä ja kahta moottoria. |
| --- | --- |

(257)

Samoin rahoitusosuudet, jotka liittyvät omaisuuserien asteittaiseen luovutukseen ja alkuperäisten laitevalmistajien (erityisesti [...]) kanssa käytäviin uudelleenneuvotteluihin, joiden arvo on jopa [...] miljoonaa euroa (johdanto-osan 43 kappaleen d alakohta), ovat omaisuuserien, eli [...] ([...]), [...], myynnistä saatavia tuloja. Koska nämä toimenpiteet ovat käteistuloja ja tuensaajan omista varoista saatavia rahoitusosuuksia, jotka ovat peräisin laitteiden tai omaisuuserien ostajilta, niitä voidaan pitää todellisina rakenneuudistuksen rahoittamiseen käytettävinä varoina. Lisäksi tällaisia rahoitusosuuksia voidaan pitää todellisina, koska ne on jo suoritettu tuensaajan vastapuolten kanssa allekirjoitetuilla sopimuksilla. Sama perustelu pätee uusien ilma-alusten vuokraamiseksi hankittuun enintään [...] miljoonan euron rahoitukseen (johdanto-osan 43 kappaleen c alakohta), kun otetaan huomioon Portugalin toimittama näyttö osana rakenneuudistussuunnitelmaa allekirjoitetuista rahoitussitoumuksista, jotka koskevat yhdeksää ilma-aluksen pyrstöä ja kahta moottoria.

| (258) | Rakenneuudistuksen yhteydessä myönnettyjen osittaisten valtiontakausten osalta komissio on katsonut, että markkinatoimijoiden kannettavaksi tuleva riskin jäljellä oleva osuus on hyväksyttävä ja todellinen rahoitusosuus rakenneuudistuskustannuksiin (71). Näin ollen sitä [...] prosentin osuutta [...] miljoonan euron rahoituksesta, jolla ei ole valtiontakausta, eli [...] miljoonaa euroa (johdanto-osan 43 kappaleen e alakohta), voidaan pitää markkinatalouden ehdoin toimivan lainanantajan todellisena rahoitusosuutena rakenneuudistuskustannuksiin. Samoin yksityisen rahoituslaitoksen ([...]) kanssa neuvoteltu enintään [...] miljoonan euron uusi rahoitus on todellinen rahoitusosuus, joka voidaan toteuttaa [...] alkaen ja joka riippuu siitä, ylittävätkö likviditeettitarpeet operatiiviset kassavirrat (johdanto-osan 43 kappaleen e alakohta). |
| --- | --- |

(258)

Rakenneuudistuksen yhteydessä myönnettyjen osittaisten valtiontakausten osalta komissio on katsonut, että markkinatoimijoiden kannettavaksi tuleva riskin jäljellä oleva osuus on hyväksyttävä ja todellinen rahoitusosuus rakenneuudistuskustannuksiin (71). Näin ollen sitä [...] prosentin osuutta [...] miljoonan euron rahoituksesta, jolla ei ole valtiontakausta, eli [...] miljoonaa euroa (johdanto-osan 43 kappaleen e alakohta), voidaan pitää markkinatalouden ehdoin toimivan lainanantajan todellisena rahoitusosuutena rakenneuudistuskustannuksiin. Samoin yksityisen rahoituslaitoksen ([...]) kanssa neuvoteltu enintään [...] miljoonan euron uusi rahoitus on todellinen rahoitusosuus, joka voidaan toteuttaa [...] alkaen ja joka riippuu siitä, ylittävätkö likviditeettitarpeet operatiiviset kassavirrat (johdanto-osan 43 kappaleen e alakohta).

71

| (259) | Johdanto-osan 43 kappaleen g kohdassa mainittujen joukkovelkakirjalainojen ja syndikaattilainojen, joiden kokonaismäärä on [...] euroa, osalta lykkäykset tuottavat edun erääntyneiden maksujen, jotka muutoin olisivat olleet täytäntöönpanokelpoisia, lykkäämisen muodossa. Sovittujen rakenneuudistustoimien, joilla velkaa lykätään ja joilla säilytetään velvoite maksaa takaisin jäljellä oleva pääoma, osalta komissio katsoo, että toisin kuin Portugalin viranomaiset alun perin väittivät, niiden muodostama rahoitusosuus rakenneuudistuskustannuksiin on pienempi kuin lykätty nimellismäärä ja se koostuu maksuaikataulun sovitun uudelleenjärjestelyn nettonykyarvosta (72). Lykkäysten muodostaman todellisen rahoitusosuuden kokonaisarvo on [...] miljoonaa euroa. Määrä arvioidaan laskemalla erääntymispäivänä suoritettavan takaisinmaksun nettonykyarvon ja välittömän takaisinmaksun nettonykyarvon välinen ero soveltaen sopimusvakuuksia, joista on luovuttu, diskontattuna markkinakorolla ([...]) [...]: [...] miljoonaa euroa [...], [...] miljoonaa euroa [...], [...] miljoonaa euroa [...] [...]. |
| --- | --- |

(259)

Johdanto-osan 43 kappaleen g kohdassa mainittujen joukkovelkakirjalainojen ja syndikaattilainojen, joiden kokonaismäärä on [...] euroa, osalta lykkäykset tuottavat edun erääntyneiden maksujen, jotka muutoin olisivat olleet täytäntöönpanokelpoisia, lykkäämisen muodossa. Sovittujen rakenneuudistustoimien, joilla velkaa lykätään ja joilla säilytetään velvoite maksaa takaisin jäljellä oleva pääoma, osalta komissio katsoo, että toisin kuin Portugalin viranomaiset alun perin väittivät, niiden muodostama rahoitusosuus rakenneuudistuskustannuksiin on pienempi kuin lykätty nimellismäärä ja se koostuu maksuaikataulun sovitun uudelleenjärjestelyn nettonykyarvosta (72). Lykkäysten muodostaman todellisen rahoitusosuuden kokonaisarvo on [...] miljoonaa euroa. Määrä arvioidaan laskemalla erääntymispäivänä suoritettavan takaisinmaksun nettonykyarvon ja välittömän takaisinmaksun nettonykyarvon välinen ero soveltaen sopimusvakuuksia, joista on luovuttu, diskontattuna markkinakorolla ([...]) [...]: [...] miljoonaa euroa [...], [...] miljoonaa euroa [...], [...] miljoonaa euroa [...] [...].

72

| (260) | Edellä esitetyn perusteella kokonaismäärä, jota voidaan pitää tuensaajan todellisena rahoitusosuutena, on [...] miljoonaa euroa, joka on [...] prosenttia rakenneuudistuskustannuksista. Tästä määrästä [...] miljoonaa euroa on peräisin markkinaehtoisesta uudesta rahoituksesta, joka saadaan [...] myynnistä saatavista tuotoista, [...] ilma-alusta ja moottoria kattavasta rahoitusleasingsopimuksesta sekä [...] saatavasta uudesta rahoituksesta (johdanto-osan 43 kappale). Nämä määrät saattavat kasvaa rakenneuudistussuunnitelman keston aikana [...] saatavilla tuotoilla, joiden määrää ei kuitenkaan voida arvioida ja vahvistaa riittävän varmasti, jotta ne voitaisiin katsoa tuensaajan todelliseksi omaksi rahoitusosuudeksi rakenneuudistuskustannuksiin. |
| --- | --- |

(260)

Edellä esitetyn perusteella kokonaismäärä, jota voidaan pitää tuensaajan todellisena rahoitusosuutena, on [...] miljoonaa euroa, joka on [...] prosenttia rakenneuudistuskustannuksista. Tästä määrästä [...] miljoonaa euroa on peräisin markkinaehtoisesta uudesta rahoituksesta, joka saadaan [...] myynnistä saatavista tuotoista, [...] ilma-alusta ja moottoria kattavasta rahoitusleasingsopimuksesta sekä [...] saatavasta uudesta rahoituksesta (johdanto-osan 43 kappale). Nämä määrät saattavat kasvaa rakenneuudistussuunnitelman keston aikana [...] saatavilla tuotoilla, joiden määrää ei kuitenkaan voida arvioida ja vahvistaa riittävän varmasti, jotta ne voitaisiin katsoa tuensaajan todelliseksi omaksi rahoitusosuudeksi rakenneuudistuskustannuksiin.

| (261) | Komissio voi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 64 kohdan mukaisesti hyväksyä rahoitusosuuden, joka on alle 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista, vain jos kyseessä ovat poikkeusolot ja erityiset vaikeudet, edellyttäen että rahoitusosuus on kuitenkin merkittävä. |
| --- | --- |

(261)

Komissio voi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 64 kohdan mukaisesti hyväksyä rahoitusosuuden, joka on alle 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista, vain jos kyseessä ovat poikkeusolot ja erityiset vaikeudet, edellyttäen että rahoitusosuus on kuitenkin merkittävä.

| (262) | Nykyisessä covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeisessä tilanteessa komissio katsoo, että tapauskohtaisesti voi olla perusteltua, että omat rahoitusosuudet ovat alle 50 prosentin kynnysarvon rakenneuudistuskustannuksista, kunhan ne ovat kuitenkin merkittäviä ja sisältävät uutta markkinaehtoista lisärahoitusta (73). Viitteenä tasosta, jota komissio pitäisi asianmukaisena käsiteltävänä olevassa asiassa, komissio on katsonut päätöskäytännössään, että oma rahoitusosuus, joka on 24 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista, voi olla merkittävä ja että näin ollen rakenneuudistustuki, jonka suuruus on 76 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista, voi olla oikeasuhteinen (74). |
| --- | --- |

(262)

Nykyisessä covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeisessä tilanteessa komissio katsoo, että tapauskohtaisesti voi olla perusteltua, että omat rahoitusosuudet ovat alle 50 prosentin kynnysarvon rakenneuudistuskustannuksista, kunhan ne ovat kuitenkin merkittäviä ja sisältävät uutta markkinaehtoista lisärahoitusta (73). Viitteenä tasosta, jota komissio pitäisi asianmukaisena käsiteltävänä olevassa asiassa, komissio on katsonut päätöskäytännössään, että oma rahoitusosuus, joka on 24 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista, voi olla merkittävä ja että näin ollen rakenneuudistustuki, jonka suuruus on 76 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista, voi olla oikeasuhteinen (74).

73

74

| (263) | Komissio katsoo, että Portugali on osoittanut poikkeuksellisten olosuhteiden olemassaolon. Komissio myöntää erityisesti, että covid-19-pandemia ja sen hillitsemiseksi toteutetut toimenpiteet ovat luoneet tuensaajalle poikkeukselliset olosuhteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun taloudessa olevan vakavan häiriön yhteydessä, millä on välitön vaikutus liikkumiseen ja lentoliikennealaan sekä tuensaajan kykyyn hankkia markkinarahoitusta. Koska oma rahoitusosuus on [...] prosenttia rakenneuudistuskustannuksista ja puolet siitä myönnetään uutena rahoituksena, komissio katsoo, että tässä tapauksessa rahoitusosuuden määrä, joka on alle 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista, on hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(263)

Komissio katsoo, että Portugali on osoittanut poikkeuksellisten olosuhteiden olemassaolon. Komissio myöntää erityisesti, että covid-19-pandemia ja sen hillitsemiseksi toteutetut toimenpiteet ovat luoneet tuensaajalle poikkeukselliset olosuhteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun taloudessa olevan vakavan häiriön yhteydessä, millä on välitön vaikutus liikkumiseen ja lentoliikennealaan sekä tuensaajan kykyyn hankkia markkinarahoitusta. Koska oma rahoitusosuus on [...] prosenttia rakenneuudistuskustannuksista ja puolet siitä myönnetään uutena rahoituksena, komissio katsoo, että tässä tapauksessa rahoitusosuuden määrä, joka on alle 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista, on hyväksyttävä.

| (264) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 65–67 kohdan mukaan sellaisessa muodossa myönnettävä valtiontuki, joka vahvistaa tuensaajan omaa pääomaa, voi suojata osakkeenomistajia ja huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkojia niiden tekemän tuensaajaan sijoittamista koskevan päätöksen seurauksilta, mikä voi luoda moraalikatoa ja heikentää markkinakuria. Tämän vuoksi tappioiden kattamiseen olisi myönnettävä tukea ainoastaan ehdoin, joiden mukaan nykyiset sijoittajat osallistuvat vastuunjakoon asianmukaisesti, ja valtion toimenpiteitä olisi toteutettava vasta sen jälkeen, kun tappiot on jaettu kokonaisuudessaan olemassa oleville osakkeenomistajille ja huonommassa etuoikeusasemassa oleville velkojille. Asianmukainen vastuunjako tarkoittaa myös sitä, että kaikki valtiontuki, joka vahvistaa tuensaajan omaa pääomaa, olisi myönnettävä ehdoin, jotka antavat valtiolle kohtuullisen osuuden tuensaajan tulevasta arvonnoususta ottaen huomioon sen, kuinka paljon omaa pääomaa valtio sijoittaa verrattuna yhtiön jäljellä olevaan omaan pääomaan tappioiden kattamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(264)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 65–67 kohdan mukaan sellaisessa muodossa myönnettävä valtiontuki, joka vahvistaa tuensaajan omaa pääomaa, voi suojata osakkeenomistajia ja huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkojia niiden tekemän tuensaajaan sijoittamista koskevan päätöksen seurauksilta, mikä voi luoda moraalikatoa ja heikentää markkinakuria. Tämän vuoksi tappioiden kattamiseen olisi myönnettävä tukea ainoastaan ehdoin, joiden mukaan nykyiset sijoittajat osallistuvat vastuunjakoon asianmukaisesti, ja valtion toimenpiteitä olisi toteutettava vasta sen jälkeen, kun tappiot on jaettu kokonaisuudessaan olemassa oleville osakkeenomistajille ja huonommassa etuoikeusasemassa oleville velkojille. Asianmukainen vastuunjako tarkoittaa myös sitä, että kaikki valtiontuki, joka vahvistaa tuensaajan omaa pääomaa, olisi myönnettävä ehdoin, jotka antavat valtiolle kohtuullisen osuuden tuensaajan tulevasta arvonnoususta ottaen huomioon sen, kuinka paljon omaa pääomaa valtio sijoittaa verrattuna yhtiön jäljellä olevaan omaan pääomaan tappioiden kattamisen jälkeen.

| (265) | Vaikka rakenneuudistustuki koostuu pääasiassa pääomasijoituksista tai velkainstrumenttien muuntamisesta omaksi pääomaksi, Portugalin valtio käytti osakkaana yhteistä määräysvaltaa ennen pelastamistuen myöntämistä ja sillä on nyt määräysvallan tuottava omistusosuus sekä tuensaajassa että TAP Air Portugalissa (johdanto-osan 8–12 kappale). Tästä seuraa, että Portugalin valtio on liittynyt läheisesti johdanto-osan 19–22 kappaleessa kuvattuihin strategisiin ja taloudellisiin valintoihin, joiden vuoksi tuensaajasta tuli vaikeuksissa oleva yritys. Jotta moraalikato voitaisiin välttää riittävällä vastuunjaolla, on syytä todeta, että valtion rakenneuudistustuen myöntäjänä toteuttama tukitoimenpide ratkaisee taloudellisen epätasapainon ja tappiot, joihin valtio liittyi yhteistä määräysvaltaa tuensaajaan käyttävänä osakkeenomistajana. Kuten Portugali ilmoitti, TAP SGPS [...] (johdanto-osan 45 kappale). |
| --- | --- |

(265)

Vaikka rakenneuudistustuki koostuu pääasiassa pääomasijoituksista tai velkainstrumenttien muuntamisesta omaksi pääomaksi, Portugalin valtio käytti osakkaana yhteistä määräysvaltaa ennen pelastamistuen myöntämistä ja sillä on nyt määräysvallan tuottava omistusosuus sekä tuensaajassa että TAP Air Portugalissa (johdanto-osan 8–12 kappale). Tästä seuraa, että Portugalin valtio on liittynyt läheisesti johdanto-osan 19–22 kappaleessa kuvattuihin strategisiin ja taloudellisiin valintoihin, joiden vuoksi tuensaajasta tuli vaikeuksissa oleva yritys. Jotta moraalikato voitaisiin välttää riittävällä vastuunjaolla, on syytä todeta, että valtion rakenneuudistustuen myöntäjänä toteuttama tukitoimenpide ratkaisee taloudellisen epätasapainon ja tappiot, joihin valtio liittyi yhteistä määräysvaltaa tuensaajaan käyttävänä osakkeenomistajana. Kuten Portugali ilmoitti, TAP SGPS [...] (johdanto-osan 45 kappale).

| (266) | Näin ollen tuensaajan nykyiset osakkeenomistajat, Portugalin valtio mukaan luettuna, jakavat rakenneuudistuksen aiheuttaman rasituksen asianmukaisesti, koska käytännössä niiden nykyisten omistusosuuksien arvo laskee tappioiden kattamisen myötä nollaan. Lisäksi TAP SGPS luovuttaa vähitellen operatiiviset tytäryhtiönsä Cateringporin, Groundforcen ja M&E Brazilin, jolloin sille ei jää kaupallista toimintaa. Näin ollen valtion oman pääoman muodossa myönnettävä rakenneuudistustuki myönnetään ehdoin, jotka takaavat valtiolle koko tuensaajan tulevan arvonnousun verrattuna jäljellä olevaan omaan pääomaan, mikä täyttää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 67 kohdassa vahvistetun olemassa olevien osakkeenomistajien asianmukaista vastuunjakoa koskevan ehdon. |
| --- | --- |

(266)

Näin ollen tuensaajan nykyiset osakkeenomistajat, Portugalin valtio mukaan luettuna, jakavat rakenneuudistuksen aiheuttaman rasituksen asianmukaisesti, koska käytännössä niiden nykyisten omistusosuuksien arvo laskee tappioiden kattamisen myötä nollaan. Lisäksi TAP SGPS luovuttaa vähitellen operatiiviset tytäryhtiönsä Cateringporin, Groundforcen ja M&E Brazilin, jolloin sille ei jää kaupallista toimintaa. Näin ollen valtion oman pääoman muodossa myönnettävä rakenneuudistustuki myönnetään ehdoin, jotka takaavat valtiolle koko tuensaajan tulevan arvonnousun verrattuna jäljellä olevaan omaan pääomaan, mikä täyttää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 67 kohdassa vahvistetun olemassa olevien osakkeenomistajien asianmukaista vastuunjakoa koskevan ehdon.

| (267) | Itse asiassa rahoituslaitoksilla ja sijoittajilla, joilla on joukkovelkakirjalainoja ja jotka ovat johdanto-osan 67 kappaleen a alakohdassa ja johdanto-osan 43 kappaleen g alakohdassa tarkoitettuja tuensaajan ja/tai sen tytäryritysten velkojia, on etuoikeutettuja saatavia, jotka eivät maksukyvyttömyystilanteessa tai likvidaatiossa ole huonommassa etuoikeusasemassa muuhun rahoitusvelkaan nähden vaan paremmassa etuoikeusasemassa osakkeenomistajiin nähden, ja joilla ei voida kattaa tappioita. Vaikka pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa ei edellytetä, että etuoikeutetut velkojat jakavat rakenneuudistuksesta aiheutuvan rasitteen, tässä tapauksessa joukkovelkakirjojen haltijat ja rahoituslaitokset osallistuvat tosiasiallisesti tuensaajan rakenneuudistuskustannusten kattamiseen (johdanto-osan 259 kappale). |
| --- | --- |

(267)

Itse asiassa rahoituslaitoksilla ja sijoittajilla, joilla on joukkovelkakirjalainoja ja jotka ovat johdanto-osan 67 kappaleen a alakohdassa ja johdanto-osan 43 kappaleen g alakohdassa tarkoitettuja tuensaajan ja/tai sen tytäryritysten velkojia, on etuoikeutettuja saatavia, jotka eivät maksukyvyttömyystilanteessa tai likvidaatiossa ole huonommassa etuoikeusasemassa muuhun rahoitusvelkaan nähden vaan paremmassa etuoikeusasemassa osakkeenomistajiin nähden, ja joilla ei voida kattaa tappioita. Vaikka pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa ei edellytetä, että etuoikeutetut velkojat jakavat rakenneuudistuksesta aiheutuvan rasitteen, tässä tapauksessa joukkovelkakirjojen haltijat ja rahoituslaitokset osallistuvat tosiasiallisesti tuensaajan rakenneuudistuskustannusten kattamiseen (johdanto-osan 259 kappale).

| (268) | Lisäksi joukkovelkakirjojen haltijoiden osalta ja moraalikadon välttämistä ajatellen on aiheellista muistaa, että tuensaajan joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku tapahtui kesäkuussa ja joulukuussa 2019 (johdanto-osan 23 kappale), suhteellisen lähellä pandemiaa. Näin ollen nämä sijoittajat tai luotonantajat eivät ole rahoittaneet tuensaajan vaikeuksia edistänyttä liiallista riskinottoa, toiminnan laajentamista tai kaupallista toimintaa tai muutoin kannustaneet tällaiseen toimintaan. Tästä seuraa, että tuensaajan nykyisten osakkeenomistajien vastuunjako on asianmukainen ja riittävä. |
| --- | --- |

(268)

Lisäksi joukkovelkakirjojen haltijoiden osalta ja moraalikadon välttämistä ajatellen on aiheellista muistaa, että tuensaajan joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku tapahtui kesäkuussa ja joulukuussa 2019 (johdanto-osan 23 kappale), suhteellisen lähellä pandemiaa. Näin ollen nämä sijoittajat tai luotonantajat eivät ole rahoittaneet tuensaajan vaikeuksia edistänyttä liiallista riskinottoa, toiminnan laajentamista tai kaupallista toimintaa tai muutoin kannustaneet tällaiseen toimintaan. Tästä seuraa, että tuensaajan nykyisten osakkeenomistajien vastuunjako on asianmukainen ja riittävä.

| (269) | Näin ollen komissio päättelee, että rakenneuudistustuki on oikeasuhteista ja että siihen liittyy asianmukainen vastuunjako. |
| --- | --- |

(269)

Näin ollen komissio päättelee, että rakenneuudistustuki on oikeasuhteista ja että siihen liittyy asianmukainen vastuunjako.

6.4.2.4   Kielteiset vaikutukset

Kielteiset vaikutukset

| (270) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38 kohdan f alakohdan mukaan rakenneuudistustukea myönnettäessä on toteutettava toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä. Niiden olisi mieluiten oltava rakenteellisia toimenpiteitä, joilla luovutetaan itsenäisiä liiketoimintoja ja suositaan näin pienten kilpailijoiden toiminnan laajentumista tai rajat ylittävää toimintaa. Lisäksi kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten vähentämiseksi pelastamis- tai rakenneuudistustuen saajat eivät periaatteessa saisi olla saaneet vastaavaa tukea kymmenen edellisen vuoden aikana. Muutoin toistuvat pelastamis- tai rakenneuudistussuunnitelmat herättävät epäilyksiä tuensaajan kyvystä edistää kokonaistuottavuutta ja siten kyseisen taloudellisen toiminnan tai talousalueiden kehitystä ja tehokkaammat kilpailijat sisämarkkinoilla joutuvat kilpailemaan sellaisen yrityksen kanssa, joka ilman tukea poistuisi markkinoilta ja jättäisi sinne tilaa, jonka muut yritykset voisivat täyttää ja jonka avulla ne voisivat kasvaa. |
| --- | --- |

(270)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38 kohdan f alakohdan mukaan rakenneuudistustukea myönnettäessä on toteutettava toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä. Niiden olisi mieluiten oltava rakenteellisia toimenpiteitä, joilla luovutetaan itsenäisiä liiketoimintoja ja suositaan näin pienten kilpailijoiden toiminnan laajentumista tai rajat ylittävää toimintaa. Lisäksi kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten vähentämiseksi pelastamis- tai rakenneuudistustuen saajat eivät periaatteessa saisi olla saaneet vastaavaa tukea kymmenen edellisen vuoden aikana. Muutoin toistuvat pelastamis- tai rakenneuudistussuunnitelmat herättävät epäilyksiä tuensaajan kyvystä edistää kokonaistuottavuutta ja siten kyseisen taloudellisen toiminnan tai talousalueiden kehitystä ja tehokkaammat kilpailijat sisämarkkinoilla joutuvat kilpailemaan sellaisen yrityksen kanssa, joka ilman tukea poistuisi markkinoilta ja jättäisi sinne tilaa, jonka muut yritykset voisivat täyttää ja jonka avulla ne voisivat kasvaa.

6.4.2.5   Tuen ainutkertaisuuden periaate

Tuen ainutkertaisuuden periaate

| (271) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 70 ja 71 kohdan mukaan tukea voidaan myöntää vaikeuksissa oleville yrityksille vain yhteen pelastamis- tai rakenneuudistustoimeen. Jos pelastamistuen, rakenneuudistustuen tai väliaikaisen rakenneuudistustuen myöntämisestä tuensaajalle on kulunut alle kymmenen vuotta, mukaan lukien tuki, joka on myönnetty ennen pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen voimaantuloa, sekä mahdollinen ilmoittamaton tuki, komissio ei hyväksy uutta tukea (tuen ainutkertaisuuden periaate). |
| --- | --- |

(271)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 70 ja 71 kohdan mukaan tukea voidaan myöntää vaikeuksissa oleville yrityksille vain yhteen pelastamis- tai rakenneuudistustoimeen. Jos pelastamistuen, rakenneuudistustuen tai väliaikaisen rakenneuudistustuen myöntämisestä tuensaajalle on kulunut alle kymmenen vuotta, mukaan lukien tuki, joka on myönnetty ennen pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen voimaantuloa, sekä mahdollinen ilmoittamaton tuki, komissio ei hyväksy uutta tukea (tuen ainutkertaisuuden periaate).

| (272) | Portugalin tätä koskevan ilmoituksen lisäksi komission asiakirjojen tarkastus osoittaa, että yksikään tuensaajan taloudelliseen yksikköön kuuluvista yrityksistä (TAP SGPS, sen nykyinen sisaryhtiö TAP Air Portugal ja kaikki niiden määräysvallassa olevat tytäryhtiöt) ei ole saanut kymmenen viime vuoden aikana mitään muuta pelastamistukea, rakenneuudistustukea tai väliaikaista rakenneuudistustukea. Komission 16 päivänä heinäkuuta 2021 antamalla päätöksellä hyväksytty 1,2 miljardin euron pelastamistuki on osa rakenneuudistustuella tuettua yksittäistä rakenneuudistustoimea pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 72 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(272)

Portugalin tätä koskevan ilmoituksen lisäksi komission asiakirjojen tarkastus osoittaa, että yksikään tuensaajan taloudelliseen yksikköön kuuluvista yrityksistä (TAP SGPS, sen nykyinen sisaryhtiö TAP Air Portugal ja kaikki niiden määräysvallassa olevat tytäryhtiöt) ei ole saanut kymmenen viime vuoden aikana mitään muuta pelastamistukea, rakenneuudistustukea tai väliaikaista rakenneuudistustukea. Komission 16 päivänä heinäkuuta 2021 antamalla päätöksellä hyväksytty 1,2 miljardin euron pelastamistuki on osa rakenneuudistustuella tuettua yksittäistä rakenneuudistustoimea pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 72 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (273) | Komissio ei vastustanut huhtikuussa ja joulukuussa 2021 TAP Air Portugalille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla myönnettyä vahingonkorvausta (alaviite 14). Kuten tilapäisten puitteiden 15 kohdassa todetaan, pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoihin sisältyvää ainutkertaisuuden periaatetta ei sovelleta tukeen, jonka komissio katsoo sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla, sillä kyseinen tukilaji ei ole pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 71 kohdassa tarkoitettua pelastamistukea, rakenneuudistustukea tai väliaikaista rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(273)

Komissio ei vastustanut huhtikuussa ja joulukuussa 2021 TAP Air Portugalille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla myönnettyä vahingonkorvausta (alaviite 14). Kuten tilapäisten puitteiden 15 kohdassa todetaan, pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoihin sisältyvää ainutkertaisuuden periaatetta ei sovelleta tukeen, jonka komissio katsoo sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla, sillä kyseinen tukilaji ei ole pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 71 kohdassa tarkoitettua pelastamistukea, rakenneuudistustukea tai väliaikaista rakenneuudistustukea.

6.4.2.6   Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

| (274) | Kuten pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 87–93 kohdassa selitetään, kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olisi laadittava niin, että ne ovat oikeassa suhteessa tuen vääristäviin vaikutuksiin, erityisesti i) tuen suuruuteen ja luonteeseen sekä sen myöntämisehtoihin ja -olosuhteisiin, ii) tuensaajan kokoon ja suhteelliseen painoarvoon markkinoilla sekä kyseisten markkinoiden ominaispiirteisiin ja iii) siihen, missä määrin moraalikatoon liittyviä ongelmia on jäljellä omaan rahoitusosuuteen ja vastuunjakoon liittyvien toimenpiteiden soveltamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(274)

Kuten pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 87–93 kohdassa selitetään, kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olisi laadittava niin, että ne ovat oikeassa suhteessa tuen vääristäviin vaikutuksiin, erityisesti i) tuen suuruuteen ja luonteeseen sekä sen myöntämisehtoihin ja -olosuhteisiin, ii) tuensaajan kokoon ja suhteelliseen painoarvoon markkinoilla sekä kyseisten markkinoiden ominaispiirteisiin ja iii) siihen, missä määrin moraalikatoon liittyviä ongelmia on jäljellä omaan rahoitusosuuteen ja vastuunjakoon liittyvien toimenpiteiden soveltamisen jälkeen.

| (275) | Rakenteellisiin toimenpiteisiin voi kuulua omaisuuserien luovutus tai kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistaminen. Niillä olisi suosittava uusien kilpailijoiden pääsyä markkinoille, olemassa olevien pienten kilpailijoiden toiminnan laajentamista tai rajat ylittävää toimintaa ottaen huomioon markkinat, joilla tuensaajalla on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema, ja erityisesti sellaiset markkinat, joilla on huomattavaa ylikapasiteettia. Toimintaa säätelevillä toimenpiteillä olisi varmistettava, että tuella rahoitetaan ainoastaan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista. |
| --- | --- |

(275)

Rakenteellisiin toimenpiteisiin voi kuulua omaisuuserien luovutus tai kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistaminen. Niillä olisi suosittava uusien kilpailijoiden pääsyä markkinoille, olemassa olevien pienten kilpailijoiden toiminnan laajentamista tai rajat ylittävää toimintaa ottaen huomioon markkinat, joilla tuensaajalla on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema, ja erityisesti sellaiset markkinat, joilla on huomattavaa ylikapasiteettia. Toimintaa säätelevillä toimenpiteillä olisi varmistettava, että tuella rahoitetaan ainoastaan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista.

| (276) | Kuten edellä johdanto-osan 75–98 kappaleessa on selostettu, Portugali sitoutuu siihen, että TAP SGPS toteuttaa rakenneuudistuskauden aikana seuraavat toimenpiteet rajoittaakseen tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä:






  a) | TAP SGPS:n ydinliiketoimintaan kuulumattomista toiminnoista eli maahuolinnasta (Groundforce), huollosta (M&E Brasil) ja ateriapalveluista (Cateringpor) omistamien osuuksien luovutus; |
| --- | --- | --- |

(276)

Kuten edellä johdanto-osan 75–98 kappaleessa on selostettu, Portugali sitoutuu siihen, että TAP SGPS toteuttaa rakenneuudistuskauden aikana seuraavat toimenpiteet rajoittaakseen tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä:

a)

TAP SGPS:n ydinliiketoimintaan kuulumattomista toiminnoista eli maahuolinnasta (Groundforce), huollosta (M&E Brasil) ja ateriapalveluista (Cateringpor) omistamien osuuksien luovutus;

| b) | lentokalustolle asetettava [90–100] ilma-aluksen enimmäismäärä; |
| --- | --- |

b)

lentokalustolle asetettava [90–100] ilma-aluksen enimmäismäärä;

| c) | enintään 18 päivittäisen lähtö- ja saapumisajan siirtäminen yhdelle todelliselle tai mahdolliselle kilpailijalle Lissabonin lentoasemalla; |
| --- | --- |

c)

enintään 18 päivittäisen lähtö- ja saapumisajan siirtäminen yhdelle todelliselle tai mahdolliselle kilpailijalle Lissabonin lentoasemalla;

| d) | yritysostokielto; |
| --- | --- |

d)

yritysostokielto;

| e) | mainostamiskielto. |
| --- | --- |

e)

mainostamiskielto.

i)   Arviointi ydinliiketoimintaan kuulumattomien toimintojen luovutuksesta

| (277) | Komissio toteaa, että Groundforce ja Cateringpor olivat voittoa tuottavia ja elinkelpoisia yrityksiä vuoteen 2019 asti. Näiden yritysten nykyiset vaikeudet johtuvat vain covid-19-kriisistä, joka on vaikuttanut kielteisesti koko ilmailualaan. Lisäksi komissio panee tyytyväisenä merkille, että TAP SGPS:n [...] omistaman osuuden arvoksi arvioidaan [...] miljoonaa euroa ja että mahdolliset sijoittajat ovat osoittaneet kiinnostusta [...] ostamista kohtaan. Tällainen sijoittajien kiinnostus viittaa siihen, että [...] myynti toimintaansa jatkavana yrityksenä ja sen jälkeinen kyseisen yrityksen rakenneuudistus ja elinkelpoisuuden palauttaminen ilmailumarkkinoiden elpyessä on realistinen skenaario. Näistä syistä komissio katsoo, että TAP SGPS:n Cateringporista ja Groundforcesta omistamien osuuksien luovutus täyttää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 80 kohdan vaatimukset, sillä nämä kaksi yritystä, joilla on tällä hetkellä taloudellisia vaikeuksia covid-19-pandemian ilmailualalla aiheuttaman kriisin vuoksi, pystyvät kilpailemaan tehokkaasti pitkällä aikavälillä, jos liiketoimintaa harjoittaa sopiva ostaja, joka pystyy toteuttamaan niissä rakenneuudistuksen ja palauttamaan niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. |
| --- | --- |

(277)

Komissio toteaa, että Groundforce ja Cateringpor olivat voittoa tuottavia ja elinkelpoisia yrityksiä vuoteen 2019 asti. Näiden yritysten nykyiset vaikeudet johtuvat vain covid-19-kriisistä, joka on vaikuttanut kielteisesti koko ilmailualaan. Lisäksi komissio panee tyytyväisenä merkille, että TAP SGPS:n [...] omistaman osuuden arvoksi arvioidaan [...] miljoonaa euroa ja että mahdolliset sijoittajat ovat osoittaneet kiinnostusta [...] ostamista kohtaan. Tällainen sijoittajien kiinnostus viittaa siihen, että [...] myynti toimintaansa jatkavana yrityksenä ja sen jälkeinen kyseisen yrityksen rakenneuudistus ja elinkelpoisuuden palauttaminen ilmailumarkkinoiden elpyessä on realistinen skenaario. Näistä syistä komissio katsoo, että TAP SGPS:n Cateringporista ja Groundforcesta omistamien osuuksien luovutus täyttää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 80 kohdan vaatimukset, sillä nämä kaksi yritystä, joilla on tällä hetkellä taloudellisia vaikeuksia covid-19-pandemian ilmailualalla aiheuttaman kriisin vuoksi, pystyvät kilpailemaan tehokkaasti pitkällä aikavälillä, jos liiketoimintaa harjoittaa sopiva ostaja, joka pystyy toteuttamaan niissä rakenneuudistuksen ja palauttamaan niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden.

| (278) | Komissio katsoo myös, että TAP SGPS:n Cateringporista ja Groundforcesta omistamien osuuksien luovutus on kilpailun vääristymistä rajoittava toimenpide. Tämän arvion perusteena on, että molemmat yritykset ovat vertikaalisesti integroituneita TAP SGPS -konserniin ja ne ovat sen tärkeimmät ateria- ja maahuolintapalvelujen tarjoajat. Cateringporin ja Groundforcen luovutus antaa siten muille yrityksille kuin TAP SGPS:lle mahdollisuuden kilpailla näiden yritysten markkinoilla ja täyttää TAP SGPS:n suuren palvelujen kysynnän. Näin ollen nämä luovutukset ovat päteviä kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(278)

Komissio katsoo myös, että TAP SGPS:n Cateringporista ja Groundforcesta omistamien osuuksien luovutus on kilpailun vääristymistä rajoittava toimenpide. Tämän arvion perusteena on, että molemmat yritykset ovat vertikaalisesti integroituneita TAP SGPS -konserniin ja ne ovat sen tärkeimmät ateria- ja maahuolintapalvelujen tarjoajat. Cateringporin ja Groundforcen luovutus antaa siten muille yrityksille kuin TAP SGPS:lle mahdollisuuden kilpailla näiden yritysten markkinoilla ja täyttää TAP SGPS:n suuren palvelujen kysynnän. Näin ollen nämä luovutukset ovat päteviä kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä.

| (279) | Sitä vastoin komissio ei hyväksy M&E Brasilin luovutusta kilpailun vääristymistä rajoittavaksi toimenpiteeksi, koska kyseessä on jo pitkään tappiota tuottanut yritys, joka oli vaikeuksissa jo ennen covid-19-kriisiä (johdanto-osan 77 kappale). Tällaisen yrityksen luovutus on pikemminkin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 78 kohdan mukainen toimenpide pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(279)

Sitä vastoin komissio ei hyväksy M&E Brasilin luovutusta kilpailun vääristymistä rajoittavaksi toimenpiteeksi, koska kyseessä on jo pitkään tappiota tuottanut yritys, joka oli vaikeuksissa jo ennen covid-19-kriisiä (johdanto-osan 77 kappale). Tällaisen yrityksen luovutus on pikemminkin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 78 kohdan mukainen toimenpide pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi.

ii)   Lentokaluston enimmäismäärää koskeva arviointi

| (280) | Yksi toimenpiteistä markkinaläsnäolon tai kapasiteetin vähentämiseksi on lentokalustolle vuoteen 2025 asti asetettava [90–100] ilma-aluksen enimmäismäärä. Tällainen enimmäismäärä merkitsee lentokaluston vähentämistä [...] ilma-aluksella verrattuna TAP Air Portugalin lentokaluston määrään vuonna 2019. Portugali on osoittanut, että enimmäismäärä rajoittaa tehokkaasti TAP Air Portugalin markkinaläsnäoloa, koska lokakuussa 2021 julkaistujen IATA:n ennusteiden (75) perusskenaarion mukaan sillä ei ole käytössään riittävästi ilma-aluksia, jotta se täyttäisi liikennekysynnän täysin vuonna 2025. Tämän seurauksena tuensaajan markkinaläsnäolo vähenee sekä lentokaluston osalta ennen rakenneuudistusta että todennäköisen markkina-aseman osalta rakenneuudistuskauden lopussa. Lisäksi lentokaluston vähentäminen vastaa kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä, jotka komissio on katsonut riittäviksi lentoyhtiöiden rakenneuudistuksen yhteydessä (76). |
| --- | --- |

(280)

Yksi toimenpiteistä markkinaläsnäolon tai kapasiteetin vähentämiseksi on lentokalustolle vuoteen 2025 asti asetettava [90–100] ilma-aluksen enimmäismäärä. Tällainen enimmäismäärä merkitsee lentokaluston vähentämistä [...] ilma-aluksella verrattuna TAP Air Portugalin lentokaluston määrään vuonna 2019. Portugali on osoittanut, että enimmäismäärä rajoittaa tehokkaasti TAP Air Portugalin markkinaläsnäoloa, koska lokakuussa 2021 julkaistujen IATA:n ennusteiden (75) perusskenaarion mukaan sillä ei ole käytössään riittävästi ilma-aluksia, jotta se täyttäisi liikennekysynnän täysin vuonna 2025. Tämän seurauksena tuensaajan markkinaläsnäolo vähenee sekä lentokaluston osalta ennen rakenneuudistusta että todennäköisen markkina-aseman osalta rakenneuudistuskauden lopussa. Lisäksi lentokaluston vähentäminen vastaa kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä, jotka komissio on katsonut riittäviksi lentoyhtiöiden rakenneuudistuksen yhteydessä (76).

75

76

| (281) | Kun otetaan huomioon lentokaluston supistamisen suuruus ja kesto sekä sen tuensaajan toiminnalle asettamat rajoitukset, komissio katsoo, että lentokaluston [90–100] ilma-aluksen enimmäiskoko on pätevä toimenpide markkinaläsnäolon ja kapasiteetin vähentämiseksi. |
| --- | --- |

(281)

Kun otetaan huomioon lentokaluston supistamisen suuruus ja kesto sekä sen tuensaajan toiminnalle asettamat rajoitukset, komissio katsoo, että lentokaluston [90–100] ilma-aluksen enimmäiskoko on pätevä toimenpide markkinaläsnäolon ja kapasiteetin vähentämiseksi.

iii)   Arviointi sitoumuksesta siirtää lähtö- ja saapumisaikoja Lissabonin lentoasemalla

| (282) | Kuten pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 78 kohdassa muistutetaan, kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä olisi toteutettava erityisesti markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen merkittävä markkina-asema. Kun otetaan huomioon, että TAP Air Portugalilla on merkittävä markkina-asema Lissabonin lentoasemalla ja se säilyttää sen rakenneuudistuksen jälkeenkin (ks. johdanto-osan 32 kappale), Portugali on ehdottanut erityistä rakenteellista toimenpidettä, jolla rajoitetaan Lissabonin lentoasemalle saapuville ja siltä lähteville matkustajalentoliikennepalveluille myönnettävän tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(282)

Kuten pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 78 kohdassa muistutetaan, kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä olisi toteutettava erityisesti markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen merkittävä markkina-asema. Kun otetaan huomioon, että TAP Air Portugalilla on merkittävä markkina-asema Lissabonin lentoasemalla ja se säilyttää sen rakenneuudistuksen jälkeenkin (ks. johdanto-osan 32 kappale), Portugali on ehdottanut erityistä rakenteellista toimenpidettä, jolla rajoitetaan Lissabonin lentoasemalle saapuville ja siltä lähteville matkustajalentoliikennepalveluille myönnettävän tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä.

Lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä Lissabonin lentoasemalla koskevan sitoumuksen laajuus

Lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä Lissabonin lentoasemalla koskevan sitoumuksen laajuus

| (283) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 80 kohdan mukaan kilpailun vääristymistä rajoittavat rakenteelliset toimenpiteet pitäisi yleensä toteuttaa myymällä toimintaansa jatkavia, elinkelpoisia ja itsenäisiä liiketoimintoja, jotka voivat kilpailla tehokkaasti pitkällä aikavälillä, jos sopiva ostaja harjoittaa liiketoimintaa. |
| --- | --- |

(283)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 80 kohdan mukaan kilpailun vääristymistä rajoittavat rakenteelliset toimenpiteet pitäisi yleensä toteuttaa myymällä toimintaansa jatkavia, elinkelpoisia ja itsenäisiä liiketoimintoja, jotka voivat kilpailla tehokkaasti pitkällä aikavälillä, jos sopiva ostaja harjoittaa liiketoimintaa.

| (284) | Portugali ehdotti 3 päivänä joulukuuta 2021 rakenteellista sitoumusta, jonka mukaan TAP Air Portugal siirtäisi lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen 8 b artiklan nojalla sitoumusta hyödyntävälle taholle enintään 18 päivittäistä lähtö- ja saapumisaikaa Lissabonin lentoasemalla. Sitoumusta hyödyntävä taho hyväksytään toimitsijamiehen julkaiseman ehdotuspyynnön perusteella. |
| --- | --- |

(284)

Portugali ehdotti 3 päivänä joulukuuta 2021 rakenteellista sitoumusta, jonka mukaan TAP Air Portugal siirtäisi lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen 8 b artiklan nojalla sitoumusta hyödyntävälle taholle enintään 18 päivittäistä lähtö- ja saapumisaikaa Lissabonin lentoasemalla. Sitoumusta hyödyntävä taho hyväksytään toimitsijamiehen julkaiseman ehdotuspyynnön perusteella.

| (285) | Lissabonin lentoasemaa koskevan rakenteellisen sitoumuksen päätarkoituksena on varmistaa, että TAP Air Portugal siirtää lähtö- ja saapumisajat (oikeudet), joita kilpailija tarvitsee toiminnallisen tukikohdan perustamiseksi tai laajentamiseksi ruuhkautuneella lentoasemalla, jolla TAP Air Portugalilla on merkittävä markkina-asema (Lissabonin lentoasema), ja luodakseen edellytykset tehokkaan kilpailun ylläpitämiseksi pitkällä aikavälillä kyseisellä lentoasemalla (77). Kuten jäljempänä selostetaan tarkemmin, komissio katsoo, että tällainen tavoite saavutetaan, koska rakenteellisessa sitoumuksessa yhdistyvät i) merkittävä määrä lähtö- ja saapumisaikoja (eli enintään 18 päivittäistä lähtö- ja saapumisaikaa), vaikka tällaista lähtö- ja saapumisaikojen määrää ei Lissabonin lentoasemalla yleensä ole saatavilla markkinoille pääsyä tai toiminnan laajentamista varten etenkään päivän vilkkaimpina aikoina tai vilkkaimpina viikkoina (78), ja ii) lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä sitoumuksesta hyötyvälle taholle koskevat asianmukaiset ehdot (eli maksuton ja ehdoton siirto). |
| --- | --- |

(285)

Lissabonin lentoasemaa koskevan rakenteellisen sitoumuksen päätarkoituksena on varmistaa, että TAP Air Portugal siirtää lähtö- ja saapumisajat (oikeudet), joita kilpailija tarvitsee toiminnallisen tukikohdan perustamiseksi tai laajentamiseksi ruuhkautuneella lentoasemalla, jolla TAP Air Portugalilla on merkittävä markkina-asema (Lissabonin lentoasema), ja luodakseen edellytykset tehokkaan kilpailun ylläpitämiseksi pitkällä aikavälillä kyseisellä lentoasemalla (77). Kuten jäljempänä selostetaan tarkemmin, komissio katsoo, että tällainen tavoite saavutetaan, koska rakenteellisessa sitoumuksessa yhdistyvät i) merkittävä määrä lähtö- ja saapumisaikoja (eli enintään 18 päivittäistä lähtö- ja saapumisaikaa), vaikka tällaista lähtö- ja saapumisaikojen määrää ei Lissabonin lentoasemalla yleensä ole saatavilla markkinoille pääsyä tai toiminnan laajentamista varten etenkään päivän vilkkaimpina aikoina tai vilkkaimpina viikkoina (78), ja ii) lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä sitoumuksesta hyötyvälle taholle koskevat asianmukaiset ehdot (eli maksuton ja ehdoton siirto).

77

78

| (286) | Komission perusteluissa ehdotukselle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lähtö- ja saapumisaikojen jakamista Euroopan unionin lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (79) todetaan, että ”[l]entoasemalla toimintansa aloittavan vahvan kilpailijan on saatava itselleen riittävä varanto lähtö- ja saapumisaikoja, jotta se voisi tosiasiallisesti kilpailla kyseisellä lentoasemalla määräävässä asemassa olevan liikenteenharjoittajan kanssa (joka on tavallisesti kansallinen lentoyhtiö)”. |
| --- | --- |

(286)

Komission perusteluissa ehdotukselle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lähtö- ja saapumisaikojen jakamista Euroopan unionin lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (79) todetaan, että ”[l]entoasemalla toimintansa aloittavan vahvan kilpailijan on saatava itselleen riittävä varanto lähtö- ja saapumisaikoja, jotta se voisi tosiasiallisesti kilpailla kyseisellä lentoasemalla määräävässä asemassa olevan liikenteenharjoittajan kanssa (joka on tavallisesti kansallinen lentoyhtiö)”.

79

| (287) | Lähtö- ja saapumisaikojen puute muodostaa merkittävän esteen markkinoille tulolle tai toiminnan laajentamiselle Euroopan vilkkaimmilla lentoasemilla (80). Lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen mukaan lähtö- ja saapumisajat ovat välttämättömiä lentoyhtiöiden toiminnan kannalta, koska ainoastaan lentoyhtiöillä, joilla on lähtö- ja saapumisaikoja, on oikeus käyttää koordinoitujen lentoasemien pitäjien tarjoamia lentoasemien infrastruktuuripalveluja ja siten liikennöidä reittejä kyseisille lentoasemille tai kyseisiltä lentoasemilta. Lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen mukaan lähtö- ja saapumisaikoja voidaan vaihtaa tai siirtää lentoyhtiöiden välillä vain tietyissä erityisolosuhteissa edellyttäen, että lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattori nimenomaisesti vahvistaa ne lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(287)

Lähtö- ja saapumisaikojen puute muodostaa merkittävän esteen markkinoille tulolle tai toiminnan laajentamiselle Euroopan vilkkaimmilla lentoasemilla (80). Lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen mukaan lähtö- ja saapumisajat ovat välttämättömiä lentoyhtiöiden toiminnan kannalta, koska ainoastaan lentoyhtiöillä, joilla on lähtö- ja saapumisaikoja, on oikeus käyttää koordinoitujen lentoasemien pitäjien tarjoamia lentoasemien infrastruktuuripalveluja ja siten liikennöidä reittejä kyseisille lentoasemille tai kyseisiltä lentoasemilta. Lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen mukaan lähtö- ja saapumisaikoja voidaan vaihtaa tai siirtää lentoyhtiöiden välillä vain tietyissä erityisolosuhteissa edellyttäen, että lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattori nimenomaisesti vahvistaa ne lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen mukaisesti.

80

| (288) | Näin ollen sitoumus, joka koskee lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä Lissabonin lentoasemalla, poistaa suurimman esteen TAP Air Portugalin kilpailijoiden markkinoille pääsylle ja toiminnan laajentamiselle tällä pahasti ruuhkautuneella lentoasemalla. Portugalin lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattorilta (Navegação Aérea de Portugal – NAV Portugal) kerätyt tiedot osoittavat, että Lissabonin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja koskevat pyynnöt ylittävät käytettävissä olevan kapasiteetin (81) ja että pyyntöihin lisälähtö- ja saapumisajoista, joiden avulla toimintaa Lissabonin lentoasemalla voitaisiin lisätä merkittävästi, ei voida vastata yleisen lähtö- ja saapumisaikojen jakomenettelyn tavanomaisella toiminnalla, koska käyttämättömiä lähtö- ja saapumisaikoja ei ole riittävästi ja lähtö- ja saapumisaikojen pooli on jaettu hajanaisesti, mikä tekee vahvan kilpailijan toiminnan aloittamisesta epätodennäköistä. |
| --- | --- |

(288)

Näin ollen sitoumus, joka koskee lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä Lissabonin lentoasemalla, poistaa suurimman esteen TAP Air Portugalin kilpailijoiden markkinoille pääsylle ja toiminnan laajentamiselle tällä pahasti ruuhkautuneella lentoasemalla. Portugalin lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattorilta (Navegação Aérea de Portugal – NAV Portugal) kerätyt tiedot osoittavat, että Lissabonin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja koskevat pyynnöt ylittävät käytettävissä olevan kapasiteetin (81) ja että pyyntöihin lisälähtö- ja saapumisajoista, joiden avulla toimintaa Lissabonin lentoasemalla voitaisiin lisätä merkittävästi, ei voida vastata yleisen lähtö- ja saapumisaikojen jakomenettelyn tavanomaisella toiminnalla, koska käyttämättömiä lähtö- ja saapumisaikoja ei ole riittävästi ja lähtö- ja saapumisaikojen pooli on jaettu hajanaisesti, mikä tekee vahvan kilpailijan toiminnan aloittamisesta epätodennäköistä.

81

| (289) | Komissio katsoo, että tehokkain kilpailun vääristymistä rajoittava toimenpide on sitoumus, jonka mukaan TAP Air Portugal siirtää lähtö- ja saapumisaikoja tällä ruuhkautuneella lentoasemalla, jolla sillä on merkittävä markkina-asema, jotta kilpailijat voisivat perustaa sille tukikohdan tai laajentaa sitä. Lisäksi kun otetaan huomioon esimerkiksi ilmailualan kriisi, joka saattaa johtaa siihen, että muita siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen liikennöintiin tarvittavia omaisuuseriä (esimerkiksi ilma-aluksia) on saatavilla markkinoilla houkuttelevin ehdoin sitoumusten koko täytäntöönpanokauden ajan, keskittyminen TAP Air Portugalin tarjoaman paketin soveltamisalaan kuuluviin lähtö- ja saapumisaikoihin ei vaikuta sen elinkelpoisuuteen ja kilpailukykyyn (82). |
| --- | --- |

(289)

Komissio katsoo, että tehokkain kilpailun vääristymistä rajoittava toimenpide on sitoumus, jonka mukaan TAP Air Portugal siirtää lähtö- ja saapumisaikoja tällä ruuhkautuneella lentoasemalla, jolla sillä on merkittävä markkina-asema, jotta kilpailijat voisivat perustaa sille tukikohdan tai laajentaa sitä. Lisäksi kun otetaan huomioon esimerkiksi ilmailualan kriisi, joka saattaa johtaa siihen, että muita siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen liikennöintiin tarvittavia omaisuuseriä (esimerkiksi ilma-aluksia) on saatavilla markkinoilla houkuttelevin ehdoin sitoumusten koko täytäntöönpanokauden ajan, keskittyminen TAP Air Portugalin tarjoaman paketin soveltamisalaan kuuluviin lähtö- ja saapumisaikoihin ei vaikuta sen elinkelpoisuuteen ja kilpailukykyyn (82).

82

| (290) | Lisäksi komissio toteaa Portugalin esittämän sitoumuksen olevan luonteeltaan rakenteellinen, kun otetaan huomioon, että kilpailevan lentoliikenteen harjoittajan tukikohdan perustaminen tai laajentaminen aiheuttaa rakenteellisia muutoksia Lissabonin lentoaseman kilpailuympäristöön. |
| --- | --- |

(290)

Lisäksi komissio toteaa Portugalin esittämän sitoumuksen olevan luonteeltaan rakenteellinen, kun otetaan huomioon, että kilpailevan lentoliikenteen harjoittajan tukikohdan perustaminen tai laajentaminen aiheuttaa rakenteellisia muutoksia Lissabonin lentoaseman kilpailuympäristöön.

| (291) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä koskeva sitoumus on asianmukainen toimenpide kilpailun vääristymisen minimoimiseksi, koska se mahdollistaa rakenteellisen kilpailun TAP Air Portugalin kanssa Lissabonin lentoasemalle, jolla TAP Air Portugalilla on merkittävä markkina-asema, saapuvien ja siltä lähtevien matkustajalentoliikenteen palvelujen tarjoamisessa. |
| --- | --- |

(291)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä koskeva sitoumus on asianmukainen toimenpide kilpailun vääristymisen minimoimiseksi, koska se mahdollistaa rakenteellisen kilpailun TAP Air Portugalin kanssa Lissabonin lentoasemalle, jolla TAP Air Portugalilla on merkittävä markkina-asema, saapuvien ja siltä lähtevien matkustajalentoliikenteen palvelujen tarjoamisessa.

| (292) | Lisäksi komissio katsoo, että 18 lähtö- ja saapumisaikaa päivässä riittää, jotta sitoumuksesta hyötyvä taho voi aloittaa toimintansa tai laajentaa sitä kannattavasti Lissabonin lentoasemalla esimerkiksi sijoittamalla sille kolme ilma-alusta ja liikennöimällä kullakin niistä kolme rotaatiota päivässä (83). Jos sitoumuksesta hyötyvä taho on kaukoliikenteen harjoittaja, 18 lähtö- ja saapumisaikaa päivässä antaisi sille mahdollisuuden sijoittaa lentoasemalle enemmän ilma-aluksia tai saada lähtö- ja saapumisaikoja, joita tarvitaan syöttölentojen liikennöintiin. Koska lähtö- ja saapumisajat eivät liity mihinkään tiettyyn reittiin, lentoyhtiöt voivat käyttää niitä liiketoimintasuunnitelmansa mukaisesti (eli millä tahansa valitsemallaan reitillä). Näin sitoumuksesta hyötyvä taho voi saavuttaa mittakaavaetuja ja kilpailla tehokkaammin TAP Air Portugalin kanssa. Komissio toteaa tältä osin, että jos jompikumpi TAP Air Portugalin kahdesta kilpailijasta, jotka ovat sijoittaneet eniten ilma-aluksia Lissabonin lentoasemalle (Ryanair ja easyJet), sijoittaisi sille vielä kolme ilma-alusta lisää, jo tämä lisäisi niiden sijoittamaa lentokalustoa yli 40 prosenttia, mikä lisäisi merkittävästi tehokasta kilpailua Lissabonin lentoasemalla. |
| --- | --- |

(292)

Lisäksi komissio katsoo, että 18 lähtö- ja saapumisaikaa päivässä riittää, jotta sitoumuksesta hyötyvä taho voi aloittaa toimintansa tai laajentaa sitä kannattavasti Lissabonin lentoasemalla esimerkiksi sijoittamalla sille kolme ilma-alusta ja liikennöimällä kullakin niistä kolme rotaatiota päivässä (83). Jos sitoumuksesta hyötyvä taho on kaukoliikenteen harjoittaja, 18 lähtö- ja saapumisaikaa päivässä antaisi sille mahdollisuuden sijoittaa lentoasemalle enemmän ilma-aluksia tai saada lähtö- ja saapumisaikoja, joita tarvitaan syöttölentojen liikennöintiin. Koska lähtö- ja saapumisajat eivät liity mihinkään tiettyyn reittiin, lentoyhtiöt voivat käyttää niitä liiketoimintasuunnitelmansa mukaisesti (eli millä tahansa valitsemallaan reitillä). Näin sitoumuksesta hyötyvä taho voi saavuttaa mittakaavaetuja ja kilpailla tehokkaammin TAP Air Portugalin kanssa. Komissio toteaa tältä osin, että jos jompikumpi TAP Air Portugalin kahdesta kilpailijasta, jotka ovat sijoittaneet eniten ilma-aluksia Lissabonin lentoasemalle (Ryanair ja easyJet), sijoittaisi sille vielä kolme ilma-alusta lisää, jo tämä lisäisi niiden sijoittamaa lentokalustoa yli 40 prosenttia, mikä lisäisi merkittävästi tehokasta kilpailua Lissabonin lentoasemalla.

83

| (293) | Komissio päättelee näin ollen, että rakenteellisen sitoumuksen nojalla siirrettävän lähtö- ja saapumisaikapaketin koko on asianmukainen ja tehokas Lissabonin lentoasemalla vallitsevan kilpailun vahvistamiseksi, koska se mahdollistaa uuden kilpailijan tosiasiallisen markkinoille pääsyn tai lentoasemalla jo toimivan kilpailijan toiminnan laajentamisen. |
| --- | --- |

(293)

Komissio päättelee näin ollen, että rakenteellisen sitoumuksen nojalla siirrettävän lähtö- ja saapumisaikapaketin koko on asianmukainen ja tehokas Lissabonin lentoasemalla vallitsevan kilpailun vahvistamiseksi, koska se mahdollistaa uuden kilpailijan tosiasiallisen markkinoille pääsyn tai lentoasemalla jo toimivan kilpailijan toiminnan laajentamisen.

| (294) | Komissio katsoo lopuksi, että lähtö- ja saapumisaikojen siirtäminen TAP Air Portugalilta sitoumusta hyödyntävälle taholle lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen 8 b artiklan perusteella Portugalin ehdottaman sitoumuksen mukaisesti on sekä oikeudellisesti että toiminnallisesti asianmukaista. |
| --- | --- |

(294)

Komissio katsoo lopuksi, että lähtö- ja saapumisaikojen siirtäminen TAP Air Portugalilta sitoumusta hyödyntävälle taholle lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen 8 b artiklan perusteella Portugalin ehdottaman sitoumuksen mukaisesti on sekä oikeudellisesti että toiminnallisesti asianmukaista.

| (295) | Lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen 8 b artiklan mukaan lähtö- ja saapumisaikoja voidaan laillisesti siirtää tietyissä tilanteissa ilman, että alkuperäiselle lähtö- ja saapumisaikojen haltijalle maksetaan rahallista korvausta. Tällaisiin tilanteisiin kuuluvat muun muassa lähtö- ja saapumisajat, jotka on siirretty osana asianomaisen jäsenvaltion lopullisessa valtiontukipäätöksessä tarjoamia sitoumuksia. Tällaisessa tapauksessa voidaan katsoa, että lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä edellytetään unionin lainsäädännössä. Sen lentoyhtiön näkökulmasta, jonka on siirrettävä lähtö- ja saapumisaikoja tai jolle annetaan määräyksiä niiden käytöstä, jäsenvaltion sitoumus tai sille asetettu ehto on tosiasiallisesti jäsenvaltiota sitova, koska lentoyhtiö voi saada sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea vain, jos sitoumusta tai ehtoa noudatetaan (84). |
| --- | --- |

(295)

Lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen 8 b artiklan mukaan lähtö- ja saapumisaikoja voidaan laillisesti siirtää tietyissä tilanteissa ilman, että alkuperäiselle lähtö- ja saapumisaikojen haltijalle maksetaan rahallista korvausta. Tällaisiin tilanteisiin kuuluvat muun muassa lähtö- ja saapumisajat, jotka on siirretty osana asianomaisen jäsenvaltion lopullisessa valtiontukipäätöksessä tarjoamia sitoumuksia. Tällaisessa tapauksessa voidaan katsoa, että lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä edellytetään unionin lainsäädännössä. Sen lentoyhtiön näkökulmasta, jonka on siirrettävä lähtö- ja saapumisaikoja tai jolle annetaan määräyksiä niiden käytöstä, jäsenvaltion sitoumus tai sille asetettu ehto on tosiasiallisesti jäsenvaltiota sitova, koska lentoyhtiö voi saada sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea vain, jos sitoumusta tai ehtoa noudatetaan (84).

84

| (296) | Toiminnallisesta näkökulmasta lähtö- ja saapumisajat siirrettäisiin maksutta ja ehdoitta, jolloin sitoumusta hyödyntävä taho voisi valita lähtö- ja saapumisajat, jotka parhaiten sopivat sen uuteen tai laajennettuun toimintaan Lissabonin lentoasemalla, ja käyttää siirrettyjä lähtö- ja saapumisaikoja joustavasti millä tahansa Lissabonin lentoasemalle saapuvalla tai siltä lähtevällä reitillä. Lähtö- ja saapumisaikojen siirtäminen ilman käyttöä koskevia ehtoja mahdollistaa siten sen, että sitoumusta hyödyntävä taho voi i) jakaa siirretyt lähtö- ja saapumisajat liiketoimintamallinsa mukaisesti ja varmistaa siten kestävämmän kasvun, ii) jakaa lähtö- ja saapumisajat siten, että mittakaava- ja tiheysedut maksimoidaan, ja iii) mukautua kysynnän kehitykseen, jos alun perin suunnitelluilla reiteillä tarjottavat palvelut eivät ole enää kannattavia, mikä on erittäin tärkeää aikana, jolloin matkustajalentoliikenteen palvelujen kysyntä on hyvin epävakaata. |
| --- | --- |

(296)

Toiminnallisesta näkökulmasta lähtö- ja saapumisajat siirrettäisiin maksutta ja ehdoitta, jolloin sitoumusta hyödyntävä taho voisi valita lähtö- ja saapumisajat, jotka parhaiten sopivat sen uuteen tai laajennettuun toimintaan Lissabonin lentoasemalla, ja käyttää siirrettyjä lähtö- ja saapumisaikoja joustavasti millä tahansa Lissabonin lentoasemalle saapuvalla tai siltä lähtevällä reitillä. Lähtö- ja saapumisaikojen siirtäminen ilman käyttöä koskevia ehtoja mahdollistaa siten sen, että sitoumusta hyödyntävä taho voi i) jakaa siirretyt lähtö- ja saapumisajat liiketoimintamallinsa mukaisesti ja varmistaa siten kestävämmän kasvun, ii) jakaa lähtö- ja saapumisajat siten, että mittakaava- ja tiheysedut maksimoidaan, ja iii) mukautua kysynnän kehitykseen, jos alun perin suunnitelluilla reiteillä tarjottavat palvelut eivät ole enää kannattavia, mikä on erittäin tärkeää aikana, jolloin matkustajalentoliikenteen palvelujen kysyntä on hyvin epävakaata.

| (297) | Komissio myöntää, että saattaa vaikuttaa siltä, että sitoumusta hyödyntävän tahon tekemää lähtö- ja saapumisaikojen valintaa rajoittavat kaksi suojatoimenpidettä, joiden tarkoituksena on suojella TAP Air Portugalin säteittäiseen reittiverkkoon perustuvaa toimintaa Lissabonin lentoasemalla: i) ennen klo 8.00 paikallista aikaa ja ennen klo 20.00 paikallista aikaa siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen enimmäismäärä ja ii) 20 tai 60 minuutin aikaikkuna, jonka sisällä TAP Air Portugalin on siirrettävä lähtö- ja saapumisajat (ks. johdanto-osan 84 ja 85 kappale). Komissio katsoo kuitenkin, että nämä suojatoimenpiteet eivät olennaisesti rajoita sitoumusta hyödyntävän tahon mahdollisuuksia saada asianmukaiset lähtö- ja saapumisajat ja kilpailla tehokkaasti TAP Air Portugalin kanssa korjaustoimenpiteen nojalla saamiensa lähtö- ja saapumisaikojen avulla. Tiettyyn vuorokaudenaikaan sijoittuvien lähtö- ja saapumisaikojen enimmäismäärien osalta komissio on käyttänyt Portugalin toimittamia tietoja varmistaakseen, että enimmäismäärät ovat yhteensopivia lentoasemalle sijoitettujen ilma-alusten tavanomaisten rotaatioiden kanssa tai että, jos näin ei ole, enimmäismääriä ei sovelleta. Esimerkiksi ennen klo 20.00 paikallista aikaa siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen enimmäismäärää ei sovelleta sellaisiin lentoasemalle sijoitettuihin ilma-aluksiin, jotka käyttävät lähtö- ja saapumisaikoja kaukolentojen liikennöintiin, jotta voidaan ottaa huomioon niiden lentoliikenteen harjoittajien lähtö- ja saapumisaikoja koskevat pyynnöt, joiden lennot lähtevät Lissabonin lentoasemalta iltapäivällä ja kestävät yön yli. Aikaikkunan osalta sitoumukseen sisältyy määräys, jolla varmistetaan, että TAP Air Portugal ei voi käyttää harkintavaltaansa sitoumusta hyödyntävän tahon tehokkaan toiminnan vahingoksi (85). |
| --- | --- |

(297)

Komissio myöntää, että saattaa vaikuttaa siltä, että sitoumusta hyödyntävän tahon tekemää lähtö- ja saapumisaikojen valintaa rajoittavat kaksi suojatoimenpidettä, joiden tarkoituksena on suojella TAP Air Portugalin säteittäiseen reittiverkkoon perustuvaa toimintaa Lissabonin lentoasemalla: i) ennen klo 8.00 paikallista aikaa ja ennen klo 20.00 paikallista aikaa siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen enimmäismäärä ja ii) 20 tai 60 minuutin aikaikkuna, jonka sisällä TAP Air Portugalin on siirrettävä lähtö- ja saapumisajat (ks. johdanto-osan 84 ja 85 kappale). Komissio katsoo kuitenkin, että nämä suojatoimenpiteet eivät olennaisesti rajoita sitoumusta hyödyntävän tahon mahdollisuuksia saada asianmukaiset lähtö- ja saapumisajat ja kilpailla tehokkaasti TAP Air Portugalin kanssa korjaustoimenpiteen nojalla saamiensa lähtö- ja saapumisaikojen avulla. Tiettyyn vuorokaudenaikaan sijoittuvien lähtö- ja saapumisaikojen enimmäismäärien osalta komissio on käyttänyt Portugalin toimittamia tietoja varmistaakseen, että enimmäismäärät ovat yhteensopivia lentoasemalle sijoitettujen ilma-alusten tavanomaisten rotaatioiden kanssa tai että, jos näin ei ole, enimmäismääriä ei sovelleta. Esimerkiksi ennen klo 20.00 paikallista aikaa siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen enimmäismäärää ei sovelleta sellaisiin lentoasemalle sijoitettuihin ilma-aluksiin, jotka käyttävät lähtö- ja saapumisaikoja kaukolentojen liikennöintiin, jotta voidaan ottaa huomioon niiden lentoliikenteen harjoittajien lähtö- ja saapumisaikoja koskevat pyynnöt, joiden lennot lähtevät Lissabonin lentoasemalta iltapäivällä ja kestävät yön yli. Aikaikkunan osalta sitoumukseen sisältyy määräys, jolla varmistetaan, että TAP Air Portugal ei voi käyttää harkintavaltaansa sitoumusta hyödyntävän tahon tehokkaan toiminnan vahingoksi (85).

85

| (298) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että 18:n lähtö- ja saapumisajan paketin siirto täyttää luovutettujen liiketoimintojen elinkelpoisuuden ja houkuttelevuuden edellytykset sekä Lissabonin lentoasemalla harjoitettavan tehokkaan kilpailun rakenteellisen vahvistamisen edellytykset. |
| --- | --- |

(298)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että 18:n lähtö- ja saapumisajan paketin siirto täyttää luovutettujen liiketoimintojen elinkelpoisuuden ja houkuttelevuuden edellytykset sekä Lissabonin lentoasemalla harjoitettavan tehokkaan kilpailun rakenteellisen vahvistamisen edellytykset.

Lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä Lissabonin lentoasemalla koskevan sitoumuksen kesto

Lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä Lissabonin lentoasemalla koskevan sitoumuksen kesto

| (299) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 78 kohdan mukaan liiketoimintojen luovutus kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi olisi suoritettava ilman aiheetonta viivytystä ottaen huomioon luovutettavien omaisuuserien tyypit ja luovutuksen mahdolliset esteet ja joka tapauksessa rakenneuudistussuunnitelman voimassaolon aikana. |
| --- | --- |

(299)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 78 kohdan mukaan liiketoimintojen luovutus kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi olisi suoritettava ilman aiheetonta viivytystä ottaen huomioon luovutettavien omaisuuserien tyypit ja luovutuksen mahdolliset esteet ja joka tapauksessa rakenneuudistussuunnitelman voimassaolon aikana.

| (300) | Portugalin toimittaman sitoumuksen mukaan lähtö- ja saapumisaikoja tarjotaan mahdollisille sitoumusta hyödyntäville tahoille rakenneuudistuskauden loppuun saakka eli siihen asti, kunnes komissio hyväksyy sitoumusta hyödyntävän tahon, tai vuoden 2025 loppuun asti (ks. johdanto-osan 27 kappale) sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Lisäksi asiaa koskeva ehdotuspyyntö julkaistaan riittävän ajoissa ennen kunkin IATA:n kauden yleisen lähtö- ja saapumisaikojen jakamismenettelyn aloittamista, kunnes sitoumusta hyödyntävä taho on hyväksytty. Toisin sanoen ehdotuspyyntö julkaistaan ennen kunkin IATA:n kauden alkua IATA:n talvikaudesta 2022–2023 (86) vuoteen 2025 asti, paitsi jos TAP Air Portugal siirtää lähtö- ja saapumisaikoja komission hyväksymälle sitoumusta hyödyntävälle taholle ennen kyseistä päättymisajankohtaa. |
| --- | --- |

(300)

Portugalin toimittaman sitoumuksen mukaan lähtö- ja saapumisaikoja tarjotaan mahdollisille sitoumusta hyödyntäville tahoille rakenneuudistuskauden loppuun saakka eli siihen asti, kunnes komissio hyväksyy sitoumusta hyödyntävän tahon, tai vuoden 2025 loppuun asti (ks. johdanto-osan 27 kappale) sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Lisäksi asiaa koskeva ehdotuspyyntö julkaistaan riittävän ajoissa ennen kunkin IATA:n kauden yleisen lähtö- ja saapumisaikojen jakamismenettelyn aloittamista, kunnes sitoumusta hyödyntävä taho on hyväksytty. Toisin sanoen ehdotuspyyntö julkaistaan ennen kunkin IATA:n kauden alkua IATA:n talvikaudesta 2022–2023 (86) vuoteen 2025 asti, paitsi jos TAP Air Portugal siirtää lähtö- ja saapumisaikoja komission hyväksymälle sitoumusta hyödyntävälle taholle ennen kyseistä päättymisajankohtaa.

86

| (301) | Komissio katsoo, että NAV Portugalin toimittamat tiedot lentoyhtiöiden esittämistä Lissabonin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja koskevista pyynnöistä viittaavat vahvasti siihen, että epäsuotuisista markkinaolosuhteista huolimatta kilpailijat olisivat halukkaita ottamaan käyttöön enemmän lähtö- ja saapumisaikoja ja aloittamaan toiminnan tai laajentamaan sitä Lissabonin lentoasemalla. Tästä syystä komissio pitää todennäköisenä, että lähtö- ja saapumisajat siirretään sitoumusta hyödyntävälle taholle ennen rakenneuudistuskauden päättymistä. Joka tapauksessa kyseisen aikajänteen odotetaan olevan riittävän pitkä, jotta matkustajalentoliikenne voi toipua covid-19-kriisistä ja palata kriisiä edeltäneelle tasolle. |
| --- | --- |

(301)

Komissio katsoo, että NAV Portugalin toimittamat tiedot lentoyhtiöiden esittämistä Lissabonin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja koskevista pyynnöistä viittaavat vahvasti siihen, että epäsuotuisista markkinaolosuhteista huolimatta kilpailijat olisivat halukkaita ottamaan käyttöön enemmän lähtö- ja saapumisaikoja ja aloittamaan toiminnan tai laajentamaan sitä Lissabonin lentoasemalla. Tästä syystä komissio pitää todennäköisenä, että lähtö- ja saapumisajat siirretään sitoumusta hyödyntävälle taholle ennen rakenneuudistuskauden päättymistä. Joka tapauksessa kyseisen aikajänteen odotetaan olevan riittävän pitkä, jotta matkustajalentoliikenne voi toipua covid-19-kriisistä ja palata kriisiä edeltäneelle tasolle.

| (302) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että sitoumuksen kesto on riittävä. |
| --- | --- |

(302)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että sitoumuksen kesto on riittävä.

Lissabonin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja koskevaa sitoumusta hyödyntävän tahon kelpoisuusperusteet

Lissabonin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja koskevaa sitoumusta hyödyntävän tahon kelpoisuusperusteet

| (303) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 80 kohdan mukaan myytävän liiketoiminnon ostajan olisi varmistettava, että kyseinen liiketoiminto voi kilpailla tehokkaasti pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(303)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 80 kohdan mukaan myytävän liiketoiminnon ostajan olisi varmistettava, että kyseinen liiketoiminto voi kilpailla tehokkaasti pitkällä aikavälillä.

| (304) | Jotta mahdollinen sitoumusta hyödyntävä taho voi saada lähtö- ja saapumisajat, sen on Portugalin esittämän sitoumuksen mukaan täytettävä seuraavat ehdot:






  a) | Sen oltava lentoliikenteen harjoittaja, jolla on jonkin EU:n tai ETA:n jäsenvaltion myöntämä voimassa oleva liikennelupa. |
| --- | --- | --- |

(304)

Jotta mahdollinen sitoumusta hyödyntävä taho voi saada lähtö- ja saapumisajat, sen on Portugalin esittämän sitoumuksen mukaan täytettävä seuraavat ehdot:

a)

Sen oltava lentoliikenteen harjoittaja, jolla on jonkin EU:n tai ETA:n jäsenvaltion myöntämä voimassa oleva liikennelupa.

| b) | Sen on oltava riippumaton TAP Air Portugalista ja erillinen siitä. |
| --- | --- |

b)

Sen on oltava riippumaton TAP Air Portugalista ja erillinen siitä.

| c) | Siihen ei sovelleta kilpailua koskevia korjaustoimenpiteitä, jos se on saanut yli 250 miljoonan euron arvoisen covid-19:ään liittyvän pääomitusinstrumentin (87). |
| --- | --- |

c)

Siihen ei sovelleta kilpailua koskevia korjaustoimenpiteitä, jos se on saanut yli 250 miljoonan euron arvoisen covid-19:ään liittyvän pääomitusinstrumentin (87).

87

| d) | Sen on sitouduttava liikennöimään kaikilla korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalle sijoitetuilla ilma-aluksilla rakenneuudistussuunnitelman loppuun asti. Mahdolliset sitoumusta hyödyntävät tahot ilmoittavat ehdotuksissaan niiden ilma-alusten määrän, jotka on tarkoitus sijoittaa Lissabonin lentoasemalle korjaustoimenpiteen lähtö- ja saapumisaikojen avulla. Tätä varten mahdollisen sitoumusta hyödyntävän tahon on sitouduttava noudattamaan sovellettavaa EU:n ja kansallista työlainsäädäntöä siten kuin EU:n tuomioistuimet ovat sitä tulkinneet (ks. esimerkiksi tuomio asiassa Nogueira, yhdistetyt asiat C-168/16 ja C-169/16). |
| --- | --- |

d)

Sen on sitouduttava liikennöimään kaikilla korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalle sijoitetuilla ilma-aluksilla rakenneuudistussuunnitelman loppuun asti. Mahdolliset sitoumusta hyödyntävät tahot ilmoittavat ehdotuksissaan niiden ilma-alusten määrän, jotka on tarkoitus sijoittaa Lissabonin lentoasemalle korjaustoimenpiteen lähtö- ja saapumisaikojen avulla. Tätä varten mahdollisen sitoumusta hyödyntävän tahon on sitouduttava noudattamaan sovellettavaa EU:n ja kansallista työlainsäädäntöä siten kuin EU:n tuomioistuimet ovat sitä tulkinneet (ks. esimerkiksi tuomio asiassa Nogueira, yhdistetyt asiat C-168/16 ja C-169/16).

| (305) | Liikennelupaa koskeva kelpoisuusperuste on välttämätön sen varmistamiseksi, että sitoumusta hyödyntävä taho kykenee liikennöimään rajoituksetta kotimaan ja EU:n tai ETA:n sisäisillä lennoilla ja varmistaa näin yhteydet Lissabonin lentoasemalla, mikä on komission keskeinen arviointiperuste. |
| --- | --- |

(305)

Liikennelupaa koskeva kelpoisuusperuste on välttämätön sen varmistamiseksi, että sitoumusta hyödyntävä taho kykenee liikennöimään rajoituksetta kotimaan ja EU:n tai ETA:n sisäisillä lennoilla ja varmistaa näin yhteydet Lissabonin lentoasemalla, mikä on komission keskeinen arviointiperuste.

| (306) | Riippumattomuutta ja erillisyyttä koskeva kelpoisuusperuste on välttämätön sen varmistamiseksi, että sitoumusta hyödyntävä taho kilpailee tehokkaasti TAP Air Portugalin kanssa. |
| --- | --- |

(306)

Riippumattomuutta ja erillisyyttä koskeva kelpoisuusperuste on välttämätön sen varmistamiseksi, että sitoumusta hyödyntävä taho kilpailee tehokkaasti TAP Air Portugalin kanssa.

| (307) | Suuren pääomankorotustuen saaneiden tuensaajien, joihin sovelletaan kilpailua koskevia korjaustoimenpiteitä, poissulkemista koskeva peruste on välttämätön sen estämiseksi, että yritykset, joihin on sovellettu tilapäisten puitteiden 72 kohdassa tarkoitettuja tasapuolisten toimintaedellytysten palauttamiseen tähtääviä lisätoimenpiteitä, voisivat saada kilpailuedun samankaltaisista kilpailun vääristymistä rajoittavista rakenteellisista toimenpiteistä (88). |
| --- | --- |

(307)

Suuren pääomankorotustuen saaneiden tuensaajien, joihin sovelletaan kilpailua koskevia korjaustoimenpiteitä, poissulkemista koskeva peruste on välttämätön sen estämiseksi, että yritykset, joihin on sovellettu tilapäisten puitteiden 72 kohdassa tarkoitettuja tasapuolisten toimintaedellytysten palauttamiseen tähtääviä lisätoimenpiteitä, voisivat saada kilpailuedun samankaltaisista kilpailun vääristymistä rajoittavista rakenteellisista toimenpiteistä (88).

88

| (308) | Viimeinen, Lissabonin lentoasemalle sijoitettuja ilma-aluksia koskeva kelpoisuusperuste on tarpeen tehokkaan kilpailun ja siten näiden sitoumusten tehokkuuden varmistamiseksi. Lisäksi se tukee elinkelpoisen kilpailijan markkinoille pääsyä tai toiminnan laajentamista Lissabonin lentoasemalla ja luo TAP Air Portugaliin kohdistuvaa kilpailua Lissabonin lentoasemalle saapuvilla tai siltä lähtevillä reiteillä. |
| --- | --- |

(308)

Viimeinen, Lissabonin lentoasemalle sijoitettuja ilma-aluksia koskeva kelpoisuusperuste on tarpeen tehokkaan kilpailun ja siten näiden sitoumusten tehokkuuden varmistamiseksi. Lisäksi se tukee elinkelpoisen kilpailijan markkinoille pääsyä tai toiminnan laajentamista Lissabonin lentoasemalla ja luo TAP Air Portugaliin kohdistuvaa kilpailua Lissabonin lentoasemalle saapuvilla tai siltä lähtevillä reiteillä.

| (309) | Komissio toteaa, että Lissabonin lentoasemalle sijoitettuja ilma-aluksia koskevaa kelpoisuusperustetta täydennetään kahdella sitoumukseen sisältyvällä määräyksellä, joilla pyritään maksimoimaan korjaustoimenpiteellä siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalle sijoitettavien ilma-alusten määrä. Ensimmäinen määräys koskee ennen klo 8.00 paikallista aikaa siirrettävien, kaupallisesti erittäin arvokkaiden lähtö- ja saapumisaikojen kytkemistä lentoasemalle sijoitettavien ilma-alusten määrään. Toinen määräys koostuu paremmuusjärjestystä koskevista kriteereistä, joilla kannustetaan sitoumusta hyödyntäviä tahoja sijoittamaan ilma-aluksia Lissabonin lentoasemalle korjaustoimenpiteellä siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen avulla. Jos saadaan kilpailevia ehdotuksia, komissio asettaa alenevassa järjestyksessä etusijalle mahdollisten sitoumusta hyödyntävien tahojen esittämät ehdotukset, joiden mukaan i) korjaustoimenpiteellä siirrettyjä lähtö- ja saapumisaikoja käyttävien ilma-alusten istuinkapasiteetti on suurin toiminnan aloittamisesta rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen asti ja ii) sitoumusta hyödyntävä taho liikennöi suurimpaan määrään kohteita sellaisilla suorilla lennoilla, jotka lennetään korjaustoimenpiteellä siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen avulla lentokentälle sijoitetuilla ilma-aluksilla, toiminnan alkamisesta rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen asti (suorat yhteydet ottamatta huomioon lentojen tiheyttä). |
| --- | --- |

(309)

Komissio toteaa, että Lissabonin lentoasemalle sijoitettuja ilma-aluksia koskevaa kelpoisuusperustetta täydennetään kahdella sitoumukseen sisältyvällä määräyksellä, joilla pyritään maksimoimaan korjaustoimenpiteellä siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalle sijoitettavien ilma-alusten määrä. Ensimmäinen määräys koskee ennen klo 8.00 paikallista aikaa siirrettävien, kaupallisesti erittäin arvokkaiden lähtö- ja saapumisaikojen kytkemistä lentoasemalle sijoitettavien ilma-alusten määrään. Toinen määräys koostuu paremmuusjärjestystä koskevista kriteereistä, joilla kannustetaan sitoumusta hyödyntäviä tahoja sijoittamaan ilma-aluksia Lissabonin lentoasemalle korjaustoimenpiteellä siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen avulla. Jos saadaan kilpailevia ehdotuksia, komissio asettaa alenevassa järjestyksessä etusijalle mahdollisten sitoumusta hyödyntävien tahojen esittämät ehdotukset, joiden mukaan i) korjaustoimenpiteellä siirrettyjä lähtö- ja saapumisaikoja käyttävien ilma-alusten istuinkapasiteetti on suurin toiminnan aloittamisesta rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen asti ja ii) sitoumusta hyödyntävä taho liikennöi suurimpaan määrään kohteita sellaisilla suorilla lennoilla, jotka lennetään korjaustoimenpiteellä siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen avulla lentokentälle sijoitetuilla ilma-aluksilla, toiminnan alkamisesta rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen asti (suorat yhteydet ottamatta huomioon lentojen tiheyttä).

| (310) | Komissio päättelee edellä esitetyistä syistä, että mahdollisten sitoumusta hyödyntävien tahojen kelpoisuusperusteet ovat asianmukaiset, koska i) niiden avulla riittävä määrä lentoyhtiöitä, jotka saattavat olla kiinnostuneita käytettävissä olevista lähtö- ja saapumisajoista, voi osallistua ehdotuspyyntöön ja ii) niillä varmistetaan oikeasuhteiset vaatimukset lähtö- ja saapumisaikojen saamiseksi, mikä helpottaa toimenpiteiden käynnistämistä tehokkaan kilpailun säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

(310)

Komissio päättelee edellä esitetyistä syistä, että mahdollisten sitoumusta hyödyntävien tahojen kelpoisuusperusteet ovat asianmukaiset, koska i) niiden avulla riittävä määrä lentoyhtiöitä, jotka saattavat olla kiinnostuneita käytettävissä olevista lähtö- ja saapumisajoista, voi osallistua ehdotuspyyntöön ja ii) niillä varmistetaan oikeasuhteiset vaatimukset lähtö- ja saapumisaikojen saamiseksi, mikä helpottaa toimenpiteiden käynnistämistä tehokkaan kilpailun säilyttämiseksi.

Lissabonin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikojen siirron vaikutus TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palauttamista koskeviin näkymiin

Lissabonin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikojen siirron vaikutus TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palauttamista koskeviin näkymiin

| (311) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 92 kohdan mukaan kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät saisi vaarantaa tuensaajan mahdollisuuksia palauttaa elinkelpoisuutensa. Näin voi käydä esimerkiksi silloin, kun toimenpide on hyvin kallis toteuttaa tai kun jäsenvaltion asianmukaisesti perustelemassa poikkeustapauksessa toimenpiteet vähentäisivät tuensaajan toimintaa siinä määrin, että sen elinkelpoisuuden palauttaminen olisi vaarassa. Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät myöskään saisi olla haitaksi kuluttajille eivätkä kilpailulle. |
| --- | --- |

(311)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 92 kohdan mukaan kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät saisi vaarantaa tuensaajan mahdollisuuksia palauttaa elinkelpoisuutensa. Näin voi käydä esimerkiksi silloin, kun toimenpide on hyvin kallis toteuttaa tai kun jäsenvaltion asianmukaisesti perustelemassa poikkeustapauksessa toimenpiteet vähentäisivät tuensaajan toimintaa siinä määrin, että sen elinkelpoisuuden palauttaminen olisi vaarassa. Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät myöskään saisi olla haitaksi kuluttajille eivätkä kilpailulle.

| (312) | Tässä yhteydessä komissio on arvioinut, missä määrin 18 päivittäisen lähtö- ja saapumisajan siirto Lissabonin lentoasemalla i) vähentäisi TAP Air Portugalin toimintaa, kun otetaan huomioon sen säteittäiseen reittiverkkoon perustuva liiketoimintamalli lentoasemalla, ja ii) vaikuttaisi TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palautumiseen rakenneuudistuskauden lopussa (vuonna 2025). |
| --- | --- |

(312)

Tässä yhteydessä komissio on arvioinut, missä määrin 18 päivittäisen lähtö- ja saapumisajan siirto Lissabonin lentoasemalla i) vähentäisi TAP Air Portugalin toimintaa, kun otetaan huomioon sen säteittäiseen reittiverkkoon perustuva liiketoimintamalli lentoasemalla, ja ii) vaikuttaisi TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palautumiseen rakenneuudistuskauden lopussa (vuonna 2025).

| (313) | Komissio toteaa 18 päivittäisen lähtö- ja saapumisajan siirron operatiivisesta vaikutuksesta, että Portugalin ehdottama sitoumus on laadittu ottaen huomioon TAP Air Portugalin pitkän aikavälin Atlantin ylittäviä lentoja koskeva strateginen ja keskuslentoasemaan perustuva malli. Sitoumus sisältää erityisesti kaksi toimenpidettä, joilla vältetään siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen keskittyminen aikoihin, jotka ovat olennaisen tärkeitä Lissabonin keskuslentoaseman kannalta (pääasiassa aamupäivä) mutta jotka eivät ole kriittisiä muiden kuin keskuslentoasematoimintojen kannalta. Ensimmäisellä toimenpiteellä rajoitetaan kolmeen vuorokaudenaikaan sijoittuvien siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen määrää. TAP Air Portugal ei ole velvollinen siirtämään i) useampaa kuin yhtä lähtö- ja saapumisaikaa ennen klo 8.00 (paikallista aikaa) kutakin sitoumusta hyödyntävän tahon Lissabonin lentoasemalle korjaustoimenpiteen lähtö- ja saapumisaikojen avulla sijoittamaa ilma-alusta kohden, ii) enempää kuin puolta kaikista korjaustoimenpiteen lähtö- ja saapumisajoista ennen klo 12.00 (paikallista aikaa) eikä iii) useampia lähtö- ja saapumisaikoja ennen klo 20.00 (paikallista aikaa) kuin korjaustoimenpiteen lähtö- ja saapumisaikojen kokonaismäärä vähennettynä yhdellä lähtö- ja saapumisajalla kutakin sitoumusta hyödyntävän tahon korjaustoimenpiteellä siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalle lyhyiden lentojen liikennöintiä varten sijoittamaa ilma-alusta kohden. Toisella toimenpiteellä TAP Air Portugalille annetaan jonkin verran joustovaraa siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen tarkkojen aikojen suhteen edellyttäen, että pyydettyihin aikoihin tehty mukautus ei vaikuta kielteisesti sitoumusta hyödyntävän tahon suunnittelemiin toimintoihin ja siten sitoumuksella aikaan saadun kilpailun tehokkuuteen. TAP Air Portugalin siirtämien lähtö- ja saapumisaikojen on vastattava sitoumusta hyödyntävän tahon pyytämiä lähtö- ja saapumisaikoja lyhyiden lentojen osalta +/– 20 minuutin tarkkuudella ja kaukolentojen osalta +/– 60 minuutin tarkkuudella, paitsi jos TAP Air Portugalilla ei ole lähtö- ja saapumisaikoja kyseisessä aikaikkunassa. Komissio toteaa, että näiden kahden toimenpiteen lisäksi mahdollisia sitoumusta hyödyntäviä tahoja kannustetaan käyttämään korjaustoimenpiteen lähtö- ja saapumisaikoja lentokentälle sijoitetuilla ilma-aluksilla suoritettavassa liikennöinnissä, mikä vähentää entisestään sellaisten pyyntöjen riskiä, joissa pyydetyt lähtö- ja saapumisajat keskittyvät rajalliseen määrään aamupäivän tunteja. |
| --- | --- |

(313)

Komissio toteaa 18 päivittäisen lähtö- ja saapumisajan siirron operatiivisesta vaikutuksesta, että Portugalin ehdottama sitoumus on laadittu ottaen huomioon TAP Air Portugalin pitkän aikavälin Atlantin ylittäviä lentoja koskeva strateginen ja keskuslentoasemaan perustuva malli. Sitoumus sisältää erityisesti kaksi toimenpidettä, joilla vältetään siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen keskittyminen aikoihin, jotka ovat olennaisen tärkeitä Lissabonin keskuslentoaseman kannalta (pääasiassa aamupäivä) mutta jotka eivät ole kriittisiä muiden kuin keskuslentoasematoimintojen kannalta. Ensimmäisellä toimenpiteellä rajoitetaan kolmeen vuorokaudenaikaan sijoittuvien siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen määrää. TAP Air Portugal ei ole velvollinen siirtämään i) useampaa kuin yhtä lähtö- ja saapumisaikaa ennen klo 8.00 (paikallista aikaa) kutakin sitoumusta hyödyntävän tahon Lissabonin lentoasemalle korjaustoimenpiteen lähtö- ja saapumisaikojen avulla sijoittamaa ilma-alusta kohden, ii) enempää kuin puolta kaikista korjaustoimenpiteen lähtö- ja saapumisajoista ennen klo 12.00 (paikallista aikaa) eikä iii) useampia lähtö- ja saapumisaikoja ennen klo 20.00 (paikallista aikaa) kuin korjaustoimenpiteen lähtö- ja saapumisaikojen kokonaismäärä vähennettynä yhdellä lähtö- ja saapumisajalla kutakin sitoumusta hyödyntävän tahon korjaustoimenpiteellä siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalle lyhyiden lentojen liikennöintiä varten sijoittamaa ilma-alusta kohden. Toisella toimenpiteellä TAP Air Portugalille annetaan jonkin verran joustovaraa siirrettävien lähtö- ja saapumisaikojen tarkkojen aikojen suhteen edellyttäen, että pyydettyihin aikoihin tehty mukautus ei vaikuta kielteisesti sitoumusta hyödyntävän tahon suunnittelemiin toimintoihin ja siten sitoumuksella aikaan saadun kilpailun tehokkuuteen. TAP Air Portugalin siirtämien lähtö- ja saapumisaikojen on vastattava sitoumusta hyödyntävän tahon pyytämiä lähtö- ja saapumisaikoja lyhyiden lentojen osalta +/– 20 minuutin tarkkuudella ja kaukolentojen osalta +/– 60 minuutin tarkkuudella, paitsi jos TAP Air Portugalilla ei ole lähtö- ja saapumisaikoja kyseisessä aikaikkunassa. Komissio toteaa, että näiden kahden toimenpiteen lisäksi mahdollisia sitoumusta hyödyntäviä tahoja kannustetaan käyttämään korjaustoimenpiteen lähtö- ja saapumisaikoja lentokentälle sijoitetuilla ilma-aluksilla suoritettavassa liikennöinnissä, mikä vähentää entisestään sellaisten pyyntöjen riskiä, joissa pyydetyt lähtö- ja saapumisajat keskittyvät rajalliseen määrään aamupäivän tunteja.

| (314) | Näin ollen Portugalin ehdottama sitoumus sisältää määräyksiä, joilla lievennetään asianmukaisesti riskiä siitä, että lähtö- ja saapumisaikojen siirto haittaisi TAP Air Portugalin reittiverkkoa ja Lissabonin keskusyhteyksien edistämistä, rajoittamatta kuitenkaan perusteettomasti sitoumusta hyödyntävän tahon toimintaa. |
| --- | --- |

(314)

Näin ollen Portugalin ehdottama sitoumus sisältää määräyksiä, joilla lievennetään asianmukaisesti riskiä siitä, että lähtö- ja saapumisaikojen siirto haittaisi TAP Air Portugalin reittiverkkoa ja Lissabonin keskusyhteyksien edistämistä, rajoittamatta kuitenkaan perusteettomasti sitoumusta hyödyntävän tahon toimintaa.

| (315) | Komissio on arvioinut 18 päivittäisen lähtö- ja saapumisajan siirrosta aiheutuvien taloudellisten vaikutusten osalta, palautuisiko TAP Air Portugalin elinkelpoisuus rakenneuudistuksen päättyessä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 52 kohdan mukaisesti (89) epäsuotuisassa skenaariossa, jossa TAP Air Portugalin lähtö- ja saapumisaikojen siirron jälkeinen toiminta supistuisi rakenteellisesti ilmoitettuun rakenneuudistussuunnitelmaan verrattuna. Tässä arviossa komissio on tukeutunut Portugalin osana herkkyysanalyysia esittämiin vuoden 2025 rahoitusennusteisiin, joita on mukautettu 18:n lähtö- ja saapumisajan siirron aiheuttamaan tulojen (90), käyttökatteen ja nettotulojen arvioidun vähenemisen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(315)

Komissio on arvioinut 18 päivittäisen lähtö- ja saapumisajan siirrosta aiheutuvien taloudellisten vaikutusten osalta, palautuisiko TAP Air Portugalin elinkelpoisuus rakenneuudistuksen päättyessä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 52 kohdan mukaisesti (89) epäsuotuisassa skenaariossa, jossa TAP Air Portugalin lähtö- ja saapumisaikojen siirron jälkeinen toiminta supistuisi rakenteellisesti ilmoitettuun rakenneuudistussuunnitelmaan verrattuna. Tässä arviossa komissio on tukeutunut Portugalin osana herkkyysanalyysia esittämiin vuoden 2025 rahoitusennusteisiin, joita on mukautettu 18:n lähtö- ja saapumisajan siirron aiheuttamaan tulojen (90), käyttökatteen ja nettotulojen arvioidun vähenemisen huomioon ottamiseksi.

89

90

| (316) | Komissio on soveltanut elinkelpoisuuden palauttamista koskevia vakiotestejä, jotka perustuvat sijoitetun pääoman tuoton (ROCE), oman pääoman tuoton (RoE), velkaantumisen ja luottokelpoisuuden indikaattoreihin. Tämän perusteella ja kuten jäljempänä taulukossa 3 esitetään, komissio totesi, että rakenneuudistuskauden lopussa TAP Air Portugal






  a) | tuottaisi sijoitetun pääoman tuoton, joka ylittää hieman lisäpääoman ja velan hankinnan aiheuttamat (vaihtoehto-)kustannukset (testi 1); |
| --- | --- | --- |

(316)

Komissio on soveltanut elinkelpoisuuden palauttamista koskevia vakiotestejä, jotka perustuvat sijoitetun pääoman tuoton (ROCE), oman pääoman tuoton (RoE), velkaantumisen ja luottokelpoisuuden indikaattoreihin. Tämän perusteella ja kuten jäljempänä taulukossa 3 esitetään, komissio totesi, että rakenneuudistuskauden lopussa TAP Air Portugal

a)

tuottaisi sijoitetun pääoman tuoton, joka ylittää hieman lisäpääoman ja velan hankinnan aiheuttamat (vaihtoehto-)kustannukset (testi 1);

| b) | tuottaisi osakkeenomistajille tuoton, joka ylittää lisäpääoman ja velan hankinnan aiheuttamat (vaihtoehto-)kustannukset (testi 2); |
| --- | --- |

b)

tuottaisi osakkeenomistajille tuoton, joka ylittää lisäpääoman ja velan hankinnan aiheuttamat (vaihtoehto-)kustannukset (testi 2);

| c) | on palauttanut (positiivisen) oman pääomansa ja saavuttanut nykyistä vaikeuksissa olevan yrityksen velka-asemaa paljon paremman velka-aseman (testi 3); ja |
| --- | --- |

c)

on palauttanut (positiivisen) oman pääomansa ja saavuttanut nykyistä vaikeuksissa olevan yrityksen velka-asemaa paljon paremman velka-aseman (testi 3); ja

| d) | on saanut luottoluokituksen, joka mahdollistaa pääsyn pääomamarkkinoille ilman valtiontukea (takaus) (testi 4).


  Taulukko 3



  18:n lähtö- ja saapumisajan siirron vaikutus TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palauttamiseen









  2025 | Rakenneuudistussuunnitelma



  Ei lähtö- ja saapumisaikojen siirtoa | Herkkyysanalyysi



  18:n lähtö- ja saapumisajan siirto |
| --- | --- | --- | --- |
| Elinkelpoisuustesti 1: ROCE > WACC 7,5–8 %; testi 2: RoE > oman pääoman kustannus 10,5–11 % |
| ROCE (= (1–21 %) × EBIT / sijoitettu pääoma) | (...) | (...) |
| RoE (= nettotulos / oma pääoma) | (...) | (...) |
| Velkaantuneisuus ja luottokelpoisuus: vaikeuksissa olevan yrityksen testi 3, jos EBITDA/korko < 1 ja velka / oma pääoma > 7,5; testi 4: velka/EBITDA < 3–3,5 |
| nettovelka / oma pääoma | (...) | (...) |
| EBITDA/korkokulut | (...) | (...) |
| nettovelka/EBITDA | (...) | (...) |

d)

on saanut luottoluokituksen, joka mahdollistaa pääsyn pääomamarkkinoille ilman valtiontukea (takaus) (testi 4).

Taulukko 3

Taulukko 3

18:n lähtö- ja saapumisajan siirron vaikutus TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palauttamiseen

18:n lähtö- ja saapumisajan siirron vaikutus TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palauttamiseen

2025

2025

Rakenneuudistussuunnitelma

Rakenneuudistussuunnitelma

Ei lähtö- ja saapumisaikojen siirtoa

Ei lähtö- ja saapumisaikojen siirtoa

Herkkyysanalyysi

Herkkyysanalyysi

18:n lähtö- ja saapumisajan siirto

18:n lähtö- ja saapumisajan siirto

Elinkelpoisuustesti 1: ROCE > WACC 7,5–8 %; testi 2: RoE > oman pääoman kustannus 10,5–11 %

Elinkelpoisuustesti 1: ROCE > WACC 7,5–8 %; testi 2: RoE > oman pääoman kustannus 10,5–11 %

ROCE (= (1–21 %) × EBIT / sijoitettu pääoma)

(...)

(...)

RoE (= nettotulos / oma pääoma)

(...)

(...)

Velkaantuneisuus ja luottokelpoisuus: vaikeuksissa olevan yrityksen testi 3, jos EBITDA/korko < 1 ja velka / oma pääoma > 7,5; testi 4: velka/EBITDA < 3–3,5

ja

nettovelka / oma pääoma

(...)

(...)

EBITDA/korkokulut

(...)

(...)

nettovelka/EBITDA

(...)

(...)

| (317) | Komission testien mukaan TAP Air Portugal ei myöskään tarvitsisi lisätukea epäsuotuisammissa skenaarioissa (herkkyystekijät) (nettotulos on esimerkiksi edelleen positiivinen ja yrityksen mahdollisuudet päästä rahoitusmarkkinoille on edelleen todistettu). |
| --- | --- |

(317)

Komission testien mukaan TAP Air Portugal ei myöskään tarvitsisi lisätukea epäsuotuisammissa skenaarioissa (herkkyystekijät) (nettotulos on esimerkiksi edelleen positiivinen ja yrityksen mahdollisuudet päästä rahoitusmarkkinoille on edelleen todistettu).

| (318) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että sitoumus 18:n lähtö- ja saapumisajan siirtämisestä Lissabonin lentoasemalla ei vaaranna TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palauttamista. |
| --- | --- |

(318)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että sitoumus 18:n lähtö- ja saapumisajan siirtämisestä Lissabonin lentoasemalla ei vaaranna TAP Air Portugalin elinkelpoisuuden palauttamista.

| (319) | Toisaalta komissio on tietoinen siitä, että TAP Air Portugalin käyttökate olisi rakenneuudistuskauden lopussa positiivinen mutta kuitenkin suhteellisen alhainen (noin [...] % vuonna 2025). Lisäksi sen velkaantumisaste pääomapohjan perusteella mitattuna olisi [...]. Herkkyysanalyysi perustuu stressikausien markkinaolosuhteisiin, kuten polttoainekustannusten nousuun ja inflaatioon, mutta siinä ei oteta huomioon TAP:n elinkelpoisuuteen kohdistuvia vaikutuksia, jotka johtuvat esimerkiksi pandemian aiheuttamista odottamattomista voimakkaista kysyntähäiriöistä. Kun otetaan huomioon, että TAP Air Portugalin toiminnan supistaminen rakenneuudistuksen yhteydessä toteutetun supistamisen lisäksi vaikuttaisi suhteettomasti TAP Air Portugalin nettotuloihin, yli 18:n lähtö- ja saapumisajan siirtäminen saattaa vaarantaa sen elinkelpoisuuden palauttamisen kaikkein epäedullisimmissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(319)

Toisaalta komissio on tietoinen siitä, että TAP Air Portugalin käyttökate olisi rakenneuudistuskauden lopussa positiivinen mutta kuitenkin suhteellisen alhainen (noin [...] % vuonna 2025). Lisäksi sen velkaantumisaste pääomapohjan perusteella mitattuna olisi [...]. Herkkyysanalyysi perustuu stressikausien markkinaolosuhteisiin, kuten polttoainekustannusten nousuun ja inflaatioon, mutta siinä ei oteta huomioon TAP:n elinkelpoisuuteen kohdistuvia vaikutuksia, jotka johtuvat esimerkiksi pandemian aiheuttamista odottamattomista voimakkaista kysyntähäiriöistä. Kun otetaan huomioon, että TAP Air Portugalin toiminnan supistaminen rakenneuudistuksen yhteydessä toteutetun supistamisen lisäksi vaikuttaisi suhteettomasti TAP Air Portugalin nettotuloihin, yli 18:n lähtö- ja saapumisajan siirtäminen saattaa vaarantaa sen elinkelpoisuuden palauttamisen kaikkein epäedullisimmissa markkinaolosuhteissa.

Päätelmä lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä Lissabonin lentoasemalla koskevasta sitoumuksesta

Päätelmä lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä Lissabonin lentoasemalla koskevasta sitoumuksesta

| (320) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Portugalin ehdottama sitoumus kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi Lissabonin lentoasemalla, jolla TAP Air Portugalilla on rakenneuudistuksen jälkeen merkittävä markkina-asema, on pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistettujen hyväksymisedellytysten mukainen, ja se pannaan täytäntöön niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(320)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Portugalin ehdottama sitoumus kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi Lissabonin lentoasemalla, jolla TAP Air Portugalilla on rakenneuudistuksen jälkeen merkittävä markkina-asema, on pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistettujen hyväksymisedellytysten mukainen, ja se pannaan täytäntöön niiden mukaisesti.

iv)   Yritysostokiellon ja mainostamiskiellon arviointi

| (321) | Toimintaa säätelevien toimenpiteiden osalta Portugali sitoutuu seuraaviin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 84 kohdassa mainittuihin toimenpiteisiin: i) tuensaaja pidättäytyy hankkimasta yritysten osakkeita rakenneuudistuksen aikana, paitsi jos se on välttämätöntä tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja komissio hyväksyy sen, ja ii) tuensaaja pidättäytyy valtiontuen esittämisestä kilpailuetuna, kun se markkinoi tavaroitaan ja palvelujaan (johdanto-osan 98 kappale). Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 83 kohdan mukaisesti näillä toimenpiteillä varmistetaan, että ”tuki käytetään ainoastaan rahoittamaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen ja että sitä ei käytetä väärin vakavien ja jatkuvien markkinarakenteen vääristymien pitkittämiseen tai tuensaajan suojaamiseen terveeltä kilpailulta”. |
| --- | --- |

(321)

Toimintaa säätelevien toimenpiteiden osalta Portugali sitoutuu seuraaviin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 84 kohdassa mainittuihin toimenpiteisiin: i) tuensaaja pidättäytyy hankkimasta yritysten osakkeita rakenneuudistuksen aikana, paitsi jos se on välttämätöntä tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja komissio hyväksyy sen, ja ii) tuensaaja pidättäytyy valtiontuen esittämisestä kilpailuetuna, kun se markkinoi tavaroitaan ja palvelujaan (johdanto-osan 98 kappale). Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 83 kohdan mukaisesti näillä toimenpiteillä varmistetaan, että ”tuki käytetään ainoastaan rahoittamaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen ja että sitä ei käytetä väärin vakavien ja jatkuvien markkinarakenteen vääristymien pitkittämiseen tai tuensaajan suojaamiseen terveeltä kilpailulta”.

| (322) | Näin ollen komissio katsoo, että kilpailun rajoittamista estävät toimenpiteet ovat asianmukaisia rakenneuudistustuen kielteisten vaikutusten vähentämiseksi. |
| --- | --- |

(322)

Näin ollen komissio katsoo, että kilpailun rajoittamista estävät toimenpiteet ovat asianmukaisia rakenneuudistustuen kielteisten vaikutusten vähentämiseksi.

6.4.2.7   Avoimuus

Avoimuus

| (323) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38 kohdan g alakohdan mukaan jäsenvaltioilla, komissiolla, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki tarvittavat säädökset ja muut myönnettyä tukea koskevat tarpeelliset tiedot. Tämä tarkoittaa, että Portugalin on noudatettava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 96 kohdassa vahvistettuja avoimuutta koskevia säännöksiä. Komissio panee merkille, että Portugali julkaisee asiaa koskevat tiedot seuraavalla verkkosivustolla:
  https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/sobre-nos/gestao-e-transparencia/documentos-legais. |
| --- | --- |

(323)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38 kohdan g alakohdan mukaan jäsenvaltioilla, komissiolla, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki tarvittavat säädökset ja muut myönnettyä tukea koskevat tarpeelliset tiedot. Tämä tarkoittaa, että Portugalin on noudatettava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 96 kohdassa vahvistettuja avoimuutta koskevia säännöksiä. Komissio panee merkille, että Portugali julkaisee asiaa koskevat tiedot seuraavalla verkkosivustolla:

https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/sobre-nos/gestao-e-transparencia/documentos-legais.

6.5   Päätelmä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

Päätelmä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

| (324) | Neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (91) 9 artiklan 6 kohdan mukaan muodollisen tutkintamenettelyn päättämistä koskevat päätökset tehdään heti, kun ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevia epäilyjä ei enää ole. |
| --- | --- |

(324)

Neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (91) 9 artiklan 6 kohdan mukaan muodollisen tutkintamenettelyn päättämistä koskevat päätökset tehdään heti, kun ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevia epäilyjä ei enää ole.

91

| (325) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että sen aloittamispäätöksessä esittämiä epäilyjä ei enää ole ja että rakenneuudistustuen kielteiset vaikutukset lentoliikennealaan ovat vähäiset etenkin, kun otetaan huomioon kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet, joiden täytäntöönpano Portugalin olisi varmistettava. Näin ollen rakenneuudistustuen myönteiset vaikutukset Portugalin yhteydet takaavan lentoliikenteen muodostaman taloudellisen toiminnan ja siitä hyötyvän matkailualan liitännäistoimintojen kehitykseen ovat – edellyttäen, että Portugali varmistaa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon – suuremmat kuin jäljellä olevat kilpailuun ja kauppaan kohdistuvat kielteiset vaikutukset, jotka eivät näin ollen haittaa kilpailua ja kauppaa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tästä syystä Portugalin antamat sitoumukset olisi vahvistettava tuen sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytyksinä. |
| --- | --- |

(325)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että sen aloittamispäätöksessä esittämiä epäilyjä ei enää ole ja että rakenneuudistustuen kielteiset vaikutukset lentoliikennealaan ovat vähäiset etenkin, kun otetaan huomioon kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet, joiden täytäntöönpano Portugalin olisi varmistettava. Näin ollen rakenneuudistustuen myönteiset vaikutukset Portugalin yhteydet takaavan lentoliikenteen muodostaman taloudellisen toiminnan ja siitä hyötyvän matkailualan liitännäistoimintojen kehitykseen ovat – edellyttäen, että Portugali varmistaa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon – suuremmat kuin jäljellä olevat kilpailuun ja kauppaan kohdistuvat kielteiset vaikutukset, jotka eivät näin ollen haittaa kilpailua ja kauppaa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tästä syystä Portugalin antamat sitoumukset olisi vahvistettava tuen sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytyksinä.

| (326) | Komissio päättelee kokonaisarvioinnissaan näin ollen, että rakenneuudistustuki on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen, koska se edistää lentoliikenteen ja siihen liittyvän toiminnan kehitystä eikä vääristä kilpailua yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(326)

Komissio päättelee kokonaisarvioinnissaan näin ollen, että rakenneuudistustuki on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen, koska se edistää lentoliikenteen ja siihen liittyvän toiminnan kehitystä eikä vääristä kilpailua yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (327) | Komissio pitää välttämättömänä, että Portugali toimittaa kertomuksia rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta säännöllisesti kuuden kuukauden välein rakenneuudistuskauden loppuun saakka. Kertomuksissa tehdään selkoa erityisesti Portugalin myöntämän rahoituksen maksamispäivämääristä ja tuensaajan omasta rahoitusosuudesta, TAP Air Portugalin lentokaluston ilma-alusten ja kapasiteetin kehityksestä, mahdollisista poikkeamista rakenneuudistussuunnitelman taloudellisista tai toiminnallisista kehityspoluista rakenneuudistustoimenpiteillä saavutettujen tulojen, kustannusten hallinnan ja kustannusvähennysten ja tuottojen osalta sekä Portugalin tasavallan tai tapauksen mukaan tuensaajan harkitsemista tai toteuttamista korjaavista toimenpiteistä, |
| --- | --- |

(327)

Komissio pitää välttämättömänä, että Portugali toimittaa kertomuksia rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta säännöllisesti kuuden kuukauden välein rakenneuudistuskauden loppuun saakka. Kertomuksissa tehdään selkoa erityisesti Portugalin myöntämän rahoituksen maksamispäivämääristä ja tuensaajan omasta rahoitusosuudesta, TAP Air Portugalin lentokaluston ilma-alusten ja kapasiteetin kehityksestä, mahdollisista poikkeamista rakenneuudistussuunnitelman taloudellisista tai toiminnallisista kehityspoluista rakenneuudistustoimenpiteillä saavutettujen tulojen, kustannusten hallinnan ja kustannusvähennysten ja tuottojen osalta sekä Portugalin tasavallan tai tapauksen mukaan tuensaajan harkitsemista tai toteuttamista korjaavista toimenpiteistä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Rakenneuudistustuki, jonka Portugalin tasavalta aikoo myöntää taloudelliselle yksikölle, joka tällä hetkellä on Portugalin valtion yksinomaisessa määräysvallassa ja johon kuuluvat Transportes Aéreos Portugueses SGPS SA, Transportes Aéreos Portugueses SA – TAP Air Portugal ja kaikki niiden määräysvallassa olevat tytäryhtiöt, toimenpiteinä, joiden kokonaismäärä on 2 550 miljoonaa euroa, soveltuu sisämarkkinoille, jollei 2 artiklassa vahvistetuista ehdoista muuta johdu.

2 artikla

1.   Portugalin tasavalta huolehtii siitä, että Transportes Aéreos Portugueses SGPS SA, Transportes Aéreos Portugueses SA – TAP Air Portugal tai tapauksen mukaan niiden tytäryhtiöt toteuttavat tässä päätöksessä kuvattuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet kaikilta osin asiaankuuluvissa määräajoissa.

2.   Portugalin tasavalta huolehtii siitä, että Transportes Aéreos Portugueses SGPS SA, Transportes Aéreos Portugueses SA – TAP Air Portugal tai tapauksen mukaan niiden tytäryhtiöt toteuttavat rakenneuudistussuunnitelmassa asetetuissa asiaankuuluvissa määräajoissa tässä päätöksessä kuvatut kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet, jotka ovat seuraavat:

| a) | luopuminen kokonaan omistusosuuksista yrityksissä SPdH – Serviços Portugueses de Handling, SA ja Catering de Portugal, SA; |
| --- | --- |

a)

luopuminen kokonaan omistusosuuksista yrityksissä SPdH – Serviços Portugueses de Handling, SA ja Catering de Portugal, SA;

| b) | Transportes Aéreos Portugueses SA – TAP Air Portugalin lentokaluston rajoittaminen enintään [90–100] ilma-alukseen; |
| --- | --- |

b)

Transportes Aéreos Portugueses SA – TAP Air Portugalin lentokaluston rajoittaminen enintään [90–100] ilma-alukseen;

| c) | tarjoutuminen siirtämään 18 päivittäistä lähtö- ja saapumisaikaa Lissabonin lentoasemalla; |
| --- | --- |

c)

tarjoutuminen siirtämään 18 päivittäistä lähtö- ja saapumisaikaa Lissabonin lentoasemalla;

| d) | pidättäytyminen hankkimasta osakkeita mistä tahansa yrityksestä, paitsi jos se on välttämätöntä Transportes Aéreos Portugueses SGPS S.A:n, Transportes Aéreos Portugueses SA – TAP Air Portugalin tai tapauksen mukaan niiden tytäryhtiöiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja jos komissio hyväksyy hankinnan; ja |
| --- | --- |

d)

pidättäytyminen hankkimasta osakkeita mistä tahansa yrityksestä, paitsi jos se on välttämätöntä Transportes Aéreos Portugueses SGPS S.A:n, Transportes Aéreos Portugueses SA – TAP Air Portugalin tai tapauksen mukaan niiden tytäryhtiöiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja jos komissio hyväksyy hankinnan; ja

| e) | pidättäytyminen valtiontuen esittämisestä kilpailuetuna tavaroiden ja palvelujen markkinoinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

e)

pidättäytyminen valtiontuen esittämisestä kilpailuetuna tavaroiden ja palvelujen markkinoinnin yhteydessä.

3.   Portugalin tasavalta toimittaa komissiolle säännöllisesti kertomuksia rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta kuuden kuukauden välein tämän päätöksen hyväksymispäivästä 31 päivänä joulukuuta 2025 päättyvän rakenneuudistuskauden loppuun asti. Kertomuksissa tehdään selkoa erityisesti valtion myöntämän rahoituksen tosiasiallisista maksamispäivämääristä ja tuensaajan omasta rahoitusosuudesta, Transportes Aéreos Portugueses SA – TAP Air Portugalin reittiverkon, markkina-aseman, ilma-alusten ja lentokaluston kapasiteetin kehityksestä, mahdollisista poikkeamista rakenneuudistussuunnitelman taloudellisista tai toiminnallisista kehityspoluista tulojen, kustannusten hallinnan ja kustannusvähennysten ja rakenneuudistustoimenpiteillä saavutettujen tuottojen osalta sekä Portugalin tasavallan tai tapauksen mukaan tuensaajan harkitsemista tai toteuttamista korjaavista toimenpiteistä.

3 artikla

Portugalin tasavallan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2021.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  Komission päätös C(2021) 5278 final, annettu 16 päivänä heinäkuuta 2021, asiassa SA.60165 (EUVL C 317, 6.8.2021, s. 13).

1

(2)  
  EUVL C 317, 6.8.2021, s. 13.

2

(3)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1).

3

(4)  Komission päätös, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2020, asiassa SA. 57369 (2020/N) – Covid-19 – Portugali – TAP:lle myönnetty tuki (EUVL C 228, 10.7.2020, s. 1).

4

(5)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 19.5.2021, Ryanair DAC v. komissio, T-465/20, ECLI:EU:T:2021:284. Unionin yleinen tuomioistuin totesi, että komissio ei esittänyt alkuperäisessä pelastamistukipäätöksessään SEUT-sopimuksen 296 artiklan mukaisia syitä eikä erityisesti sitä, kuuluiko TAP SGPS pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 22 kohdassa tarkoitettuun yhtymään. Tuomioistuin määräsi, että kyseisen päätöksen kumoamisen vaikutuksia oli lykättävä enintään kahden kuukauden ajan tuomion antamisesta, jos komissio päättäisi tehdä uuden päätöksen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla, ja kohtuullisen pituisen ylimääräisen ajanjakson ajaksi, jos komissio päättäisi aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.

5

(6)  Komission päätös, annettu 16 päivänä heinäkuuta 2021, asiassa SA. 57369 – TAP SGPS:lle myönnetty pelastamistuki (EUVL C 345, 27.8.2021, s. 1).

6

(7)  Asia T-743/21, Ryanair v. komissio, vireillä unionin yleisessä tuomioistuimessa.

7

(8)  Ks. alaviite 1.

8

(9)  Neuvoston asetus N:o 1, annettu 15 päivänä huhtikuuta 1958, Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (EYVL 17, 6.10.1958, s. 385).

9

(10)  HPGB SGPS S.A:n toimipaikka on Lissabonissa, ja yhtiö toimii yritysten hallinnoinnin toimialalla. HPGB SGPS S.A:lla on tässä toimipaikassa [...] työntekijää. HPGB SGPS S.A:n yritysryhmässä on [...] yritystä.

10

(11)  HPGB:tä, DGN:ää ja AGW-konsortiota koskevia lisätietoja on alaviitteessä 6 mainitun, 16 päivänä heinäkuuta 2021 asiassa SA.57369 annetun komission päätöksen johdanto-osan 11–15 kappaleessa.

11

(12)  [...].

12

(13)  [...].

13

(14)  Komission päätös C(2021) 2991 final, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2021, asiassa SA.62304 (2021/N) – Portugali – Covid-19: Vahingonkorvaus TAP Portugalille (EUVL C 240, 18.6.2021, s. 1).

14

(15)  [...].

15

(16)  [...].

16

(17)  [...].

17

(18)  Lentoyhtiön lukuun toimiva lentoyhtiö tai maahuolitsija määrittelee kustannukset toiminnan epäsäännöllisyydestä johtuviksi, jos lentopäivän tai sitä edeltävän päivän häiriöt aiheuttavat sen, että asiakas ei voi käyttää lippuun merkittyä lentoa tai lentoja.

18

(19)  Vuonna 2015 yksityistettiin 61 prosenttia TAP SGPS:n osakepääomasta. Portugalin valtio osti vuonna 2017 osan osakepääomasta takaisin AGW:ltä ja nosti näin omistusosuutensa 50 prosenttiin.

19

(20)  Kustannuksia tarjottua istuinkilometriä kohden (Cost of Available Seat Kilometre, CASK) käytetään yksikkökustannuksen mittarina. Se ilmaistaan kunkin istuinpaikan liikennöinnin rahallisena arvona [senttiä/istuinpaikka] kilometriä kohden.

20

(21)  Ilmoitus: ”TAP ilmoittaa vuonna 2024 erääntyvien ja 5,625 prosentin koron tuottavien etuoikeutettujen velkakirjojen hinnaksi 375 miljoonaa euroa”, 22.11.2019. Sijoittajien kysynnän ansiosta liikkeeseenlaskulla saatiin lopulta hankittua enemmän rahaa (75 miljoonaa euroa enemmän kuin alkuperäiset 300 miljoonaa euroa) ja alemmalla korolla (20 peruspistettä) kuin alun perin suunniteltiin.

21

(22)  Viite: ISIN PTTAPBOM0007, TAP-SGPS 19/23.

22

(23)  Tulos ennen korkoja, veroja, poistoja, kuoletuksia ja rakenneuudistus- tai vuokrakuluja. EBITDAR-käyttökate on mittari, jota käytetään pääasiassa rakenneuudistuksen edellisen vuoden aikana läpikäyneiden yritysten taloudellisen tilanteen ja tuloksen analysointiin.

23

(24)  Komission päätöskäytännön mukaisesti lentoliikenteen harjoittajalla tietyllä lentoasemalla olevien lähtö- ja saapumisaikojen ja sen kapasiteettirajoitusten katsotaan mittaavan lentoliikenteen harjoittajan kykyä kilpailla kyseiselle lentoasemalle saapuvan tai siltä lähtevän matkustajalentoliikenteen markkinoilla (ks. esimerkiksi 5 päivänä huhtikuuta 2021 asiassa SA.59913 annettu komission päätös C(2021) 2488 final, johdanto-osan 209 kappale, EUVL C 240, 18.6.2021, s. 1; 25 päivänä kesäkuuta 2020 asiassa SA.57153 annettu komission päätös C(2020) 4372 final, johdanto-osan 178 kappale, EUVL C 397, 20.11.2020, s. 1).

24

(25)  Esimerkkinä voidaan mainita, että Lissabonin lentoasemalle sijoitettujen ilma-alusten määrä vähenee vain vähän verrattuna tilanteeseen ennen rakenneuudistusta. IATA:n kesäkaudella 2019 TAP Air Portugalilla oli keskimäärin noin [90–100] Lissabonin lentoasemalle sijoitettua ilma-alusta ja [5–15] Porton lentoasemalle sijoitettua ilma-alusta. IATA:n kesäkaudella 2022 sillä olisi keskimäärin noin [90–100] ilma-alusta Lissabonin lentoasemalla ja [0–10] ilma-alusta Porton lentoasemalla. Vuosina 2023–2025 TAP Air Portugal odottaa lisäävänsä ilma-aluksia vain vähän vuoteen 2022 verrattuna. Erittely Lissabonin lentoasemalle sijoitetun lentokaluston ja Porton lentoasemalle sijoitetun lentokaluston välillä perustuu ilma-alusten jakamiseen sen mukaan, miten niin kutsutut blokkitunnit jakautuvat Lissabonin tai Porton toimintojen välillä. Kaikki TAP Air Portugalin ilma-alukset on virallisesti sijoitettu Lissabonin lentoasemalle, vaikka kaikki sen lennot eivät saavu tälle lentoasemalle tai lähde siltä. Porton lennot resursoidaan lentämällä Lissaboniin sijoitetuilla ilma-aluksilla kääntyviä lentoja eli rotaatioita muun muassa siten, että ne ovat yön yli Portossa. TAP Air Portugal ei sijoita ilma-aluksia muille lentoasemille, joilla se toimii.

25

(26)  Portugalin 16 päivänä marraskuuta 2021 esittämä huomautus.

26

(27)  Portugalin 8 päivänä marraskuuta 2021 esittämä huomautus.

27

(28)  Komission päätös, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2021, asiassa SA.62304 (2021/NN) – Portugali – Covid-19: TAP Portugalille maksettava vahingonkorvaus (EUVL C 240, 18.6.2021, s. 1), sekä komission päätökset, annettu 21 päivänä joulukuuta 2021, asiassa SA.63402 (2021/N) – Covid-19: TAP:lle maksettava vahingonkorvaus II (ei julkaistu) ja asiassa SA.100121 (2021/N) – Covid-19: TAP:lle maksettava vahingonkorvaus III. TAP Air Portugalille korvauksena myönnetyt määrät ovat tuloja, jotka toimintatulojen tavoin pienentävät jäljellä olevia kustannuksia, joita ei voida kattaa aiemmilla ja nykyisillä toimintatuloilla tai rakenneuudistustuen saajan omilla tai esimerkiksi lainanantajien tai tavaran- ja palveluntoimittajien rahoitusosuuksilla.

28

(29)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6).

29

(30)  Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisvuosina hyväksyttävät valtion talousarviota koskevat lait. Ks. vuoden 2021 osalta valtion talousarvion 2021 hyväksymisestä 31 päivänä joulukuuta 2020 annetun lain nro 75-B/2020 166 §.

30

(31)  [...].

31

(32)  [...].

32

(33)  Euroopan kotimaan liikenteen ja Euroopasta Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan, Saharan eteläpuoleiseen Afrikkaan ja Pohjois-Afrikkaan suuntautuvan liikenteen kysynnän elpymistä koskevat tiedot. Lähde: IATA / Oxford Economics – Air Passenger Forecast Global Report, lokakuu 2020.

33

Lähde

(34)  Portugalin kotimaan liikenteen ja Portugalista muualle Eurooppaan, Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan ja Afrikkaan suuntautuvan liikenteen kysynnän elpymistä koskevat tiedot TAP:n vuonna 2019 suorittamien matkustajien punnitusten mukaan. Lähde: IATA / Oxford Economics – Air Passenger Forecast Global Report, lokakuu 2021.

34

Lähde

(35)  Ks. aloittamispäätöksen johdanto-osan 83–88 kappale.

35

(36)  Ks. aloittamispäätöksen johdanto-osan 97–100 kappale.

36

(37)  Ks. aloittamispäätöksen johdanto-osan 74 ja 75 kappale.

37

(38)  Komission päätös, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, asiassa SA.34191 – Väitetty tuki Air Balticille (EUVL L 183, 10.7.2015, s. 1), ja komission päätös, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012, asiassa SA.33015 – Air Malta (EUVL L 301, 30.10.2012, s. 29).

38

(39)  Komission tiedonanto Tilapäiset puitteet valtiontukitoimenpiteille talouden tukemiseksi nykyisessä covid-19-epidemiassa (C(2020) 1863, EUVL C 91 I, 20.3.2020, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä marraskuuta 2021 annetulla komission tiedonannolla Kuudes muutos valtiontukitoimenpiteitä talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa koskeviin tilapäisiin puitteisiin ja muutos Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin annetun komission tiedonannon liitteeseen (C(2021) 8442 final, EUVL C 473, 24.11.2021, s. 1).

39

(40)  Tällaista tekijöiden yhdistelmää (paljon lähtö- ja saapumisaikoja tukikohtana käytetyllä, erittäin ruuhkautuneella lentoasemalla) ei ole havaittu millään muulla EU:n lentoasemalla, jolle tai jolta TAP Air Portugal tarjoaa matkustajalentoliikenteen palveluja.

40

(41)  Tukikohta tarkoittaa, että ilma-alukset pysäköidään yön yli lentoasemalle ja että niillä liikennöidään useita reittejä kyseiseltä lentoasemalta. Tämä tarkoittaa lyhyiden lentojen osalta sitä, että ilma-aluksen päivän ensimmäinen lento lähtee Lissabonin lentoasemalta ja viimeinen lento saapuu Lissabonin lentoasemalle.

41

(42)  Kuten johdanto-osan 88 kappaleessa selitetään tarkemmin, mahdollisten sitoumusta hyödyntävien tahojen on sitouduttava sijoittamaan Lissabonin lentoasemalle ne ilma-alukset, jotka käyttävät TAP Air Portugalilta siirrettyjä lähtö- ja saapumisaikoja. Vaatimus uuden tai laajennetun tukikohdan käyttämisestä Lissabonin lentoasemalla korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla on perusteltu lentoasemaa tukikohtana käyttävien ja muiden liikenteenharjoittajien perinteisiin liikenteenharjoittajiin kohdistaman kilpailupaineen suhteellisen suuruuden vuoksi.

42

(43)  Komissio arvioi mahdollisten sitoumusta hyödyntävien tahojen toimittamien ehdotusten, muun muassa korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalle sijoitettavilla ilma-aluksilla tapahtuvaa liikennöintiä koskevan liiketoimintasuunnitelman, toiminnallisen ja taloudellisen uskottavuuden. Jotta sitoumusta hyödyntävä taho voidaan hyväksyä, sen on osoitettava uutta tai laajennettua Lissabonin lentoaseman tukikohtaansa koskevan liiketoimintasuunnitelman toiminnallinen ja taloudellinen uskottavuus. Epäselvyyksien välttämiseksi on kuitenkin syytä selventää, että sitoutuminen kaikkien korjaustoimenpiteellä siirrettyjen lähtö- ja saapumisaikojen avulla Lissabonin lentoasemalla sijoitettujen ilma-alusten liikennöintiin ei kuitenkaan ole sitoumusta hyödyntävälle taholle sen hyväksymisen jälkeen asetettava lähtö- ja saapumisaikojen tosiasiallisen siirtämisen tai käytön ehto. Toisin sanoen: kun sitoumusta hyödyntävä taho on hyväksytty, korjaustoimenpiteen lähtö- ja saapumisajat siirretään ehdoitta ja sitoumusta hyödyntävä taho voi käyttää niitä vapaasti.

43

(44)  Ks. esim. unionin tuomioistuimen tuomio, Nogueira, yhdistetyt asiat C-168/16 ja C-169/16, ECLI:EU:C:2017:688.

44

(45)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93, annettu 18 päivänä tammikuuta 1993, lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1). Asetuksen 8 b artiklan mukaan ”[e]dellä 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu oikeus lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan ei voi johtaa korvausvaatimuksiin, jos oikeutta rajoitetaan tai se poistetaan yhteisön lainsäädännön nojalla, erityisesti perustamissopimuksen lentoliikennettä koskevien sääntöjen soveltamiseksi. Tämä asetus ei vaikuta julkisten viranomaisten valtuuksiin vaatia lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä lentoliikenteen harjoittajien välillä ja antaa ohjeita niiden jakamisesta kansallisen kilpailulainsäädännön tai EY:n perustamissopimuksen 81 tai 82 artiklan tai yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 nojalla. Tällaisia siirtoja voidaan suorittaa ainoastaan ilman rahallista korvausta”.

45

(46)  
  ”Lading market shares in key European passenger markets”, 10.8.2021, laadittu komission asiassa SA.62304 (2021/NN) – Portugali – Covid-19: TAP Portugalille maksettava vahingonkorvaus 23 päivänä huhtikuuta 2021 antamaan päätökseen esitettyjä Ryanairin huomautuksia varten; laatija: Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneen Goodbody-yhtiön lentoyhtiöanalyytikko Mark Simpson.

46

(47)  Komission päätös, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2020, asiassa SA.57153 (2020/N) – Covid-19 – Lufthansalle myönnetty tuki (EUVL C 397, 20.11.2020, s. 1).

47

(48)  Ks. seuraavien osapuolten huomautukset: Associação Portuguesa das Agências de Viagens e Turismo (APAVT), Brasilian matkailuministeriö; Brasilian eri osavaltioiden hallitukset.

48

(49)  Ks. seuraavien osapuolten huomautukset: Brasilian matkailuministeriö; Brasilian eri osavaltioiden hallitukset.

49

(50)  Ks. seuraavien osapuolten huomautukset: American Express Global Business Travel (AMEX GBT); HOTELPLAN, APAVT; AMEX GBT; ARCHIPELAGO CHOICE; CVP CORP; Brasilian matkailuministeriö; Brasilian eri osavaltioiden hallitukset; Lissabonin kaupunki.

50

(51)  APAVT; Agência para o Investimento e Comércio Externo de Portugal (AICEP).

51

(52)  Unionin tuomioistuimen tuomio 20.9.2017, komissio v. Frucona Košice, C-300/16 P, ECLI:EU:C:2017:706, 59 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 5.6.2012, komissio v. EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 78, 79 ja 103 kohta.

52

(53)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.7.1996, SFEI ym., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.4.1999, Espanja v. komissio, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41 kohta.

53

(54)  Unionin tuomioistuimen tuomio 4.6.2015, komissio v. MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, 60 kohta.

54

(55)  Unionin tuomioistuimen tuomio 22.9.2020, Itävalta v. komissio, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, 18–20 kohta.

55

(56)  Tämä päätelmä koskee väistämättä vain AGW:tä, joka on viime kädessä luonnollisten henkilöiden omistuksen väline, sillä yhteistä määräysvaltaa käyttävien yksiköiden varojen tarkastelu kohdistuu kyseisten yksiköiden varoihin eikä siinä oteta huomioon niiden luonnollisten henkilöiden käytettävissä olevia yksityisiä varoja, jotka eivät ole henkilökohtaisesti vastuussa näiden yksiköiden omistusosuuksista.

56

(57)  Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdan b ja c alakohta.

57

(58)  Aloittamispäätöksen johdanto-osan 71 kappale.

58

(59)  Ilmoituksen mukaan TAP SGPS tuotti vuonna 2019 Portugalin BKT:hen 3,3 miljardia euroa (1,2 % maan koko BKT:stä) ja 300 miljoonaa euroa suoria veroja ja sosiaaliturvamaksuja. TAP SGPS:n osuus Portugalin viennistä on lähes 2,6 miljardia euroa, ja TAP SGPS:n yli tuhannelta kansalliselta toimittajalta ostamien palvelujen ja tavaroiden arvo on lähes 1,3 miljardia euroa.

59

(60)  Tältä osin komissio arvioi, että 18:n lähtö- ja saapumisajan siirtämisestä koostuvan kilpailutoimenpiteen vaikutus elinkelpoisuuteen merkitsee supistamista ja mahdollistaa kolmen reitin avaamisen, joihin sisältyy kolme kääntyvää lentoa eli rotaatiota unionin sisäisillä kahden paikkakunnan välisillä reiteillä. Tämän seurauksena TAP Air Portugalin sijoitetun pääoman tuotto vähenee [...] prosenttia ja velan suhde omaan pääomaan [...] (taulukko 3). Näin ollen arviointi viittaa siihen, että mannertenvälisten lentojen syöttöliikenteenä toimivien unionin sisäisten kannattavien reittien laajempi ja merkittävämpi vähentäminen voisi heikentää TAP Air Portugalin kykyä säilyttää asemansa markkinoilla ilman markkinarahoitusta, mikä edellyttäisi, että sille myönnetään lisää tukea rakenneuudistuskauden loppuun mennessä.

60

(61)  Otos sisälsi seuraavat yritykset: Lufthansa, IAG, SAS, Aegean, Finnair, Ryanair, Easy Jet ja Wizz Air.

61

(62)  Sijoitetun pääoman tuotto vuonna t määritellään liikevoitoksi verojen jälkeen vuonna t jaettuna vuosien t ja t–1 keskimääräisellä sijoitetulla pääomalla.

62

(63)  Pääomariskipreemiot ja maakohtaiset riskipreemiot ovat saatavilla professori Damodaranin verkkosivustolla (https://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datafile/ctryprem.html).

63

(64)  Oman pääoman kustannukset lasketaan laskemalla yhteen riskitön korko, maakohtainen riskipreemio, pienestä yrityskoosta johtuva riskipreemio sekä beeta-arvon ja pääomariskipreemion tulo.

64

(65)  
  Lähde: TAP Air Portugalin vuosikertomus 2019, s. 53.

65

Lähde

(66)  [...].

66

(67)  Laskiessaan loppuarvon Gordonin kasvumallin avulla komissio olettaa, että kasvuaste on 1,5 prosenttia, investoinnit ovat jatkuvasti yhtä suuret kuin poistot vuonna 2025, liikevoitto on jatkuvasti yhtä suuri kuin liikevoitto vuonna 2025 ja käyttöpääoman muutos on nolla. Kerrannaismenetelmän osalta komissio sai yritysarvon mediaanin ja (tulevan) EBITDA-käyttökatteen suhteeksi 4,16 käyttämällä Capital IQ -tietokannan tietoja tuensaajan vertaislentoyhtiöistä. ’Tulevalla’ tarkoitetaan pörssianalyytikon ennustetta EBITDA-käyttökatteesta vuonna 2025.

67

(68)  Komission päätös, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2021, asiassa SA.58101 (2020/C) ja SA.62043 (2021/N) – Portugali – Pelastamis- ja rakenneuudistustuki SATAlle (EUVL C 223, 11.6.2021, s. 37), johdanto-osan 72 kappale; komission päätös, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2021, asiassa SA.63203 (2021/N) – Saksa – Rakenneuudistustuki Condorille (ei vielä julkaistu), johdanto-osan 132 kappaleen c alakohta; komission päätös, annettu 12 päivänä toukokuuta 2016, asiassa SA.40419 (2015/NN) – Rakenneuudistustuki Polzelalle (EUVL C 258, 15.7.2016, s. 3), johdanto-osan 119 kappale.

68

(69)  Komission päätös, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015, valtiontuesta SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), jonka Slovenia aikoo myöntää Cimos Groupille (EUVL L 59, 4.3.2016, s. 168), johdanto-osan 80 kappale.

69

(70)  Komission päätös, annettu 20 päivänä elokuuta 2018, asiassa SA.51408 (2018/N) – Rakenneuudistustuki Terramass B.V:lle (EUVL C 406, 19.11.2018, s. 10), johdanto-osan 22 ja 71 kappale.

70

(71)  Komission päätös, annettu 27 päivänä elokuuta 2021, asiassa SA.64175 (2021/N) – CNIM – Aide à la restructuration (EUVL C 450, 5.11.2021, s. 2), johdanto-osan 18 ja 71 kappale.

71

(72)  Komission päätös, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, asiassa SA.38324 (2014/NN) – Rakenneuudistustuki Alestisille (EUVL C 418, 21.11.2014, s. 6), johdanto-osan 82 kappale.

72

(73)  Tilapäiset puitteet, sellaisina kuin ne ovat muutettuina, 3 ja 14 a kohta.

73

(74)  Komission päätös, tehty 24 päivänä huhtikuuta 2007, tukitoimenpiteestä, jonka Belgia on toteuttanut Inter Ferry Boats -yhtiön hyväksi (C 46/05 (ex NN 9/04 ja ex N 55/05)) (EUVL L 225, 27.8.2009, s. 1), johdanto-osan 348–350 kappale. Kyseisessä asiassa komissio sovelsi vuoden 1999 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja, joissa edellytettiin, että oman rahoitusosuuden olisi oltava merkittävä, määrittämättä soveltamisen vähimmäiskynnysarvoa, joka asetettiin 50 prosenttiin vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa.

74

(75)  Ks. alaviite 34.

75

(76)  Komission päätös, tehty 7 päivänä maaliskuuta 2007 – Valtiontuki C 10/2006 (ex N 555/2005) – Cyprus Airways Public Ltd – Rakenneuudistussuunnitelma (EUVL L 49, 22.2.2008, s. 25), johdanto-osan 129–133 kappale; komission päätös, annettu 19 päivänä syyskuuta 2012, valtiontuesta SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), jonka Tšekki on myöntänyt České aerolinie, a.s. -yritykselle (EUVL L 92, 3.4.2013, s. 16), johdanto-osan 139 kappale; komission päätös, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012, valtiontuesta N:o SA.33015 (2012/C), jonka Malta aikoo myöntää Air Malta plc:lle (EUVL L 301, 30.10.2012, s. 29), johdanto-osan 130 kappale; komission päätös, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2021, asiassa SA.63203 (2021/N) – Saksa – Rakenneuudistustuki Condorille (ei vielä julkaistu), johdanto-osan 145 kappale; komission päätös, annettu 11 päivänä joulukuuta 2020, asiassa SA 58463 (2020/N) – Rakenneuudistustuki Corsairille (EUVL C 41, 5.2.2021, s. 8), johdanto-osan 5 ja 34 kappale, 88 kappaleen b alakohta ja 93 kappale.

76

(77)  Komissio huomauttaa, että Lissabonin lentoasemalla on pulaa ilma-alusten paikoitusalueista, minkä vuoksi asiasta on annettu paikallinen sääntö (https://www.nav.pt/en/slot-coordination-portugal/local-rules). Portugalin viranomaiset vahvistivat 1 päivänä joulukuuta 2021 Lissabonin lentoaseman pitäjän ilmoittaneen niille, että sitoumuksesta hyötyvällä taholla olisi mahdollisuus käyttää lentoasemainfrastruktuuria (pysäköintialueet mukaan luettuina).

77

(78)  NAV Portugalin mukaan esimerkiksi [...].

78

(79)  KOM(2011) 827 lopullinen, 1.12.2011.

79

(80)  Ks. esimerkiksi asia SA.57153 – Saksa – Covid-19-tuki Lufthansalle, johdanto-osan 224 kappale.

80

(81)  NAV Portugalin mukaan esimerkiksi kaikkien Lissabonin lentoasemalla toimivien lentoyhtiöiden alun perin IATA:n kesäkaudelle 2020 esittämät pyynnöt koskivat 167 264:ää lähtö- ja saapumisaikaa, mutta kauden alussa niille jaettiin 121 331 lähtö- ja saapumisaikaa.

81

(82)  Komissio on hyväksynyt sulautuma- ja kilpailuasioita koskevassa päätöskäytännössään muita sitoumuksia (esimerkiksi tuottojen ositusta koskevia sopimuksia tai pääsyn kanta-asiakasohjelmiin), joilla pyritään poistamaan tietyt markkinoille pääsyä tai toiminnan laajentamista tietyillä reiteillä haittaavat esteet, kuten syöttöliikenteen tai liikematkustajien (jotka ovat usein kanta-asiakasohjelmien jäseniä) puute. Käsiteltävänä olevassa asiassa kyseinen este koostuu siitä, että lentoaseman ruuhkautuneeseen infrastruktuuriin ei ole pääsyä, ja tämä voidaan korjata tehokkaasti ainoastaan siirtämällä lähtö- ja saapumisaikoja.

82

(83)  Ryanairin ja easyJetin Lissabonin lentoasemalle vuonna 2019 sijoittamien yhdeksän ilma-aluksen eräänä maanantaina elokuussa 2019 käyttämien Lissabonin lähtö- ja saapumisaikojen profiilin perusteella Portugali arvioi, että niiden kukin lentoasemalle sijoitettu ilma-alus käyttää keskimäärin 5,55 lähtö- ja saapumisaikaa päivässä. TAP:n lentoasemalle sijoittamat ilma-alukset käyttäisivät keskimäärin huomattavasti vähemmän lähtö- ja saapumisaikoja päivässä.

83

(84)  Vaikka lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen 8 b artiklassa ei nimenomaisesti mainita valtiontukisääntöjä – siinä mainitaan yrityskeskittymiä ja kilpailunrajoituksia koskevat säännöt –, 8 b artiklan voidaan katsoa kattavan valtiontukisäännöt. Asetuksen 8 b artikla kattaa unionin lainsäädännön nojalla tapahtuvan lähtö- ja saapumisaikojen rajoittamisen ja poistamisen (ensimmäinen virke) ja niihin sisältyvät kansallisen kilpailulainsäädännön, SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan sekä sulautuma-asetuksen soveltamisesta johtuvat toimet (toinen virke), mutta ne eivät rajoitu näihin tapauksiin, kuten 8 b artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke ja lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 793/2004 johdanto-osan 17 kappale (”Epätietoisuuden välttämiseksi olisi tarkennettava, että tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan rajoittamatta kuitenkaan perustamissopimuksen kilpailusääntöjen ja erityisesti sen 81 ja 82 artiklan sekä yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 soveltamista”) osoittavat. Valtiontukisäännöt sisältyvät perussopimuksen kilpailua koskevaan lukuun, ja 8 b artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen kirjaimellisen tulkinnan ja koko säännöksen teleologisen tulkinnan (edellä olevan johdanto-osan 17 kappaleen valossa) mukaisesti voidaan katsoa, että lähtö- ja saapumisaikojen siirto voi kuulua kyseisen säännöksen soveltamisalaan, jos se johtuu valtiontukipäätöksessä esitetyistä viranomaisten vaatimuksista.

84

(85)  
  Tämän määräyksen mukaan saapumis- ja lähtöaikojen on oltava sellaiset, että ne mahdollistavat mahdollisuuksien mukaan sitoumusta hyödyntävän tahon ilma-alusten kohtuullisen rotaation ottaen huomioon mahdollisen sitoumusta hyödyntävän tahon liiketoimintamallin ja ilma-alusten käyttöä koskevat rajoitukset.

85

Tämän määräyksen mukaan saapumis- ja lähtöaikojen on oltava sellaiset, että ne mahdollistavat mahdollisuuksien mukaan sitoumusta hyödyntävän tahon ilma-alusten kohtuullisen rotaation ottaen huomioon mahdollisen sitoumusta hyödyntävän tahon liiketoimintamallin ja ilma-alusten käyttöä koskevat rajoitukset.

(86)  IATA:n talvikausi 2022–2023 on ensimmäinen IATA:n kausi, jota koskeva yleinen lähtö- ja saapumisaikojen jakamismenettely ei ole alkanut tämän päätöksen hyväksymispäivänä.

86

(87)  Tämän kriteerin perusteella mahdolliset sitoumusta hyödyntävät tahot, jotka täyttävät kumulatiivisesti seuraavat kaksi ehtoa, eivät ole hyväksyttäviä: i) ne ovat hyötyneet yli 250 miljoonan euron arvoisesta covid-19:ään liittyvästä pääomitusinstrumentista ja ii) niihin sovelletaan tilapäisten puitteiden 72 kohtaa sovellettaessa lisätoimenpiteitä tehokkaan kilpailun säilyttämiseksi merkityksellisillä markkinoilla, joilla niillä on huomattava markkinavoima.

87

(88)  Koska sellaisten mahdollisten sitoumusta hyödyntävien tahojen määrän, joihin sovelletaan tilapäisten puitteiden mukaisia kilpailua koskevia korjaustoimenpiteitä, odotetaan olevan rajallinen, poissulkemisperuste ei heikennä Lissabonin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikojen siirtoa koskevan sitoumuksen tehokkuutta.

88

(89)  Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 52 kohdan mukaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun yritykselle jää asianmukainen pääoman tuotto ja se voi kilpailla markkinoilla omin voimin.

89

(90)  Lähtö- ja saapumisaikojen siirron aiheuttama tulojen väheneminen vastaa tulovajetta, joka aiheutuu siitä, että lyhyen matkan lentoja liikennöidään vähemmän kuin ilman lähtö- ja saapumisaikojen siirtoa. Koska TAP Air Portugalin liikennöimät lyhyen matkan lennot toimivat myös sen maailmanlaajuisen reittiverkon syöttöliikenteenä, tulojen väheneminen kattaa sekä lyhyen matkan lentojen matkustajien tuottamien suorien tulojen että lyhyen matkan lennoilta kaukolennoille vaihtavien matkustajien tuottamien tulojen menetyksen.

90

(91)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

91

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/72 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/72

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/764,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Kroatian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2284)

(Ainoastaan kroaatinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Kroatian toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Kroatian toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Kroatian ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Kroatian ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

| (9) | Koska Kroatialla ei ole täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan kuuluvaa lentoasemaa kolmannella viiteajanjaksolla, lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluille ei ole asetettu paikallisia suorituskykytavoitteita kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa. Sen vuoksi tässä päätöksessä esitetyt havainnot koskevat ainoastaan reitinaikaisia lennonvarmistuspalveluja. |
| --- | --- |

(9)

Koska Kroatialla ei ole täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan kuuluvaa lentoasemaa kolmannella viiteajanjaksolla, lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluille ei ole asetettu paikallisia suorituskykytavoitteita kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa. Sen vuoksi tässä päätöksessä esitetyt havainnot koskevat ainoastaan reitinaikaisia lennonvarmistuspalveluja.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (10) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Kroatian esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(10)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Kroatian esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (11) | Kroatian turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Kroatia | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Croatia Control | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | B | B | B | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

(11)

Kroatian turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Kroatia

Kroatia

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Croatia Control

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

B

B

B

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

C

| (12) | Komissio on todennut, että Kroatian maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (Croatia Control) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024 turvallisuuspolitiikan ja -tavoitteiden alalla sekä turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on todennut, että Kroatian maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (Croatia Control) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024 turvallisuuspolitiikan ja -tavoitteiden alalla sekä turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024.

| (13) | Komissio toteaa, että Kroatian toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään Croatia Controlille paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä toimenpiteitä, kuten sellaisen tehokkaan turvallisuudenhallintajärjestelmän käyttöönotto, jonka avulla turvallisuusriskit voidaan tunnistaa ja niitä voidaan vähentää varhaisessa vaiheessa, riskianalyysivälineen vakavuusluokituksen soveltaminen, oikeudenmukaisesta toimintakulttuurista raportointi ja muut erityiset turvallisuusvälineet. Komissio katsoo kuitenkin, että erityistoimenpiteet olisi kuvailtava sen osoittamiseksi, miten Croatia Control aikoo saavuttaa turvallisuustavoitteet turvallisuuspolitiikan ja -tavoitteiden alalla. |
| --- | --- |

(13)

Komissio toteaa, että Kroatian toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään Croatia Controlille paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä toimenpiteitä, kuten sellaisen tehokkaan turvallisuudenhallintajärjestelmän käyttöönotto, jonka avulla turvallisuusriskit voidaan tunnistaa ja niitä voidaan vähentää varhaisessa vaiheessa, riskianalyysivälineen vakavuusluokituksen soveltaminen, oikeudenmukaisesta toimintakulttuurista raportointi ja muut erityiset turvallisuusvälineet. Komissio katsoo kuitenkin, että erityistoimenpiteet olisi kuvailtava sen osoittamiseksi, miten Croatia Control aikoo saavuttaa turvallisuustavoitteet turvallisuuspolitiikan ja -tavoitteiden alalla.

| (14) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan (12) ja (13) kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Kroatian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(14)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan (12) ja (13) kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Kroatian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (15) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Kroatian esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Kroatian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Kroatian esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Kroatian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (16) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(16)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (17) | Kroatian ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,46  % | 1,46  % | 1,46  % | 1,46  % |
| Kroatian viitearvot | 1,46  % | 1,46  % | 1,46  % | 1,46  % |

(17)

Kroatian ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Kroatian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Kroatian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

1,46  %

1,46  %

1,46  %

1,46  %

1,46  %

1,46  %

1,46  %

1,46  %

Kroatian viitearvot

1,46  %

1,46  %

1,46  %

1,46  %

| (18) | Komissio toteaa, että Kroatian ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(18)

Komissio toteaa, että Kroatian ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (19) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Kroatia on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä, joihin kuuluu rajatylittävän yhteistyön lisääminen Bosnia ja Hertsegovinan kanssa Kaakkois-Euroopan yhteisen ilmatilan aloitteen vapaan reitityksen ilmatilan (SECSI FRA) puitteissa, suorituskykyyn perustuvan navigoinnin käyttöönotto sekä toimenpiteet ilmatilan joustavan käytön parantamiseksi. Lisäksi komissio toteaa, että Kroatia on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan Zagrebin lentotiedotusalueella lentopinnasta 205 alkaen vuodesta 2018 lähtien. |
| --- | --- |

(19)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Kroatia on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä, joihin kuuluu rajatylittävän yhteistyön lisääminen Bosnia ja Hertsegovinan kanssa Kaakkois-Euroopan yhteisen ilmatilan aloitteen vapaan reitityksen ilmatilan (SECSI FRA) puitteissa, suorituskykyyn perustuvan navigoinnin käyttöönotto sekä toimenpiteet ilmatilan joustavan käytön parantamiseksi. Lisäksi komissio toteaa, että Kroatia on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan Zagrebin lentotiedotusalueella lentopinnasta 205 alkaen vuodesta 2018 lähtien.

| (20) | Johdanto-osan (18) ja (19) kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Kroatian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(20)

Johdanto-osan (18) ja (19) kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Kroatian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (21) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Kroatian esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Kroatian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Kroatian esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Kroatian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (22) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(22)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (23) | Kroatian kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Kroatian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti | 0,09 | 0,16 | 0,17 | 0,17 |
| Kroatian viitearvot | 0,09 | 0,16 | 0,17 | 0,17 |

(23)

Kroatian kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Kroatian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti

Luonnos Kroatian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,09

0,09

0,16

0,16

0,17

0,17

0,17

0,17

Kroatian viitearvot

0,09

0,16

0,17

0,17

| (24) | Komissio toteaa, että Kroatian ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa, että Kroatian ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (25) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Kroatia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluu useita ilmaliikenteen hallintajärjestelmän parannuksia, ilmatilan uusi sektorointi sekä kokoaikaisten lennonjohtajien suunnitellun määrän huomattava lisääminen kalenterivuosina 2022–2024. |
| --- | --- |

(25)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Kroatia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluu useita ilmaliikenteen hallintajärjestelmän parannuksia, ilmatilan uusi sektorointi sekä kokoaikaisten lennonjohtajien suunnitellun määrän huomattava lisääminen kalenterivuosina 2022–2024.

| (26) | Johdanto-osan (24) ja (25) kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Kroatian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan (24) ja (25) kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Kroatian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (27) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Kroatian esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(27)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Kroatian esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (28) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (29) | Kroatian kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Kroatian lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 377,6 HRK | 300,8 HRK | 518,3 HRK | 398,1 HRK | 345,4 HRK | 305,0 HRK |
| 50,61 euroa | 40,31 euroa | 69,46 euroa | 53,35 euroa | 46,29 euroa | 40,87 euroa |

(29)

Kroatian kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Kroatian lentoreittimaksuvyöhyke

Kroatian lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

377,6 HRK

377,6 HRK

300,8 HRK

300,8 HRK

518,3 HRK

518,3 HRK

398,1 HRK

398,1 HRK

345,4 HRK

345,4 HRK

305,0 HRK

305,0 HRK

50,61 euroa

40,31 euroa

69,46 euroa

53,35 euroa

46,29 euroa

40,87 euroa

| (30) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Kroatian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +0,3 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(30)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Kroatian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +0,3 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (31) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Kroatian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -2,3 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(31)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Kroatian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -2,3 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (32) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Kroatian määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 40,31 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 3,2 prosenttia enemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 39,05 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa kuitenkin, että Kroatian reitinaikainen määritetty yksikkökustannus alittaa vertailuryhmän keskiarvon -1,8 prosentilla vuonna 2024. |
| --- | --- |

(32)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Kroatian määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 40,31 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 3,2 prosenttia enemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 39,05 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa kuitenkin, että Kroatian reitinaikainen määritetty yksikkökustannus alittaa vertailuryhmän keskiarvon -1,8 prosentilla vuonna 2024.

| (33) | Kuten johdanto-osan (30) ja (31) kappaleessa esitetään, on selvää, että Kroatia ylittää sekä määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisen kehityksen kolmannella viiteajanjaksolla että unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksen, ja viimeksi mainitun osalta ylitys on merkittävä. Lisäksi Kroatian määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on pienempi kuin vuoden 2014 perusarvo ja vakaa verrattuna vuoden 2019 perusarvoon. Tämä osoittaa, että Kroatia on saavuttanut kustannustehokkuusparannuksia pitkällä aikavälillä, mitä tukee myös havainto, jonka mukaan Kroatian määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on alle vertailuryhmän keskiarvon. Edellä esitetyn perusteella Kroatia on osoittanut, että kustannustehokkuus on kehittynyt unionin laajuista kehitystä paremmin, mikä tarjoaa riittävän perustan sille, että voidaan todeta johdonmukaisuus kolmatta viiteajanjaksoa koskevien unionin laajuisten kustannustehokkuustavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(33)

Kuten johdanto-osan (30) ja (31) kappaleessa esitetään, on selvää, että Kroatia ylittää sekä määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisen kehityksen kolmannella viiteajanjaksolla että unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksen, ja viimeksi mainitun osalta ylitys on merkittävä. Lisäksi Kroatian määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on pienempi kuin vuoden 2014 perusarvo ja vakaa verrattuna vuoden 2019 perusarvoon. Tämä osoittaa, että Kroatia on saavuttanut kustannustehokkuusparannuksia pitkällä aikavälillä, mitä tukee myös havainto, jonka mukaan Kroatian määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on alle vertailuryhmän keskiarvon. Edellä esitetyn perusteella Kroatia on osoittanut, että kustannustehokkuus on kehittynyt unionin laajuista kehitystä paremmin, mikä tarjoaa riittävän perustan sille, että voidaan todeta johdonmukaisuus kolmatta viiteajanjaksoa koskevien unionin laajuisten kustannustehokkuustavoitteiden kanssa.

| (34) | Johdanto-osan (30)–(33) kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Kroatian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(34)

Johdanto-osan (30)–(33) kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Kroatian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (35) | Komissio on todennut johdanto-osan (10)–(34) kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Kroatian toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(35)

Komissio on todennut johdanto-osan (10)–(34) kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Kroatian toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (36) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(36)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (37) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(37)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Kroatia on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Kroatian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

---

LIITE

Kroatian asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Kroatia | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D |
| --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Croatia Control | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | B | B | B | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

Kroatia

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

Croatia Control

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

B

B

B

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen lennon tehokkuus reitillä

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,46  % | 1,46  % | 1,46  % | 1,46  % |
| Kroatian viitearvot | 1,46  % | 1,46  % | 1,46  % | 1,46  % |

2021

2022

2023

2024

Kroatian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

1,46  %

1,46  %

1,46  %

1,46  %

Kroatian viitearvot

1,46  %

1,46  %

1,46  %

1,46  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Kroatian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti | 0,09 | 0,16 | 0,17 | 0,17 |
| Kroatian viitearvot | 0,09 | 0,16 | 0,17 | 0,17 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Kroatian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti

0,09

0,16

0,17

0,17

Kroatian viitearvot

0,09

0,16

0,17

0,17

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Kroatian lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 377,6 HRK | 300,8 HRK | 518,3 HRK | 398,1 HRK | 345,4 HRK | 305,0 HRK |
| 50,61 euroa | 40,31 euroa | 69,46 euroa | 53,35 euroa | 46,29 euroa | 40,87 euroa |

Kroatian lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

377,6 HRK

300,8 HRK

518,3 HRK

398,1 HRK

345,4 HRK

305,0 HRK

50,61 euroa

40,31 euroa

69,46 euroa

53,35 euroa

46,29 euroa

40,87 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/81

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/765,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Suomen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2285)

(Ainoastaan suomen- ja ruotsinkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Suomen toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Suomen toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Suomen ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Suomen ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (9) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Suomen esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Suomen esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (10) | Suomen turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Suomi | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| ANS Finland | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

(10)

Suomen turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Suomi

Suomi

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

ANS Finland

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

C

| (11) | Komissio on todennut, että Suomen maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (ANS Finland) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on todennut, että Suomen maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (ANS Finland) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024.

| (12) | Komissio toteaa, että Suomen toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään ANS Finlandille paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä toimenpiteitä, kuten komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/373 (6) mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanon jatkaminen, turvallisuuspäälliköiden suorittama turvallisuustasotavoitteiden jatkuva valvonta, ilmatilan ja resurssien hallinnan optimoivien järjestelmäinvestointien käyttöönotto turvallisuuden parantamiseksi sekä rajatylittävien palvelujen dynaamisen ja kustannustehokkaan tarjonnan tehostamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toteaa, että Suomen toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään ANS Finlandille paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä toimenpiteitä, kuten komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/373 (6) mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanon jatkaminen, turvallisuuspäälliköiden suorittama turvallisuustasotavoitteiden jatkuva valvonta, ilmatilan ja resurssien hallinnan optimoivien järjestelmäinvestointien käyttöönotto turvallisuuden parantamiseksi sekä rajatylittävien palvelujen dynaamisen ja kustannustehokkaan tarjonnan tehostamiseksi.

6

| (13) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(13)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (14) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Suomen esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(14)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Suomen esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisia toimenpiteitä.

| (15) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(15)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (16) | Suomen ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomen luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 0,88  % | 0,88  % | 0,88  % | 0,88  % |
| Suomen viitearvot | 0,88  % | 0,88  % | 0,88  % | 0,88  % |

(16)

Suomen ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Suomen luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Suomen luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

0,88  %

0,88  %

0,88  %

0,88  %

0,88  %

0,88  %

0,88  %

0,88  %

Suomen viitearvot

0,88  %

0,88  %

0,88  %

0,88  %

| (17) | Komissio toteaa, että Suomen ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(17)

Komissio toteaa, että Suomen ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (18) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Suomi on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä, joihin kuuluu vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) jatkuva toteuttaminen lentopintojen 095 ja 660 välillä. Lisäksi komissio toteaa, että Suomi on jo mukana North European Free Route Airspace -aloitteessa (NEFRA) yhdessä koillisen toiminnallisen ilmatilan lohkon (NE FAB) jäsenvaltioiden sekä Tanskan ja Ruotsin toiminnallisen ilmatila lohkon (DK-SE FAB) kanssa. |
| --- | --- |

(18)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Suomi on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä, joihin kuuluu vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) jatkuva toteuttaminen lentopintojen 095 ja 660 välillä. Lisäksi komissio toteaa, että Suomi on jo mukana North European Free Route Airspace -aloitteessa (NEFRA) yhdessä koillisen toiminnallisen ilmatilan lohkon (NE FAB) jäsenvaltioiden sekä Tanskan ja Ruotsin toiminnallisen ilmatila lohkon (DK-SE FAB) kanssa.

| (19) | Johdanto-osan 17 ja 18 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(19)

Johdanto-osan 17 ja 18 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (20) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Suomen esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(20)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Suomen esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisia toimenpiteitä.

| (21) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(21)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (22) | Suomen kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Suomen reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti | 0,03 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |
| Suomen viitearvot | 0,03 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |

(22)

Suomen kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Suomen reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti

Luonnos Suomen reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,03

0,03

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

Suomen viitearvot

0,03

0,05

0,05

0,05

| (23) | Komissio toteaa, että Suomen ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(23)

Komissio toteaa, että Suomen ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (24) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Suomi on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa datalink-yhteyden käyttöönotto lentopinnalla 195 ja sen yläpuolella, WAM-paikannus sekä rajatylittävä dynaaminen sektorijako FINEST-ohjelmassa, joka on Suomen lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan (ANS Finland) ja Viron lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan (EANS) välinen rajatylittävä aloite, jonka tarkoituksena on mahdollistaa dynaamisesti hoidettavat lennonjohtopalvelut Helsingin ja Tallinnan aluelennonjohtokeskusten välillä. Lisäksi komissio toteaa, että Suomi suunnittelee ottavansa kolmannella viiteajanjaksolla käyttöön useita ilmaliikenteen hallintajärjestelmän parannuksia, joihin kuuluvat yhteinen lentotietojen käsittelyjärjestelmä Viron kanssa rajatylittävän yhteistyön lisäämiseksi sekä puheviestintäjärjestelmän (VCS) päivittäminen. |
| --- | --- |

(24)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Suomi on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa datalink-yhteyden käyttöönotto lentopinnalla 195 ja sen yläpuolella, WAM-paikannus sekä rajatylittävä dynaaminen sektorijako FINEST-ohjelmassa, joka on Suomen lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan (ANS Finland) ja Viron lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan (EANS) välinen rajatylittävä aloite, jonka tarkoituksena on mahdollistaa dynaamisesti hoidettavat lennonjohtopalvelut Helsingin ja Tallinnan aluelennonjohtokeskusten välillä. Lisäksi komissio toteaa, että Suomi suunnittelee ottavansa kolmannella viiteajanjaksolla käyttöön useita ilmaliikenteen hallintajärjestelmän parannuksia, joihin kuuluvat yhteinen lentotietojen käsittelyjärjestelmä Viron kanssa rajatylittävän yhteistyön lisäämiseksi sekä puheviestintäjärjestelmän (VCS) päivittäminen.

| (25) | Komissio toteaa myös, että Suomi aikoo lisätä kokoaikaisten lennonjohtajien määrää jonkin verran vuodesta 2022 alkaen ja ottaa käyttöön lennonjohtajien yhteisen työvuorojärjestelyn ja suunnittelun Viron kanssa. |
| --- | --- |

(25)

Komissio toteaa myös, että Suomi aikoo lisätä kokoaikaisten lennonjohtajien määrää jonkin verran vuodesta 2022 alkaen ja ottaa käyttöön lennonjohtajien yhteisen työvuorojärjestelyn ja suunnittelun Viron kanssa.

| (26) | Johdanto-osan 23–25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan 23–25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (27) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoiteluonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Suomen osalta. |
| --- | --- |

(27)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoiteluonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Suomen osalta.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (28) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Suomen esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(28)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Suomen esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (29) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (30) | Suomen kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Suomen lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 55,87 euroa | 40,70 euroa | 81,42 euroa | 48,63 euroa | 41,43 euroa | 40,22 euroa |

(30)

Suomen kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Suomen lentoreittimaksuvyöhyke

Suomen lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

55,87 euroa

55,87 euroa

40,70 euroa

40,70 euroa

81,42 euroa

81,42 euroa

48,63 euroa

48,63 euroa

41,43 euroa

41,43 euroa

40,22 euroa

40,22 euroa

| (31) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Suomen reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –0,3 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(31)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Suomen reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –0,3 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (32) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Suomen reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –3,6 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen –1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(32)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Suomen reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –3,6 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen –1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (33) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Suomen määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 40,70 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 17,4 prosenttia vähemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 49,28 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Suomen määritetty reitinaikainen yksikkökustannus jää alle vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on –13,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(33)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Suomen määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 40,70 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 17,4 prosenttia vähemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 49,28 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Suomen määritetty reitinaikainen yksikkökustannus jää alle vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on –13,6 prosenttia.

| (34) | Johdanto-osan 31–33 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(34)

Johdanto-osan 31–33 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (35) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Suomen osalta. |
| --- | --- |

(35)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Suomen osalta.

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

| (36) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen. |
| --- | --- |

(36)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen.

| (37) | Komissio toteaa, että Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuun reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,0 prosenttia määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(37)

Komissio toteaa, että Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuun reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,0 prosenttia määritetyistä kustannuksista.

| (38) | Komissio toteaa, että Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuun lähi- ja lähestymisalueen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,25 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,0 prosenttia määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(38)

Komissio toteaa, että Suomen suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuun lähi- ja lähestymisalueen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,25 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,0 prosenttia määritetyistä kustannuksista.

| (39) | Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetuilla taloudellisilla enimmäishaitoilla, jotka ovat 0,50 prosenttia ja 0,25 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(39)

Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetuilla taloudellisilla enimmäishaitoilla, jotka ovat 0,50 prosenttia ja 0,25 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään.

| (40) | Sen vuoksi Suomen olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(40)

Sen vuoksi Suomen olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (41) | Komissio on todennut johdanto-osan 10–40 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Suomen toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(41)

Komissio on todennut johdanto-osan 10–40 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Suomen toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (42) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(42)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (43) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(43)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Suomi on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Suomen tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1).

6

---

LIITE

Suorituskykytavoitteet, jotka sisältyvät Suomen asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen ja joiden on todettu olevan johdonmukaisia kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Suomi | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| ANS Finland | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

Suomi

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

ANS Finland

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen reitinaikainen lennon tehokkuus

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomen luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 0,88  % | 0,88  % | 0,88  % | 0,88  % |
| Suomen viitearvot | 0,88  % | 0,88  % | 0,88  % | 0,88  % |

2021

2022

2023

2024

Suomen luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

0,88  %

0,88  %

0,88  %

0,88  %

Suomen viitearvot

0,88  %

0,88  %

0,88  %

0,88  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Suomen reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti | 0,03 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |
| Suomen viitearvot | 0,03 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Suomen reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti

0,03

0,05

0,05

0,05

Suomen viitearvot

0,03

0,05

0,05

0,05

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Suomen lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 55,87 euroa | 40,70 euroa | 81,42 euroa | 48,63 euroa | 41,43 euroa | 40,22 euroa |

Suomen lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

55,87 euroa

40,70 euroa

81,42 euroa

48,63 euroa

41,43 euroa

40,22 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/89 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/89

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/766,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Irlannin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2287)

(Ainoastaan englannin- ja iirinkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Irlannin toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Irlannin toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Irlannin ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnosta uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Irlannin ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnosta uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (9) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Irlannin esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Irlannin esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (10) | Irlannin turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Irlanti | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| IAA | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | D | D | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

(10)

Irlannin turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Irlanti

Irlanti

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

IAA

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

D

D

D

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

C

| (11) | Komissio on todennut, että Irlannin maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (IAA) ehdottamat turvallisuustavoitteet vastaavat unionin laajuisia turvallisuustavoitteita kalenterivuosina 2021–2024. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on todennut, että Irlannin maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (IAA) ehdottamat turvallisuustavoitteet vastaavat unionin laajuisia turvallisuustavoitteita kalenterivuosina 2021–2024.

| (12) | Komissio toteaa, että Irlannin toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa viitataan IAA:n liiketoimintasuunnitelmaan kuuluviin toimenpiteisiin paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi. Toimenpiteisiin kuuluu komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/373 (6) vahvistettujen vaatimusten täytäntöönpano sekä turvallisuuteen liittyvät investoinnit. Kansallinen turvallisuusviranomainen ilmoittaa jatkavansa turvallisuudenhallintaa koskevan kyselylomakkeen tulosten tarkistamista vuosittain ja määrää paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi korjaavia toimenpiteitä kaikilla aloilla, joilla vaatimuksia ei ole noudatettu. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toteaa, että Irlannin toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa viitataan IAA:n liiketoimintasuunnitelmaan kuuluviin toimenpiteisiin paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi. Toimenpiteisiin kuuluu komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/373 (6) vahvistettujen vaatimusten täytäntöönpano sekä turvallisuuteen liittyvät investoinnit. Kansallinen turvallisuusviranomainen ilmoittaa jatkavansa turvallisuudenhallintaa koskevan kyselylomakkeen tulosten tarkistamista vuosittain ja määrää paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi korjaavia toimenpiteitä kaikilla aloilla, joilla vaatimuksia ei ole noudatettu.

6

| (13) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(13)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (14) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Irlannin esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Irlannin esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (15) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(15)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (16) | Irlannin ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Irlannin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,13  % | 1,13  % | 1,13  % | 1,13  % |
| Irlannin viitearvot | 1,13  % | 1,13  % | 1,13  % | 1,13  % |

(16)

Irlannin ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Irlannin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Irlannin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

1,13  %

1,13  %

1,13  %

1,13  %

1,13  %

1,13  %

1,13  %

1,13  %

Irlannin viitearvot

1,13  %

1,13  %

1,13  %

1,13  %

| (17) | Komissio toteaa, että Irlannin ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(17)

Komissio toteaa, että Irlannin ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (18) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Irlanti on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien Shannonin lentotiedotusalueen (FIR) uudelleenorganisointi ja suorituskykyyn perustuvan navigoinnin (PBN) siirtymäsuunnitelman täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(18)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Irlanti on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien Shannonin lentotiedotusalueen (FIR) uudelleenorganisointi ja suorituskykyyn perustuvan navigoinnin (PBN) siirtymäsuunnitelman täytäntöönpano.

| (19) | Lisäksi komissio toteaa, että Irlanti on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) sekä ylä- että alailmatilassa. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi komissio toteaa, että Irlanti on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) sekä ylä- että alailmatilassa.

| (20) | Johdanto-osan 17–19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(20)

Johdanto-osan 17–19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (21) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Irlannin esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Irlannin esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (22) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(22)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (23) | Irlannin kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Irlannin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,01 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |
| Irlannin viitearvot | 0,01 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |

(23)

Irlannin kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Irlannin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

Luonnos Irlannin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,01

0,01

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

Irlannin viitearvot

0,01

0,03

0,03

0,03

| (24) | Komissio toteaa, että Irlannin ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa, että Irlannin ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (25) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Irlanti on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa joustava ilmatilan sektorijako, lennonjohtajien monikelpuutukset, reitinaikainen varalentotoimintakeskus Shannonin aluelennonjohtokeskukselle ja hankkeet, joissa keskitytään sektorikapasiteetin lisäämiseen. |
| --- | --- |

(25)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Irlanti on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa joustava ilmatilan sektorijako, lennonjohtajien monikelpuutukset, reitinaikainen varalentotoimintakeskus Shannonin aluelennonjohtokeskukselle ja hankkeet, joissa keskitytään sektorikapasiteetin lisäämiseen.

| (26) | Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (27) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Irlannin osalta. |
| --- | --- |

(27)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Irlannin osalta.

| (28) | Komissio on todennut, että kolmannelle viiteajanjaksolle ehdotetut keskimääräisen ATFM-viivästyksen tavoiteajat, jotka ovat 0,25–0,20 minuuttia kalenterivuosina 2021–2024 ovat selvästi pidemmät kuin kaikilla paitsi yhdellä toisen viiteajanjakson kalenterivuosista saavutettu ATFM-viivästystaso, jolloin ATFM-viivästys oli noin 0,15 minuuttia lentoa kohti. |
| --- | --- |

(28)

Komissio on todennut, että kolmannelle viiteajanjaksolle ehdotetut keskimääräisen ATFM-viivästyksen tavoiteajat, jotka ovat 0,25–0,20 minuuttia kalenterivuosina 2021–2024 ovat selvästi pidemmät kuin kaikilla paitsi yhdellä toisen viiteajanjakson kalenterivuosista saavutettu ATFM-viivästystaso, jolloin ATFM-viivästys oli noin 0,15 minuuttia lentoa kohti.

| (29) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Irlannin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteitaan edellä esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia alaspäin. |
| --- | --- |

(29)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Irlannin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteitaan edellä esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia alaspäin.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (30) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Irlannin esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(30)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Irlannin esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (31) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (32) | Irlannin kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Irlannin lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 26,36 euroa | 25,03 euroa | 47,25 euroa | 29,84 euroa | 25,01 euroa | 24,66 euroa |

(32)

Irlannin kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Irlannin lentoreittimaksuvyöhyke

Irlannin lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

26,36 euroa

26,36 euroa

25,03 euroa

25,03 euroa

47,25 euroa

47,25 euroa

29,84 euroa

29,84 euroa

25,01 euroa

25,01 euroa

24,66 euroa

24,66 euroa

| (33) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Irlannin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –0,4 prosenttia vuodessa kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(33)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Irlannin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –0,4 prosenttia vuodessa kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (34) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Irlannin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –0,7 prosenttia vuodessa toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen –1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(34)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Irlannin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –0,7 prosenttia vuodessa toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen –1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (35) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Irlannin määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 25,03 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 52,9 prosenttia pienempi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 53,20 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Irlannin reitinaikainen määritetty yksikkökustannus vuodelle 2024 on edelleen 51,1 prosenttia alhaisempi kuin vertailuryhmän keskiarvo. |
| --- | --- |

(35)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Irlannin määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 25,03 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 52,9 prosenttia pienempi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 53,20 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Irlannin reitinaikainen määritetty yksikkökustannus vuodelle 2024 on edelleen 51,1 prosenttia alhaisempi kuin vertailuryhmän keskiarvo.

| (36) | Kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan, on selvää, että Irlannin määritetyn yksikkökustannuksen suuntaus kolmannella viiteajanjaksolla ylittää suurelta osin vastaavan unionin laajuisen suuntauksen. Lisäksi Irlannin määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on alhaisempi kuin vuosien 2014 ja 2019 perusarvot, mikä osoittaa, että kustannustehokkuusedut saavutetaan sekä keskipitkällä että pitkällä aikavälillä. Lopuksi Irlanti osoittaa johdanto-osan 35 kappaleeseen viitaten, että määritetty yksikkökustannustaso on erittäin kustannustehokas, sillä vuoden 2019 perusarvo ja Irlannin vuoden 2024 määritetty yksikkökustannus ovat molemmat huomattavasti eli yli 50 prosenttia vertailuryhmän keskiarvoja alhaisemmat. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että johdanto-osan 34 kappaleessa havaittu poikkeama unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä ei estä saavuttamasta johdonmukaisuutta unionin laajuisten kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden kanssa Irlannin osalta. |
| --- | --- |

(36)

Kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan, on selvää, että Irlannin määritetyn yksikkökustannuksen suuntaus kolmannella viiteajanjaksolla ylittää suurelta osin vastaavan unionin laajuisen suuntauksen. Lisäksi Irlannin määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on alhaisempi kuin vuosien 2014 ja 2019 perusarvot, mikä osoittaa, että kustannustehokkuusedut saavutetaan sekä keskipitkällä että pitkällä aikavälillä. Lopuksi Irlanti osoittaa johdanto-osan 35 kappaleeseen viitaten, että määritetty yksikkökustannustaso on erittäin kustannustehokas, sillä vuoden 2019 perusarvo ja Irlannin vuoden 2024 määritetty yksikkökustannus ovat molemmat huomattavasti eli yli 50 prosenttia vertailuryhmän keskiarvoja alhaisemmat. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että johdanto-osan 34 kappaleessa havaittu poikkeama unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä ei estä saavuttamasta johdonmukaisuutta unionin laajuisten kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden kanssa Irlannin osalta.

| (37) | Johdanto-osan 33–36 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(37)

Johdanto-osan 33–36 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (38) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Irlannin osalta. |
| --- | --- |

(38)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Irlannin osalta.

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

| (39) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen. |
| --- | --- |

(39)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen.

| (40) | Komissio toteaa, että Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,0 prosenttia määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(40)

Komissio toteaa, että Irlannin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,0 prosenttia määritetyistä kustannuksista.

| (41) | Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(41)

Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään.

| (42) | Sen vuoksi Irlannin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(42)

Sen vuoksi Irlannin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (43) | Komissio on todennut johdanto-osan 9–42 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Irlannin toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(43)

Komissio on todennut johdanto-osan 9–42 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Irlannin toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (44) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(44)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (45) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(45)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Irlanti on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Irlannille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1).

6

---

LIITE

Suorituskykytavoitteet, jotka sisältyvät Irlannin asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen ja joiden on todettu olevan johdonmukaisia kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Irlanti | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| IAA | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | D | D | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

Irlanti

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

IAA

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

D

D

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen lennon tehokkuus reitillä

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Irlannin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,13  % | 1,13  % | 1,13  % | 1,13  % |
| Irlannin viitearvot | 1,13  % | 1,13  % | 1,13  % | 1,13  % |

2021

2022

2023

2024

Irlannin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

1,13  %

1,13  %

1,13  %

1,13  %

Irlannin viitearvot

1,13  %

1,13  %

1,13  %

1,13  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Irlannin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,01 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |
| Irlannin viitearvot | 0,01 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Irlannin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

0,01

0,03

0,03

0,03

Irlannin viitearvot

0,01

0,03

0,03

0,03

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Irlannin lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuus-tavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 26,36 euroa | 25,03 euroa | 47,25 euroa | 29,84 euroa | 25,01 euroa | 24,66 euroa |

Irlannin lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuus-tavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

26,36 euroa

25,03 euroa

47,25 euroa

29,84 euroa

25,01 euroa

24,66 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/97 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/97

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/767,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Portugalin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2288)

(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA: n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISET NÄKÖKOHDAT

YLEISET NÄKÖKOHDAT

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Portugalin toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Portugalin toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Portugalin ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Portugalin ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (9) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Portugalin esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Portugalin esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (10) | Portugalin turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Portugali | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| NAV Portugal | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

(10)

Portugalin turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Portugali

Portugali

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

NAV Portugal

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

C

| (11) | Komissio on todennut, että Portugalin maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (NAV Portugal) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on todennut, että Portugalin maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (NAV Portugal) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024.

| (12) | Komissio toteaa, että Portugalin toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään NAV Portugalia koskevia toimenpiteitä paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi, kuten olemassa olevien välineiden kehittäminen, turvallisuusindikaattoreiden seurantaprosessin ja turvallisuuskulttuuria koskevan raportoinnin parantaminen sekä turvallisuusjohtamisjärjestelmää koskevan koulutusrakenteen tarkistaminen. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toteaa, että Portugalin toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään NAV Portugalia koskevia toimenpiteitä paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi, kuten olemassa olevien välineiden kehittäminen, turvallisuusindikaattoreiden seurantaprosessin ja turvallisuuskulttuuria koskevan raportoinnin parantaminen sekä turvallisuusjohtamisjärjestelmää koskevan koulutusrakenteen tarkistaminen.

| (13) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(13)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (14) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Portugalin esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siten verrattu Euroopan reittiverkon kehittämissuunnitelmassa (ERNIP) vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Portugalin esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siten verrattu Euroopan reittiverkon kehittämissuunnitelmassa (ERNIP) vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (15) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(15)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (16) | Portugalin ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Portugalin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,80  % | 1,80  % | 1,80  % | 1,80  % |
| Portugalin viitearvot | 1,80  % | 1,80  % | 1,80  % | 1,80  % |

(16)

Portugalin ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Portugalin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Portugalin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

1,80  %

1,80  %

1,80  %

1,80  %

1,80  %

1,80  %

1,80  %

1,80  %

Portugalin viitearvot

1,80  %

1,80  %

1,80  %

1,80  %

| (17) | Komissio toteaa, että Portugalin ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(17)

Komissio toteaa, että Portugalin ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (18) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Portugali on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien Madeiran lähestymisalueen (TMA) optimointi ja laajentaminen, suorituskykyyn perustuvan navigoinnin (PBN) siirtymäsuunnitelman täytäntöönpano, vakiolähtöreittien (SID) ja vakiotuloreittien (STAR) uudet rakenteet Cascais’ssa, Lissabonin lähestymisalueen point merge -järjestelmä sekä useita toimenpiteitä rajatylittävän yhteistyön lisäämiseksi Ranskan, Espanjan ja Marokon kanssa. |
| --- | --- |

(18)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Portugali on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien Madeiran lähestymisalueen (TMA) optimointi ja laajentaminen, suorituskykyyn perustuvan navigoinnin (PBN) siirtymäsuunnitelman täytäntöönpano, vakiolähtöreittien (SID) ja vakiotuloreittien (STAR) uudet rakenteet Cascais’ssa, Lissabonin lähestymisalueen point merge -järjestelmä sekä useita toimenpiteitä rajatylittävän yhteistyön lisäämiseksi Ranskan, Espanjan ja Marokon kanssa.

| (19) | Lisäksi komissio toteaa, että Portugali on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) lentopinnalta 245 alkaen Lissabonin lentotiedotusalueella (FIR) ja aikoo laajentaa vapaan reitityksen ilmatilan Santa Marian lentotiedotusalueelle vuoden 2024 lopulla. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi komissio toteaa, että Portugali on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) lentopinnalta 245 alkaen Lissabonin lentotiedotusalueella (FIR) ja aikoo laajentaa vapaan reitityksen ilmatilan Santa Marian lentotiedotusalueelle vuoden 2024 lopulla.

| (20) | Johdanto-osan 17–19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(20)

Johdanto-osan 17–19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (21) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Portugalin esittämien, keskimääräistä ilmaliikennevirtojen säätelyssä (ATFM) johtuvaa viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Portugalin esittämien, keskimääräistä ilmaliikennevirtojen säätelyssä (ATFM) johtuvaa viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (22) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(22)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (23) | Portugalin kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Portugalin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,09 | 0,13 | 0,13 | 0,13 |
| Portugalin viitearvot | 0,09 | 0,13 | 0,13 | 0,13 |

(23)

Portugalin kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Portugalin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

Luonnos Portugalin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,09

0,09

0,13

0,13

0,13

0,13

0,13

0,13

Portugalin viitearvot

0,09

0,13

0,13

0,13

| (24) | Komissio toteaa, että Portugalin ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa, että Portugalin ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (25) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Portugali on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa siirtyminen uuteen ilmaliikenteen hallintajärjestelmään ja lentotoiminnan (OPS) operaatiokeskukseen, ilmatilan muutokset, joihin sisältyy vapaan reitityksen ilmatilan rajatylittäviä aloitteita, tehostetut ilmaliikennevirtojen säätelyn ja kapasiteetin hallinnan (ATFCM) menettelyt sekä palvelukseenottoa koskevan suunnitelman toteuttaminen lennonjohtajien määrän lisäämiseksi merkittävästi (lisäys kokoaikavastaavina ilmaistuna vuoteen 2024 mennessä 25 prosenttia vuoden 2019 tasosta). |
| --- | --- |

(25)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Portugali on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa siirtyminen uuteen ilmaliikenteen hallintajärjestelmään ja lentotoiminnan (OPS) operaatiokeskukseen, ilmatilan muutokset, joihin sisältyy vapaan reitityksen ilmatilan rajatylittäviä aloitteita, tehostetut ilmaliikennevirtojen säätelyn ja kapasiteetin hallinnan (ATFCM) menettelyt sekä palvelukseenottoa koskevan suunnitelman toteuttaminen lennonjohtajien määrän lisäämiseksi merkittävästi (lisäys kokoaikavastaavina ilmaistuna vuoteen 2024 mennessä 25 prosenttia vuoden 2019 tasosta).

| (26) | Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (27) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Portugalin osalta. |
| --- | --- |

(27)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Portugalin osalta.

| (28) | Komissio havaitsi, että verrattaessa saapumisen keskimääräistä ATFM-viivästystä koskevia kansallisia tavoiteluonnoksia samankaltaisten lentoasemien suorituskykyyn toisen viiteajanjakson aikana ATFM-viivästysten odotetaan Lissabonin ja Porton lentoasemilla olevan pidempiä kuin ennakoidut viivästykset samankaltaisilla lentoasemilla. |
| --- | --- |

(28)

Komissio havaitsi, että verrattaessa saapumisen keskimääräistä ATFM-viivästystä koskevia kansallisia tavoiteluonnoksia samankaltaisten lentoasemien suorituskykyyn toisen viiteajanjakson aikana ATFM-viivästysten odotetaan Lissabonin ja Porton lentoasemilla olevan pidempiä kuin ennakoidut viivästykset samankaltaisilla lentoasemilla.

| (29) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Portugalin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteitaan edellä esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia alaspäin. |
| --- | --- |

(29)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Portugalin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteitaan edellä esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia alaspäin.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (30) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Portugalin esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyjä yksikkökustannuksia koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen kriteerien perusteella. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(30)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Portugalin esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyjä yksikkökustannuksia koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen kriteerien perusteella. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (31) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (32) | Portugalin kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Manner-Portugalin lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 36,13 euroa | 34,88 euroa | 65,82 euroa | 40,78 euroa | 40,37 euroa | 37,87 euroa |

(32)

Portugalin kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Manner-Portugalin lentoreittimaksuvyöhyke

Manner-Portugalin lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

36,13 euroa

36,13 euroa

34,88 euroa

34,88 euroa

65,82 euroa

65,82 euroa

40,78 euroa

40,78 euroa

40,37 euroa

40,37 euroa

37,87 euroa

37,87 euroa

| (33) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Portugalin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +2,1 prosenttia vuodessa kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(33)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Portugalin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +2,1 prosenttia vuodessa kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (34) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Portugalin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +0,5 prosenttia vuodessa toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen –1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(34)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Portugalin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +0,5 prosenttia vuodessa toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen –1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (35) | Verrattaessa johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa tarkoitettuja määritetyn yksikkökustannuksen paikallisia ja unionin laajuisia kehityssuuntauksia olisi kuitenkin otettava huomioon, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) Portugalille kolmannen viiteajanjakson aikana ennustaman reitinaikaisen liikenteen kasvun ennustetaan olevan merkittävästi vähäisempää kuin keskimääräinen liikenteen kasvu unionin tasolla. Tämän vuoksi Portugalin on vaikeampaa seurata tätä määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuista kehitystä. |
| --- | --- |

(35)

Verrattaessa johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa tarkoitettuja määritetyn yksikkökustannuksen paikallisia ja unionin laajuisia kehityssuuntauksia olisi kuitenkin otettava huomioon, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) Portugalille kolmannen viiteajanjakson aikana ennustaman reitinaikaisen liikenteen kasvun ennustetaan olevan merkittävästi vähäisempää kuin keskimääräinen liikenteen kasvu unionin tasolla. Tämän vuoksi Portugalin on vaikeampaa seurata tätä määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuista kehitystä.

| (36) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Portugalin määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 34,88 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 12,2 prosenttia pienempi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 39,73 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Portugalin reitinaikainen määritetty yksikkökustannus vuodelle 2024 on edelleen 9,8 prosenttia alhaisempi kuin vertailuryhmän keskiarvo. |
| --- | --- |

(36)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Portugalin määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 34,88 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 12,2 prosenttia pienempi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 39,73 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Portugalin reitinaikainen määritetty yksikkökustannus vuodelle 2024 on edelleen 9,8 prosenttia alhaisempi kuin vertailuryhmän keskiarvo.

| (37) | Komissio on lisäksi tutkinut, voitaisiinko johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa esitettyjä poikkeamia pitää tarpeellisina ja oikeasuhteisina täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti edellyttäen, että todetut poikkeamiset määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisesta kehityksestä tai määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisesta pitkän aikavälin kehityksestä johtuvat yksinomaan ylimääräisistä määritetyistä kustannuksista, jotka liittyvät suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tarvittaviin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 alakohdassa tarkoitettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(37)

Komissio on lisäksi tutkinut, voitaisiinko johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa esitettyjä poikkeamia pitää tarpeellisina ja oikeasuhteisina täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti edellyttäen, että todetut poikkeamiset määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisesta kehityksestä tai määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisesta pitkän aikavälin kehityksestä johtuvat yksinomaan ylimääräisistä määritetyistä kustannuksista, jotka liittyvät suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tarvittaviin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 alakohdassa tarkoitettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin.

| (38) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa määritellyn perusteen osalta komissio toteaa, että Portugali esittää suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan toimenpiteitä ja investointeja, joita lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan NAV Portugalin on määrä toteuttaa paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(38)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa määritellyn perusteen osalta komissio toteaa, että Portugali esittää suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan toimenpiteitä ja investointeja, joita lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan NAV Portugalin on määrä toteuttaa paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi.

| (39) | Erityisesti Portugali aikoo ottaa käyttöön uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän, koska tällä hetkellä käytössä oleva järjestelmä on tullut elinkaarensa loppuun ja se on tarpeen korvata. Tämä onkin tärkeää, jotta voidaan turvata riittävän kapasiteetin tarjoaminen tulevaisuudessa, sillä nykyinen ilmaliikenteen hallintajärjestelmä on ollut syynä merkittävään osaan NAV Portugalin ATFM-viivästyksistä toisella viiteajanjaksolla ennen covid-19-pandemiaa. Uusi ilmaliikenteen hallintajärjestelmä vähentää lennonjohtajien ilma-aluskohtaista työmäärää sekä mahdollistaa uudet toiminnot ja tuottaa siten operatiivista hyötyä. |
| --- | --- |

(39)

Erityisesti Portugali aikoo ottaa käyttöön uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän, koska tällä hetkellä käytössä oleva järjestelmä on tullut elinkaarensa loppuun ja se on tarpeen korvata. Tämä onkin tärkeää, jotta voidaan turvata riittävän kapasiteetin tarjoaminen tulevaisuudessa, sillä nykyinen ilmaliikenteen hallintajärjestelmä on ollut syynä merkittävään osaan NAV Portugalin ATFM-viivästyksistä toisella viiteajanjaksolla ennen covid-19-pandemiaa. Uusi ilmaliikenteen hallintajärjestelmä vähentää lennonjohtajien ilma-aluskohtaista työmäärää sekä mahdollistaa uudet toiminnot ja tuottaa siten operatiivista hyötyä.

| (40) | Lisäksi Portugali aikoo kolmannella viiteajanjaksolla lisätä merkittävästi lennonjohtajien kokoaikavastaavaa määrää. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta Portugalin reitinaikaiseen ilmatilaan voidaan avata useampia sektoreita kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä, mikä lisää käytettävissä olevaa kapasiteettia. |
| --- | --- |

(40)

Lisäksi Portugali aikoo kolmannella viiteajanjaksolla lisätä merkittävästi lennonjohtajien kokoaikavastaavaa määrää. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta Portugalin reitinaikaiseen ilmatilaan voidaan avata useampia sektoreita kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä, mikä lisää käytettävissä olevaa kapasiteettia.

| (41) | Suorituskyvyn tarkastuselimen yksityiskohtaisen analyysin perusteella komissio katsoo, että Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esittämät asiaankuuluvat toimenpiteet ovat tarpeellisia paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella voidaan lisäksi päätellä, että kyseisistä toimenpiteistä aiheutuvat lisäkustannukset ovat suuremmat kuin johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa tarkoitettu poikkeama määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisesta kehityksestä ja määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisesta pitkän aikavälin kehityksestä. |
| --- | --- |

(41)

Suorituskyvyn tarkastuselimen yksityiskohtaisen analyysin perusteella komissio katsoo, että Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esittämät asiaankuuluvat toimenpiteet ovat tarpeellisia paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella voidaan lisäksi päätellä, että kyseisistä toimenpiteistä aiheutuvat lisäkustannukset ovat suuremmat kuin johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa tarkoitettu poikkeama määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisesta kehityksestä ja määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisesta pitkän aikavälin kehityksestä.

| (42) | Johdanto-osan 38–41 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo näin ollen, että 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa esitetty peruste täyttyy Portugalin osalta. |
| --- | --- |

(42)

Johdanto-osan 38–41 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo näin ollen, että 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa esitetty peruste täyttyy Portugalin osalta.

| (43) | Edellä esitetystä seuraa, ettei ole tarpeen tutkia tarkemmin, täyttyykö 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa esitetty peruste Portugalin osalta. |
| --- | --- |

(43)

Edellä esitetystä seuraa, ettei ole tarpeen tutkia tarkemmin, täyttyykö 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa esitetty peruste Portugalin osalta.

| (44) | Johdanto-osan 33–43 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(44)

Johdanto-osan 33–43 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (45) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Portugalin osalta. |
| --- | --- |

(45)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Portugalin osalta.

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

| (46) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen. |
| --- | --- |

(46)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen.

| (47) | Komissio toteaa, että Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(47)

Komissio toteaa, että Portugalin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista.

| (48) | Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(48)

Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään.

| (49) | Sen vuoksi Portugalin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(49)

Sen vuoksi Portugalin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (50) | Komissio on todennut johdanto-osan 9–49 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Portugalin toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(50)

Komissio on todennut johdanto-osan 9–49 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Portugalin toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (51) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(51)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (52) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrannollinen lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(52)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrannollinen lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Portugali on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

---

LIITE

Suorituskykytavoitteet, jotka sisältyvät Portugalin asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen ja joiden on todettu olevan johdonmukaisia kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Portugali | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| NAV Portugal | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

Portugali

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

NAV Portugal

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen reitinaikainen lennon tehokkuus

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Portugalin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,80  % | 1,80  % | 1,80  % | 1,80  % |
| Portugalin viitearvot | 1,80  % | 1,80  % | 1,80  % | 1,80  % |

2021

2022

2023

2024

Portugalin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

1,80  %

1,80  %

1,80  %

1,80  %

Portugalin viitearvot

1,80  %

1,80  %

1,80  %

1,80  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Portugalin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,09 | 0,13 | 0,13 | 0,13 |
| Portugalin viitearvot | 0,09 | 0,13 | 0,13 | 0,13 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Portugalin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

0,09

0,13

0,13

0,13

Portugalin viitearvot

0,09

0,13

0,13

0,13

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Manner-Portugalin lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 36,13 euroa | 34,88 euroa | 65,82 euroa | 40,78 euroa | 40,37 euroa | 37,87 euroa |

Manner-Portugalin lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

36,13 euroa

34,88 euroa

65,82 euroa

40,78 euroa

40,37 euroa

37,87 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/107 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/107

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/768,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Slovakian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2289)

(Ainoastaan slovakinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Slovakian toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Slovakian toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Slovakian ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja ottaen huomioon paikalliset olosuhteet. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Slovakian ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja ottaen huomioon paikalliset olosuhteet. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

| (9) | Koska Slovakiassa ei ole täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan kuuluvaa lentoasemaa kolmannella viiteajanjaksolla, lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluille ei ole asetettu paikallisia suorituskykytavoitteita kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa. Sen vuoksi tässä päätöksessä esitetyt havainnot koskevat ainoastaan reitinaikaisia lennonvarmistuspalveluja. |
| --- | --- |

(9)

Koska Slovakiassa ei ole täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan kuuluvaa lentoasemaa kolmannella viiteajanjaksolla, lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluille ei ole asetettu paikallisia suorituskykytavoitteita kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa. Sen vuoksi tässä päätöksessä esitetyt havainnot koskevat ainoastaan reitinaikaisia lennonvarmistuspalveluja.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (10) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Slovakian esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(10)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Slovakian esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (11) | Slovakian turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Slovakia | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| LPS SR | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | B | B | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | B | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | B | B | C | C |

(11)

Slovakian turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Slovakia

Slovakia

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

LPS SR

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

B

B

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

B

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

B

B

C

C

C

| (12) | Komissio toteaa Slovakian maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (LPS SR) ehdottamista turvallisuustavoiteluonnoksista, että paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät turvallisuuden edistämisen osalta unionin laajuisen suorituskykytavoitteen kunakin kalenterivuonna vuosina 2021–2024. Turvallisuuden varmistamisen osalta paikalliset tavoitteet on sovitettu yhteen unionin laajuisen suorituskykytavoitteen kanssa vuodesta 2022 eteenpäin, kun taas turvallisuuspolitiikan ja -tavoitteiden ja turvallisuuskulttuurin aloilla unionin laajuinen tavoite on tarkoitus olla saavutettu vuodesta 2023 alkaen. Turvallisuusriskien hallinnan osalta johdonmukaisuus unionin laajuisen suorituskykytavoitteen kanssa on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toteaa Slovakian maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (LPS SR) ehdottamista turvallisuustavoiteluonnoksista, että paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät turvallisuuden edistämisen osalta unionin laajuisen suorituskykytavoitteen kunakin kalenterivuonna vuosina 2021–2024. Turvallisuuden varmistamisen osalta paikalliset tavoitteet on sovitettu yhteen unionin laajuisen suorituskykytavoitteen kanssa vuodesta 2022 eteenpäin, kun taas turvallisuuspolitiikan ja -tavoitteiden ja turvallisuuskulttuurin aloilla unionin laajuinen tavoite on tarkoitus olla saavutettu vuodesta 2023 alkaen. Turvallisuusriskien hallinnan osalta johdonmukaisuus unionin laajuisen suorituskykytavoitteen kanssa on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024.

| (13) | Komissio toteaa, että Slovakian toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa LPS SR:lle esitetään paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, kuten toimet oikeudenmukaisen turvallisuuskulttuurin parantamiseksi, hätätilanteisiin liittyvien toimintamenettelyjen vahvistaminen sekä turvallisuudenhallintahenkilöstön koulutustoimet. |
| --- | --- |

(13)

Komissio toteaa, että Slovakian toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa LPS SR:lle esitetään paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, kuten toimet oikeudenmukaisen turvallisuuskulttuurin parantamiseksi, hätätilanteisiin liittyvien toimintamenettelyjen vahvistaminen sekä turvallisuudenhallintahenkilöstön koulutustoimet.

| (14) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(14)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (15) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Slovakian esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(15)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Slovakian esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisia toimenpiteitä.

| (16) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(16)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (17) | Slovakian ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slovakian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 2,15  % | 2,13  % | 2,13  % | 2,13  % |
| Slovakian viitearvot | 2,15  % | 2,13  % | 2,13  % | 2,13  % |

(17)

Slovakian ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Slovakian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Slovakian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

2,15  %

2,15  %

2,13  %

2,13  %

2,13  %

2,13  %

2,13  %

2,13  %

Slovakian viitearvot

2,15  %

2,13  %

2,13  %

2,13  %

| (18) | Komissio toteaa, että Slovakian ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(18)

Komissio toteaa, että Slovakian ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (19) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Slovakia on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä, joihin kuuluu Kaakkois-Euroopan vapaan reitityksen ilmatilan (SEE FRA) edistäminen, rajatylittävän yhteistyön lisääminen ja Bratislavan aluelennonjohtokeskuksen sektorijaon uudelleenjärjestäminen. |
| --- | --- |

(19)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Slovakia on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä, joihin kuuluu Kaakkois-Euroopan vapaan reitityksen ilmatilan (SEE FRA) edistäminen, rajatylittävän yhteistyön lisääminen ja Bratislavan aluelennonjohtokeskuksen sektorijaon uudelleenjärjestäminen.

| (20) | Lisäksi komissio toteaa, että Slovakia on jo ottanut käyttöön ympärivuorokautisen vapaan reitin ilmatilan. |
| --- | --- |

(20)

Lisäksi komissio toteaa, että Slovakia on jo ottanut käyttöön ympärivuorokautisen vapaan reitin ilmatilan.

| (21) | Johdanto-osan 18–20 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(21)

Johdanto-osan 18–20 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (22) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Slovakian esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(22)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Slovakian esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisia toimenpiteitä.

| (23) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(23)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (24) | Slovakian kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Slovakian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti | 0,05 | 0,07 | 0,08 | 0,07 |
| Slovakian viitearvot | 0,05 | 0,07 | 0,08 | 0,07 |

(24)

Slovakian kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Slovakian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti

Luonnos Slovakian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,05

0,05

0,07

0,07

0,08

0,08

0,07

0,07

Slovakian viitearvot

0,05

0,07

0,08

0,07

| (25) | Komissio toteaa, että Slovakian ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(25)

Komissio toteaa, että Slovakian ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (26) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Slovakia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa ilmaliikenteen hallintajärjestelmän parantaminen, ilma-aluksen ja maa-aseman välisen tiedonsiirtoyhteyden käyttöönotto, sektorikapasiteetin uudelleenarviointi ja lisääminen, osallistuminen SEE FRA -hankkeeseen, paremmat tekniikat ilmaliikennevirtojen säätelyyn ja kapasiteetin hallintaan sekä lennonjohtajien rekrytoinnin lisääminen niin, että kokoaikavastaavien lennonjohtajien kokonaismäärä kasvaa kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(26)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Slovakia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa ilmaliikenteen hallintajärjestelmän parantaminen, ilma-aluksen ja maa-aseman välisen tiedonsiirtoyhteyden käyttöönotto, sektorikapasiteetin uudelleenarviointi ja lisääminen, osallistuminen SEE FRA -hankkeeseen, paremmat tekniikat ilmaliikennevirtojen säätelyyn ja kapasiteetin hallintaan sekä lennonjohtajien rekrytoinnin lisääminen niin, että kokoaikavastaavien lennonjohtajien kokonaismäärä kasvaa kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä.

| (27) | Johdanto-osan 25 ja 26 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(27)

Johdanto-osan 25 ja 26 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (28) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Slovakian esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(28)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Slovakian esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (29) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (30) | Slovakian kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Slovakian lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 57,08 euroa | 47,18 euroa | 80,51 euroa | 68,51 euroa | 59,12 euroa | 51,88 euroa |

(30)

Slovakian kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Slovakian lentoreittimaksuvyöhyke

Slovakian lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

57,08 euroa

57,08 euroa

47,18 euroa

47,18 euroa

80,51 euroa

80,51 euroa

68,51 euroa

68,51 euroa

59,12 euroa

59,12 euroa

51,88 euroa

51,88 euroa

| (31) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Slovakian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +2,4 prosenttia vuodessa kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(31)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Slovakian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +2,4 prosenttia vuodessa kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (32) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Slovakian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –1,1 prosenttia vuodessa toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen –1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(32)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Slovakian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –1,1 prosenttia vuodessa toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen –1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (33) | Verrattaessa johdanto-osan 31 ja 32 kappaleessa tarkoitettua paikallisen ja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä olisi kuitenkin otettava huomioon, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) Slovakialle kolmannen viiteajanjakson aikana ennustaman reitinaikaisen liikenteen kasvun ennustetaan olevan merkittävästi vähäisempää kuin keskimääräinen liikenteen kasvu unionin tasolla. Tämän vuoksi Slovakian on haastavampaa noudattaa mainittuja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityskulkuja. |
| --- | --- |

(33)

Verrattaessa johdanto-osan 31 ja 32 kappaleessa tarkoitettua paikallisen ja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä olisi kuitenkin otettava huomioon, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) Slovakialle kolmannen viiteajanjakson aikana ennustaman reitinaikaisen liikenteen kasvun ennustetaan olevan merkittävästi vähäisempää kuin keskimääräinen liikenteen kasvu unionin tasolla. Tämän vuoksi Slovakian on haastavampaa noudattaa mainittuja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityskulkuja.

| (34) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Slovakian määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 47,18 euroa vuoden 2017 hintoina, mikä on 23,5 prosenttia enemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 38,19 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että ero on vielä suurempi kolmannella viiteajanjaksolla, koska Slovakian reitinaikainen määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on 28,9 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskiarvo. |
| --- | --- |

(34)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Slovakian määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 47,18 euroa vuoden 2017 hintoina, mikä on 23,5 prosenttia enemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 38,19 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että ero on vielä suurempi kolmannella viiteajanjaksolla, koska Slovakian reitinaikainen määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on 28,9 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskiarvo.

| (35) | Komissio on lisäksi tutkinut, voitaisiinko johdanto-osan kappaleissa 31, 32 ja 34 todettuja poikkeamia pitää täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti tarpeellisina ja oikeasuhteisina edellyttäen, että todetut poikkeamat unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä ja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä johtuvat yksinomaan määritetyistä lisäkustannuksista, jotka liittyvät suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteetin suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tarvittaviin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 kohdassa tarkoitettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(35)

Komissio on lisäksi tutkinut, voitaisiinko johdanto-osan kappaleissa 31, 32 ja 34 todettuja poikkeamia pitää täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti tarpeellisina ja oikeasuhteisina edellyttäen, että todetut poikkeamat unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä ja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä johtuvat yksinomaan määritetyistä lisäkustannuksista, jotka liittyvät suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteetin suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tarvittaviin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 kohdassa tarkoitettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin.

| (36) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaisen perusteen osalta komissio toteaa, että Slovakia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan toimenpiteet ja investoinnit, jotka lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan eli LPS SR:n on toteutettava paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(36)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaisen perusteen osalta komissio toteaa, että Slovakia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan toimenpiteet ja investoinnit, jotka lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan eli LPS SR:n on toteutettava paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi.

| (37) | Slovakia suunnittelee erityisesti, että kokoaikavastaavien lennonjohtajien määrää lentotoiminnassa lisätään merkittävästi kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä. Kuten Slovakia selitti, LPS SR oli joutunut laajamittaisesti turvautumaan lennonjohdossa ylityötunteihin vastatakseen liikennekysyntään covid-19-pandemiaa edeltäneissä olosuhteissa. On ymmärrettävää, ettei tämä olisi pitkällä aikavälillä niin toiminnallisesti kuin taloudellisestikaan kestävää ja että LPS SR aikoo sen vuoksi jatkaa uusien lennonjohtajien rekrytointia ja koulutusta ennustetun tulevan liikennekysynnän tyydyttämiseksi. Kapasiteettia on tarkoitus lisätä edelleen parantamalla ilmaliikenteen hallintajärjestelmää, muun muassa ottamalla käyttöön ilma-aluksen ja maa-aseman välinen tiedonsiirtotoiminto sekä väline, joka mahdollistaa lennonjohtokapasiteetin edistyneemmän hallinnan. |
| --- | --- |

(37)

Slovakia suunnittelee erityisesti, että kokoaikavastaavien lennonjohtajien määrää lentotoiminnassa lisätään merkittävästi kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä. Kuten Slovakia selitti, LPS SR oli joutunut laajamittaisesti turvautumaan lennonjohdossa ylityötunteihin vastatakseen liikennekysyntään covid-19-pandemiaa edeltäneissä olosuhteissa. On ymmärrettävää, ettei tämä olisi pitkällä aikavälillä niin toiminnallisesti kuin taloudellisestikaan kestävää ja että LPS SR aikoo sen vuoksi jatkaa uusien lennonjohtajien rekrytointia ja koulutusta ennustetun tulevan liikennekysynnän tyydyttämiseksi. Kapasiteettia on tarkoitus lisätä edelleen parantamalla ilmaliikenteen hallintajärjestelmää, muun muassa ottamalla käyttöön ilma-aluksen ja maa-aseman välinen tiedonsiirtotoiminto sekä väline, joka mahdollistaa lennonjohtokapasiteetin edistyneemmän hallinnan.

| (38) | Suorituskyvyn tarkastuselimen yksityiskohtaisen analyysin perusteella komissio katsoo, että Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esittämät asiaankuuluvat toimenpiteet ovat todella tarpeen paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Kun lisäksi otetaan huomioon suorituskyvyn tarkastuselimen tekemä arviointi, voidaan päätellä, että kyseisten toimenpiteiden lisäkustannukset ovat suuremmat kuin poikkeamat unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä ja unionin laajuiseen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä (ks. 31 ja 32 kappale). |
| --- | --- |

(38)

Suorituskyvyn tarkastuselimen yksityiskohtaisen analyysin perusteella komissio katsoo, että Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esittämät asiaankuuluvat toimenpiteet ovat todella tarpeen paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Kun lisäksi otetaan huomioon suorituskyvyn tarkastuselimen tekemä arviointi, voidaan päätellä, että kyseisten toimenpiteiden lisäkustannukset ovat suuremmat kuin poikkeamat unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä ja unionin laajuiseen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä (ks. 31 ja 32 kappale).

| (39) | Edellä johdanto-osan 36–38 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo, että 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa esitetty peruste täyttyy Slovakian osalta. |
| --- | --- |

(39)

Edellä johdanto-osan 36–38 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo, että 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa esitetty peruste täyttyy Slovakian osalta.

| (40) | Edellä esitetystä seuraa, ettei ole tarpeen tutkia tarkemmin, täyttyykö 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa esitetty peruste Slovakian osalta. |
| --- | --- |

(40)

Edellä esitetystä seuraa, ettei ole tarpeen tutkia tarkemmin, täyttyykö 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa esitetty peruste Slovakian osalta.

| (41) | Johdanto-osan 28–40 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(41)

Johdanto-osan 28–40 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Slovakian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (42) | Komissio on todennut johdanto-osan 10–41 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Slovakian toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(42)

Komissio on todennut johdanto-osan 10–41 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Slovakian toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (43) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(43)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (44) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(44)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Slovakia on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Slovakian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

---

LIITE

Slovakian asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Slovakia | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| LPS SR | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | B | B | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | B | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | B | B | C | C |

Slovakia

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

LPS SR

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

B

B

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

Turvallisuuden varmistaminen

B

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

B

B

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen lennon tehokkuus reitillä

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Slovakian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 2,15  % | 2,13  % | 2,13  % | 2,13  % |
| Slovakian viitearvot | 2,15  % | 2,13  % | 2,13  % | 2,13  % |

2021

2022

2023

2024

Slovakian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

2,15  %

2,13  %

2,13  %

2,13  %

Slovakian viitearvot

2,15  %

2,13  %

2,13  %

2,13  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Slovakian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti | 0,05 | 0,07 | 0,08 | 0,07 |
| Slovakian viitearvot | 0,05 | 0,07 | 0,08 | 0,07 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Slovakian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti

0,05

0,07

0,08

0,07

Slovakian viitearvot

0,05

0,07

0,08

0,07

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Slovakian lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 57,08 euroa | 47,18 euroa | 80,51 euroa | 68,51 euroa | 59,12 euroa | 51,88 euroa |

Slovakian lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

57,08 euroa

47,18 euroa

80,51 euroa

68,51 euroa

59,12 euroa

51,88 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/116 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/116

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/769,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Liettuan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2290)

(Ainoastaan liettuankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on vuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on vuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Liettuan toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Liettuan toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Liettuan ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Liettuan ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

| (9) | Koska Liettualla ei ole täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan kuuluvaa lentoasemaa kolmannella viiteajanjaksolla, lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluille ei ole asetettu paikallisia suorituskykytavoitteita kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa. Sen vuoksi tässä päätöksessä esitetyt havainnot koskevat ainoastaan reitinaikaisia lennonvarmistuspalveluja. |
| --- | --- |

(9)

Koska Liettualla ei ole täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan kuuluvaa lentoasemaa kolmannella viiteajanjaksolla, lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluille ei ole asetettu paikallisia suorituskykytavoitteita kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa. Sen vuoksi tässä päätöksessä esitetyt havainnot koskevat ainoastaan reitinaikaisia lennonvarmistuspalveluja.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (10) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Liettuan esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(10)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Liettuan esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (11) | Liettuan turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Liettua | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Oro Navigacija | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | D | D | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

(11)

Liettuan turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Liettua

Liettua

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Oro Navigacija

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

D

D

D

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

C

| (12) | Komissio on todennut, että Liettuan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (Oro Navigacija) ehdottamat turvallisuustavoiteluonnokset vastaavat unionin laajuisia turvallisuustavoitteita kunakin kalenterivuonna 2021–2024. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on todennut, että Liettuan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (Oro Navigacija) ehdottamat turvallisuustavoiteluonnokset vastaavat unionin laajuisia turvallisuustavoitteita kunakin kalenterivuonna 2021–2024.

| (13) | Komissio panee merkille, että Liettuan toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa vahvistetaan Oro Navigacijalle paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, kuten uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (ATM) käyttöönotto lisäturvallisuustoiminnoilla, turvallisuuspolitiikan säännölliset tarkistukset, joissa otetaan huomioon kansalliset ja kansainväliset määräykset, tehostettu turvallisuuskoulutus sekä siviili-sotilasyhteistyön lisääminen. |
| --- | --- |

(13)

Komissio panee merkille, että Liettuan toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa vahvistetaan Oro Navigacijalle paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, kuten uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (ATM) käyttöönotto lisäturvallisuustoiminnoilla, turvallisuuspolitiikan säännölliset tarkistukset, joissa otetaan huomioon kansalliset ja kansainväliset määräykset, tehostettu turvallisuuskoulutus sekä siviili-sotilasyhteistyön lisääminen.

| (14) | Johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Liettuan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(14)

Johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Liettuan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (15) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Liettuan esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Liettuan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siten verrattu Euroopan reittiverkon kehittämissuunnitelmassa (ERNIP) vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Liettuan esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Liettuan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siten verrattu Euroopan reittiverkon kehittämissuunnitelmassa (ERNIP) vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (16) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(16)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (17) | Liettuan ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liettuan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,93  % | 1,92  % | 1,92  % | 1,92  % |
| Liettuan viitearvot | 1,93  % | 1,92  % | 1,92  % | 1,92  % |

(17)

Liettuan ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Liettuan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Liettuan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

1,93  %

1,93  %

1,92  %

1,92  %

1,92  %

1,92  %

1,92  %

1,92  %

Liettuan viitearvot

1,93  %

1,92  %

1,92  %

1,92  %

| (18) | Komissio toteaa, että Liettuan ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kunakin kalenterivuonna 2021–2024. |
| --- | --- |

(18)

Komissio toteaa, että Liettuan ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kunakin kalenterivuonna 2021–2024.

| (19) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Liettua on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien vapaan reitityksen ilmatilan menettelyjen laajentaminen Itämeren toiminnallisessa ilmatilan lohkossa (Baltic FAB) helmikuuhun 2022 mennessä sekä verkon hallinnoijan reittiverkon parantamissuunnitelmassa suosittelemat toimenpiteet, joihin kuuluvat suunnitelma suorituskykyyn perustuvaan navigointiin siirtymiseksi ja suuri ilmatilan uudelleenjärjestely. |
| --- | --- |

(19)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Liettua on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien vapaan reitityksen ilmatilan menettelyjen laajentaminen Itämeren toiminnallisessa ilmatilan lohkossa (Baltic FAB) helmikuuhun 2022 mennessä sekä verkon hallinnoijan reittiverkon parantamissuunnitelmassa suosittelemat toimenpiteet, joihin kuuluvat suunnitelma suorituskykyyn perustuvaan navigointiin siirtymiseksi ja suuri ilmatilan uudelleenjärjestely.

| (20) | Johdanto-osan 18 ja 19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Liettuan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(20)

Johdanto-osan 18 ja 19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Liettuan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (21) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Liettuan esittämien, keskimääräistä ilmaliikennevirtojen säätelystä (ATFM) johtuvaa viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Liettuan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Liettuan esittämien, keskimääräistä ilmaliikennevirtojen säätelystä (ATFM) johtuvaa viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Liettuan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (22) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(22)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (23) | Liettuan kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Liettuan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,01 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |
| Liettuan viitearvot | 0,01 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |

(23)

Liettuan kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Liettuan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

Luonnos Liettuan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,01

0,01

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

Liettuan viitearvot

0,01

0,03

0,03

0,03

| (24) | Komissio toteaa, että Liettuan ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kunakin kalenterivuonna 2021–2024. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa, että Liettuan ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kunakin kalenterivuonna 2021–2024.

| (25) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Liettua on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat Vilnan aluelennonjohtokeskuksen ilmatilan optimointi, uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönotto sekä uuden lennonjohtajien työvuorojärjestelmän käyttöönotto vuonna 2022. |
| --- | --- |

(25)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Liettua on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat Vilnan aluelennonjohtokeskuksen ilmatilan optimointi, uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönotto sekä uuden lennonjohtajien työvuorojärjestelmän käyttöönotto vuonna 2022.

| (26) | Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Liettuan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Liettuan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (27) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Liettuan esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen kriteerien perusteella. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(27)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Liettuan esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen kriteerien perusteella. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (28) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (29) | Liettuan kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Liettuan lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 45,12 euroa | 37,64 euroa | 50,51 euroa | 44,40 euroa | 41,02 euroa | 37,52 euroa |

(29)

Liettuan kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Liettuan lentoreittimaksuvyöhyke

Liettuan lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

45,12 euroa

45,12 euroa

37,64 euroa

37,64 euroa

50,51 euroa

50,51 euroa

44,40 euroa

44,40 euroa

41,02 euroa

41,02 euroa

37,52 euroa

37,52 euroa

| (30) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Liettuan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –0,1 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(30)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Liettuan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –0,1 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (31) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Liettuan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –2,0 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen –1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(31)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Liettuan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –2,0 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen –1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (32) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Liettuan määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 37,64 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 42,7 prosenttia enemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 26,39 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Liettuan määritetty reitinaikainen yksikkökustannus jää alle vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että ero on 23,0 prosenttia vuonna 2024. |
| --- | --- |

(32)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Liettuan määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 37,64 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 42,7 prosenttia enemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 26,39 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Liettuan määritetty reitinaikainen yksikkökustannus jää alle vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että ero on 23,0 prosenttia vuonna 2024.

| (33) | Kuten johdanto-osan 30 ja 31 kappaleessa esitetään, on selvää, että Liettuan suorituskyky on sekä unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksessä että unionin laajuisen määritetyn yksikköhinnan pitkän aikavälin kehityksessä parempi. Lisäksi Liettuan määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on pienempi kuin vuoden 2014 perusarvo ja vakaa verrattuna vuoden 2019 perusarvoon. Riippumatta johdanto-osan 32 kappaleessa todetusta Liettuan perusarvon ja vertailuryhmän keskiarvon välisestä erosta Liettua on osoittanut, että kustannustehokkuus on parantunut unionin laajuisia suuntauksia nopeammin, mikä tarjoaa riittävän perustan johdonmukaisuuden vahvistamiselle kolmatta viiteajanjaksoa koskevien unionin laajuisten kustannustehokkuustavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(33)

Kuten johdanto-osan 30 ja 31 kappaleessa esitetään, on selvää, että Liettuan suorituskyky on sekä unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksessä että unionin laajuisen määritetyn yksikköhinnan pitkän aikavälin kehityksessä parempi. Lisäksi Liettuan määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on pienempi kuin vuoden 2014 perusarvo ja vakaa verrattuna vuoden 2019 perusarvoon. Riippumatta johdanto-osan 32 kappaleessa todetusta Liettuan perusarvon ja vertailuryhmän keskiarvon välisestä erosta Liettua on osoittanut, että kustannustehokkuus on parantunut unionin laajuisia suuntauksia nopeammin, mikä tarjoaa riittävän perustan johdonmukaisuuden vahvistamiselle kolmatta viiteajanjaksoa koskevien unionin laajuisten kustannustehokkuustavoitteiden kanssa.

| (34) | Johdanto-osan 27–33 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Liettuan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(34)

Johdanto-osan 27–33 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Liettuan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (35) | Komissio on todennut johdanto-osan 10–34 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Liettuan toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(35)

Komissio on todennut johdanto-osan 10–34 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Liettuan toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (36) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(36)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (37) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(37)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Liettua on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Liettuan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

---

LIITE

Suorituskykytavoitteet, jotka sisältyvät Liettuan asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen ja joiden on todettu olevan johdonmukaisia kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Liettua | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Oro Navigacija | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | D | D | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

Liettua

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

Oro Navigacija

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

D

D

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen lennon tehokkuus reitillä

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liettuan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,93  % | 1,92  % | 1,92  % | 1,92  % |
| Liettuan viitearvot | 1,93  % | 1,92  % | 1,92  % | 1,92  % |

2021

2022

2023

2024

Liettuan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

1,93  %

1,92  %

1,92  %

1,92  %

Liettuan viitearvot

1,93  %

1,92  %

1,92  %

1,92  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Liettuan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,01 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |
| Liettuan viitearvot | 0,01 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Liettuan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

0,01

0,03

0,03

0,03

Liettuan viitearvot

0,01

0,03

0,03

0,03

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Liettuan lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 45,12 euroa | 37,64 euroa | 50,51 euroa | 44,40 euroa | 41,02 euroa | 37,52 euroa |

Liettuan lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

45,12 euroa

37,64 euroa

50,51 euroa

44,40 euroa

41,02 euroa

37,52 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/124 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/124

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/770,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Tanskan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2291)

(Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Tanskan toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Tanskan toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Tanskan ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Tanskan ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (9) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Tanskan esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Tanskan esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (10) | Tanskan turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Tanska | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Naviair | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | B | C | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | B | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | B | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | B | C | C | C |

(10)

Tanskan turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Tanska

Tanska

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Naviair

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

B

C

D

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

B

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

B

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

B

C

C

C

C

| (11) | Komissio on todennut, että Tanskan maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (Naviair) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2023 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet ovat unionin laajuisen suorituskykytavoitteen tasolla kunakin kalenterivuonna 2022–2024, paitsi tavoitteessa ”turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet”, jossa unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa viiteajanjakson kaikkina kalenterivuosina. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on todennut, että Tanskan maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (Naviair) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2023 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet ovat unionin laajuisen suorituskykytavoitteen tasolla kunakin kalenterivuonna 2022–2024, paitsi tavoitteessa ”turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet”, jossa unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa viiteajanjakson kaikkina kalenterivuosina.

| (12) | Komissio toteaa, että Tanskan toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään Naviairille toimenpiteitä paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi, kuten komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/373 (6) asetettujen vaatimusten noudattamista koskevien vaatimusten sekä ICAOn, CANSOn ja Eurocontrolin turvallisuudenhallintakäsikirjoissa hahmoteltujen parhaiden käytäntöjen täytäntöönpano. Komissio katsoo kuitenkin, että suunnitelluista toimenpiteistä olisi annettava tarkempia tietoja kolmannen viiteajanjakson jäljellä olevien vuosien seurannassa. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toteaa, että Tanskan toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään Naviairille toimenpiteitä paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi, kuten komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/373 (6) asetettujen vaatimusten noudattamista koskevien vaatimusten sekä ICAOn, CANSOn ja Eurocontrolin turvallisuudenhallintakäsikirjoissa hahmoteltujen parhaiden käytäntöjen täytäntöönpano. Komissio katsoo kuitenkin, että suunnitelluista toimenpiteistä olisi annettava tarkempia tietoja kolmannen viiteajanjakson jäljellä olevien vuosien seurannassa.

6

| (13) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan (11) ja (12) kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(13)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan (11) ja (12) kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (14) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Tanskan esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Tanskan esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (15) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(15)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (16) | Tanskan ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tanskan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,14  % | 1,14  % | 1,14  % | 1,14  % |
| Tanskan viitearvot | 1,14  % | 1,14  % | 1,14  % | 1,14  % |

(16)

Tanskan ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Tanskan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Tanskan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

1,14  %

1,14  %

1,14  %

1,14  %

1,14  %

1,14  %

1,14  %

1,14  %

Tanskan viitearvot

1,14  %

1,14  %

1,14  %

1,14  %

| (17) | Komissio toteaa, että Tanskan ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(17)

Komissio toteaa, että Tanskan ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (18) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Tanska on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä, joihin kuuluvat suorituskykyyn perustuvan navigoinnin (PBN) käyttöönotto sekä vakiolähtöreittien ja vakiotuloreittien uudelleenmääritys. |
| --- | --- |

(18)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Tanska on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä, joihin kuuluvat suorituskykyyn perustuvan navigoinnin (PBN) käyttöönotto sekä vakiolähtöreittien ja vakiotuloreittien uudelleenmääritys.

| (19) | Lisäksi komissio toteaa, että Tanska on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) lentopinnalta 285, ja kannustaa Tanskaa jatkamaan FRA:n täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi komissio toteaa, että Tanska on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) lentopinnalta 285, ja kannustaa Tanskaa jatkamaan FRA:n täytäntöönpanoa.

| (20) | Johdanto-osan 17–19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(20)

Johdanto-osan 17–19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (21) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Tanskan esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Tanskan esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (22) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(22)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (23) | Tanskan kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Tanskan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,03 | 0,06 | 0,06 | 0,05 |
| Tanskan viitearvot | 0,03 | 0,06 | 0,06 | 0,05 |

(23)

Tanskan kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Tanskan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

Luonnos Tanskan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,03

0,03

0,06

0,06

0,06

0,06

0,05

0,05

Tanskan viitearvot

0,03

0,06

0,06

0,05

| (24) | Komissio toteaa, että Tanskan ehdottamat kapasiteettiluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa, että Tanskan ehdottamat kapasiteettiluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (25) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Tanska on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa ilmaliikennepalvelun reittiverkon jatkuva parantaminen, siviili-sotilasyhteistyön lisääminen FRA:n käytön optimoimiseksi, ilmaliikenteen hallintajärjestelmän pienet päivitykset sekä parannettujen tekniikoiden käyttöönotto ilmaliikennevirtojen ja kapasiteetin hallintaan. |
| --- | --- |

(25)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Tanska on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa ilmaliikennepalvelun reittiverkon jatkuva parantaminen, siviili-sotilasyhteistyön lisääminen FRA:n käytön optimoimiseksi, ilmaliikenteen hallintajärjestelmän pienet päivitykset sekä parannettujen tekniikoiden käyttöönotto ilmaliikennevirtojen ja kapasiteetin hallintaan.

| (26) | Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (27) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Tanskan osalta. |
| --- | --- |

(27)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Tanskan osalta.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (28) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Tanskan esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(28)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Tanskan esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (29) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (30) | Tanskan kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Tanskan lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 488,1 DKK | 428,7 DKK | 935,4 DKK | 479,4 DKK | 423,3 DKK | 393,9 DKK |
| 65,63 euroa | 57,64 euroa | 125,78 euroa | 64,47 euroa | 56,92 euroa | 52,97 euroa |

(30)

Tanskan kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Tanskan lentoreittimaksuvyöhyke

Tanskan lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

488,1 DKK

488,1 DKK

428,7 DKK

428,7 DKK

935,4 DKK

935,4 DKK

479,4 DKK

479,4 DKK

423,3 DKK

423,3 DKK

393,9 DKK

393,9 DKK

65,63 euroa

57,64 euroa

125,78 euroa

64,47 euroa

56,92 euroa

52,97 euroa

| (31) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Tanskan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -2,1 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(31)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Tanskan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -2,1 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (32) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Tanskan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -2,4 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(32)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Tanskan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -2,4 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (33) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Tanskan määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 57,64 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 28,0 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 45,04 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Tanskan määritetty reitinaikainen yksikkökustannus pysyy vertailuryhmän keskiarvon yläpuolella koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on 22,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(33)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Tanskan määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 57,64 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 28,0 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 45,04 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Tanskan määritetty reitinaikainen yksikkökustannus pysyy vertailuryhmän keskiarvon yläpuolella koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on 22,2 prosenttia.

| (34) | Kuten johdanto-osan 31 ja 32 kappaleessa esitetään, on selvää, että kehitys Tanskassa on sekä kolmannen viiteajanjakson unionin laajuisesti määritetyn yksikkökustannuksen että unionin laajuisesti määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksen suhteen selvästi parempaa. Lisäksi Tanskan määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on alhaisempi kuin vuosien 2014 ja 2014 perusarvot, mikä osoittaa, että kustannustehokkuusedut saavutetaan sekä keskipitkällä että pitkällä aikavälillä. Johdanto-osan 33 kappaleessa todetusta Tanskan perusarvon ja vertailuryhmän keskiarvon välisestä erosta huolimatta Tanska on osoittanut kustannustehokkuuden kehityksen, joka on unionin laajuisia suuntauksia parempaa. Tämä tarjoaa riittävän perustan sille, että voidaan todeta johdonmukaisuus kolmatta viiteajanjaksoa koskevien unionin laajuisten kustannustehokkuustavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(34)

Kuten johdanto-osan 31 ja 32 kappaleessa esitetään, on selvää, että kehitys Tanskassa on sekä kolmannen viiteajanjakson unionin laajuisesti määritetyn yksikkökustannuksen että unionin laajuisesti määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksen suhteen selvästi parempaa. Lisäksi Tanskan määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on alhaisempi kuin vuosien 2014 ja 2014 perusarvot, mikä osoittaa, että kustannustehokkuusedut saavutetaan sekä keskipitkällä että pitkällä aikavälillä. Johdanto-osan 33 kappaleessa todetusta Tanskan perusarvon ja vertailuryhmän keskiarvon välisestä erosta huolimatta Tanska on osoittanut kustannustehokkuuden kehityksen, joka on unionin laajuisia suuntauksia parempaa. Tämä tarjoaa riittävän perustan sille, että voidaan todeta johdonmukaisuus kolmatta viiteajanjaksoa koskevien unionin laajuisten kustannustehokkuustavoitteiden kanssa.

| (35) | Johdanto-osan 31–34 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(35)

Johdanto-osan 31–34 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (36) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Tanskan osalta. |
| --- | --- |

(36)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Tanskan osalta.

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

| (37) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen. |
| --- | --- |

(37)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen.

| (38) | Komissio toteaa, että Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,40 prosenttia määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(38)

Komissio toteaa, että Tanskan suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,40 prosenttia määritetyistä kustannuksista.

| (39) | Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetuilla taloudellisilla enimmäishaitoilla, jotka ovat 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(39)

Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetuilla taloudellisilla enimmäishaitoilla, jotka ovat 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään.

| (40) | Sen vuoksi Tanskan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(40)

Sen vuoksi Tanskan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (41) | Komissio on todennut johdanto-osan 9–40 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Tanskan toimittamiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(41)

Komissio on todennut johdanto-osan 9–40 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Tanskan toimittamiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (42) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(42)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (43) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(43)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Tanska on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1).

6

---

LIITE

Suorituskykytavoitteet, jotka sisältyvät Tanskan asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen ja joiden on todettu olevan johdonmukaisia kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Tanska | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Naviair | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | B | C | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | B | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | B | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | B | C | C | C |

Tanska

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

Naviair

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

B

C

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

B

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

B

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

B

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen lennon tehokkuus reitillä

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tanskan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,14  % | 1,14  % | 1,14  % | 1,14  % |
| Tanskan viitearvot | 1,14  % | 1,14  % | 1,14  % | 1,14  % |

2021

2022

2023

2024

Tanskan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

1,14  %

1,14  %

1,14  %

1,14  %

Tanskan viitearvot

1,14  %

1,14  %

1,14  %

1,14  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Tanskan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,03 | 0,06 | 0,06 | 0,05 |
| Tanskan viitearvot | 0,03 | 0,06 | 0,06 | 0,05 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Tanskan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

0,03

0,06

0,06

0,05

Tanskan viitearvot

0,03

0,06

0,06

0,05

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Tanskan lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 488,1 DKK | 428,7 DKK | 935,4 DKK | 479,4 DKK | 423,3 DKK | 393,9 DKK |
| 65,63 euroa | 57,64 euroa | 125,78 euroa | 64,47 euroa | 56,92 euroa | 52,97 euroa |

Tanskan lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

488,1 DKK

428,7 DKK

935,4 DKK

479,4 DKK

423,3 DKK

393,9 DKK

65,63 euroa

57,64 euroa

125,78 euroa

64,47 euroa

56,92 euroa

52,97 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/133 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/133

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/771,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Viron Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2292)

(Ainoastaan vironkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Viron toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Viron toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Viron ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Viron ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (9) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Viron esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Viron esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (10) | Viron turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Viro | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| EANS | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | D | D | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

(10)

Viron turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Viro

Viro

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

EANS

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

D

D

D

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

C

| (11) | Komissio toteaa, että Viron maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (EANS) ehdottamat turvallisuustavoiteluonnokset ovat samat kuin unionin laajuiset turvallisuustavoitteet kunakin kalenterivuonna 2021–2024. |
| --- | --- |

(11)

Komissio toteaa, että Viron maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (EANS) ehdottamat turvallisuustavoiteluonnokset ovat samat kuin unionin laajuiset turvallisuustavoitteet kunakin kalenterivuonna 2021–2024.

| (12) | Komissio toteaa, että Viron toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään EANS:lle paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä toimenpiteitä, joihin sisältyy kansallisen turvallisuusohjelman mukaisia toimia, osallistuminen Eurocontrolin/CANSOn tutkimukseen ”Standard of Excellence Safety Maturity Study” ja EANS:n turvallisuusstrategian osana toteutettavia lisätoimia. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toteaa, että Viron toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään EANS:lle paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä toimenpiteitä, joihin sisältyy kansallisen turvallisuusohjelman mukaisia toimia, osallistuminen Eurocontrolin/CANSOn tutkimukseen ”Standard of Excellence Safety Maturity Study” ja EANS:n turvallisuusstrategian osana toteutettavia lisätoimia.

| (13) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan (11) ja (12) kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(13)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan (11) ja (12) kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (14) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Viron esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Viron esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (15) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(15)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (16) | Viron ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viron luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,22  % | 1,22  % | 1,22  % | 1,22  % |
| Viron viitearvot | 1,22  % | 1,22  % | 1,22  % | 1,22  % |

(16)

Viron ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Viron luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Viron luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

1,22  %

1,22  %

1,22  %

1,22  %

1,22  %

1,22  %

1,22  %

1,22  %

Viron viitearvot

1,22  %

1,22  %

1,22  %

1,22  %

| (17) | Komissio toteaa, että Viron ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(17)

Komissio toteaa, että Viron ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (18) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Viro on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä, joihin kuuluu suorituskykyyn perustuvaan navigointiin siirtymistä koskeva suunnitelma sekä jatkuva rajatylittävä yhteistyö Suomen kanssa FINEST-hankkeen puitteissa. |
| --- | --- |

(18)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Viro on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä, joihin kuuluu suorituskykyyn perustuvaan navigointiin siirtymistä koskeva suunnitelma sekä jatkuva rajatylittävä yhteistyö Suomen kanssa FINEST-hankkeen puitteissa.

| (19) | Lisäksi komissio toteaa, että Viro on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) lentopintojen 95 ja 660 välillä. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi komissio toteaa, että Viro on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) lentopintojen 95 ja 660 välillä.

| (20) | Johdanto-osan (17)–(19) kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(20)

Johdanto-osan (17)–(19) kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (21) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Viron esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(21)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Viron esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisia toimenpiteitä.

| (22) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(22)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (23) | Viron kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Viron reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti | 0,01 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |
| Viron viitearvot | 0,01 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |

(23)

Viron kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Viron reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti

Luonnos Viron reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,01

0,01

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

Viron viitearvot

0,01

0,03

0,03

0,03

| (24) | Komissio toteaa, että Viron ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa, että Viron ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (25) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Viro on reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä, joihin kuuluu erityisesti rajatylittävän yhteistyön jatkaminen Suomen kanssa FINEST-hankkeen puitteissa, mikä mahdollistaa dynaamisen rajatylittävän sektorijaon. |
| --- | --- |

(25)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Viro on reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä, joihin kuuluu erityisesti rajatylittävän yhteistyön jatkaminen Suomen kanssa FINEST-hankkeen puitteissa, mikä mahdollistaa dynaamisen rajatylittävän sektorijaon.

| (26) | Johdanto-osan (24) ja (25) kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan (24) ja (25) kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (27) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoiteluonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Viron osalta. |
| --- | --- |

(27)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoiteluonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Viron osalta.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (28) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Viron esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(28)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Viron esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (29) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (30) | Viron kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Viron lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 25,16 euroa | 32,13 euroa | 60,19 euroa | 34,80 euroa | 30,57 euroa | 29,97 euroa |

(30)

Viron kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Viron lentoreittimaksuvyöhyke

Viron lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

25,16 euroa

25,16 euroa

32,13 euroa

32,13 euroa

60,19 euroa

60,19 euroa

34,80 euroa

34,80 euroa

30,57 euroa

30,57 euroa

29,97 euroa

29,97 euroa

| (31) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Viron reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -1,7 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(31)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Viron reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -1,7 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (32) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Viron reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +2,0 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(32)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Viron reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +2,0 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (33) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Viron määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 32,13 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 19,8 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 26,81 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Viron määritetty yksikkökustannus on kuitenkin vertailujaksolla vertailuryhmää parempi ja saavuttaa vuonna 2024 tason, joka on 3,0 prosenttia pienempi kuin vertailuryhmän keskiarvo. |
| --- | --- |

(33)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Viron määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 32,13 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 19,8 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 26,81 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Viron määritetty yksikkökustannus on kuitenkin vertailujaksolla vertailuryhmää parempi ja saavuttaa vuonna 2024 tason, joka on 3,0 prosenttia pienempi kuin vertailuryhmän keskiarvo.

| (34) | Komissio on lisäksi tutkinut, voitaisiinko johdanto-osan (32) ja (33) kappaleessa esitettyjä poikkeamia pitää tarpeellisina ja oikeasuhteisina täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti edellyttäen, että havaittu poikkeaminen unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä johtuu yksinomaan ylimääräisistä määritetyistä kustannuksista, jotka liittyvät suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tarvittaviin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 alakohdassa tarkoitettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(34)

Komissio on lisäksi tutkinut, voitaisiinko johdanto-osan (32) ja (33) kappaleessa esitettyjä poikkeamia pitää tarpeellisina ja oikeasuhteisina täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti edellyttäen, että havaittu poikkeaminen unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä johtuu yksinomaan ylimääräisistä määritetyistä kustannuksista, jotka liittyvät suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tarvittaviin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 alakohdassa tarkoitettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin.

| (35) | Komissio ei ole täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa määritellyn perusteen osalta havainnut suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa tietoja, joiden perusteella poikkeaminen johdanto-osan (32) kappaleessa tarkoitetusta unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä johtuisi yksinomaan ylimääräisistä määritetyistä kustannuksista, jotka liittyvät paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa määritelty peruste ei siten täyty Viron osalta. |
| --- | --- |

(35)

Komissio ei ole täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa määritellyn perusteen osalta havainnut suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa tietoja, joiden perusteella poikkeaminen johdanto-osan (32) kappaleessa tarkoitetusta unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä johtuisi yksinomaan ylimääräisistä määritetyistä kustannuksista, jotka liittyvät paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa määritelty peruste ei siten täyty Viron osalta.

| (36) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa vahvistetun perusteen osalta Viro on ilmoittanut suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan rakenneuudistuskustannuksina kustannukset, jotka liittyvät Viron ja Suomen lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien kahdenvälisenä yhteistyönä toteutettuun FINEST-hankkeeseen, jonka tarkoituksena on toteuttaa dynaamiset rajatylittävät ilmaliikennepalvelut. Komissio toteaa, että FINEST-hankkeella pyritään luomaan rajaton vapaa reittiympäristö Viron ja Suomen ilmatilassa, mahdollistamaan ilmatilan dynaaminen rajatylittävä sektorijako ja luomaan synergioita resurssien yhteisen käytön ja suunnittelun avulla. FINEST-hankkeessa on jo toteutettu monenlaisia valmistelutoimia, ja tavoitteena on aloittaa rajatylittävien palvelujen tarjoaminen vuoden 2022 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(36)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa vahvistetun perusteen osalta Viro on ilmoittanut suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan rakenneuudistuskustannuksina kustannukset, jotka liittyvät Viron ja Suomen lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien kahdenvälisenä yhteistyönä toteutettuun FINEST-hankkeeseen, jonka tarkoituksena on toteuttaa dynaamiset rajatylittävät ilmaliikennepalvelut. Komissio toteaa, että FINEST-hankkeella pyritään luomaan rajaton vapaa reittiympäristö Viron ja Suomen ilmatilassa, mahdollistamaan ilmatilan dynaaminen rajatylittävä sektorijako ja luomaan synergioita resurssien yhteisen käytön ja suunnittelun avulla. FINEST-hankkeessa on jo toteutettu monenlaisia valmistelutoimia, ja tavoitteena on aloittaa rajatylittävien palvelujen tarjoaminen vuoden 2022 loppuun mennessä.

| (37) | Viro ilmoittaa, että FINEST-hankkeesta aiheutuu kustannuksia, jotka liittyvät henkilöstöön, koulutustoimintaan, hankkeen toteuttamiseen liittyviin matkoihin sekä uusiin ohjelmistoihin ja järjestelmiin. Viro korostaa, että ilmaliikenteen hallintajärjestelmän laitteistoihin ja ohjelmistoihin kolmannen viiteajanjakson aikana tehtävät investoinnit ovat ennakkoedellytys FINEST-yhteistyölle, koska hankkeeseen kuuluu yhtenäisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönotto Virossa ja Suomessa. |
| --- | --- |

(37)

Viro ilmoittaa, että FINEST-hankkeesta aiheutuu kustannuksia, jotka liittyvät henkilöstöön, koulutustoimintaan, hankkeen toteuttamiseen liittyviin matkoihin sekä uusiin ohjelmistoihin ja järjestelmiin. Viro korostaa, että ilmaliikenteen hallintajärjestelmän laitteistoihin ja ohjelmistoihin kolmannen viiteajanjakson aikana tehtävät investoinnit ovat ennakkoedellytys FINEST-yhteistyölle, koska hankkeeseen kuuluu yhtenäisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönotto Virossa ja Suomessa.

| (38) | Komissio myöntää, että FINEST-hankkeen odotetaan tuottavan huomattavia etuja palvelujen joustavuuden, tehokkuuden ja laadun osalta ja minimoivan samalla ilmaliikennevirtojen säätelystä johtuvat viivästykset. Viro on määrittänyt tästä saatavat taloudelliset hyödyt osana kustannus-hyötyanalyysia, jonka perusteella Viro arvioi, että ilmatilan käyttäjille koituva taloudellinen nettohyöty toteutuu, kun liikenne elpyy pandemiaa edeltäneelle tasolle. |
| --- | --- |

(38)

Komissio myöntää, että FINEST-hankkeen odotetaan tuottavan huomattavia etuja palvelujen joustavuuden, tehokkuuden ja laadun osalta ja minimoivan samalla ilmaliikennevirtojen säätelystä johtuvat viivästykset. Viro on määrittänyt tästä saatavat taloudelliset hyödyt osana kustannus-hyötyanalyysia, jonka perusteella Viro arvioi, että ilmatilan käyttäjille koituva taloudellinen nettohyöty toteutuu, kun liikenne elpyy pandemiaa edeltäneelle tasolle.

| (39) | Suorituskyvyn tarkastuselimen Viron FINEST-hankkeesta ilmoittamista toimenpiteistä tekemän yksityiskohtaisen analyysin perusteella komissio katsoo, että asiaan liittyviä kustannuksia voidaan pitää täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 kohdassa tarkoitettuina rakenneuudistuskustannuksina, koska hanke tuottaa liiketoimintamallin ja menettelyt rajatylittävältä pohjalta tapahtuvaa lennonvarmistuspalvelujen yhteistä tarjoamista varten. Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella komissio on lisäksi todennut, että poikkeamisen johdanto-osan (32) kappaleessa tarkoitetusta unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä voidaan katsoa johtuvan rakenneuudistuskustannuksista, jotka Viro on ilmoittanut FINEST-hankkeen osalta. |
| --- | --- |

(39)

Suorituskyvyn tarkastuselimen Viron FINEST-hankkeesta ilmoittamista toimenpiteistä tekemän yksityiskohtaisen analyysin perusteella komissio katsoo, että asiaan liittyviä kustannuksia voidaan pitää täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 kohdassa tarkoitettuina rakenneuudistuskustannuksina, koska hanke tuottaa liiketoimintamallin ja menettelyt rajatylittävältä pohjalta tapahtuvaa lennonvarmistuspalvelujen yhteistä tarjoamista varten. Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella komissio on lisäksi todennut, että poikkeamisen johdanto-osan (32) kappaleessa tarkoitetusta unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä voidaan katsoa johtuvan rakenneuudistuskustannuksista, jotka Viro on ilmoittanut FINEST-hankkeen osalta.

| (40) | Johdanto-osan (36)–(39) kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo, että 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa esitetty peruste täyttyy Viron osalta. |
| --- | --- |

(40)

Johdanto-osan (36)–(39) kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo, että 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa esitetty peruste täyttyy Viron osalta.

| (41) | Johdanto-osan (28)–(40) kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(41)

Johdanto-osan (28)–(40) kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (42) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Viron osalta. |
| --- | --- |

(42)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Viron osalta.

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

| (43) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen. |
| --- | --- |

(43)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Viron suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen.

| (44) | Komissio toteaa, että sekä Viron suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuun reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään että lähi- ja lähestymisalueen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,0 prosenttia määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(44)

Komissio toteaa, että sekä Viron suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuun reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään että lähi- ja lähestymisalueen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,0 prosenttia määritetyistä kustannuksista.

| (45) | Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(45)

Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään.

| (46) | Sen vuoksi Viron olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(46)

Sen vuoksi Viron olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (47) | Komissio on todennut johdanto-osan (10)–(46) kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Viron toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(47)

Komissio on todennut johdanto-osan (10)–(46) kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Viron toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (48) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(48)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (49) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(49)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Viro on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Viron tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1.).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

---

LIITE

Viron asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Viro | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D |
| --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| EANS | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | D | D | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

Viro

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

EANS

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

D

D

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen lennon tehokkuus reitillä

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Viron luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,22  % | 1,22  % | 1,22  % | 1,22  % |
| Viron viitearvot | 1,22  % | 1,22  % | 1,22  % | 1,22  % |

2021

2022

2023

2024

Viron luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

1,22  %

1,22  %

1,22  %

1,22  %

Viron viitearvot

1,22  %

1,22  %

1,22  %

1,22  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Viron reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti | 0,01 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |
| Viron viitearvot | 0,01 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Viron reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti

0,01

0,03

0,03

0,03

Viron viitearvot

0,01

0,03

0,03

0,03

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Viron lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 25,16 euroa | 32,13 euroa | 60,19 euroa | 34,80 euroa | 30,57 euroa | 29,97 euroa |

Viron lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

25,16 euroa

32,13 euroa

60,19 euroa

34,80 euroa

30,57 euroa

29,97 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/143 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/143

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/772,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Tšekin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2293)

(Ainoastaan tšekinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Tšekin toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Tšekin toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Tšekin ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Tšekin ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (9) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Tšekin esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Tšekin esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (10) | Tšekin turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Tšekki | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| ANS CR | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | D | D | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

(10)

Tšekin turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Tšekki

Tšekki

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

ANS CR

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

D

D

D

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

C

| (11) | Komissio on todennut, että Tšekin maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (ANS CR) ehdottamat turvallisuustavoitteet vastaavat unionin laajuisia turvallisuustavoitteita kalenterivuonna 2024 ja sitä edeltävinä vuosina viiteajanjaksolla. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on todennut, että Tšekin maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (ANS CR) ehdottamat turvallisuustavoitteet vastaavat unionin laajuisia turvallisuustavoitteita kalenterivuonna 2024 ja sitä edeltävinä vuosina viiteajanjaksolla.

| (12) | Komissio toteaa, että Tšekin toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään ANS CR:lle paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, kuten pakollisten ja vapaaehtoisten ilmoitusjärjestelmien kehittämistä, kansallisten turvallisuusviranomaisten ja ANS CR:n muodostaman turvallisuuslautakunnan perustamista sekä väsymisriskien hallintajärjestelmän kehittämistä ja tukemista ANS CR:ssä. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toteaa, että Tšekin toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään ANS CR:lle paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, kuten pakollisten ja vapaaehtoisten ilmoitusjärjestelmien kehittämistä, kansallisten turvallisuusviranomaisten ja ANS CR:n muodostaman turvallisuuslautakunnan perustamista sekä väsymisriskien hallintajärjestelmän kehittämistä ja tukemista ANS CR:ssä.

| (13) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan (11) ja (12) kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(13)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan (11) ja (12) kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (14) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Tšekin esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siten verrattu Euroopan reittiverkon kehittämissuunnitelmassa (ERNIP) vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(14)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Tšekin esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siten verrattu Euroopan reittiverkon kehittämissuunnitelmassa (ERNIP) vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (15) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(15)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (16) | Tšekin ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tšekin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 2,05  % | 2,05  % | 2,05  % | 2,05  % |
| Tšekin viitearvot | 2,05  % | 2,05  % | 2,05  % | 2,05  % |

(16)

Tšekin ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Tšekin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Tšekin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

2,05  %

2,05  %

2,05  %

2,05  %

2,05  %

2,05  %

2,05  %

2,05  %

Tšekin viitearvot

2,05  %

2,05  %

2,05  %

2,05  %

| (17) | Komissio toteaa, että Tšekin ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(17)

Komissio toteaa, että Tšekin ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (18) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Tšekki on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi useita toimenpiteitä, joihin kuuluvat Prahan lentotiedotusalueen sektorijaon uudistaminen ja suunnitelma suorituskykyyn perustuvaan navigointiin (PBN) siirtymiseksi. |
| --- | --- |

(18)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Tšekki on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi useita toimenpiteitä, joihin kuuluvat Prahan lentotiedotusalueen sektorijaon uudistaminen ja suunnitelma suorituskykyyn perustuvaan navigointiin (PBN) siirtymiseksi.

| (19) | Lisäksi komissio toteaa, että Tšekki on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) lentopintojen 95 ja 660 välillä helmikuusta 2021 lähtien. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi komissio toteaa, että Tšekki on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) lentopintojen 95 ja 660 välillä helmikuusta 2021 lähtien.

| (20) | Johdanto-osan 17–19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(20)

Johdanto-osan 17–19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (21) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Tšekin esittämien, keskimääräistä ilmaliikennevirtojen säätelyssä (ATFM) johtuvaa viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Tšekin esittämien, keskimääräistä ilmaliikennevirtojen säätelyssä (ATFM) johtuvaa viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (22) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(22)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (23) | Tšekin kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Tšekin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,06 | 0,11 | 0,11 | 0,11 |
| Tšekin viitearvot | 0,06 | 0,11 | 0,11 | 0,11 |

(23)

Tšekin kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Tšekin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

Luonnos Tšekin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,06

0,06

0,11

0,11

0,11

0,11

0,11

0,11

Tšekin viitearvot

0,06

0,11

0,11

0,11

| (24) | Komissio toteaa, että Tšekin ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa, että Tšekin ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (25) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Tšekki on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat siirtyminen uuteen ilmaliikenteen hallintajärjestelmään, ilmaliikenteen hallinnan optimointi- ja rakenneuudistushanke, ilmatilan hallintavälineen käyttöönotto, uusi sektorijako sekä lennonjohtajien määrän merkittävä lisääminen kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(25)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Tšekki on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat siirtyminen uuteen ilmaliikenteen hallintajärjestelmään, ilmaliikenteen hallinnan optimointi- ja rakenneuudistushanke, ilmatilan hallintavälineen käyttöönotto, uusi sektorijako sekä lennonjohtajien määrän merkittävä lisääminen kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä.

| (26) | Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (27) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Tšekin osalta. |
| --- | --- |

(27)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Tšekin osalta.

| (28) | Komissio totesi erityisesti, että kolmannelle viiteajanjaksolle ehdotetut keskimääräisen ATFM-viivästyksen tavoiteaika eli 0,40 minuuttia lentoa kohti kalenterivuosina 2021–2024 on selvästi pidempi kuin toisella viiteajanjaksolla saavutettu ATFM-viivästystaso, joka oli 0,01–0,16 minuuttia lentoa kohti. |
| --- | --- |

(28)

Komissio totesi erityisesti, että kolmannelle viiteajanjaksolle ehdotetut keskimääräisen ATFM-viivästyksen tavoiteaika eli 0,40 minuuttia lentoa kohti kalenterivuosina 2021–2024 on selvästi pidempi kuin toisella viiteajanjaksolla saavutettu ATFM-viivästystaso, joka oli 0,01–0,16 minuuttia lentoa kohti.

| (29) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Tšekin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteitaan johdanto-osan 28 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin. |
| --- | --- |

(29)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Tšekin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteitaan johdanto-osan 28 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (30) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Tšekin esittämän, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen kriteerien perusteella. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(30)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Tšekin esittämän, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen kriteerien perusteella. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (31) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (32) | Tšekin kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Tšekin lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 1 224,0 CZK | 1 103,6 CZK | 2 090,6 CZK | 1 557,2 CZK | 1 381,7 CZK | 1 212,0 CZK |
| 46,52 euroa | 41,95 euroa | 79,46 euroa | 59,18 euroa | 52,51 euroa | 46,06 euroa |

(32)

Tšekin kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Tšekin lentoreittimaksuvyöhyke

Tšekin lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

1 224,0 CZK

1 224,0 CZK

1 103,6 CZK

1 103,6 CZK

2 090,6 CZK

2 090,6 CZK

1 557,2 CZK

1 557,2 CZK

1 381,7 CZK

1 381,7 CZK

1 212,0 CZK

1 212,0 CZK

46,52 euroa

41,95 euroa

79,46 euroa

59,18 euroa

52,51 euroa

46,06 euroa

| (33) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Tšekin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +2,4 prosenttia vuodessa kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(33)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Tšekin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +2,4 prosenttia vuodessa kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (34) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Tšekin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -0,1 prosenttia vuodessa toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(34)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Tšekin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -0,1 prosenttia vuodessa toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (35) | Verrattaessa johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa tarkoitettuja määritetyn yksikkökustannuksen paikallisia ja unionin laajuisia kehityssuuntauksia olisi kuitenkin otettava huomioon, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) Tšekille kolmannen viiteajanjakson aikana ennustaman reitinaikaisen liikenteen kasvun ennustetaan olevan merkittävästi vähäisempää kuin keskimääräinen liikenteen kasvu unionin tasolla. Tämän vuoksi Tšekin on vaikeampaa seurata tätä määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuista kehitystä. |
| --- | --- |

(35)

Verrattaessa johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa tarkoitettuja määritetyn yksikkökustannuksen paikallisia ja unionin laajuisia kehityssuuntauksia olisi kuitenkin otettava huomioon, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) Tšekille kolmannen viiteajanjakson aikana ennustaman reitinaikaisen liikenteen kasvun ennustetaan olevan merkittävästi vähäisempää kuin keskimääräinen liikenteen kasvu unionin tasolla. Tämän vuoksi Tšekin on vaikeampaa seurata tätä määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuista kehitystä.

| (36) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Tšekin määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 41,95 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 8,0 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 38,85 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että ero on vielä suurempi kolmannella viiteajanjaksolla, koska Tšekin määritetty reitinaikainen yksikkökustannus vuonna 2024 on 12,4 prosenttia vertailuryhmän keskiarvoa korkeampi. |
| --- | --- |

(36)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Tšekin määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 41,95 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 8,0 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 38,85 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että ero on vielä suurempi kolmannella viiteajanjaksolla, koska Tšekin määritetty reitinaikainen yksikkökustannus vuonna 2024 on 12,4 prosenttia vertailuryhmän keskiarvoa korkeampi.

| (37) | Komissio on lisäksi tutkinut, voitaisiinko johdanto-osan (34) ja (36) kappaleessa esitettyjä poikkeamia pitää tarpeellisina ja oikeasuhteisina täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti edellyttäen, että todetut poikkeamiset määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisesta kehityksestä ja määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisesta pitkän aikavälin kehityksestä johtuvat yksinomaan ylimääräisistä määritetyistä kustannuksista, jotka liittyvät suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tarvittaviin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 alakohdassa tarkoitettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(37)

Komissio on lisäksi tutkinut, voitaisiinko johdanto-osan (34) ja (36) kappaleessa esitettyjä poikkeamia pitää tarpeellisina ja oikeasuhteisina täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti edellyttäen, että todetut poikkeamiset määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisesta kehityksestä ja määritetyn yksikkökustannuksen unionin laajuisesta pitkän aikavälin kehityksestä johtuvat yksinomaan ylimääräisistä määritetyistä kustannuksista, jotka liittyvät suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tarvittaviin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 alakohdassa tarkoitettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin.

| (38) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa määritellyn perusteen osalta komissio toteaa, että Tšekki esittää suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan useita toimenpiteitä, joita lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja (ANS CR) on toteuttanut paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Tšekki esittää, että ilman merkittäviä investointeja järjestelmiin, menettelyihin ja operatiiviseen henkilöstöön kolmannella viiteajanjaksolla ANS CR ei pystyisi mukautumaan vuonna 2019 kirjattuun liikennemäärään ennen covid-19-pandemiaa, kun otetaan huomioon myös liikenteen kompleksisuuden jatkuva lisääntyminen. |
| --- | --- |

(38)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa määritellyn perusteen osalta komissio toteaa, että Tšekki esittää suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan useita toimenpiteitä, joita lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja (ANS CR) on toteuttanut paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Tšekki esittää, että ilman merkittäviä investointeja järjestelmiin, menettelyihin ja operatiiviseen henkilöstöön kolmannella viiteajanjaksolla ANS CR ei pystyisi mukautumaan vuonna 2019 kirjattuun liikennemäärään ennen covid-19-pandemiaa, kun otetaan huomioon myös liikenteen kompleksisuuden jatkuva lisääntyminen.

| (39) | Suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetyillä kapasiteetin lisäämistoimenpiteillä pyritäänkin rakenteellisesti lisäämään reitinaikaisten palvelujen kapasiteettia ja tuottavuutta erityisesti siten, että alueellisilla lentoasemilla aiemmin lähilennonjohdosta vastanneet lennonjohtajat voivat ottaa hoitaakseen uusia alemman reitti-ilmatilan valvontaan liittyviä tehtäviä. Taustalla vaikuttaviin toimenpiteisiin kuuluvat näiden lennonjohtajien kouluttaminen, yrityksen sisäisen työn uudelleenorganisointi ja ilmatilan sektorijaon uudelleenjärjestely. Tämän aloitteen ja uusien lennonjohtajien rekrytoinnin myötä reitinaikaisten lennonjohtajien suunniteltu määrä kasvaa kolmannella viiteajanjaksolla merkittävästi vuoden 2019 tasoon verrattuna. Uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän, joka on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2022, odotetaan lisäävän kapasiteettia. |
| --- | --- |

(39)

Suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetyillä kapasiteetin lisäämistoimenpiteillä pyritäänkin rakenteellisesti lisäämään reitinaikaisten palvelujen kapasiteettia ja tuottavuutta erityisesti siten, että alueellisilla lentoasemilla aiemmin lähilennonjohdosta vastanneet lennonjohtajat voivat ottaa hoitaakseen uusia alemman reitti-ilmatilan valvontaan liittyviä tehtäviä. Taustalla vaikuttaviin toimenpiteisiin kuuluvat näiden lennonjohtajien kouluttaminen, yrityksen sisäisen työn uudelleenorganisointi ja ilmatilan sektorijaon uudelleenjärjestely. Tämän aloitteen ja uusien lennonjohtajien rekrytoinnin myötä reitinaikaisten lennonjohtajien suunniteltu määrä kasvaa kolmannella viiteajanjaksolla merkittävästi vuoden 2019 tasoon verrattuna. Uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän, joka on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2022, odotetaan lisäävän kapasiteettia.

| (40) | Suorituskyvyn tarkastuselimen yksityiskohtaisen analyysin perusteella komissio katsoo, että Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esittämät asiaankuuluvat toimenpiteet ovat tarpeellisia paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella voidaan lisäksi päätellä, että kyseisistä toimenpiteistä aiheutuvat lisäkustannukset ovat suuremmat kuin johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa tarkoitettu poikkeama unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä ja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä. |
| --- | --- |

(40)

Suorituskyvyn tarkastuselimen yksityiskohtaisen analyysin perusteella komissio katsoo, että Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esittämät asiaankuuluvat toimenpiteet ovat tarpeellisia paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella voidaan lisäksi päätellä, että kyseisistä toimenpiteistä aiheutuvat lisäkustannukset ovat suuremmat kuin johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa tarkoitettu poikkeama unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä ja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä.

| (41) | Johdanto-osan 38–40 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo, että 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa esitetty peruste täyttyy Tšekin osalta. |
| --- | --- |

(41)

Johdanto-osan 38–40 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo, että 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa esitetty peruste täyttyy Tšekin osalta.

| (42) | Edellä esitetystä seuraa, ettei ole tarpeen tutkia tarkemmin, täyttyykö 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa esitetty peruste Tšekin osalta. |
| --- | --- |

(42)

Edellä esitetystä seuraa, ettei ole tarpeen tutkia tarkemmin, täyttyykö 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa esitetty peruste Tšekin osalta.

| (43) | Johdanto-osan 33–42 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(43)

Johdanto-osan 33–42 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (44) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Tšekin osalta. |
| --- | --- |

(44)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Tšekin osalta.

| (45) | Komissio vertasi lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta vastaavilla lentoasemilla kolmannella viiteajanjaksolla ja totesi, että Prahan lentoasemalla määritetyn yksikkökustannuksen arvioidaan olevan varsin huomattavasti näiden vastaavien lentoasemien mediaania suurempi. |
| --- | --- |

(45)

Komissio vertasi lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta vastaavilla lentoasemilla kolmannella viiteajanjaksolla ja totesi, että Prahan lentoasemalla määritetyn yksikkökustannuksen arvioidaan olevan varsin huomattavasti näiden vastaavien lentoasemien mediaania suurempi.

| (46) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Tšekin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kustannustehokkuustavoitteitaan johdanto-osan 28 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin. |
| --- | --- |

(46)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Tšekin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kustannustehokkuustavoitteitaan johdanto-osan 28 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin.

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

| (47) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen. |
| --- | --- |

(47)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen.

| (48) | Komissio toteaa, että Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(48)

Komissio toteaa, että Tšekin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista.

| (49) | Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(49)

Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään.

| (50) | Sen vuoksi Tšekin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(50)

Sen vuoksi Tšekin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (51) | Komissio on todennut johdanto-osan 9–50 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Tšekin toimittamiin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(51)

Komissio on todennut johdanto-osan 9–50 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Tšekin toimittamiin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (52) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(52)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (53) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(53)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Tšekki on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1.).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

---

LIITE

Suorituskykytavoitteet, jotka sisältyvät Tšekin asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen ja joiden on todettu olevan johdonmukaisia kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Tšekki | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D |
| --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| ANS CR | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | D | D | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

Tšekki

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

ANS CR

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

D

D

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen lennon tehokkuus reitillä

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tšekin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 2,05  % | 2,05  % | 2,05  % | 2,05  % |
| Tšekin viitearvot | 2,05  % | 2,05  % | 2,05  % | 2,05  % |

2021

2022

2023

2024

Tšekin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

2,05  %

2,05  %

2,05  %

2,05  %

Tšekin viitearvot

2,05  %

2,05  %

2,05  %

2,05  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Tšekin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,06 | 0,11 | 0,11 | 0,11 |
| Tšekin viitearvot | 0,06 | 0,11 | 0,11 | 0,11 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Tšekin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

0,06

0,11

0,11

0,11

Tšekin viitearvot

0,06

0,11

0,11

0,11

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Tšekin lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 1 224,0 CZK | 1 103,6 CZK | 2 090,6 CZK | 1 557,2 CZK | 1 381,7 CZK | 1 212,0 CZK |
| 46,52 euroa | 41,95 euroa | 79,46 euroa | 59,18 euroa | 52,51 euroa | 46,06 euroa |

Tšekin lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

1 224,0 CZK

1 103,6 CZK

2 090,6 CZK

1 557,2 CZK

1 381,7 CZK

1 212,0 CZK

46,52 euroa

41,95 euroa

79,46 euroa

59,18 euroa

52,51 euroa

46,06 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/153 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/153

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/773,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Italian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2294)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Italian toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Italian toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Italian ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Italian ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (9) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Italian esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Italian esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (10) | Italian turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Italia | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| ENAV | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

(10)

Italian turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Italia

Italia

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

ENAV

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

D

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

C

| (11) | Komissio on todennut, että Italian maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (ENAV) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2023 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on todennut, että Italian maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (ENAV) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2023 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024.

| (12) | Komissio toteaa, että Italian toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään ENAV:lle paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, joihin kuuluvat turvallisuustietojen keskittäminen ja uusien turvallisuustutkintamenetelmien kehittäminen, turvallisuuskulttuurin ja turvallisuudenhallinnan tehokkuuden parantaminen uusien selvitysten ja toimintasuunnitelmien avulla sekä turvallisuusriskien hallinnan parantaminen tehostamalla arviointi- ja seurantaprosesseja. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toteaa, että Italian toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään ENAV:lle paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, joihin kuuluvat turvallisuustietojen keskittäminen ja uusien turvallisuustutkintamenetelmien kehittäminen, turvallisuuskulttuurin ja turvallisuudenhallinnan tehokkuuden parantaminen uusien selvitysten ja toimintasuunnitelmien avulla sekä turvallisuusriskien hallinnan parantaminen tehostamalla arviointi- ja seurantaprosesseja.

| (13) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Italian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(13)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Italian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (14) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Italian esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Italian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Italian esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Italian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (15) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(15)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (16) | Italian ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Italian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 2,67  % | 2,67  % | 2,67  % | 2,67  % |
| Italian viitearvot | 2,67  % | 2,67  % | 2,67  % | 2,67  % |

(16)

Italian ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Italian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Italian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

2,67  %

2,67  %

2,67  %

2,67  %

2,67  %

2,67  %

2,67  %

2,67  %

Italian viitearvot

2,67  %

2,67  %

2,67  %

2,67  %

| (17) | Komissio toteaa, että Italian ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(17)

Komissio toteaa, että Italian ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (18) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Italia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, joihin kuuluvat suunnitelma siirtymisestä suorituskykyyn perustuvaan navigointiin, saapumisten hallinnan parannukset viidellä päälentoasemalla, useiden lennonjohtovyöhykkeiden uudelleenorganisointi sekä ilmatilan joustavan käytön tehokkaampi soveltaminen, jotta kysyntään voidaan vastata paremmin. |
| --- | --- |

(18)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Italia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, joihin kuuluvat suunnitelma siirtymisestä suorituskykyyn perustuvaan navigointiin, saapumisten hallinnan parannukset viidellä päälentoasemalla, useiden lennonjohtovyöhykkeiden uudelleenorganisointi sekä ilmatilan joustavan käytön tehokkaampi soveltaminen, jotta kysyntään voidaan vastata paremmin.

| (19) | Lisäksi komissio toteaa, että Italia on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) lentopinnan 305 yläpuolella, ja kannustaa Italiaa laajentamaan FRA:n toteuttamista kolmannella viiteajanjaksolla. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi komissio toteaa, että Italia on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) lentopinnan 305 yläpuolella, ja kannustaa Italiaa laajentamaan FRA:n toteuttamista kolmannella viiteajanjaksolla.

| (20) | Johdanto-osan 17 ja 19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Italian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(20)

Johdanto-osan 17 ja 19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Italian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (21) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Italian esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Italian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Italian esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Italian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (22) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(22)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (23) | Italian kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Italian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,07 | 0,11 | 0,11 | 0,11 |
| Italian viitearvot | 0,07 | 0,11 | 0,11 | 0,11 |

(23)

Italian kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Italian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

Luonnos Italian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,07

0,07

0,11

0,11

0,11

0,11

0,11

0,11

Italian viitearvot

0,07

0,11

0,11

0,11

| (24) | Komissio toteaa, että Italian ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa, että Italian ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (25) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Italia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa lisäparannukset joustavan konfiguraation konseptin soveltamiseen, uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönotto, kokoaikavastaavien lennonjohtajien määrän lisääminen useimmissa aluelennonjohtokeskuksissa sekä useita toimenpiteitä ilmatilan hallinnan parantamiseksi. |
| --- | --- |

(25)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Italia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa lisäparannukset joustavan konfiguraation konseptin soveltamiseen, uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönotto, kokoaikavastaavien lennonjohtajien määrän lisääminen useimmissa aluelennonjohtokeskuksissa sekä useita toimenpiteitä ilmatilan hallinnan parantamiseksi.

| (26) | Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Italian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Italian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (27) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Italian osalta. |
| --- | --- |

(27)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Italian osalta.

| (28) | Ensinnäkin komissio on todennut, että kolmatta viiteajanjaksoa varten keskimääräiselle ilmaliikennevirtojen säätelystä johtuvalle ATFM-viivästykselle ehdotetut tavoitteet, jotka ovat 0,41–0,30 minuuttia lentoa kohti kalenterivuosina 2021–2024, ovat pidemmät kuin toisen viiteajanjakson loppupuolella saavutetut ATFM-viivästystulokset, jotka olivat 0,12–0,29 minuuttia lentoa kohti kalenterivuosina 2018 ja 2019. |
| --- | --- |

(28)

Ensinnäkin komissio on todennut, että kolmatta viiteajanjaksoa varten keskimääräiselle ilmaliikennevirtojen säätelystä johtuvalle ATFM-viivästykselle ehdotetut tavoitteet, jotka ovat 0,41–0,30 minuuttia lentoa kohti kalenterivuosina 2021–2024, ovat pidemmät kuin toisen viiteajanjakson loppupuolella saavutetut ATFM-viivästystulokset, jotka olivat 0,12–0,29 minuuttia lentoa kohti kalenterivuosina 2018 ja 2019.

| (29) | Verrattaessa lentoasemien tasolla ehdotettuja kansallisia tavoitteita komissio on havainnut, että Milanon Linaten sekä Venetsian lentoasemilla keskimääräisen ATFM-viivästyksen ennakoidaan olevan pidemmän kuin mitä samankaltaisille lentoasemille ennustetaan. |
| --- | --- |

(29)

Verrattaessa lentoasemien tasolla ehdotettuja kansallisia tavoitteita komissio on havainnut, että Milanon Linaten sekä Venetsian lentoasemilla keskimääräisen ATFM-viivästyksen ennakoidaan olevan pidemmän kuin mitä samankaltaisille lentoasemille ennustetaan.

| (30) | Sen vuoksi komissio katsoo, että hyväksyessään lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti Italian olisi edelleen perusteltava kolmannen viiteajanjakson lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteitaan johdanto-osan 28 ja 29 kappaleessa esitettyjen huomautusten perusteella tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin. |
| --- | --- |

(30)

Sen vuoksi komissio katsoo, että hyväksyessään lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti Italian olisi edelleen perusteltava kolmannen viiteajanjakson lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteitaan johdanto-osan 28 ja 29 kappaleessa esitettyjen huomautusten perusteella tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (31) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Italian esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(31)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Italian esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (32) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(32)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (33) | Italian kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaiset kustannustehokkuustavoitteet ovat seuraavat:












  Italian lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 79,97 euroa | 63,46 euroa | 123,72 euroa | 73,67 euroa | 61,52 euroa | 57,80 euroa |

(33)

Italian kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaiset kustannustehokkuustavoitteet ovat seuraavat:

Italian lentoreittimaksuvyöhyke

Italian lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

79,97 euroa

79,97 euroa

63,46 euroa

63,46 euroa

123,72 euroa

123,72 euroa

73,67 euroa

73,67 euroa

61,52 euroa

61,52 euroa

57,80 euroa

57,80 euroa

| (34) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Italian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys on –2,3 prosenttia maksuvyöhykkeen tasolla kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(34)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Italian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys on –2,3 prosenttia maksuvyöhykkeen tasolla kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (35) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Italian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys on –3,5 prosenttia maksuvyöhykkeen tasolla toisella ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(35)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Italian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys on –3,5 prosenttia maksuvyöhykkeen tasolla toisella ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (36) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Italian määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 63,46 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 7,2 prosenttia enemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 59,18 euroa vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Italian määritetty reitinaikainen yksikkökustannus ylittää vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on 3,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(36)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Italian määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 63,46 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 7,2 prosenttia enemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 59,18 euroa vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Italian määritetty reitinaikainen yksikkökustannus ylittää vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on 3,6 prosenttia.

| (37) | Kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa esitetään, on selvää, että Italian suorituskyky on merkittävästi sekä unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kolmannen viiteajanjakson kehitystä että unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitystä parempaa. Lisäksi Italian määritetty yksikköarvo vuonna 2024 on alhaisempi kuin vuosien 2014 ja 2019 perusarvot, mikä osoittaa, että sekä keskipitkällä että pitkällä aikavälillä saavutetaan tosiasiallisia kustannustehokkuushyötyjä. Riippumatta johdanto-osan 36 kappaleessa todetusta Italian perusarvon ja vertailuryhmän keskiarvon välisestä erosta Italia on osoittanut kustannustehokkuuden kehityksen olevan unionin laajuista kehitystä nopeampaa, mikä tarjoaa riittävän perustan johdonmukaisuuden vahvistamiselle kolmatta viiteajanjaksoa koskevien unionin laajuisten kustannustehokkuustavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(37)

Kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa esitetään, on selvää, että Italian suorituskyky on merkittävästi sekä unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kolmannen viiteajanjakson kehitystä että unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitystä parempaa. Lisäksi Italian määritetty yksikköarvo vuonna 2024 on alhaisempi kuin vuosien 2014 ja 2019 perusarvot, mikä osoittaa, että sekä keskipitkällä että pitkällä aikavälillä saavutetaan tosiasiallisia kustannustehokkuushyötyjä. Riippumatta johdanto-osan 36 kappaleessa todetusta Italian perusarvon ja vertailuryhmän keskiarvon välisestä erosta Italia on osoittanut kustannustehokkuuden kehityksen olevan unionin laajuista kehitystä nopeampaa, mikä tarjoaa riittävän perustan johdonmukaisuuden vahvistamiselle kolmatta viiteajanjaksoa koskevien unionin laajuisten kustannustehokkuustavoitteiden kanssa.

| (38) | Johdanto-osan 34–37 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Italian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(38)

Johdanto-osan 34–37 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Italian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (39) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Italian osalta. |
| --- | --- |

(39)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Italian osalta.

| (40) | Komissio on verrannut lähi- ja lähestymisalueen määritettyä yksikkökustannusta vastaavien lentoasemien suorituskykyyn kolmannella viiteajanjaksolla ja todennut, että Rooman Fiumicinon ja Milanon Linaten lentoasemien määritetyn yksikkökustannuksen arvioidaan olevan huomattavasti vertailulentoasemien mediaania suurempi. |
| --- | --- |

(40)

Komissio on verrannut lähi- ja lähestymisalueen määritettyä yksikkökustannusta vastaavien lentoasemien suorituskykyyn kolmannella viiteajanjaksolla ja todennut, että Rooman Fiumicinon ja Milanon Linaten lentoasemien määritetyn yksikkökustannuksen arvioidaan olevan huomattavasti vertailulentoasemien mediaania suurempi.

| (41) | Sen vuoksi komissio katsoo, että hyväksyessään lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti Italian olisi edelleen perusteltava kolmannen viiteajanjakson lähi- ja lähestymisalueen kustannustehokkuustavoitteitaan johdanto-osan 40 kappaleessa esitettyjen huomautusten perusteella tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin. |
| --- | --- |

(41)

Sen vuoksi komissio katsoo, että hyväksyessään lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti Italian olisi edelleen perusteltava kolmannen viiteajanjakson lähi- ja lähestymisalueen kustannustehokkuustavoitteitaan johdanto-osan 40 kappaleessa esitettyjen huomautusten perusteella tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (42) | Komissio on todennut johdanto-osan 9–41 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Italian toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(42)

Komissio on todennut johdanto-osan 9–41 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Italian toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (43) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(43)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (44) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(44)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Italia on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

---

LIITE

Suorituskykytavoitteet, jotka sisältyvät Italian asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen ja joiden on todettu olevan johdonmukaisia kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Italia | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- |
| Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| ENAV | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

Italia

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

ENAV

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen lennon tehokkuus reitillä

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Italian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 2,67  % | 2,67  % | 2,67  % | 2,67  % |
| Italian viitearvot | 2,67  % | 2,67  % | 2,67  % | 2,67  % |

2021

2022

2023

2024

Italian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

2,67  %

2,67  %

2,67  %

2,67  %

Italian viitearvot

2,67  %

2,67  %

2,67  %

2,67  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Italian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,07 | 0,11 | 0,11 | 0,11 |
| Italian viitearvot | 0,07 | 0,11 | 0,11 | 0,11 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Italian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

0,07

0,11

0,11

0,11

Italian viitearvot

0,07

0,11

0,11

0,11

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Italian lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 79,97 euroa | 63,46 euroa | 123,72 euroa | 73,67 euroa | 61,52 euroa | 57,80 euroa |

Italian lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

79,97 euroa

63,46 euroa

123,72 euroa

73,67 euroa

61,52 euroa

57,80 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/162 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/162

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/774,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Itävallan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2297)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Itävallan toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Itävallan toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Itävallan ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnosta uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Itävallan ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnosta uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (9) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Itävallan esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Itävallan esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (10) | Itävallan turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Itävalta | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Austro Control | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | B | B | B | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | B | B | B | C |
| Turvallisuuden edistäminen | B | B | B | C |
| Turvallisuuskulttuuri | B | B | B | C |

(10)

Itävallan turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Itävalta

Itävalta

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Austro Control

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

B

B

B

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

B

B

B

C

C

Turvallisuuden edistäminen

B

B

B

C

C

Turvallisuuskulttuuri

B

B

B

C

C

| (11) | Komissio on todennut, että Itävallan maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (Austro Control) ehdottamat turvallisuustavoitteet vastaavat unionin laajuisia turvallisuustavoitteita kalenterivuonna 2024. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on todennut, että Itävallan maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (Austro Control) ehdottamat turvallisuustavoitteet vastaavat unionin laajuisia turvallisuustavoitteita kalenterivuonna 2024.

| (12) | Komissio toteaa, että Itävallan toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään Austro Controlille toimenpiteitä paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi, kuten investointeja resursseihin turvallisuusriskien hallinnan alalla, rajatylittävän turvallisuusyhteistyön tehostamista selvitysten avulla sekä koulutusta ja tietoisuuden lisäämistä turvallisuuskulttuurin alalla. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toteaa, että Itävallan toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään Austro Controlille toimenpiteitä paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi, kuten investointeja resursseihin turvallisuusriskien hallinnan alalla, rajatylittävän turvallisuusyhteistyön tehostamista selvitysten avulla sekä koulutusta ja tietoisuuden lisäämistä turvallisuuskulttuurin alalla.

| (13) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(13)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (14) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Itävallan esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Itävallan esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (15) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(15)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (16) | Itävallan ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Itävallan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,96  % | 1,96  % | 1,96  % | 1,96  % |
| Itävallan viitearvot | 1,96  % | 1,96  % | 1,96  % | 1,96  % |

(16)

Itävallan ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Itävallan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Itävallan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

1,96  %

1,96  %

1,96  %

1,96  %

1,96  %

1,96  %

1,96  %

1,96  %

Itävallan viitearvot

1,96  %

1,96  %

1,96  %

1,96  %

| (17) | Komissio toteaa, että Itävallan ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(17)

Komissio toteaa, että Itävallan ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (18) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Itävalta on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa paikallisen ympäristön tavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, joihin kuuluvat sen osallistuminen Kaakkois-Euroopan yhteisen ilmatilan aloitteeseen vapaan reitityksen ilmatilaan (SECSI FRA), yhteistyötoimet rajojen yli sekä paikallisten ja seutukohtaisten ilmatilan hallinnan tukijärjestelmien täytäntöönpano siviili-sotilaskoordinoinnin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(18)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Itävalta on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa paikallisen ympäristön tavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, joihin kuuluvat sen osallistuminen Kaakkois-Euroopan yhteisen ilmatilan aloitteeseen vapaan reitityksen ilmatilaan (SECSI FRA), yhteistyötoimet rajojen yli sekä paikallisten ja seutukohtaisten ilmatilan hallinnan tukijärjestelmien täytäntöönpano siviili-sotilaskoordinoinnin parantamiseksi.

| (19) | Johdanto-osan 17 ja 18 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(19)

Johdanto-osan 17 ja 18 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (20) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Itävallan esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Itävallan esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (21) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(21)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (22) | Itävallan kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Itävallan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,10 | 0,17 | 0,17 | 0,16 |
| Itävallan viitearvot | 0,10 | 0,17 | 0,17 | 0,16 |

(22)

Itävallan kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Itävallan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

Luonnos Itävallan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,10

0,10

0,17

0,17

0,17

0,17

0,16

0,16

Itävallan viitearvot

0,10

0,17

0,17

0,16

| (23) | Komissio toteaa, että Itävallan ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(23)

Komissio toteaa, että Itävallan ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (24) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Itävalta on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat lennonjohtajien jatkuva rekrytointi ja koulutus, joustavat ja keskitetyt työvuorojärjestelmät, ilmaliikennevirtojen säätelyn jatkuva parantaminen ja rajatylittävä yhteistyö naapurimaiden kanssa. |
| --- | --- |

(24)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Itävalta on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat lennonjohtajien jatkuva rekrytointi ja koulutus, joustavat ja keskitetyt työvuorojärjestelmät, ilmaliikennevirtojen säätelyn jatkuva parantaminen ja rajatylittävä yhteistyö naapurimaiden kanssa.

| (25) | Johdanto-osan 23 ja 24 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(25)

Johdanto-osan 23 ja 24 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (26) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Itävallan osalta. |
| --- | --- |

(26)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Itävallan osalta.

| (27) | Ensinnäkin komissio on todennut, että kolmannelle viiteajanjaksolle ehdotetut keskimääräisen ATFM-viivästyksen tavoiteajat, jotka ovat 0,87 minuuttia kalenterivuonna 2022, 0,84 minuuttia kalenterivuonna 2023 ja 0,82 minuuttia lentoa kohti kalenterivuonna 2024, ovat pidemmät kuin toisella viiteajanjaksolla saavutettu ATFM-viivästystaso, joka oli 0,49–0,81 minuuttia lentoa kohti. |
| --- | --- |

(27)

Ensinnäkin komissio on todennut, että kolmannelle viiteajanjaksolle ehdotetut keskimääräisen ATFM-viivästyksen tavoiteajat, jotka ovat 0,87 minuuttia kalenterivuonna 2022, 0,84 minuuttia kalenterivuonna 2023 ja 0,82 minuuttia lentoa kohti kalenterivuonna 2024, ovat pidemmät kuin toisella viiteajanjaksolla saavutettu ATFM-viivästystaso, joka oli 0,49–0,81 minuuttia lentoa kohti.

| (28) | Komissio vertaili saapumisen keskimääräistä ATFM-viivästystä koskevia kansallisia tavoiteluonnoksia samankaltaisten lentoasemien suorituskykyyn toisen viiteajanjakson aikana lentoasemien tasolla ja havaitsi, että ATFM-viivästysten odotetaan Wienin, Innsbruckin ja Salzburgin lentoasemilla olevan pidempiä kuin mitä ennustetaan samankaltaisilla lentoasemilla. |
| --- | --- |

(28)

Komissio vertaili saapumisen keskimääräistä ATFM-viivästystä koskevia kansallisia tavoiteluonnoksia samankaltaisten lentoasemien suorituskykyyn toisen viiteajanjakson aikana lentoasemien tasolla ja havaitsi, että ATFM-viivästysten odotetaan Wienin, Innsbruckin ja Salzburgin lentoasemilla olevan pidempiä kuin mitä ennustetaan samankaltaisilla lentoasemilla.

| (29) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Itävallan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteitaan johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin. |
| --- | --- |

(29)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Itävallan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteitaan johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (30) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Itävallan esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(30)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Itävallan esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (31) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (32) | Itävallan kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Itävallan lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 69,54 euroa | 63,19 euroa | 109,28 euroa | 62,09 euroa | 54,65 euroa | 50,07 euroa |

(32)

Itävallan kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Itävallan lentoreittimaksuvyöhyke

Itävallan lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

69,54 euroa

69,54 euroa

63,19 euroa

63,19 euroa

109,28 euroa

109,28 euroa

62,09 euroa

62,09 euroa

54,65 euroa

54,65 euroa

50,07 euroa

50,07 euroa

| (33) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Itävallan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -5,7 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(33)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Itävallan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -5,7 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (34) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Itävallan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -3,6 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(34)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Itävallan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -3,6 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (35) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Itävallan määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 63,19 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 21,3 prosenttia vähemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 80,26 euroa vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Itävallan määritetty reitinaikainen yksikkökustannus jää huomattavasti alle vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on -42,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(35)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Itävallan määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 63,19 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 21,3 prosenttia vähemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 80,26 euroa vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Itävallan määritetty reitinaikainen yksikkökustannus jää huomattavasti alle vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on -42,6 prosenttia.

| (36) | Johdanto-osan 33–35 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(36)

Johdanto-osan 33–35 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (37) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Itävallan osalta. |
| --- | --- |

(37)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Itävallan osalta.

| (38) | Komissio vertasi lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta vastaavilla lentoasemilla kolmannella viiteajanjaksolla ja totesi, että päälentoasemalla eli Wienin lentoasemalla määritetyn yksikkökustannuksen arvioidaan olevan huomattavasti näiden vastaavien lentoasemien mediaania suurempi. |
| --- | --- |

(38)

Komissio vertasi lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta vastaavilla lentoasemilla kolmannella viiteajanjaksolla ja totesi, että päälentoasemalla eli Wienin lentoasemalla määritetyn yksikkökustannuksen arvioidaan olevan huomattavasti näiden vastaavien lentoasemien mediaania suurempi.

| (39) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Itävallan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteitaan johdanto-osan 38 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin. |
| --- | --- |

(39)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Itävallan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteitaan johdanto-osan 38 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin.

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

| (40) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen. |
| --- | --- |

(40)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen.

| (41) | Komissio toteaa, että Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(41)

Komissio toteaa, että Itävallan suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista.

| (42) | Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetuilla taloudellisilla enimmäishaitoilla, jotka ovat 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(42)

Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetuilla taloudellisilla enimmäishaitoilla, jotka ovat 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään.

| (43) | Sen vuoksi Itävallan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(43)

Sen vuoksi Itävallan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (44) | Komissio on todennut johdanto-osan 10–43 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Itävallan toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(44)

Komissio on todennut johdanto-osan 10–43 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Itävallan toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (45) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(45)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (46) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(46)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Itävalta on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1.).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

---

LIITE

Itävallan asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Itävalta | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D |
| --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Austro Control | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | B | B | B | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | B | B | B | C |
| Turvallisuuden edistäminen | B | B | B | C |
| Turvallisuuskulttuuri | B | B | B | C |

Itävalta

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

Austro Control

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

B

B

B

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

Turvallisuuden varmistaminen

B

B

B

C

Turvallisuuden edistäminen

B

B

B

C

Turvallisuuskulttuuri

B

B

B

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen lennon tehokkuus reitillä

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Itävallan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,96  % | 1,96  % | 1,96  % | 1,96  % |
| Itävallan viitearvot | 1,96  % | 1,96  % | 1,96  % | 1,96  % |

2021

2022

2023

2024

Itävallan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

1,96  %

1,96  %

1,96  %

1,96  %

Itävallan viitearvot

1,96  %

1,96  %

1,96  %

1,96  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Itävallan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti | 0,10 | 0,17 | 0,17 | 0,16 |
| Itävallan viitearvot | 0,10 | 0,17 | 0,17 | 0,16 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Itävallan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti

0,10

0,17

0,17

0,16

Itävallan viitearvot

0,10

0,17

0,17

0,16

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Itävallan lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 69,54 euroa | 63,19 euroa | 109,28 euroa | 62,09 euroa | 54,65 euroa | 50,07 euroa |

Itävallan lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

69,54 euroa

63,19 euroa

109,28 euroa

62,09 euroa

54,65 euroa

50,07 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/172 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/172

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/775,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Unkarin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2298)

(Ainoastaan unkarinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Unkarin toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Unkarin toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Unkarin ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Unkarin ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (9) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Unkarin esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Unkarin esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (10) | Unkarin turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Unkari | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Hungarocontrol | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

(10)

Unkarin turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Unkari

Unkari

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Hungarocontrol

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

D

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

C

| (11) | Komissio on todennut, että Unkarin maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (Hungarocontrol) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2023 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet ovat unionin laajuisen suorituskykytavoitteen tasolla kunakin kalenterivuonna 2021–2024. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on todennut, että Unkarin maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (Hungarocontrol) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2023 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet ovat unionin laajuisen suorituskykytavoitteen tasolla kunakin kalenterivuonna 2021–2024.

| (12) | Komissio toteaa, että Unkarin toimittamassa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitetään Hungarocontrolille monenlaisia toimenpiteitä paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi. Toimenpiteet kattavat teknologian kehityksen, inhimillisiin tekijöihin liittyvät kysymykset, vaatimustenmukaisuuden ja suorituskyvyn seurannan, kyber- ja tietoturvallisuuden, oikeudenmukaisen turvallisuuskulttuurin ja turvallisuuskulttuurin. Suorituskykysuunnitelmaluonnos sisältää 70 toimea, jotka liittyvät muun muassa uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän täytäntöönpanoon, sektorien kompleksisuuden huomioon ottamiseen tarkoitettuun välineeseen työmäärän jakautumisen suunnittelemiseksi, uuteen sektorijakojärjestelmään, lennonjohtajien tilannetietoisuuden parantamiseen tähtäävään radiosuunninjärjestelmään ja väsymisriskien hallintajärjestelmään. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toteaa, että Unkarin toimittamassa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitetään Hungarocontrolille monenlaisia toimenpiteitä paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi. Toimenpiteet kattavat teknologian kehityksen, inhimillisiin tekijöihin liittyvät kysymykset, vaatimustenmukaisuuden ja suorituskyvyn seurannan, kyber- ja tietoturvallisuuden, oikeudenmukaisen turvallisuuskulttuurin ja turvallisuuskulttuurin. Suorituskykysuunnitelmaluonnos sisältää 70 toimea, jotka liittyvät muun muassa uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän täytäntöönpanoon, sektorien kompleksisuuden huomioon ottamiseen tarkoitettuun välineeseen työmäärän jakautumisen suunnittelemiseksi, uuteen sektorijakojärjestelmään, lennonjohtajien tilannetietoisuuden parantamiseen tähtäävään radiosuunninjärjestelmään ja väsymisriskien hallintajärjestelmään.

| (13) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan (11) ja (12) kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(13)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan (11) ja (12) kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (14) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Unkarin esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siten verrattu Euroopan reittiverkon kehittämissuunnitelmassa (ERNIP) vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Unkarin esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siten verrattu Euroopan reittiverkon kehittämissuunnitelmassa (ERNIP) vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (15) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(15)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (16) | Unkarin ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unkarin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,50  % | 1,49  % | 1,49  % | 1,49  % |
| Unkarin viitearvot | 1,50  % | 1,49  % | 1,49  % | 1,49  % |

(16)

Unkarin ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Unkarin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Unkarin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

1,50  %

1,50  %

1,49  %

1,49  %

1,49  %

1,49  %

1,49  %

1,49  %

Unkarin viitearvot

1,50  %

1,49  %

1,49  %

1,49  %

| (17) | Komissio toteaa, että Unkarin ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kalenterivuosina 2021–2024. |
| --- | --- |

(17)

Komissio toteaa, että Unkarin ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kalenterivuosina 2021–2024.

| (18) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Unkari on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä, joihin kuuluvat suunnitelma siirtymisestä suorituskykyyn perustuvaan navigointiin (PBN) sekä osallistuminen Kaakkois-Euroopan vapaan reitityksen ilmatilan (SEE FRA) täytäntöönpanon edistämiseen. |
| --- | --- |

(18)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Unkari on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä, joihin kuuluvat suunnitelma siirtymisestä suorituskykyyn perustuvaan navigointiin (PBN) sekä osallistuminen Kaakkois-Euroopan vapaan reitityksen ilmatilan (SEE FRA) täytäntöönpanon edistämiseen.

| (19) | Lisäksi komissio toteaa, että Unkari on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan lentopintojen 095 ja 660 välillä. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi komissio toteaa, että Unkari on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan lentopintojen 095 ja 660 välillä.

| (20) | Johdanto-osan 17–19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(20)

Johdanto-osan 17–19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (21) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Unkarin esittämien, keskimääräistä ilmaliikennevirtojen säätelyssä (ATFM) johtuvaa viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Unkarin esittämien, keskimääräistä ilmaliikennevirtojen säätelyssä (ATFM) johtuvaa viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistetun kriteerin perusteella. Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (22) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(22)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (23) | Unkarin kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Unkarin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,06 | 0,11 | 0,11 | 0,11 |
| Unkarin viitearvot | 0,06 | 0,11 | 0,11 | 0,11 |

(23)

Unkarin kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Unkarin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

Luonnos Unkarin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,06

0,06

0,11

0,11

0,11

0,11

0,11

0,11

Unkarin viitearvot

0,06

0,11

0,11

0,11

| (24) | Komissio toteaa, että Unkarin ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle kolmannella viiteajanjaksolla. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa, että Unkarin ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle kolmannella viiteajanjaksolla.

| (25) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Unkari on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat Budapestin aluelennonjohtokeskuksen uudelleenorganisointi, uusi lennonjohtajien koulutusohjelma, ilmaliikenteen hallintajärjestelmän parantaminen sekä kokoaikavastaavien lennonjohtajien suunnitellun määrän lisääminen kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(25)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Unkari on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat Budapestin aluelennonjohtokeskuksen uudelleenorganisointi, uusi lennonjohtajien koulutusohjelma, ilmaliikenteen hallintajärjestelmän parantaminen sekä kokoaikavastaavien lennonjohtajien suunnitellun määrän lisääminen kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä.

| (26) | Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (27) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Unkarin osalta. |
| --- | --- |

(27)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Unkarin osalta.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (28) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Unkarin esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyjä yksikkökustannuksia koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen kriteerien perusteella. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(28)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Unkarin esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyjä yksikkökustannuksia koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen kriteerien perusteella. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (29) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (30) | Unkarin kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Unkarin lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 11 916 HUF | 9 803 HUF | 17 628 HUF | 14 127 HUF | 11 842 HUF | 10 946 HUF |
| 38,56 euroa | 31,72 euroa | 57,05 euroa | 45,72 euroa | 38,32 euroa | 35,42 euroa |

(30)

Unkarin kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Unkarin lentoreittimaksuvyöhyke

Unkarin lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

11 916 HUF

11 916 HUF

9 803 HUF

9 803 HUF

17 628 HUF

17 628 HUF

14 127 HUF

14 127 HUF

11 842 HUF

11 842 HUF

10 946 HUF

10 946 HUF

38,56 euroa

31,72 euroa

57,05 euroa

45,72 euroa

38,32 euroa

35,42 euroa

| (31) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Unkarin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +2,8 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(31)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Unkarin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +2,8 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (32) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Unkarin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -0,9 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(32)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Unkarin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -0,9 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (33) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Unkarin määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 31,72 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 21,0 prosenttia vähemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 40,13 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Unkarin määritetty reitinaikainen yksikkökustannus jää alle vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan. Ero pienenee kuitenkin -16 prosenttiin vuoden 2024 osalta. |
| --- | --- |

(33)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Unkarin määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 31,72 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 21,0 prosenttia vähemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 40,13 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Unkarin määritetty reitinaikainen yksikkökustannus jää alle vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan. Ero pienenee kuitenkin -16 prosenttiin vuoden 2024 osalta.

| (34) | Komissio on lisäksi tutkinut, voitaisiinko johdanto-osan 31 ja 32 kappaleessa esitettyjä poikkeamia pitää tarpeellisina ja oikeasuhteisina täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti edellyttäen, että poikkeaminen unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä tai unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä johtuu yksinomaan ylimääräisistä määritetyistä kustannuksista, jotka liittyvät suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tarvittaviin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 alakohdassa tarkoitettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(34)

Komissio on lisäksi tutkinut, voitaisiinko johdanto-osan 31 ja 32 kappaleessa esitettyjä poikkeamia pitää tarpeellisina ja oikeasuhteisina täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti edellyttäen, että poikkeaminen unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä tai unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä johtuu yksinomaan ylimääräisistä määritetyistä kustannuksista, jotka liittyvät suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tarvittaviin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 alakohdassa tarkoitettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin.

| (35) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa määritetyn kriteerin osalta Unkari esittää suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan, että poikkeamat unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä ja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä johtuvat yksinomaan kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tarvittavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(35)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa määritetyn kriteerin osalta Unkari esittää suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan, että poikkeamat unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä ja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä johtuvat yksinomaan kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tarvittavista toimenpiteistä.

| (36) | Komissio toteaa, että Unkari esittää suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan monenlaisia toimenpiteitä, jotka lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja (Hungarocontrol) on toteuttanut paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi ja joista on aiheutunut lisäkustannuksia. Nämä toimenpiteet esitetään yksityiskohtaisesti ja määrällisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa. |
| --- | --- |

(36)

Komissio toteaa, että Unkari esittää suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan monenlaisia toimenpiteitä, jotka lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja (Hungarocontrol) on toteuttanut paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi ja joista on aiheutunut lisäkustannuksia. Nämä toimenpiteet esitetään yksityiskohtaisesti ja määrällisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa.

| (37) | Unkari selittää, että covid-19-pandemiaa edeltäneissä olosuhteissa vuonna 2019 kävi selväksi, ettei lennonjohtajien määrä ollut riittävä liikenteen määrään ja kompleksisuuteen nähden. Hungarocontrol on ottanut käyttöön koulutusohjelman, jonka tarkoituksena on lisätä lennonjohtajien määrä kolmannella viiteajanjaksolla odotettavissa olevia tulevia liikennemääriä vastaavaksi. Liitännäiskustannuksiin kuuluvat henkilöstökustannukset uusien peruskoulutusvaiheessa olevien opiskelijoiden ja lupakirjallisten lennonjohtajaoppilaiden palkkauksesta sekä muut näiden uusien työntekijöiden koulutuksesta aiheutuvat toimintakustannukset. |
| --- | --- |

(37)

Unkari selittää, että covid-19-pandemiaa edeltäneissä olosuhteissa vuonna 2019 kävi selväksi, ettei lennonjohtajien määrä ollut riittävä liikenteen määrään ja kompleksisuuteen nähden. Hungarocontrol on ottanut käyttöön koulutusohjelman, jonka tarkoituksena on lisätä lennonjohtajien määrä kolmannella viiteajanjaksolla odotettavissa olevia tulevia liikennemääriä vastaavaksi. Liitännäiskustannuksiin kuuluvat henkilöstökustannukset uusien peruskoulutusvaiheessa olevien opiskelijoiden ja lupakirjallisten lennonjohtajaoppilaiden palkkauksesta sekä muut näiden uusien työntekijöiden koulutuksesta aiheutuvat toimintakustannukset.

| (38) | Tulevan liikennekysynnän edellyttämää kapasiteetin lisäystä tuetaan investoimalla huippuluokan laitteisiin. Komissio toteaa, että sen vuoksi on suunnitteilla useita parannuksia ilmaliikenteen hallintajärjestelmän eri osiin, mukaan lukien radiosuunnintoiminnon ja kompleksisuusvälineen käyttöönotto, ilmatilan hallinnan toimintojen parantaminen sekä parannettujen tekniikoiden käyttöönotto ilmaliikennevirtojen ja kapasiteetin hallintaan. Näiden investointien oikea-aikaisen toteuttamisen kolmannen viiteajanjakson aikana odotetaan mahdollistavan huomattavat kapasiteetin lisäykset. |
| --- | --- |

(38)

Tulevan liikennekysynnän edellyttämää kapasiteetin lisäystä tuetaan investoimalla huippuluokan laitteisiin. Komissio toteaa, että sen vuoksi on suunnitteilla useita parannuksia ilmaliikenteen hallintajärjestelmän eri osiin, mukaan lukien radiosuunnintoiminnon ja kompleksisuusvälineen käyttöönotto, ilmatilan hallinnan toimintojen parantaminen sekä parannettujen tekniikoiden käyttöönotto ilmaliikennevirtojen ja kapasiteetin hallintaan. Näiden investointien oikea-aikaisen toteuttamisen kolmannen viiteajanjakson aikana odotetaan mahdollistavan huomattavat kapasiteetin lisäykset.

| (39) | Suorituskyvyn tarkastuselimen yksityiskohtaisen analyysin perusteella komissio katsoo, että Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esittämät asiaankuuluvat toimenpiteet ovat tarpeellisia paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella voidaan lisäksi päätellä, että kyseisistä toimenpiteistä aiheutuvat lisäkustannukset ovat suuremmat kuin johdanto-osan 31 ja 32 kappaleessa tarkoitettu poikkeama unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä ja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä. |
| --- | --- |

(39)

Suorituskyvyn tarkastuselimen yksityiskohtaisen analyysin perusteella komissio katsoo, että Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esittämät asiaankuuluvat toimenpiteet ovat tarpeellisia paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella voidaan lisäksi päätellä, että kyseisistä toimenpiteistä aiheutuvat lisäkustannukset ovat suuremmat kuin johdanto-osan 31 ja 32 kappaleessa tarkoitettu poikkeama unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä ja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä.

| (40) | Johdanto-osan 35–39 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo, että 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa esitetty peruste täyttyy Unkarin osalta. |
| --- | --- |

(40)

Johdanto-osan 35–39 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo, että 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa esitetty peruste täyttyy Unkarin osalta.

| (41) | Edellä esitetystä seuraa, ettei ole tarpeen tutkia tarkemmin, täyttyykö 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa esitetty peruste Unkarin osalta. |
| --- | --- |

(41)

Edellä esitetystä seuraa, ettei ole tarpeen tutkia tarkemmin, täyttyykö 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa esitetty peruste Unkarin osalta.

| (42) | Johdanto-osan 31–41 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(42)

Johdanto-osan 31–41 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (43) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Unkarin osalta. |
| --- | --- |

(43)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Unkarin osalta.

| (44) | Ensinnäkin, kun lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä kolmannella viiteajanjaksolla verrataan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykseen, komissio on todennut, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys, joka on lennonvarmistusmaksuvyöhykkeen 1 osalta +11,0 prosenttia, on nopeampaa kuin Unkarin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla, joka on +2,8 prosenttia kolmannella viiteajanjaksolla. |
| --- | --- |

(44)

Ensinnäkin, kun lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä kolmannella viiteajanjaksolla verrataan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykseen, komissio on todennut, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys, joka on lennonvarmistusmaksuvyöhykkeen 1 osalta +11,0 prosenttia, on nopeampaa kuin Unkarin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla, joka on +2,8 prosenttia kolmannella viiteajanjaksolla.

| (45) | Toiseksi komissio toteaa, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä koskeva tavoiteluonnos Unkarin lennonvarmistusmaksuvyöhykkeelle on +11,0 prosenttia kolmannella viiteajanjaksolla, mikä on nopeampaa kuin lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen todellinen kehitys, joka oli -4,7 prosenttia toisella viiteajanjaksolla. |
| --- | --- |

(45)

Toiseksi komissio toteaa, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä koskeva tavoiteluonnos Unkarin lennonvarmistusmaksuvyöhykkeelle on +11,0 prosenttia kolmannella viiteajanjaksolla, mikä on nopeampaa kuin lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen todellinen kehitys, joka oli -4,7 prosenttia toisella viiteajanjaksolla.

| (46) | Kolmanneksi komissio vertasi lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta vastaavilla lentoasemilla kolmannella viiteajanjaksolla ja totesi, että Budapestin lentoasemalla määritetyn yksikkökustannuksen arvioidaan olevan varsin huomattavasti näiden vastaavien lentoasemien mediaania suurempi. |
| --- | --- |

(46)

Kolmanneksi komissio vertasi lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta vastaavilla lentoasemilla kolmannella viiteajanjaksolla ja totesi, että Budapestin lentoasemalla määritetyn yksikkökustannuksen arvioidaan olevan varsin huomattavasti näiden vastaavien lentoasemien mediaania suurempi.

| (47) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Unkarin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteitaan johdanto-osan 44–48 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin. |
| --- | --- |

(47)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Unkarin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteitaan johdanto-osan 44–48 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin.

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

| (48) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen. |
| --- | --- |

(48)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen.

| (49) | Komissio toteaa, että Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(49)

Komissio toteaa, että Unkarin suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista.

| (50) | Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(50)

Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään.

| (51) | Sen vuoksi Unkarin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(51)

Sen vuoksi Unkarin olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (52) | Komissio on todennut johdanto-osan 10–51 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Unkarin toimittamiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(52)

Komissio on todennut johdanto-osan 10–51 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Unkarin toimittamiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (53) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(53)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (54) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(54)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Unkari on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Unkarille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

---

LIITE

Suorituskykytavoitteet, jotka sisältyvät Unkarin asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen ja joiden on todettu olevan johdonmukaisia kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Unkari | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Hungarocontrol | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

Unkari

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

Hungarocontrol

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen lennon tehokkuus reitillä

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Unkarin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,50  % | 1,49  % | 1,49  % | 1,49  % |
| Unkarin viitearvot | 1,50  % | 1,49  % | 1,49  % | 1,49  % |

2021

2022

2023

2024

Unkarin luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

1,50  %

1,49  %

1,49  %

1,49  %

Unkarin viitearvot

1,50  %

1,49  %

1,49  %

1,49  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Unkarin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,06 | 0,11 | 0,11 | 0,11 |
| Unkarin viitearvot | 0,06 | 0,11 | 0,11 | 0,11 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Unkarin reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

0,06

0,11

0,11

0,11

Unkarin viitearvot

0,06

0,11

0,11

0,11

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Unkarin lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 11 916 HUF | 9 803 HUF | 17 628 HUF | 14 127 HUF | 11 842 HUF | 10 946 HUF |
| 38,56 euroa | 31,72 euroa | 57,05 euroa | 45,72 euroa | 38,32 euroa | 35,42 euroa |

Unkarin lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

11 916 HUF

9 803 HUF

17 628 HUF

14 127 HUF

11 842 HUF

10 946 HUF

38,56 euroa

31,72 euroa

57,05 euroa

45,72 euroa

38,32 euroa

35,42 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/182 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/182

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/776,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Espanjan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2300)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(2)

Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (3) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (4) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(4)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (5) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(5)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (6) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (7) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Espanjan toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(7)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Espanjan toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (8) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(8)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (9) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Espanjan ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnosta uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(9)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Espanjan ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnosta uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (10) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Espanjan esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(10)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Espanjan esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (11) | Espanjan turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Espanja | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- | --- |
| Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| ENAIRE, FERRONATS | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

(11)

Espanjan turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Espanja

Espanja

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat

Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

ENAIRE, FERRONATS

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

C

| (12) | Komissio on todennut, että Espanjan maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (ENAIRE ja FERRONATS) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on todennut, että Espanjan maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (ENAIRE ja FERRONATS) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024.

| (13) | Komissio toteaa, että Espanjan toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, joihin kuuluvat mm. oikeudenmukaisen turvallisuuskulttuurin vahvistaminen ja digitaalisen ilmatilan strategisen suunnitelman täytäntöönpano ENAIREn viestintä-, suunnistus- ja valvontapalvelujen nykyaikaistamiseksi sekä turvallisuuskulttuurin edistäminen ja FERRONATSin turvallisuudenhallintajärjestelmien auditointi- ja katsastusmenettelyjen parantaminen. |
| --- | --- |

(13)

Komissio toteaa, että Espanjan toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, joihin kuuluvat mm. oikeudenmukaisen turvallisuuskulttuurin vahvistaminen ja digitaalisen ilmatilan strategisen suunnitelman täytäntöönpano ENAIREn viestintä-, suunnistus- ja valvontapalvelujen nykyaikaistamiseksi sekä turvallisuuskulttuurin edistäminen ja FERRONATSin turvallisuudenhallintajärjestelmien auditointi- ja katsastusmenettelyjen parantaminen.

| (14) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan (12) ja (13) kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(14)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan (12) ja (13) kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (15) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Espanjan esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Espanjan esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (16) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(16)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (17) | Espanjan ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Espanjan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 3,08  % | 3,08  % | 3,08  % | 3,08  % |
| Espanjan viitearvot | 3,08  % | 3,08  % | 3,08  % | 3,08  % |

(17)

Espanjan ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Espanjan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Espanjan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

3,08  %

3,08  %

3,08  %

3,08  %

3,08  %

3,08  %

3,08  %

3,08  %

Espanjan viitearvot

3,08  %

3,08  %

3,08  %

3,08  %

| (18) | Komissio toteaa, että Espanjan ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(18)

Komissio toteaa, että Espanjan ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (19) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Espanja on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, joihin sisältyy useita reittiverkon parannuksia, muutoksia Kanariansaarten aluelennonjohdon sektoreihin, Madridin ja Palman lähestymisalueiden uudelleenorganisointia sekä toimenpiteitä rajatylittävän yhteistyön lisäämiseksi. |
| --- | --- |

(19)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Espanja on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, joihin sisältyy useita reittiverkon parannuksia, muutoksia Kanariansaarten aluelennonjohdon sektoreihin, Madridin ja Palman lähestymisalueiden uudelleenorganisointia sekä toimenpiteitä rajatylittävän yhteistyön lisäämiseksi.

| (20) | Lisäksi komissio toteaa, että Espanja on jo toteuttanut vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) Madridin lentotiedotusalueen Santiagon ja Asturiasin sektoreilla (FRASAI-hanke) sekä käynnistänyt useita FRA:n toteuttamishankkeita (esim. HISPAFRA). |
| --- | --- |

(20)

Lisäksi komissio toteaa, että Espanja on jo toteuttanut vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) Madridin lentotiedotusalueen Santiagon ja Asturiasin sektoreilla (FRASAI-hanke) sekä käynnistänyt useita FRA:n toteuttamishankkeita (esim. HISPAFRA).

| (21) | Johdanto-osan 18–20 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(21)

Johdanto-osan 18–20 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (22) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Espanjan esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Espanjan esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (23) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(23)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (24) | Espanjan kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Espanjan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,12 | 0,20 | 0,19 | 0,19 |
| Espanjan viitearvot | 0,12 | 0,20 | 0,19 | 0,19 |

(24)

Espanjan kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Espanjan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

Luonnos Espanjan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,12

0,12

0,20

0,20

0,19

0,19

0,19

0,19

Espanjan viitearvot

0,12

0,20

0,19

0,19

| (25) | Komissio toteaa, että Espanjan ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(25)

Komissio toteaa, että Espanjan ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (26) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Espanja on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat ilmaliikenteen hallintajärjestelmän kattava nykyaikaistaminen, sektorikapasiteetin lisääminen, saapumisten optimointi, lennonjohtajien rekrytointi eläkkeelle jäävän henkilöstön korvaamiseksi sekä lennonjohtajien työvuorojaon tehostaminen. |
| --- | --- |

(26)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Espanja on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat ilmaliikenteen hallintajärjestelmän kattava nykyaikaistaminen, sektorikapasiteetin lisääminen, saapumisten optimointi, lennonjohtajien rekrytointi eläkkeelle jäävän henkilöstön korvaamiseksi sekä lennonjohtajien työvuorojaon tehostaminen.

| (27) | Johdanto-osan 25 ja 26 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(27)

Johdanto-osan 25 ja 26 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (28) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Espanjan osalta. |
| --- | --- |

(28)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Espanjan osalta.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (29) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Espanjan esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyjä yksikkökustannuksia (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(29)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Espanjan esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyjä yksikkökustannuksia (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (30) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(30)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (31) | Espanjan manneralueen ja Kanariansaarten maksuvyöhykkeille ehdottamat reitinaikaiset kustannustehokkuustavoitteet kolmannen viiteajanjakson osalta ovat seuraavat:












  Espanjan lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Espanjan manneralueen reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 69,88 euroa | 52,06 euroa | 107,71 euroa | 53,64 euroa | 51,69 euroa | 48,19 euroa |
| Luonnos Espanjan Kanariansaarten reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 70,11 euroa | 52,39 euroa | 104,97 euroa | 66,92 euroa | 58,97 euroa | 53,93 euroa |

(31)

Espanjan manneralueen ja Kanariansaarten maksuvyöhykkeille ehdottamat reitinaikaiset kustannustehokkuustavoitteet kolmannen viiteajanjakson osalta ovat seuraavat:

Espanjan lentoreittimaksuvyöhyke

Espanjan lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Espanjan manneralueen reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos Espanjan manneralueen reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

69,88 euroa

69,88 euroa

52,06 euroa

52,06 euroa

107,71 euroa

107,71 euroa

53,64 euroa

53,64 euroa

51,69 euroa

51,69 euroa

48,19 euroa

48,19 euroa

Luonnos Espanjan Kanariansaarten reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos Espanjan Kanariansaarten reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

70,11 euroa

70,11 euroa

52,39 euroa

52,39 euroa

104,97 euroa

104,97 euroa

66,92 euroa

66,92 euroa

58,97 euroa

58,97 euroa

53,93 euroa

53,93 euroa

| (32) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Espanjan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys Espanjan manneralueella (-1,9 %) ja Espanjan Kanariansaarilla (+ 0,7 %) maksuvyöhykkeen tasolla kolmannen viiteajanjakson aikana on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(32)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Espanjan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys Espanjan manneralueella (-1,9 %) ja Espanjan Kanariansaarilla (+ 0,7 %) maksuvyöhykkeen tasolla kolmannen viiteajanjakson aikana on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (33) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Espanjan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys Espanjan manneralueella (-4,0 %) ja Espanjan Kanariansaarilla (-2,9 %) maksuvyöhykkeen tasolla toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana on parempi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(33)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Espanjan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys Espanjan manneralueella (-4,0 %) ja Espanjan Kanariansaarilla (-2,9 %) maksuvyöhykkeen tasolla toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana on parempi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (34) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Espanjan määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on sekä manneralueella että Kanariansaarilla 52,11 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 17,2 prosenttia vähemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 62,97 euroa vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Espanjan määritetty reitinaikainen yksikkökustannus jää alle vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on -16,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(34)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Espanjan määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on sekä manneralueella että Kanariansaarilla 52,11 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 17,2 prosenttia vähemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 62,97 euroa vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Espanjan määritetty reitinaikainen yksikkökustannus jää alle vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on -16,8 prosenttia.

| (35) | Johdanto-osan 32–34 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(35)

Johdanto-osan 32–34 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (36) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Espanjan osalta. |
| --- | --- |

(36)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten ei havaittu antavan aihetta huoleen Espanjan osalta.

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

| (37) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen. |
| --- | --- |

(37)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen.

| (38) | Komissio toteaa, että Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,00 prosenttia määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(38)

Komissio toteaa, että Espanjan suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuihin reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,50 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,00 prosenttia määritetyistä kustannuksista.

| (39) | Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(39)

Komissiolla on näiden kannustinjärjestelmien osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään.

| (40) | Sen vuoksi Espanjan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(40)

Sen vuoksi Espanjan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä kannustinjärjestelmiään siten, että niistä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (41) | Komissio on todennut johdanto-osan 10–40 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Espanjan toimittamiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(41)

Komissio on todennut johdanto-osan 10–40 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Espanjan toimittamiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (42) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(42)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (43) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(43)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Espanja on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

---

LIITE

Suorituskykytavoitteet, jotka sisältyvät Espanjan asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen ja joiden on todettu olevan johdonmukaisia kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Espanja | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D |
| --- | --- |
| Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| ENAIRE, FERRONATS | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

Espanja

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

ENAIRE, FERRONATS

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen lennon tehokkuus reitillä

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Espanjan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 3,08  % | 3,08  % | 3,08  % | 3,08  % |
| Espanjan viitearvot | 3,08  % | 3,08  % | 3,08  % | 3,08  % |

2021

2022

2023

2024

Espanjan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

3,08  %

3,08  %

3,08  %

3,08  %

Espanjan viitearvot

3,08  %

3,08  %

3,08  %

3,08  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Espanjan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,12 | 0,20 | 0,19 | 0,19 |
| Espanjan viitearvot | 0,12 | 0,20 | 0,19 | 0,19 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Espanjan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

0,12

0,20

0,19

0,19

Espanjan viitearvot

0,12

0,20

0,19

0,19

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Espanjan lentoreittimaksuvyöhykkeet | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Espanjan manneralueen reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 69,88 euroa | 52,06 euroa | 107,71 euroa | 53,64 euroa | 51,69 euroa | 48,19 euroa |
| Luonnos Espanjan Kanariansaarten reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 70,11 euroa | 52,39 euroa | 104,97 euroa | 66,92 euroa | 58,97 euroa | 53,93 euroa |

Espanjan lentoreittimaksuvyöhykkeet

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos Espanjan manneralueen reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

69,88 euroa

52,06 euroa

107,71 euroa

53,64 euroa

51,69 euroa

48,19 euroa

Luonnos Espanjan Kanariansaarten reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

70,11 euroa

52,39 euroa

104,97 euroa

66,92 euroa

58,97 euroa

53,93 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/191 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/191

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/777,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Slovenian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2302)

(ainoastaan sloveeninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA: n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISET NÄKÖKOHDAT

YLEISET NÄKÖKOHDAT

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Slovenian toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Slovenian toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Slovenian ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnosta uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Slovenian ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnosta uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

| (9) | Koska Slovenialla ei kolmannella viiteajanjaksolla ole täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan kuuluvaa lentoasemaa, kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ei ole asetettu paikallisia suorituskykytavoitteita lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluille. Sen vuoksi tässä päätöksessä esitetyt havainnot koskevat ainoastaan reitinaikaisia lennonvarmistuspalveluja. |
| --- | --- |

(9)

Koska Slovenialla ei kolmannella viiteajanjaksolla ole täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan kuuluvaa lentoasemaa, kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ei ole asetettu paikallisia suorituskykytavoitteita lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluille. Sen vuoksi tässä päätöksessä esitetyt havainnot koskevat ainoastaan reitinaikaisia lennonvarmistuspalveluja.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (10) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Slovenian esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(10)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Slovenian esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (11) | Slovenian turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Slovenia | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Slovenia Control | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

(11)

Slovenian turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Slovenia

Slovenia

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Slovenia Control

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

C

| (12) | Komissio on todennut, että Slovenian maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (Slovenia Control) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on todennut, että Slovenian maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (Slovenia Control) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024.

| (13) | Komissio toteaa, että Slovenian toimittamassa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitetään toimenpiteet Slovenia Controlin paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien kansallisen turvallisuusviranomaisen suorittama jatkuva valvonta, sekä turvallisuusprosessien ja -tuotosten säännöllinen sisäinen ja ulkoinen seuranta, jossa noudatetaan Eurocontrolin, CANSOn ja EASAn tasolla sovittuja protokollia. |
| --- | --- |

(13)

Komissio toteaa, että Slovenian toimittamassa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitetään toimenpiteet Slovenia Controlin paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien kansallisen turvallisuusviranomaisen suorittama jatkuva valvonta, sekä turvallisuusprosessien ja -tuotosten säännöllinen sisäinen ja ulkoinen seuranta, jossa noudatetaan Eurocontrolin, CANSOn ja EASAn tasolla sovittuja protokollia.

| (14) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Slovenian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(14)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Slovenian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (15) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Slovenian esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Slovenian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Slovenian esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Slovenian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (16) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(16)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (17) | Slovenian ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slovenian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,55  % | 1,55  % | 1,55  % | 1,55  % |
| Slovenian viitearvot | 1,55  % | 1,55  % | 1,55  % | 1,55  % |

(17)

Slovenian ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Slovenian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Slovenian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

1,55  %

1,55  %

1,55  %

1,55  %

1,55  %

1,55  %

1,55  %

1,55  %

Slovenian viitearvot

1,55  %

1,55  %

1,55  %

1,55  %

| (18) | Komissio toteaa, että Slovenian ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(18)

Komissio toteaa, että Slovenian ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (19) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Slovenia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, joihin kuuluu rajatylittävän yhteistyön lisääminen, kuten vapaan reitityksen laajentaminen osana Kaakkois-Euroopan vapaan reitityksen ilmatilaa koskevaa aloitetta SECSI FRA (South East Common Sky Initiative Free Route Airspace). |
| --- | --- |

(19)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Slovenia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteitä, joihin kuuluu rajatylittävän yhteistyön lisääminen, kuten vapaan reitityksen laajentaminen osana Kaakkois-Euroopan vapaan reitityksen ilmatilaa koskevaa aloitetta SECSI FRA (South East Common Sky Initiative Free Route Airspace).

| (20) | Johdanto-osan 18 ja 19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Slovenian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(20)

Johdanto-osan 18 ja 19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Slovenian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (21) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Slovenian esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Slovenian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(21)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Slovenian esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Slovenian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisia toimenpiteitä.

| (22) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(22)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (23) | Slovenian kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Slovenian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,05 | 0,09 | 0,09 | 0,09 |
| Slovenian viitearvot | 0,05 | 0,09 | 0,09 | 0,09 |

(23)

Slovenian kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Slovenian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

Luonnos Slovenian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,05

0,05

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

Slovenian viitearvot

0,05

0,09

0,09

0,09

| (24) | Komissio toteaa, että Slovenian ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa, että Slovenian ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (25) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Slovenia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa ilmaliikennevirtojen ja kapasiteetin hallinnan tehostaminen, sektorijaon parannukset Keski-Euroopan toiminnallisen ilmatilan lohkon (FAB CE) ilmatilasuunnitelman mukaisesti, sektorikohtaisen kapasiteetin kysyntään perustuvan joustavuuden lisääminen, uusien lennonjohtajien palkkaaminen sekä työvuorojärjestelyjen parantaminen. |
| --- | --- |

(25)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Slovenia on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa ilmaliikennevirtojen ja kapasiteetin hallinnan tehostaminen, sektorijaon parannukset Keski-Euroopan toiminnallisen ilmatilan lohkon (FAB CE) ilmatilasuunnitelman mukaisesti, sektorikohtaisen kapasiteetin kysyntään perustuvan joustavuuden lisääminen, uusien lennonjohtajien palkkaaminen sekä työvuorojärjestelyjen parantaminen.

| (26) | Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Slovenian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Slovenian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (27) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Slovenian esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyjä yksikkökustannuksia (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(27)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Slovenian esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyjä yksikkökustannuksia (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (28) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (29) | Slovenian kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Slovenian lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 67,08 euroa | 54,19 euroa | 101,44 euroa | 62,11 euroa | 59,84 euroa | 56,19 euroa |

(29)

Slovenian kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Slovenian lentoreittimaksuvyöhyke

Slovenian lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

67,08 euroa

67,08 euroa

54,19 euroa

54,19 euroa

101,44 euroa

101,44 euroa

62,11 euroa

62,11 euroa

59,84 euroa

59,84 euroa

56,19 euroa

56,19 euroa

| (30) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Slovenian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +0,9 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(30)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Slovenian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +0,9 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (31) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Slovenian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -1,9 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(31)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Slovenian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -1,9 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (32) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Slovenian määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 54,19 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 45,2 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 37,32 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Slovenian määritetty reitinaikainen yksikkökustannus pysyy vertailuryhmän keskiarvon yläpuolella koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on 41,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(32)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Slovenian määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 54,19 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 45,2 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 37,32 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Slovenian määritetty reitinaikainen yksikkökustannus pysyy vertailuryhmän keskiarvon yläpuolella koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on 41,5 prosenttia.

| (33) | Kuten johdanto-osan 30 ja 31 kappaleessa esitetään, on selvää, että Slovenia noudattaa määritetyn yksikkökustannuksen osalta sekä kolmannen viiteajanjakson unionin laajuista että pitkän aikavälin unionin laajuista suuntausta. Lisäksi Slovenian määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on pienempi kuin vuoden 2014 perusarvo. Johdanto-osan 32 kappaleessa todetusta Slovenian perusarvon ja vertailuryhmän keskiarvon välisestä erosta huolimatta Slovenia on osoittanut kustannustehokkuuden kehityksen, joka vastaa unionin laajuisia suuntauksia. Tämä tarjoaa riittävän perustan sille, että voidaan todeta johdonmukaisuus kolmatta viiteajanjaksoa koskevien unionin laajuisten kustannustehokkuustavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(33)

Kuten johdanto-osan 30 ja 31 kappaleessa esitetään, on selvää, että Slovenia noudattaa määritetyn yksikkökustannuksen osalta sekä kolmannen viiteajanjakson unionin laajuista että pitkän aikavälin unionin laajuista suuntausta. Lisäksi Slovenian määritetty yksikkökustannus vuonna 2024 on pienempi kuin vuoden 2014 perusarvo. Johdanto-osan 32 kappaleessa todetusta Slovenian perusarvon ja vertailuryhmän keskiarvon välisestä erosta huolimatta Slovenia on osoittanut kustannustehokkuuden kehityksen, joka vastaa unionin laajuisia suuntauksia. Tämä tarjoaa riittävän perustan sille, että voidaan todeta johdonmukaisuus kolmatta viiteajanjaksoa koskevien unionin laajuisten kustannustehokkuustavoitteiden kanssa.

| (34) | Johdanto-osan 27–33 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Slovenian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(34)

Johdanto-osan 27–33 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Slovenian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (35) | Komissio on todennut johdanto-osan 10–34 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Slovenian toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(35)

Komissio on todennut johdanto-osan 10–34 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Slovenian toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (36) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(36)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (37) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrannollinen lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(37)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrannollinen lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Slovenia on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Slovenian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1.).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

---

LIITE

Suorituskykytavoitteet, jotka sisältyvät Slovenian asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen ja joiden on todettu olevan johdonmukaisia kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Slovenia | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D |
| --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| Slovenia Control | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

Slovenia

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

Slovenia Control

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen lennon tehokkuus reitillä

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Slovenian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,55  % | 1,55  % | 1,55  % | 1,55  % |
| Slovenian viitearvot | 1,55  % | 1,55  % | 1,55  % | 1,55  % |

2021

2022

2023

2024

Slovenian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

1,55  %

1,55  %

1,55  %

1,55  %

Slovenian viitearvot

1,55  %

1,55  %

1,55  %

1,55  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Slovenian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,05 | 0,09 | 0,09 | 0,09 |
| Slovenian viitearvot | 0,05 | 0,09 | 0,09 | 0,09 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Slovenian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

0,05

0,09

0,09

0,09

Slovenian viitearvot

0,05

0,09

0,09

0,09

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Slovenian lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 67,08 euroa | 54,19 euroa | 101,44 euroa | 62,11 euroa | 59,84 euroa | 56,19 euroa |

Slovenian lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

67,08 euroa

54,19 euroa

101,44 euroa

62,11 euroa

59,84 euroa

56,19 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/199 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/199

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/778,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Bulgarian Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2303)

(Ainoastaan bulgariankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Bulgarian toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Bulgarian toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Bulgarian ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnosta uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Bulgarian ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnosta uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

| (9) | Koska Bulgarialla ei kolmannella viiteajanjaksolla ole täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan kuuluvaa lentoasemaa, kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ei ole asetettu paikallisia suorituskykytavoitteita lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluille. Sen vuoksi tässä päätöksessä esitetyt havainnot koskevat ainoastaan reitinaikaisia lennonvarmistuspalveluja. |
| --- | --- |

(9)

Koska Bulgarialla ei kolmannella viiteajanjaksolla ole täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan kuuluvaa lentoasemaa, kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ei ole asetettu paikallisia suorituskykytavoitteita lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluille. Sen vuoksi tässä päätöksessä esitetyt havainnot koskevat ainoastaan reitinaikaisia lennonvarmistuspalveluja.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (10) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Bulgarian esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(10)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Bulgarian esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (11) | Bulgarian turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Bulgaria | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| BULATSA | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

(11)

Bulgarian turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Bulgaria

Bulgaria

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

BULATSA

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

D

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

C

| (12) | Komissio on todennut, että Bulgarian maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (BULATSA) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2023 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet ovat unionin laajuisen suorituskykytavoitteen tasolla kunakin kalenterivuonna 2021–2024. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on todennut, että Bulgarian maan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle (BULATSA) ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2023 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet ovat unionin laajuisen suorituskykytavoitteen tasolla kunakin kalenterivuonna 2021–2024.

| (13) | Komissio toteaa, että BULATSAlle esitetään Bulgarian toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi muun muassa seuraavia toimenpiteitä: väsymyksen ja stressin hallinta ihmisen suorituskyvyn parantamiseksi, järjestelmä muutosten arvioimiseksi, vaarojen tunnistamiseksi ja riskien hallitsemiseksi, turvallisuustietoisuuden jatkuva edistäminen sekä pitkälle kehitettyjen teknologisten ratkaisujen käyttöönotto turvallisuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Komissio toteaa, että BULATSAlle esitetään Bulgarian toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi muun muassa seuraavia toimenpiteitä: väsymyksen ja stressin hallinta ihmisen suorituskyvyn parantamiseksi, järjestelmä muutosten arvioimiseksi, vaarojen tunnistamiseksi ja riskien hallitsemiseksi, turvallisuustietoisuuden jatkuva edistäminen sekä pitkälle kehitettyjen teknologisten ratkaisujen käyttöönotto turvallisuuden parantamiseksi.

| (14) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(14)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (15) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Bulgarian esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Bulgarian esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (16) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(16)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (17) | Bulgarian ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgarian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 2,25  % | 2,25  % | 2,25  % | 2,25  % |
| Bulgarian viitearvot | 2,25  % | 2,25  % | 2,25  % | 2,25  % |

(17)

Bulgarian ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Bulgarian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Bulgarian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

2,25  %

2,25  %

2,25  %

2,25  %

2,25  %

2,25  %

2,25  %

2,25  %

Bulgarian viitearvot

2,25  %

2,25  %

2,25  %

2,25  %

| (18) | Komissio toteaa, että Bulgarian ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(18)

Komissio toteaa, että Bulgarian ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (19) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Bulgaria on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä, joihin kuuluu myös Romanian, Unkarin ja Slovakian kattavan Kaakkois-Euroopan vapaan reitityksen ilmatilan (SEE FRA) täytäntöönpanon edistäminen. |
| --- | --- |

(19)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Bulgaria on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa toimenpiteitä, joihin kuuluu myös Romanian, Unkarin ja Slovakian kattavan Kaakkois-Euroopan vapaan reitityksen ilmatilan (SEE FRA) täytäntöönpanon edistäminen.

| (20) | Johdanto-osan 18 ja 19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(20)

Johdanto-osan 18 ja 19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (21) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Bulgarian esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Bulgarian esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (22) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(22)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (23) | Bulgarian kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Bulgarian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,04 | 0,08 | 0,07 | 0,08 |
| Bulgarian viitearvot | 0,04 | 0,08 | 0,07 | 0,08 |

(23)

Bulgarian kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Bulgarian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

Luonnos Bulgarian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,04

0,04

0,08

0,08

0,07

0,07

0,08

0,08

Bulgarian viitearvot

0,04

0,08

0,07

0,08

| (24) | Komissio toteaa, että Bulgarian ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa, että Bulgarian ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (25) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Bulgaria on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat liikenteen kompleksisuuden analysointivälineiden käyttö, kokoaikavastaavien lennonjohtajien määrän mukautettu suunnittelu koko kolmannen viiteajanjakson ajan ennustettujen liikennetasojen mukaan sekä useita toimia ilmatilan suunnittelun parantamiseksi, mukaan lukien sektorijaon uudelleenjärjestely ja dynaaminen sektorijako. |
| --- | --- |

(25)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Bulgaria on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat liikenteen kompleksisuuden analysointivälineiden käyttö, kokoaikavastaavien lennonjohtajien määrän mukautettu suunnittelu koko kolmannen viiteajanjakson ajan ennustettujen liikennetasojen mukaan sekä useita toimia ilmatilan suunnittelun parantamiseksi, mukaan lukien sektorijaon uudelleenjärjestely ja dynaaminen sektorijako.

| (26) | Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (27) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Bulgarian esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(27)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Bulgarian esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (28) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (29) | Bulgarian kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Bulgarian lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 56,62 BGN | 53,64 BGN | 95,60 BGN | 67,56 BGN | 61,42 BGN | 55,62 BGN |
| 28,96 euroa | 27,43 euroa | 48,89 euroa | 34,55 euroa | 31,41 euroa | 28,44 euroa |

(29)

Bulgarian kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Bulgarian lentoreittimaksuvyöhyke

Bulgarian lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

56,62 BGN

56,62 BGN

53,64 BGN

53,64 BGN

95,60 BGN

95,60 BGN

67,56 BGN

67,56 BGN

61,42 BGN

61,42 BGN

55,62 BGN

55,62 BGN

28,96 euroa

27,43 euroa

48,89 euroa

34,55 euroa

31,41 euroa

28,44 euroa

| (30) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Bulgarian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +0,9 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(30)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Bulgarian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on +0,9 prosenttia kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (31) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Bulgarian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –0,2 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen –1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(31)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Bulgarian reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on –0,2 prosenttia toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen –1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (32) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Bulgarian määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 27,43 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 32,5 prosenttia vähemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 40,66 euroa vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Bulgarian määritetty reitinaikainen yksikkökustannus jää alle vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on –34,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(32)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Bulgarian määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 27,43 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 32,5 prosenttia vähemmän kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 40,66 euroa vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa, että Bulgarian määritetty reitinaikainen yksikkökustannus jää alle vertailuryhmän keskiarvon koko kolmannen viiteajanjakson ajan niin, että vuonna 2024 ero on –34,1 prosenttia.

| (33) | Kuten johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan, on selvää, että Bulgarian määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannen viiteajanjakson aikana vastaa unionin laajuista suuntausta. Lisäksi Bulgarian määritetty yksikkökustannus on vuonna 2024 hieman alhaisempi kuin vuoden 2014 perusarvo, mikä osoittaa, että kustannustehokkuus pidetään Bulgariassa vakaana pitkällä aikavälillä. Lopuksi Bulgaria osoittaa johdanto-osan 32 kappaleeseen viitaten, että määritetty yksikkökustannustaso on erittäin kustannustehokas, sillä vuoden 2019 perusarvo ja Bulgarian vuoden 2024 määritetty yksikkökustannus ovat molemmat huomattavasti eli yli 30 prosenttia vertailuryhmän keskiarvoja alhaisemmat. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että johdanto-osan 31 kappaleessa havaittu poikkeama unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä ei estä saavuttamasta johdonmukaisuutta unionin laajuisten kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden kanssa Bulgarian osalta. |
| --- | --- |

(33)

Kuten johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan, on selvää, että Bulgarian määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannen viiteajanjakson aikana vastaa unionin laajuista suuntausta. Lisäksi Bulgarian määritetty yksikkökustannus on vuonna 2024 hieman alhaisempi kuin vuoden 2014 perusarvo, mikä osoittaa, että kustannustehokkuus pidetään Bulgariassa vakaana pitkällä aikavälillä. Lopuksi Bulgaria osoittaa johdanto-osan 32 kappaleeseen viitaten, että määritetty yksikkökustannustaso on erittäin kustannustehokas, sillä vuoden 2019 perusarvo ja Bulgarian vuoden 2024 määritetty yksikkökustannus ovat molemmat huomattavasti eli yli 30 prosenttia vertailuryhmän keskiarvoja alhaisemmat. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että johdanto-osan 31 kappaleessa havaittu poikkeama unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä ei estä saavuttamasta johdonmukaisuutta unionin laajuisten kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden kanssa Bulgarian osalta.

| (34) | Johdanto-osan 30–33 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(34)

Johdanto-osan 30–33 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

Komission arviota kapasiteettitavoiteluonnoksista täydentävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu

| (35) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen. |
| --- | --- |

(35)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdan mukaisesti täydentänyt arviointiaan kapasiteettitavoiteluonnoksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien luonnosten uudelleentarkastelulla. Komissio on tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt aineelliset vaatimukset. Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvissä kannustinjärjestelmien luonnoksissa havaittiin aihetta huoleen.

| (36) | Komissio toteaa, että Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuun reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,40 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,20 prosenttia määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(36)

Komissio toteaa, että Bulgarian suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ehdotettuun reitinaikaisen kapasiteetin kannustinjärjestelmään sisältyy taloudellinen haitta, joka on enintään 0,40 prosenttia määritetyistä kustannuksista, ja taloudellinen etu, joka on enintään 0,20 prosenttia määritetyistä kustannuksista.

| (37) | Komissiolla on tämän kannustinjärjestelmän osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,40 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(37)

Komissiolla on tämän kannustinjärjestelmän osalta suorituskyvyn tarkastuselimen antaman asiantuntijalausunnon perusteella vakavia epäilyjä siitä, onko ehdotetulla taloudellisella enimmäishaitalla, joka on 0,40 prosenttia määritetyistä kustannuksista, mitään olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään.

| (38) | Sen vuoksi Bulgarian olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtäävää kannustinjärjestelmäänsä siten, että siitä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(38)

Sen vuoksi Bulgarian olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisen hyväksymisen yhteydessä tarkistettava reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtäävää kannustinjärjestelmäänsä siten, että siitä aiheutuvat taloudelliset enimmäishaitat vahvistetaan tasolle, jolla on olennainen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään, minkä komission näkemyksen mukaan olisi johdettava siihen, että taloudellinen haitta on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (39) | Komissio on todennut johdanto-osan 10–38 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Bulgarian toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(39)

Komissio on todennut johdanto-osan 10–38 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Bulgarian toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (40) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(40)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (41) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(41)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Bulgaria on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Bulgarian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1.).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

---

LIITE

Suorituskykytavoitteet, jotka sisältyvät Bulgarian asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen ja joiden on todettu olevan johdonmukaisia kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Bulgaria | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D |
| --- | --- |
| Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| BULATSA | Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | D | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

Bulgaria

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D

Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

BULATSA

Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen lennon tehokkuus reitillä

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgarian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 2,25  % | 2,25  % | 2,25  % | 2,25  % |
| Bulgarian viitearvot | 2,25  % | 2,25  % | 2,25  % | 2,25  % |

2021

2022

2023

2024

Bulgarian luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

2,25  %

2,25  %

2,25  %

2,25  %

Bulgarian viitearvot

2,25  %

2,25  %

2,25  %

2,25  %

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Bulgarian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,04 | 0,08 | 0,07 | 0,08 |
| Bulgarian viitearvot | 0,04 | 0,08 | 0,07 | 0,08 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Bulgarian reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

0,04

0,08

0,07

0,08

Bulgarian viitearvot

0,04

0,08

0,07

0,08

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Bulgarian lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 56,62 BGN | 53,64 BGN | 95,60 BGN | 67,56 BGN | 61,42 BGN | 55,62 BGN |
| 28,96 euroa | 27,43 euroa | 48,89 euroa | 34,55 euroa | 31,41 euroa | 28,44 euroa |

Bulgarian lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

56,62 BGN

53,64 BGN

95,60 BGN

67,56 BGN

61,42 BGN

55,62 BGN

28,96 euroa

27,43 euroa

48,89 euroa

34,55 euroa

31,41 euroa

28,44 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/208 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/208

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/779,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Puolan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2304)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan mukaan on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan laadittava sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava johdonmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komission tehtävänä on arvioida, ovatko jäsenvaltioiden laatimiin suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettuja arviointiperusteita.

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikennealaan ja johtanut lentoliikenteen merkittävään vähenemiseen pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamien toimenpiteiden vuoksi.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (3). Koska nämä unionin laajuiset suorituskykytavoitteet ja jäsenvaltioiden myöhemmin hyväksymät suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

3

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (4) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Komissio hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan nojalla täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (5), jossa vahvistetaan tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

4

5

| (5) | Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa, että Eurocontrolin tilasto- ja ennustepalvelun (STATFOR) lokakuun 2021 perusliikenne-ennusteen mukaan unionin laajuinen lentoliikenne saavuttaa pandemiaa edeltäneet tasonsa vuoden 2023 aikana ja ylittää nämä tasot vuonna 2024. Liikenteen elpymiseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen suurta covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehitykseen liittyvien riskien vuoksi. Komissio toteaa myös, että liikenteen odotetaan jäsenvaltioissa elpyvän eri tahdissa.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Puolan toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmaluonnokset, jotka sisältävät kolmannen viiteajanjakson tarkistetut paikalliset suorituskykytavoitteet ja jotka toimitettiin komissiolle arvioitavaksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Tarkistettuaan näiden suorituskykysuunnitelmaluonnosten täydellisyyden komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt suorituskykysuunnitelmaluonnokset viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2021. Tässä päätöksessä esitetty komission arviointi perustuu Puolan toimittamaan päivitettyyn suorituskykysuunnitelmaluonnokseen.

| (7) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on toimittanut komissiolle kertomuksen, joka sisältää tarkastuselimen lausunnon kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaluonnosten arvioinnista.

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Puolan ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut Puolan ehdottamien paikallisten suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuuden käyttäen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettuja arviointiperusteita ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Komissio on täydentänyt arviointia kunkin suorituskyvyn keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmaluonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (9) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Puolan esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut Puolan esittämien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuutta käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistettua perustetta. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen seikkojen osalta.

| (10) | Puolan turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallintaa koskevan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:











  Puola | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D |
| --- | --- | --- |
| Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| PANSA,
  Warmia i Mazury sp. z o.o.,
  Port Lotniczy Bydgoszcz SA. | Turvallisuuspolitiikka ja-tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

(10)

Puolan turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallintaa koskevan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat:

Puola

Puola

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat

Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat

Turvallisuudenhallinnan tavoite

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

PANSA,

Warmia i Mazury sp. z o.o.,

Port Lotniczy Bydgoszcz SA.

Turvallisuuspolitiikka ja-tavoitteet

C

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

C

| (11) | Komissio on todennut, että Puolan kaikille soveltamisalaan kuuluville lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on todennut, että Puolan kaikille soveltamisalaan kuuluville lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille ehdottamien turvallisuustavoiteluonnosten mukaan unionin laajuinen suorituskykytavoitetaso on tarkoitus saavuttaa vuonna 2024 turvallisuusriskien hallintaa koskevan tavoitteen osalta, kun taas muiden turvallisuudenhallintaa koskevien tavoitteiden osalta paikalliset suorituskykytavoitteet täyttävät unionin laajuisen suorituskykytavoitetason kunakin kalenterivuonna 2021–2024.

| (12) | Komissio toteaa, että Puolan toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia koskevat toimenpiteet paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi, kuten toimenpiteet, joilla varmistetaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/373 (6) noudattaminen, turvallisuusprosessien uudelleentarkastelu, turvallisuuspäälliköiden turvallisuuskoulutuksen päivittäminen, turvallisuudenhallinjärjestelmän indikaattorien kehittäminen, turvallisuuden jatkuva edistäminen sekä parhaiden käytäntöjen, asiakirjojen ja menettelyjen täytäntöönpano kansallisten ja kansainvälisten määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toteaa, että Puolan toimittamassa suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esitetään lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia koskevat toimenpiteet paikallisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi, kuten toimenpiteet, joilla varmistetaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/373 (6) noudattaminen, turvallisuusprosessien uudelleentarkastelu, turvallisuuspäälliköiden turvallisuuskoulutuksen päivittäminen, turvallisuudenhallinjärjestelmän indikaattorien kehittäminen, turvallisuuden jatkuva edistäminen sekä parhaiden käytäntöjen, asiakirjojen ja menettelyjen täytäntöönpano kansallisten ja kansainvälisten määräysten mukaisesti.

6

| (13) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(13)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitetyt havainnot sekä se, että täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 vahvistetut unionin laajuiset turvallisuuteen liittyvät suorituskykytavoitteet on määrä saavuttaa kolmannen viiteajanjakson viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2024 mennessä, Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (14) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Puolan esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Puolan esittämien, tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaista lennon tehokkuutta koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistettua perustetta. Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmassa vahvistettuihin horisontaalisen lennon reitinaikaisen tehokkuuden viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (15) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(15)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten ympäristöön liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (16) | Puolan ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puolan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,65  % | 1,65  % | 1,65  % | 1,65  % |
| Puolan viitearvot | 1,65  % | 1,65  % | 1,65  % | 1,65  % |

(16)

Puolan ehdottamat suorituskykytavoiteluonnokset ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ja vastaavat Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman mukaiset kansalliset viitearvot kolmannelle viiteajanjaksolle ovat tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena ilmaistuina seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Puolan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

Puolan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi

1,65  %

1,65  %

1,65  %

1,65  %

1,65  %

1,65  %

1,65  %

1,65  %

Puolan viitearvot

1,65  %

1,65  %

1,65  %

1,65  %

| (17) | Komissio toteaa, että Puolan ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(17)

Komissio toteaa, että Puolan ehdottamat ympäristötavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (18) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Puola on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä, joihin kuuluvat Varsovan aluelennonjohtokeskuksen sektorikonfiguraatioiden uudelleenorganisointi, ilmatilan joustavaa käyttöä koskevien kehittyneiden konseptien käyttöönotto sekä parannukset Varsovan lähestymisalueella. |
| --- | --- |

(18)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Puola on paikallisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä, joihin kuuluvat Varsovan aluelennonjohtokeskuksen sektorikonfiguraatioiden uudelleenorganisointi, ilmatilan joustavaa käyttöä koskevien kehittyneiden konseptien käyttöönotto sekä parannukset Varsovan lähestymisalueella.

| (19) | Lisäksi komissio toteaa, että Puola on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) lentopintojen 95 ja 660 välillä helmikuusta 2019 lähtien. Komissio toteaa myös, että Puola aikoo laajentaa vapaan reitityksen ilmatilaa edelleen Baltian ilmatilalohkon (Baltic FAB) sekä Slovakian ja Ukrainan kanssa kalenterivuonna 2024. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi komissio toteaa, että Puola on jo ottanut käyttöön vapaan reitityksen ilmatilan (FRA) lentopintojen 95 ja 660 välillä helmikuusta 2019 lähtien. Komissio toteaa myös, että Puola aikoo laajentaa vapaan reitityksen ilmatilaa edelleen Baltian ilmatilalohkon (Baltic FAB) sekä Slovakian ja Ukrainan kanssa kalenterivuonna 2024.

| (20) | Johdanto-osan 17–19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(20)

Johdanto-osan 17–19 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (21) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Puolan esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Puolan esittämien, lennonvarmistuspalveluista johtuvaa keskimääräistä reitinaikaista ATFM-viivästystä lentoa kohti koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistettua perustetta. Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on siksi verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin viitearvoihin, jotka olivat saatavilla kolmatta viiteajanjaksoa koskevia tarkistettuja unionin laajuisia suorituskykytavoitteita hyväksyttäessä eli 2 päivänä kesäkuuta 2021. Arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (22) | Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. |
| --- | --- |

(22)

Kolmatta viiteajanjaksoa koskevaa unionin laajuista suorituskykytavoitetta kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, joka vahvistettiin alun perin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika ja täytäntöönpano olivat päättyneet eikä takautuva mukauttaminen ollut mahdollista. Jäsenvaltioita ei siksi pyydetty viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2021 toimitetuissa suorituskykysuunnitelmaluonnoksissa tarkistamaan kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteitaan kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Sen vuoksi paikallisten kapasiteettiin liittyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa olisi arvioitava kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta.

| (23) | Puolan kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat: | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Puolan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti | 0,07 | 0,12 | 0,12 | 0,12 |
| Puolan viitearvot | 0,07 | 0,12 | 0,12 | 0,12 |

(23)

Puolan kolmannelle viitejaksolle ehdottamat reitinaikaiset kapasiteettitavoitteet, jotka on ilmaistu ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti, sekä vastaavat verkon operaatiosuunnitelman viitearvot ovat seuraavat:

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos Puolan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksenä minuutteina lentoa kohti

Luonnos Puolan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi

0,07

0,07

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

Puolan viitearvot

0,07

0,12

0,12

0,12

| (24) | Komissio toteaa, että Puolan ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa, että Puolan ehdottamat kapasiteettitavoiteluonnokset ovat yhtä suuret kuin vastaavat kansalliset viitearvot kullekin kalenterivuodelle 2021–2024.

| (25) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Puola on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa lennonjohtajien jatkuva koulutus, joustava henkilöstösuunnittelu ja työvuorojärjestelyt, sektoreiden lukumäärän kasvattaminen ja sektoreiden avaamisaikojen parantaminen sekä rajat ylittävän vapaan reitityksen ilmatilan käyttöönotto. |
| --- | --- |

(25)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että Puola on esittänyt suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa useita toimenpiteitä paikallisten reitinaikaisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa lennonjohtajien jatkuva koulutus, joustava henkilöstösuunnittelu ja työvuorojärjestelyt, sektoreiden lukumäärän kasvattaminen ja sektoreiden avaamisaikojen parantaminen sekä rajat ylittävän vapaan reitityksen ilmatilan käyttöönotto.

| (26) | Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(26)

Johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (27) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoiteluonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Puolan osalta. |
| --- | --- |

(27)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kapasiteettitavoiteluonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kapasiteettitavoiteluonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Puolan osalta.

| (28) | Kun saapumisen keskimääräistä ATFM-viivästystä koskevia kansallisia tavoiteluonnoksia verrataan samankaltaisten lentoasemien suorituskykyyn toisen viiteajanjakson aikana lentoasemien tasolla, komissio on havainnut, että Warszawa-Chopinin, Warszawa-Modlinin, Krakow-Balicen ja Katowice-Pyrzowicen lentoasemien ATFM-viivästysten odotetaan olevan suurempia kuin mitä ennustetaan samankaltaisilla lentoasemilla. |
| --- | --- |

(28)

Kun saapumisen keskimääräistä ATFM-viivästystä koskevia kansallisia tavoiteluonnoksia verrataan samankaltaisten lentoasemien suorituskykyyn toisen viiteajanjakson aikana lentoasemien tasolla, komissio on havainnut, että Warszawa-Chopinin, Warszawa-Modlinin, Krakow-Balicen ja Katowice-Pyrzowicen lentoasemien ATFM-viivästysten odotetaan olevan suurempia kuin mitä ennustetaan samankaltaisilla lentoasemilla.

| (29) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Puolan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteitaan johdanto-osan 28 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin. |
| --- | --- |

(29)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Puolan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteitaan johdanto-osan 28 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin.

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

Suorituskykytavoiteluonnosten arviointi kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella

| (30) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Puolan esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(30)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Puolan esittämien, reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritettyä yksikkökustannusta (DUC) koskevien tavoitteiden johdonmukaisuuden arvioinnissa on käytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja perusteita. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvon vertaaminen maksuvyöhykkeen tasolla sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö.

| (31) | Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden arvioinnissa otettiin huomioon paikalliset olosuhteet. Arviointia täydennettiin tarkastelemalla uudelleen kyseisten tavoitteiden taustalla olevia keskeisiä tekijöitä ja parametreja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (32) | Puolan kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:












  Puolan lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 169,6 PLN | 174,8 PLN | 320,1 PLN | 200,2 PLN | 172,0 PLN | 163,2 PLN |
| 39,85 euroa | 41,07 euroa | 75,24 euroa | 47,05 euroa | 40,42 euroa | 38,35 euroa |

(32)

Puolan kolmannelle viiteajanjaksolle ehdottamat reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnokset ovat seuraavat:

Puolan lentoreittimaksuvyöhyke

Puolan lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi

169,6 PLN

169,6 PLN

174,8 PLN

174,8 PLN

320,1 PLN

320,1 PLN

200,2 PLN

200,2 PLN

172,0 PLN

172,0 PLN

163,2 PLN

163,2 PLN

39,85 euroa

41,07 euroa

75,24 euroa

47,05 euroa

40,42 euroa

38,35 euroa

| (33) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Puolan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -1,7 prosenttia vuodessa kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(33)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Puolan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -1,7 prosenttia vuodessa kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on parempi kuin unionin laajuinen +1,0 prosentin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (34) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Puolan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -0,4 prosenttia vuodessa toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(34)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan b alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Puolan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys maksuvyöhykkeen tasolla on -0,4 prosenttia vuodessa toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana, mikä on huonompi kuin unionin laajuinen -1,3 prosentin pitkän aikavälin kehitys samalla ajanjaksolla.

| (35) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Puolan määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 41,07 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 5,4 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 38,96 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa kuitenkin, että Puolan reitinaikainen määritetty yksikkökustannus vuodelle 2024 on 6,7 prosenttia alhaisempi kuin vertailuryhmän keskiarvo. |
| --- | --- |

(35)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun perusteen osalta komissio toteaa, että Puolan määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 41,07 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina, mikä on 5,4 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 38,96 euroa reaalisesti vuoden 2017 hintoina. Komissio toteaa kuitenkin, että Puolan reitinaikainen määritetty yksikkökustannus vuodelle 2024 on 6,7 prosenttia alhaisempi kuin vertailuryhmän keskiarvo.

| (36) | Komissio on lisäksi tutkinut, voitaisiinko johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa esitettyjä poikkeamia pitää tarpeellisina ja oikeasuhteisina täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti edellyttäen, että havaittu poikkeaminen unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä johtuu yksinomaan ylimääräisistä määritetyistä kustannuksista, jotka liittyvät suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tarvittaviin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 alakohdassa tarkoitettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(36)

Komissio on lisäksi tutkinut, voitaisiinko johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa esitettyjä poikkeamia pitää tarpeellisina ja oikeasuhteisina täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti edellyttäen, että havaittu poikkeaminen unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä johtuu yksinomaan ylimääräisistä määritetyistä kustannuksista, jotka liittyvät suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tarvittaviin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 alakohdassa tarkoitettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin.

| (37) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa määritellyn perusteen osalta komissio toteaa, että Puola esittää suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan useita toimenpiteitä, joita lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja (PANSA) on toteuttanut paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Nämä toimenpiteet esitetään yksityiskohtaisesti ja määrällisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa. |
| --- | --- |

(37)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa määritellyn perusteen osalta komissio toteaa, että Puola esittää suorituskykysuunnitelmaluonnoksessaan useita toimenpiteitä, joita lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja (PANSA) on toteuttanut paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Nämä toimenpiteet esitetään yksityiskohtaisesti ja määrällisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa.

| (38) | Puola suunnitteleekin, että lennonjohtajien määrää Varsovan aluelennonjohtokeskuksessa kasvatetaan merkittävästi kolmannen viiteajanjakson aikana. Puola selittää lisäksi, että uusien lennonjohtajien koulutuksen ja rekrytoinnin ansiosta PANSA voi toteuttaa ilmatilan uudelleensektoroinnin ja vastata ennustettuun liikennekysyntään, jonka odotetaan saavuttavan vuoden 2019 tason kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(38)

Puola suunnitteleekin, että lennonjohtajien määrää Varsovan aluelennonjohtokeskuksessa kasvatetaan merkittävästi kolmannen viiteajanjakson aikana. Puola selittää lisäksi, että uusien lennonjohtajien koulutuksen ja rekrytoinnin ansiosta PANSA voi toteuttaa ilmatilan uudelleensektoroinnin ja vastata ennustettuun liikennekysyntään, jonka odotetaan saavuttavan vuoden 2019 tason kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä.

| (39) | Komissio toteaa, että investointikustannukset kapasiteettia lisääviin hankkeisiin, kuten ilmaliikenteen hallintajärjestelmän päivityksiin ja niihin liittyviin muutoksiin, uusien operaatiotilojen ja radioviestintäasemien käyttöönottoon sekä valvontainfrastruktuurin korvaamiseen ja kehittämiseen, ovat kasvaneet. Puola huomauttaa, että kolmannen viiteajanjakson suunnitellut pääomamenot keskittyvät kapasiteettiin liittyviin investointeihin ja mahdollistavat ilmatilan optimoinnin (esim. ilmatilan kolmitasoisen jaon korkeussuunnassa) sekä palveluntarjonnan paremman häiriönsietokyvyn, skaalattavuuden ja joustavuuden. |
| --- | --- |

(39)

Komissio toteaa, että investointikustannukset kapasiteettia lisääviin hankkeisiin, kuten ilmaliikenteen hallintajärjestelmän päivityksiin ja niihin liittyviin muutoksiin, uusien operaatiotilojen ja radioviestintäasemien käyttöönottoon sekä valvontainfrastruktuurin korvaamiseen ja kehittämiseen, ovat kasvaneet. Puola huomauttaa, että kolmannen viiteajanjakson suunnitellut pääomamenot keskittyvät kapasiteettiin liittyviin investointeihin ja mahdollistavat ilmatilan optimoinnin (esim. ilmatilan kolmitasoisen jaon korkeussuunnassa) sekä palveluntarjonnan paremman häiriönsietokyvyn, skaalattavuuden ja joustavuuden.

| (40) | Suorituskyvyn tarkastuselimen yksityiskohtaisen analyysin perusteella komissio katsoo, että Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esittämät asiaankuuluvat toimenpiteet ovat tarpeellisia paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella voidaan lisäksi päätellä, että kyseisistä toimenpiteistä aiheutuvat lisäkustannukset ovat suuremmat kuin johdanto-osan 34 kappaleessa tarkoitettu poikkeama unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä. |
| --- | --- |

(40)

Suorituskyvyn tarkastuselimen yksityiskohtaisen analyysin perusteella komissio katsoo, että Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa esittämät asiaankuuluvat toimenpiteet ovat tarpeellisia paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella voidaan lisäksi päätellä, että kyseisistä toimenpiteistä aiheutuvat lisäkustannukset ovat suuremmat kuin johdanto-osan 34 kappaleessa tarkoitettu poikkeama unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä.

| (41) | Johdanto-osan 37–40 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo näin ollen, että 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa esitetty peruste täyttyy Puolan osalta. |
| --- | --- |

(41)

Johdanto-osan 37–40 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo näin ollen, että 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa esitetty peruste täyttyy Puolan osalta.

| (42) | Edellä esitetystä seuraa, ettei ole tarpeen tutkia tarkemmin, täyttyykö 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa esitetty peruste Puolan osalta. |
| --- | --- |

(42)

Edellä esitetystä seuraa, ettei ole tarpeen tutkia tarkemmin, täyttyykö 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa esitetty peruste Puolan osalta.

| (43) | Johdanto-osan 33–42 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. |
| --- | --- |

(43)

Johdanto-osan 33–42 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella Puolan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvien tavoiteluonnosten olisi arvioitava olevan johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoiteluonnosten uudelleentarkastelu

| (44) | Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Puolan osalta. |
| --- | --- |

(44)

Niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiseen asetuksen soveltamisalaan, komissio on täydentänyt arviointiaan reitinaikaisten kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksista tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteiden luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näiden tavoiteluonnosten havaittiin antavan aihetta huoleen Puolan osalta.

| (45) | Ensinnäkin, kun lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä kolmannella viiteajanjaksolla verrataan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykseen, komissio on todennut, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys, joka on lennonvarmistusmaksuvyöhykkeen 1 osalta +2,2 prosenttia ja maksuvyöhykkeen 2 osalta +1,9 prosenttia, on nopeampaa kuin Puolan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla, joka on -1,7 prosenttia kolmannella viiteajanjaksolla. |
| --- | --- |

(45)

Ensinnäkin, kun lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä kolmannella viiteajanjaksolla verrataan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykseen, komissio on todennut, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys, joka on lennonvarmistusmaksuvyöhykkeen 1 osalta +2,2 prosenttia ja maksuvyöhykkeen 2 osalta +1,9 prosenttia, on nopeampaa kuin Puolan reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla, joka on -1,7 prosenttia kolmannella viiteajanjaksolla.

| (46) | Toiseksi komissio toteaa, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä koskeva tavoiteluonnos Puolan lennonvarmistusmaksuvyöhykkeelle 1 on +2,2 prosenttia kolmannella viiteajanjaksolla, mikä on nopeampaa kuin lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen todellinen kehitys, joka oli -8,9 prosenttia toisella viiteajanjaksolla. Lisäksi lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä koskeva tavoiteluonnos Puolan lennonvarmistusmaksuvyöhykkeelle 2 on +1,9 prosenttia kolmannella viiteajanjaksolla, mikä on nopeampi kuin lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen todellinen kehitys, joka oli -2,6 prosenttia toisella viiteajanjaksolla. |
| --- | --- |

(46)

Toiseksi komissio toteaa, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä koskeva tavoiteluonnos Puolan lennonvarmistusmaksuvyöhykkeelle 1 on +2,2 prosenttia kolmannella viiteajanjaksolla, mikä on nopeampaa kuin lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen todellinen kehitys, joka oli -8,9 prosenttia toisella viiteajanjaksolla. Lisäksi lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä koskeva tavoiteluonnos Puolan lennonvarmistusmaksuvyöhykkeelle 2 on +1,9 prosenttia kolmannella viiteajanjaksolla, mikä on nopeampi kuin lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen todellinen kehitys, joka oli -2,6 prosenttia toisella viiteajanjaksolla.

| (47) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Puolan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kustannustehokkuustavoitteitaan johdanto-osan 45 ja 46 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin. |
| --- | --- |

(47)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Puolan olisi lopullisen suorituskykysuunnitelmansa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 16 artiklan a alakohdan mukaisesti hyväksyessään perusteltava enemmän kolmannelle viiteajanjaksolle asetettuja lähi- ja lähestymisalueen kustannustehokkuustavoitteitaan johdanto-osan 45 ja 46 kappaleessa esitettyjen havaintojen pohjalta tai tarkistettava näitä tavoitteita alaspäin.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (48) | Komissio on todennut johdanto-osan 9–47 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Puolan toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(48)

Komissio on todennut johdanto-osan 9–47 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Puolan toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (49) | Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(49)

Komissio toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa sisällyttää miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyvät kustannuserät kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa. Suorituskykysuunnitelmaluonnoksiin sisältyvien seikkojen perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaiset määritetyt kustannukset kolmannen viiteajanjakson kustannusperusteisiinsa, ja jos tällaiset kustannukset on otettu mukaan, missä määrin ne ovat aiheutuneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ja ne voitaisiin siten ottaa huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä ja maksujärjestelmässä. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille tietopyynnön asiaa koskevien tietojen keräämiseksi ja tarkastelevat edelleen miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla liittyviä ilmoitettuja kustannuksia yksikköhintojen vaatimustenmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei rajoita miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskevia komission havaintoja ja päätelmiä.

| (50) | Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla, |
| --- | --- |

(50)

Vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen, joka alkoi 24 päivänä helmikuuta 2022, unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia sekä Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia ja muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai vuokraamia tai muulla tavoin näiden määräysvallassa, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä ja lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet vähentävät lentoliikennettä unionin alueen yläpuolisessa ilmatilassa. Unionin laajuisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat nykyiset toimenpiteet ja prosessit kolmannella viiteajanjaksolla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Suorituskykytavoitteet, jotka Puola on esittänyt asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti suorituskykysuunnitelmaluonnoksessa ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä, ovat johdonmukaisia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1.).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1).

6

---

LIITE

Suorituskykytavoitteet, jotka sisältyvät Puolan asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelmaluonnokseen ja joiden katsotaan olevan johdonmukaisia kolmannelle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuus

| Puola | Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D |
| --- | --- |
| Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat | Turvallisuudenhallinnan tavoite | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| PANSA
  Warmia i Mazury sp. z o.o.
  Port Lotniczy Bydgoszcz SA. | Turvallisuuspolitiikka ja-tavoitteet | C | C | C | C |
| Turvallisuusriskien hallinta | C | C | C | D |
| Turvallisuuden varmistaminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuden edistäminen | C | C | C | C |
| Turvallisuuskulttuuri | C | C | C | C |

Puola

Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D

Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat

Turvallisuudenhallinnan tavoite

2021

2022

2023

2024

PANSA

Warmia i Mazury sp. z o.o.

Port Lotniczy Bydgoszcz SA.

Turvallisuuspolitiikka ja-tavoitteet

C

C

C

C

Turvallisuusriskien hallinta

C

C

C

D

Turvallisuuden varmistaminen

C

C

C

C

Turvallisuuden edistäminen

C

C

C

C

Turvallisuuskulttuuri

C

C

C

C

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen keskimääräinen horisontaalinen reitinaikainen lennon tehokkuus

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Puolan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena | 1,65  % | 1,65  % | 1,65  % | 1,65  % |
| Puolan viitearvot | 1,65  % | 1,65  % | 1,65  % | 1,65  % |

2021

2022

2023

2024

Puolan luonnos reitinaikaisiksi ympäristötavoitteiksi ilmaistuna tosiasiallisen lentoradan mukaisena keskimääräisenä horisontaalisena reitinaikaisena lennon tehokkuutena

1,65  %

1,65  %

1,65  %

1,65  %

Puolan viitearvot

1,65  %

1,65  %

1,65  %

1,65  %

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Keskimääräinen reitinaikainen ATFM-viivästys minuutteina lentoa kohti

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos Puolan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti | 0,07 | 0,12 | 0,12 | 0,12 |
| Puolan viitearvot | 0,07 | 0,12 | 0,12 | 0,12 |

2021

2022

2023

2024

Luonnos Puolan reitinaikaisiksi kapasiteettitavoitteiksi ATFM-viivästyksen minuutteina lentoa kohti

0,07

0,12

0,12

0,12

Puolan viitearvot

0,07

0,12

0,12

0,12

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus

| Puolan lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina) | 169,6 PLN | 174,8 PLN | 320,1 PLN | 200,2 PLN | 172,0 PLN | 163,2 PLN |
| 39,85 euroa | 41,07 euroa | 75,24 euroa | 47,05 euroa | 40,42 euroa | 38,35 euroa |

Puolan lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2022

2023

2024

Luonnos reitinaikaisiksi kustannustehokkuustavoitteiksi ilmaistuna reitinaikaisena määritettynä yksikkökustannuksena (reaalisesti vuoden 2017 hintoina)

169,6 PLN

174,8 PLN

320,1 PLN

200,2 PLN

172,0 PLN

163,2 PLN

39,85 euroa

41,07 euroa

75,24 euroa

47,05 euroa

40,42 euroa

38,35 euroa

---

| 18.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/218 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/218

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/780,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022,

Sveitsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti esittämään toiminnallista ilmatilan lohkoa koskevaan suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvien tiettyjen suorituskykytavoitteiden yhteensopimattomuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa sekä suosituksista kyseisten tavoitteiden tarkistamiseksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 2313)

(Ainoastaan italian-, ranskan- ja saksankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen lentoliikenteestä (1), jäljempänä ’sopimus’,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (2) (puiteasetus) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan toisen alakohdan,

on kuullut yhtenäisen ilmatilan komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISET NÄKÖKOHDAT

YLEISET NÄKÖKOHDAT

Tausta

Tausta

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa säädetään lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän perustamisesta. Lisäksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (3) 10 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on laadittava joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla sitovia suorituskykytavoitteita lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava yhdenmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komissio arvioi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettujen arviointiperusteiden pohjalta, ovatko suorituskykysuunnitelmien luonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet yhdenmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa säädetään lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän perustamisesta. Lisäksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (3) 10 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on laadittava joko kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla sitovia suorituskykytavoitteita lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava yhdenmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten tavoitteiden kanssa. Komissio arvioi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettujen arviointiperusteiden pohjalta, ovatko suorituskykysuunnitelmien luonnoksiin sisältyvät ehdotetut suorituskykytavoitteet yhdenmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

3

| (2) | Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikenteen alaan ja huomattavasti vähentänyt lentoliikenteen määrää pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna, mikä johtuu jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on kalenterivuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien vaikuttanut merkittävästi lentoliikenteen alaan ja huomattavasti vähentänyt lentoliikenteen määrää pandemiaa edeltäneeseen tasoon verrattuna, mikä johtuu jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden pandemian hillitsemiseksi toteuttamista toimenpiteistä.

| (3) | Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (4). Koska kyseiset unionin laajuiset suorituskykytavoitteet sekä jäsenvaltioiden ja Sveitsin myöhemmin toimittamat suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettiin alun perin komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903 (4). Koska kyseiset unionin laajuiset suorituskykytavoitteet sekä jäsenvaltioiden ja Sveitsin myöhemmin toimittamat suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle laadittiin ennen covid-19-pandemiaa, niissä ei voitu ottaa huomioon pandemiasta aiheutuvia lentoliikenteen olosuhteiden merkittäviä muutoksia.

4

| (4) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (5) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle erityistoimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (6), jossa vahvistettiin tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle turvallisuuteen, ympäristöön, kapasiteettiin ja kustannustehokkuuteen liittyvillä suorituskyvyn keskeisillä osa-alueilla. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (5) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle erityistoimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 säännöksistä. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1627 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 (6), jossa vahvistettiin tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle turvallisuuteen, ympäristöön, kapasiteettiin ja kustannustehokkuuteen liittyvillä suorituskyvyn keskeisillä osa-alueilla.

5

6

| (5) | Kaikki jäsenvaltiot ja Sveitsi ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmien luonnokset, joihin sisältyy tarkistettuja paikallisia suorituskykytavoitteita kolmannelle viiteajanjaksolle, ja ne toimitettiin komissiolle arvioitaviksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Sveitsi toimitti komissiolle suorituskykysuunnitelman luonnoksensa toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla eli tässä tapauksessa Keski-Euroopan toiminnallisen ilmatilan lohkon, jäljempänä ’FABEC’, tasolla. FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksen täydellisyyden tarkastamisen jälkeen komissio pyysi FABECia toimittamaan päivitetyn suorituskykysuunnitelman luonnoksen 17 päivään marraskuuta 2021 mennessä. Tähän päätökseen sisältyvä komission arviointi perustuu Sveitsin ja FABECin muodostavien jäsenvaltioiden toimittamaan päivitettyyn FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen. |
| --- | --- |

(5)

Kaikki jäsenvaltiot ja Sveitsi ovat laatineet ja hyväksyneet suorituskykysuunnitelmien luonnokset, joihin sisältyy tarkistettuja paikallisia suorituskykytavoitteita kolmannelle viiteajanjaksolle, ja ne toimitettiin komissiolle arvioitaviksi 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä. Sveitsi toimitti komissiolle suorituskykysuunnitelman luonnoksensa toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla eli tässä tapauksessa Keski-Euroopan toiminnallisen ilmatilan lohkon, jäljempänä ’FABEC’, tasolla. FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksen täydellisyyden tarkastamisen jälkeen komissio pyysi FABECia toimittamaan päivitetyn suorituskykysuunnitelman luonnoksen 17 päivään marraskuuta 2021 mennessä. Tähän päätökseen sisältyvä komission arviointi perustuu Sveitsin ja FABECin muodostavien jäsenvaltioiden toimittamaan päivitettyyn FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen.

| (6) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EU) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, antoi komissiolle raportin, joka sisältää sen neuvot kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmien luonnosten arviointia varten. |
| --- | --- |

(6)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EU) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, antoi komissiolle raportin, joka sisältää sen neuvot kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmien luonnosten arviointia varten.

| (7) | Tämä päätös kattaa ainoastaan ne FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ja niihin liittyvät osatekijät, joita sovelletaan suoraan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajaan, joka on nimetty tarjoamaan palveluja Sveitsin ilmatilassa. |
| --- | --- |

(7)

Tämä päätös kattaa ainoastaan ne FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ja niihin liittyvät osatekijät, joita sovelletaan suoraan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajaan, joka on nimetty tarjoamaan palveluja Sveitsin ilmatilassa.

Arviointiin sovellettu lähestymistapa

Arviointiin sovellettu lähestymistapa

| (8) | Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut kansallisten tavoitteiden tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tason tavoitteiden johdonmukaisuuden mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettujen arviointiperusteiden perusteella ja ottaen huomioon paikalliset olosuhteet. Kunkin suorituskyvyn kannalta keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta komissio on täydentänyt arviointia tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmien luonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa määriteltyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioinut kansallisten tavoitteiden tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tason tavoitteiden johdonmukaisuuden mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistettujen arviointiperusteiden perusteella ja ottaen huomioon paikalliset olosuhteet. Kunkin suorituskyvyn kannalta keskeisen osa-alueen ja siihen liittyvien suorituskykytavoitteiden osalta komissio on täydentänyt arviointia tarkastelemalla suorituskykysuunnitelmien luonnoksia uudelleen mainitun täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa määriteltyjen osatekijöiden osalta.

| (9) | Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut niiden tavoitteiden johdonmukaisuuden, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja jotka koskevat lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuuden hallinnan tehokkuutta, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistetun perusteen pohjalta. Arviointi suoritettiin paikalliset olosuhteet huomioon ottaen, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. Komissio totesi, että paikalliset turvallisuutta koskevat suorituskykytavoitteet, joita Sveitsi ja FABECiin kuuluvat jäsenvaltiot ehdottivat FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, eivät antaneet aihetta epäillä niiden yhdenmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, minkä vuoksi tässä päätöksessä ei esitetä niihin liittyviä havaintoja. |
| --- | --- |

(9)

Turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komissio on arvioinut niiden tavoitteiden johdonmukaisuuden, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja jotka koskevat lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien turvallisuuden hallinnan tehokkuutta, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.1 kohdassa vahvistetun perusteen pohjalta. Arviointi suoritettiin paikalliset olosuhteet huomioon ottaen, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. Komissio totesi, että paikalliset turvallisuutta koskevat suorituskykytavoitteet, joita Sveitsi ja FABECiin kuuluvat jäsenvaltiot ehdottivat FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, eivät antaneet aihetta epäillä niiden yhdenmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, minkä vuoksi tässä päätöksessä ei esitetä niihin liittyviä havaintoja.

| (10) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella niiden tavoitteiden johdonmukaisuus, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja jotka koskevat tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaisen lennon tehokkuutta, on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistetun perusteen pohjalta. FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on näin ollen verrattu Euroopan reittiverkoston kehittämissuunnitelmassa vahvistettuihin asiaankuuluviin reitinaikaisen lennon horisontaalisen tehokkuuden viitearvoihin. Arviointi suoritettiin paikalliset olosuhteet huomioon ottaen, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(10)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella niiden tavoitteiden johdonmukaisuus, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja jotka koskevat tosiasiallisen lentoradan mukaista keskimääräistä horisontaalista reitinaikaisen lennon tehokkuutta, on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.2 kohdassa vahvistetun perusteen pohjalta. FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on näin ollen verrattu Euroopan reittiverkoston kehittämissuunnitelmassa vahvistettuihin asiaankuuluviin reitinaikaisen lennon horisontaalisen tehokkuuden viitearvoihin. Arviointi suoritettiin paikalliset olosuhteet huomioon ottaen, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

| (11) | Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettua unionin laajuista suorituskykytavoitetta, joka alun perin vahvistettiin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika oli päättynyt ja sen täytäntöönpanosta oli näin ollen tullut lopullista, eikä siihen ollut mahdollista tehdä takautuvia mukautuksia. Jäsenvaltioiden ja Sveitsin 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä toimitetuissa suorituskykysuunnitelmien luonnoksissa ei siis ollut aiheellista tarkistaa niiden kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteita ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Näiden seikkojen valossa paikallisten ympäristöä koskevien suorituskykytavoitteiden yhdenmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa arvioitiin kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. Tältä pohjalta komissio totesi, että paikalliset ympäristöä koskevat suorituskykytavoitteet, joita Sveitsi ja FABECiin kuuluvat jäsenvaltiot ehdottivat FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, eivät antaneet aihetta epäillä niiden yhdenmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, minkä vuoksi tässä päätöksessä ei esitetä niihin liittyviä havaintoja. |
| --- | --- |

(11)

Ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettua unionin laajuista suorituskykytavoitetta, joka alun perin vahvistettiin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika oli päättynyt ja sen täytäntöönpanosta oli näin ollen tullut lopullista, eikä siihen ollut mahdollista tehdä takautuvia mukautuksia. Jäsenvaltioiden ja Sveitsin 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä toimitetuissa suorituskykysuunnitelmien luonnoksissa ei siis ollut aiheellista tarkistaa niiden kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteita ympäristöön liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Näiden seikkojen valossa paikallisten ympäristöä koskevien suorituskykytavoitteiden yhdenmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa arvioitiin kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. Tältä pohjalta komissio totesi, että paikalliset ympäristöä koskevat suorituskykytavoitteet, joita Sveitsi ja FABECiin kuuluvat jäsenvaltiot ehdottivat FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, eivät antaneet aihetta epäillä niiden yhdenmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, minkä vuoksi tässä päätöksessä ei esitetä niihin liittyviä havaintoja.

| (12) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella niiden tavoitteiden johdonmukaisuus, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja jotka koskevat ilmaliikennevirtojen säätelystä reitillä johtuvaa keskimääräistäviivästystä, jäljempänä ’ATFM-viivästys’, lentoa kohti, on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistetun perusteen pohjalta. FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on näin ollen verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin asiaankuuluviin viitearvoihin. Arviointi suoritettiin paikalliset olosuhteet huomioon ottaen, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen reitinaikaista kapasiteettia koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä, mukaan lukien erityisesti suunniteltujen suurten investointien uudelleentarkastelu sekä kannustinjärjestelmän tai -järjestelmien uudelleentarkastelu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(12)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella niiden tavoitteiden johdonmukaisuus, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja jotka koskevat ilmaliikennevirtojen säätelystä reitillä johtuvaa keskimääräistäviivästystä, jäljempänä ’ATFM-viivästys’, lentoa kohti, on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevassa 1.3 kohdassa vahvistetun perusteen pohjalta. FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyviä ehdotettuja tavoitteita on näin ollen verrattu verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuihin asiaankuuluviin viitearvoihin. Arviointi suoritettiin paikalliset olosuhteet huomioon ottaen, ja sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen reitinaikaista kapasiteettia koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä, mukaan lukien erityisesti suunniteltujen suurten investointien uudelleentarkastelu sekä kannustinjärjestelmän tai -järjestelmien uudelleentarkastelu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan a alakohdassa esitettyjen osatekijöiden osalta.

| (13) | Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettua unionin laajuista suorituskykytavoitetta, joka alun perin vahvistettiin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika oli päättynyt ja sen täytäntöönpanosta oli näin ollen tullut lopullista, eikä siihen ollut mahdollista tehdä takautuvia mukautuksia. Jäsenvaltioiden ja Sveitsin 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä toimitetuissa suorituskykysuunnitelmien luonnoksissa ei siis ollut aiheellista tarkistaa niiden kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteita kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Näiden seikkojen valossa paikallisten kapasiteettia koskevien suorituskykytavoitteiden yhdenmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa arvioitiin kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. Tältä pohjalta komissio tuli siihen johtopäätökseen, että paikalliset kapasiteettia koskevat suorituskykytavoitteet, joita Sveitsi ja FABECiin kuuluvat jäsenvaltiot ehdottivat FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, eivät antaneet aihetta epäillä niiden yhdenmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, minkä vuoksi tässä päätöksessä ei esitetä niihin liittyviä havaintoja. |
| --- | --- |

(13)

Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettua unionin laajuista suorituskykytavoitetta, joka alun perin vahvistettiin täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/903, ei tarkistettu täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/891 kalenterivuoden 2020 osalta, koska kyseisen tavoitteen soveltamisaika oli päättynyt ja sen täytäntöönpanosta oli näin ollen tullut lopullista, eikä siihen ollut mahdollista tehdä takautuvia mukautuksia. Jäsenvaltioiden ja Sveitsin 1 päivään lokakuuta 2021 mennessä toimitetuissa suorituskykysuunnitelmien luonnoksissa ei siis ollut aiheellista tarkistaa niiden kalenterivuotta 2020 koskevia paikallisia suorituskykytavoitteita kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Näiden seikkojen valossa paikallisten kapasiteettia koskevien suorituskykytavoitteiden yhdenmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa arvioitiin kalenterivuosien 2021, 2022, 2023 ja 2024 osalta. Tältä pohjalta komissio tuli siihen johtopäätökseen, että paikalliset kapasiteettia koskevat suorituskykytavoitteet, joita Sveitsi ja FABECiin kuuluvat jäsenvaltiot ehdottivat FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, eivät antaneet aihetta epäillä niiden yhdenmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, minkä vuoksi tässä päätöksessä ei esitetä niihin liittyviä havaintoja.

| (14) | Arvioidessaan alustavia kapasiteettitavoitteita niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan nojalla, komissio on lisäksi täydentänyt arviointiaan tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluja koskevia alustavia kapasiteettitavoitteita, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Koska näitä alustavia tavoitteita ei katsottu ongelmallisiksi Sveitsin osalta, tässä päätöksessä ei ole tarpeen esittää asiaan liittyviä havaintoja. |
| --- | --- |

(14)

Arvioidessaan alustavia kapasiteettitavoitteita niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan nojalla, komissio on lisäksi täydentänyt arviointiaan tarkastelemalla uudelleen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluja koskevia alustavia kapasiteettitavoitteita, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Koska näitä alustavia tavoitteita ei katsottu ongelmallisiksi Sveitsin osalta, tässä päätöksessä ei ole tarpeen esittää asiaan liittyviä havaintoja.

| (15) | Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella niiden tavoitteiden johdonmukaisuus, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja jotka koskevat reitinaikaisten lennonvarmistuspalveluiden määritettyä yksikkökustannusta, on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen perusteiden pohjalta. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo maksuvyöhykkeen tasolla verrattuna sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. Niissä tapauksissa, joissa reitinaikaista kustannustehokkuutta koskevien tavoitteiden katsottiin olevan yhteensopimattomia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen perusteiden kanssa, komissio tutki lisäksi, voidaanko poikkeamisen katsoa olevan tarpeellista ja oikeasuhteista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(15)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella niiden tavoitteiden johdonmukaisuus, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja jotka koskevat reitinaikaisten lennonvarmistuspalveluiden määritettyä yksikkökustannusta, on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen perusteiden pohjalta. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo maksuvyöhykkeen tasolla verrattuna sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. Niissä tapauksissa, joissa reitinaikaista kustannustehokkuutta koskevien tavoitteiden katsottiin olevan yhteensopimattomia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen perusteiden kanssa, komissio tutki lisäksi, voidaanko poikkeamisen katsoa olevan tarpeellista ja oikeasuhteista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan perusteella.

| (16) | Tältä pohjalta komissio tuli siihen johtopäätökseen, että paikalliset kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet, joita FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ehdotetaan Sveitsin lentoreittimaksuvyöhykkeelle, eivät antaneet aihetta epäillä niiden yhdenmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, minkä vuoksi tässä päätöksessä ei esitetä niihin liittyviä havaintoja. |
| --- | --- |

(16)

Tältä pohjalta komissio tuli siihen johtopäätökseen, että paikalliset kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet, joita FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ehdotetaan Sveitsin lentoreittimaksuvyöhykkeelle, eivät antaneet aihetta epäillä niiden yhdenmukaisuutta vastaavien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, minkä vuoksi tässä päätöksessä ei esitetä niihin liittyviä havaintoja.

| (17) | Reitinaikaista kustannustehokkuutta koskevien tavoitteiden arviointi suoritettiin paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2 kohdassa vahvistettuja osatekijöitä eli näiden tavoitteiden perustana olevia keskeisiä tekijöitä ja parametrejä mainitun liitteen 2.1 kohdan d alakohdassa täsmennetyn mukaisesti. Koska tietyt näiden tavoitteiden perustana olevat keskeiset tekijät ja parametrit katsottiin ongelmallisiksi Sveitsin osalta, niihin liittyvät havainnot esitetään tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(17)

Reitinaikaista kustannustehokkuutta koskevien tavoitteiden arviointi suoritettiin paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Sitä täydennettiin tarkastelemalla uudelleen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2 kohdassa vahvistettuja osatekijöitä eli näiden tavoitteiden perustana olevia keskeisiä tekijöitä ja parametrejä mainitun liitteen 2.1 kohdan d alakohdassa täsmennetyn mukaisesti. Koska tietyt näiden tavoitteiden perustana olevat keskeiset tekijät ja parametrit katsottiin ongelmallisiksi Sveitsin osalta, niihin liittyvät havainnot esitetään tässä päätöksessä.

| (18) | Arvioidessaan alustavia kustannustehokkuustavoitteita niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan nojalla, komissio on lisäksi täydentänyt uudelleentarkasteluaan arvioimalla lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluja koskevia alustavia kustannustehokkuustavoitteita, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Koska nämä alustavat tavoitteet katsottiin ongelmallisiksi Sveitsin osalta, niihin liittyvät havainnot esitetään tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(18)

Arvioidessaan alustavia kustannustehokkuustavoitteita niiden lentoasemien osalta, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 soveltamisalaan mainitun asetuksen 1 artiklan 3 ja 4 kohdan nojalla, komissio on lisäksi täydentänyt uudelleentarkasteluaan arvioimalla lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluja koskevia alustavia kustannustehokkuustavoitteita, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Koska nämä alustavat tavoitteet katsottiin ongelmallisiksi Sveitsin osalta, niihin liittyvät havainnot esitetään tässä päätöksessä.

| (19) | Arvioidessaan alustavia kapasiteettitavoitteita komissio on täydentänyt uudelleentarkasteluaan arvioimalla täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettuja kannustinjärjestelmien luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2 kohdan f alakohdan mukaisesti. Komissio on tältä osin tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa vahvistetut aineelliset vaatimukset. Koska nämä kannustinjärjestelmien luonnokset katsottiin ongelmallisiksi Sveitsin osalta, niihin liittyvät havainnot esitetään tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(19)

Arvioidessaan alustavia kapasiteettitavoitteita komissio on täydentänyt uudelleentarkasteluaan arvioimalla täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettuja kannustinjärjestelmien luonnoksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2 kohdan f alakohdan mukaisesti. Komissio on tältä osin tutkinut, täyttävätkö kannustinjärjestelmien luonnokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 1 ja 3 kohdassa vahvistetut aineelliset vaatimukset. Koska nämä kannustinjärjestelmien luonnokset katsottiin ongelmallisiksi Sveitsin osalta, niihin liittyvät havainnot esitetään tässä päätöksessä.

Liikenteen kehitystä koskevat erityisnäkökohdat

Liikenteen kehitystä koskevat erityisnäkökohdat

| (20) | Lokakuun 2021 liikenteen STATFOR-perusennusteen mukaan lentoliikenne saavuttaa unionin laajuisesti pandemiaa edeltävän tason vuoden 2023 aikana ja ylittää sen vuonna 2024. Liikenteen kehitykseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen korkealla tasolla, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehittymiseen liittyvät riskit. Komissio toteaa, että liikenteen odotetaan elpyvän epätasaisesti eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(20)

Lokakuun 2021 liikenteen STATFOR-perusennusteen mukaan lentoliikenne saavuttaa unionin laajuisesti pandemiaa edeltävän tason vuoden 2023 aikana ja ylittää sen vuonna 2024. Liikenteen kehitykseen liittyvä epävarmuus on kuitenkin edelleen erityisen korkealla tasolla, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehittymiseen liittyvät riskit. Komissio toteaa, että liikenteen odotetaan elpyvän epätasaisesti eri jäsenvaltioissa.

| (21) | Useissa jäsenvaltioissa kolmannelle viiteajanjaksolle ennustetun liikenteen kasvun odotetaankin olevan huomattavasti alhaisempaa kuin unionin laajuisen keskimääräisen liikenteen kasvun, ja liikenteen määrän kolmannella viiteajanjaksolla ennustetaan jäävän pandemiaa edeltäneen tason alapuolelle monissa näistä jäsenvaltioista. Komissio on tietoinen siitä, että tämä tekee unionin laajuisten kustannustehokkuustavoitteiden saavuttamisesta vaikeampaa kyseisille jäsenvaltioille, ja se on ottanut tämän seikan huomioon tarkastellessaan uudelleen paikallisia olosuhteita, jotka ovat merkityksellisiä kunkin suorituskykysuunnitelman luonnoksen arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(21)

Useissa jäsenvaltioissa kolmannelle viiteajanjaksolle ennustetun liikenteen kasvun odotetaankin olevan huomattavasti alhaisempaa kuin unionin laajuisen keskimääräisen liikenteen kasvun, ja liikenteen määrän kolmannella viiteajanjaksolla ennustetaan jäävän pandemiaa edeltäneen tason alapuolelle monissa näistä jäsenvaltioista. Komissio on tietoinen siitä, että tämä tekee unionin laajuisten kustannustehokkuustavoitteiden saavuttamisesta vaikeampaa kyseisille jäsenvaltioille, ja se on ottanut tämän seikan huomioon tarkastellessaan uudelleen paikallisia olosuhteita, jotka ovat merkityksellisiä kunkin suorituskykysuunnitelman luonnoksen arvioinnin kannalta.

KOMISSION ARVIOINTI

KOMISSION ARVIOINTI

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella asetettujen alustavien suorituskykytavoitteiden arviointi

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella asetettujen alustavien suorituskykytavoitteiden arviointi

| (22) | Tarkasteltuaan uudelleen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja keskeisiä tekijöitä ja parametreja, jotka ovat perustana Sveitsin alustaville FABEC-suorituskykytavoitteille kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, komissio on päätynyt arvioinnissaan seuraaviin tuloksiin, jotka liittyvät määritettyihin kustannuksiin ja niiden jakamiseen. |
| --- | --- |

(22)

Tarkasteltuaan uudelleen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja keskeisiä tekijöitä ja parametreja, jotka ovat perustana Sveitsin alustaville FABEC-suorituskykytavoitteille kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, komissio on päätynyt arvioinnissaan seuraaviin tuloksiin, jotka liittyvät määritettyihin kustannuksiin ja niiden jakamiseen.

| (23) | Määritettyjen kustannusten osalta komissio panee merkille, että FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa Sveitsi ilmoittaa reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan (Skyguide) tehneen muutoksia pääomittamista koskeviin sääntöihinsä. Tämän seurauksena henkilöstö- ja toimintakustannukset ovat kasvaneet, kun taas poistokustannukset ovat vähentyneet kolmannen viiteajanjakson aikana. Komissiolle antamissaan neuvoissa suorituskyvyn tarkastuselin katsoo, että tämä muutos voi mahdollisesti vääristää kustannusriskien jakamismekanismin täytäntöönpanoa Sveitsin osalta. Siksi sovelletun menetelmän perusteet ja vaikutukset olisi selitettävä ja perusteltava tarkemmin tarkistetussa FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa sekä osoitettava, että ne ovat asiaankuuluvien säännösten, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 28 artiklan 4 kohdan, mukaisia. |
| --- | --- |

(23)

Määritettyjen kustannusten osalta komissio panee merkille, että FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa Sveitsi ilmoittaa reitinaikaisten lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan (Skyguide) tehneen muutoksia pääomittamista koskeviin sääntöihinsä. Tämän seurauksena henkilöstö- ja toimintakustannukset ovat kasvaneet, kun taas poistokustannukset ovat vähentyneet kolmannen viiteajanjakson aikana. Komissiolle antamissaan neuvoissa suorituskyvyn tarkastuselin katsoo, että tämä muutos voi mahdollisesti vääristää kustannusriskien jakamismekanismin täytäntöönpanoa Sveitsin osalta. Siksi sovelletun menetelmän perusteet ja vaikutukset olisi selitettävä ja perusteltava tarkemmin tarkistetussa FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa sekä osoitettava, että ne ovat asiaankuuluvien säännösten, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 28 artiklan 4 kohdan, mukaisia.

| (24) | Reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen välisen kustannusten jakamisen osalta Sveitsi ottaa käyttöön muutoksen, joka koskee välillisten toimintakustannusten käsittelyyn sovellettavaa menetelmää. Komissio toteaa kuitenkin, että Sveitsi ei ole FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa kuvaillut tai perustellut tätä muutosta välillisten toimintakustannusten jakamisessa reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen välillä. Sen vuoksi komissio katsoo, että tätä olisi selitettävä ja perusteltava tarkemmin tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa. |
| --- | --- |

(24)

Reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen välisen kustannusten jakamisen osalta Sveitsi ottaa käyttöön muutoksen, joka koskee välillisten toimintakustannusten käsittelyyn sovellettavaa menetelmää. Komissio toteaa kuitenkin, että Sveitsi ei ole FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa kuvaillut tai perustellut tätä muutosta välillisten toimintakustannusten jakamisessa reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen välillä. Sen vuoksi komissio katsoo, että tätä olisi selitettävä ja perusteltava tarkemmin tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa.

| (25) | Täytäntöönpanopäätöksen C(2022) 2283 (7) johdanto-osan 21–41 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvien ehdotettujen tavoitteiden, jotka koskevat Belgian ja Luxemburgin lentoreittimaksuvyöhykettä, katsottiin olevan yhteensopimattomia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Tästä syystä Sveitsin, joka yhdessä Belgian, Ranskan, Saksan, Luxemburgin ja Alankomaiden kanssa laati ja toimitti kolmatta viiteajanjaksoa koskevan suorituskykysuunnitelman luonnoksen toiminnallisen ilmatilan lohkojen tasolla, olisi yhdessä toimitettava tarkistettu FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnos, jossa vastataan tässä päätöksessä ja täytäntöönpanopäätöksessä C(2022) 2283 esitettyihin suosituksiin. |
| --- | --- |

(25)

Täytäntöönpanopäätöksen C(2022) 2283 (7) johdanto-osan 21–41 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvien ehdotettujen tavoitteiden, jotka koskevat Belgian ja Luxemburgin lentoreittimaksuvyöhykettä, katsottiin olevan yhteensopimattomia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella. Tästä syystä Sveitsin, joka yhdessä Belgian, Ranskan, Saksan, Luxemburgin ja Alankomaiden kanssa laati ja toimitti kolmatta viiteajanjaksoa koskevan suorituskykysuunnitelman luonnoksen toiminnallisen ilmatilan lohkojen tasolla, olisi yhdessä toimitettava tarkistettu FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnos, jossa vastataan tässä päätöksessä ja täytäntöönpanopäätöksessä C(2022) 2283 esitettyihin suosituksiin.

7

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluja koskevien alustavien kustannustehokkuustavoitteiden arviointi

Lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluja koskevien alustavien kustannustehokkuustavoitteiden arviointi

| (26) | Komissio pitää ongelmallisina alustavia suorituskykytavoitteita, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja jotka koskevat lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Komissio pitää ongelmallisina alustavia suorituskykytavoitteita, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja jotka koskevat lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.

| (27) | Verratessaan kolmannen viiteajanjakson lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykseen komissio havaitsi ensinnäkin, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys Sveitsin lentoaseman lennonvarmistusmaksuvyöhykkeellä (+ 2,7 %) on suurempaa kuin Sveitsin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla (-0,5 %) kolmannen viiteajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(27)

Verratessaan kolmannen viiteajanjakson lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykseen komissio havaitsi ensinnäkin, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys Sveitsin lentoaseman lennonvarmistusmaksuvyöhykkeellä (+ 2,7 %) on suurempaa kuin Sveitsin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys maksuvyöhykkeen tasolla (-0,5 %) kolmannen viiteajanjakson aikana.

| (28) | Toiseksi komissio katsoo, että Sveitsin lentoaseman lennonvarmistusmaksuvyöhykettä koskeva alustava tavoite lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykselle kolmannen viiteajanjakson aikana (+ 2,7 %) on korkeampi kuin toisen viiteajanjakson aikana havaittu tosiasiallinen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys (-3,4 %). Tämä ero vaikuttaa johtuvan lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritettyjen kustannusten merkittävästä kasvusta kolmannella viiteajanjaksolla erityisesti muiden toiminta- ja poistokustannusten osalta. |
| --- | --- |

(28)

Toiseksi komissio katsoo, että Sveitsin lentoaseman lennonvarmistusmaksuvyöhykettä koskeva alustava tavoite lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykselle kolmannen viiteajanjakson aikana (+ 2,7 %) on korkeampi kuin toisen viiteajanjakson aikana havaittu tosiasiallinen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys (-3,4 %). Tämä ero vaikuttaa johtuvan lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritettyjen kustannusten merkittävästä kasvusta kolmannella viiteajanjaksolla erityisesti muiden toiminta- ja poistokustannusten osalta.

| (29) | Kolmanneksi, kun komissio vertasi alustavia lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteita samankaltaisten lentoasemien suorituskykyyn kolmannella viiteajanjaksolla, se havaitsi, että Geneven ja Zürichin lentoasemille arvioitu määritetty yksikkökustannus oli huomattavan paljon korkeampi kuin määritetyn yksikkökustannuksen mediaani asiaankuuluvassa vertailuryhmässä toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(29)

Kolmanneksi, kun komissio vertasi alustavia lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoitteita samankaltaisten lentoasemien suorituskykyyn kolmannella viiteajanjaksolla, se havaitsi, että Geneven ja Zürichin lentoasemille arvioitu määritetty yksikkökustannus oli huomattavan paljon korkeampi kuin määritetyn yksikkökustannuksen mediaani asiaankuuluvassa vertailuryhmässä toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana.

| (30) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Sveitsin olisi perusteltava tarkemmin lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluja koskevat kustannustehokkuustavoitteensa johdanto-osan 26–29 kappaleessa esitettyjen huomautusten perusteella tai tarkistettava alaspäin alustavia tavoitteita lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetylle yksikkökustannukselle. |
| --- | --- |

(30)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Sveitsin olisi perusteltava tarkemmin lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluja koskevat kustannustehokkuustavoitteensa johdanto-osan 26–29 kappaleessa esitettyjen huomautusten perusteella tai tarkistettava alaspäin alustavia tavoitteita lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetylle yksikkökustannukselle.

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu, jolla täydennetään alustavia kapasiteettitavoitteita koskevaa komission arviointia

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklassa tarkoitettujen kannustinjärjestelmien uudelleentarkastelu, jolla täydennetään alustavia kapasiteettitavoitteita koskevaa komission arviointia

| (31) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdassa vahvistettujen uudelleentarkasteltavien osatekijöiden osalta komissio panee merkille, että FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ehdotetussa reitinaikaista kapasiteettia koskevan kannustinjärjestelmän luonnoksessa suurin taloudellinen hyöty on yhtä suuri kuin suurin taloudellinen haitta ja että molemmat muodostavat 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista. Komissio panee lisäksi merkille, että Sveitsin FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ehdotetussa lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettia koskevassa kannustinjärjestelmän luonnoksessa suurin taloudellinen hyöty on yhtä suuri kuin suurin taloudellinen haitta ja että molemmat muodostavat 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(31)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohdassa vahvistettujen uudelleentarkasteltavien osatekijöiden osalta komissio panee merkille, että FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ehdotetussa reitinaikaista kapasiteettia koskevan kannustinjärjestelmän luonnoksessa suurin taloudellinen hyöty on yhtä suuri kuin suurin taloudellinen haitta ja että molemmat muodostavat 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista. Komissio panee lisäksi merkille, että Sveitsin FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ehdotetussa lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettia koskevassa kannustinjärjestelmän luonnoksessa suurin taloudellinen hyöty on yhtä suuri kuin suurin taloudellinen haitta ja että molemmat muodostavat 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista.

| (32) | Suorituskyvyn tarkastuselimen antamien asiantuntijaneuvojen perusteella komissio epäilee vahvasti sitä, olisiko ehdotetuilla suurimmilla taloudellisilla haitoilla, jotka aiheutuvat kyseisistä kannustinjärjestelmistä ja muodostavat 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(32)

Suorituskyvyn tarkastuselimen antamien asiantuntijaneuvojen perusteella komissio epäilee vahvasti sitä, olisiko ehdotetuilla suurimmilla taloudellisilla haitoilla, jotka aiheutuvat kyseisistä kannustinjärjestelmistä ja muodostavat 0,5 prosenttia määritetyistä kustannuksista, olennaista vaikutusta riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään.

| (33) | Tästä syystä Sveitsin olisi tarkistettava FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ilmoitettuja kannustinjärjestelmien luonnoksia reitinaikaista ja lähi- ja lähestymisalueiden kapasiteettia koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, jotta näistä kannustinjärjestelmistä johtuvat suurimmat taloudelliset haitat asetetaan tasolle, jossa niillä on oleellinen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään. Komission mukaan tämän pitäisi johtaa suurimpaan taloudelliseen haittaan, joka on vähintään yhtä suuri tai suurempi kuin 1 prosentti määrätyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(33)

Tästä syystä Sveitsin olisi tarkistettava FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ilmoitettuja kannustinjärjestelmien luonnoksia reitinaikaista ja lähi- ja lähestymisalueiden kapasiteettia koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, jotta näistä kannustinjärjestelmistä johtuvat suurimmat taloudelliset haitat asetetaan tasolle, jossa niillä on oleellinen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti edellytetään. Komission mukaan tämän pitäisi johtaa suurimpaan taloudelliseen haittaan, joka on vähintään yhtä suuri tai suurempi kuin 1 prosentti määrätyistä kustannuksista.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (34) | Viitaten täytäntöönpanopäätökseen C(2022) 2283 komissio on todennut, että Sveitsin osana FABECia toimittama suorituskykysuunnitelman luonnos sisältää tiettyjä Belgiaa ja Luxemburgia koskevia suorituskykytavoitteita, jotka ovat yhteensopimattomia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(34)

Viitaten täytäntöönpanopäätökseen C(2022) 2283 komissio on todennut, että Sveitsin osana FABECia toimittama suorituskykysuunnitelman luonnos sisältää tiettyjä Belgiaa ja Luxemburgia koskevia suorituskykytavoitteita, jotka ovat yhteensopimattomia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (35) | Sen vuoksi Sveitsin ja FABECiin kuuluvien jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimitettava komissiolle tarkistettu suorituskykysuunnitelman luonnos kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymispäivästä ja huomioitava siinä komission esittämät suositukset. |
| --- | --- |

(35)

Sen vuoksi Sveitsin ja FABECiin kuuluvien jäsenvaltioiden on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimitettava komissiolle tarkistettu suorituskykysuunnitelman luonnos kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymispäivästä ja huomioitava siinä komission esittämät suositukset.

| (36) | Tämän jälkeen komissio arvioi tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen kokonaisuudessaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Kyseisen arvioinnin perusteella komissio voi ottaa minkä tahansa kannan alustaviin suorituskykytavoitteisiin ja muihin suorituskykysuunnitelmien osatekijöihin, joihin liittyen ei ole esitetty huomautuksia tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(36)

Tämän jälkeen komissio arvioi tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen kokonaisuudessaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Kyseisen arvioinnin perusteella komissio voi ottaa minkä tahansa kannan alustaviin suorituskykytavoitteisiin ja muihin suorituskykysuunnitelmien osatekijöihin, joihin liittyen ei ole esitetty huomautuksia tässä päätöksessä.

| (37) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 17 artiklan mukaan suorituskykysuunnitelman viimeisimmässä luonnoksessa asetettuja tavoitteita on sovellettava väliaikaisesti siihen asti, kun komissio on tehnyt päätöksen suorituskykytavoitteiden tai tarkistettujen suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta, minkä jälkeen Sveitsin ja FABECiin kuuluvien jäsenvaltioiden on hyväksyttävä lopullinen suorituskykysuunnitelmansa. |
| --- | --- |

(37)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 17 artiklan mukaan suorituskykysuunnitelman viimeisimmässä luonnoksessa asetettuja tavoitteita on sovellettava väliaikaisesti siihen asti, kun komissio on tehnyt päätöksen suorituskykytavoitteiden tai tarkistettujen suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta, minkä jälkeen Sveitsin ja FABECiin kuuluvien jäsenvaltioiden on hyväksyttävä lopullinen suorituskykysuunnitelmansa.

| (38) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 17 artiklan nojalla lopulliseen suorituskykysuunnitelmaan sisältyviä tavoitteita kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella sovelletaan taannehtivasti. Tämän seurauksena suorituskykysuunnitelman luonnoksen perusteella lasketun yksikköhinnan tai -hintojen soveltamisesta aiheutuva ero tuloissa siihen nähden, että sovellettaisiin hyväksytyn suorituskykysuunnitelman perusteella laskettua yksikköhintaa tai -hintoja, on tasattava myöhemmillä yksikköhintojen mukautuksilla kolmannen viiteajanjakson aikana. Näitä mukautuksia säännellään lisäksi täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 vahvistetuilla poikkeuksellisilla toimenpiteillä. Näin ollen komissio ei tee päätelmiä yksikköhintojen johdonmukaisuudesta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 29 artiklan 3 kohdan mukaisesti ennen asiaankuuluvien lopullisten suorituskykysuunnitelmien hyväksymistä. |
| --- | --- |

(38)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 17 artiklan nojalla lopulliseen suorituskykysuunnitelmaan sisältyviä tavoitteita kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella sovelletaan taannehtivasti. Tämän seurauksena suorituskykysuunnitelman luonnoksen perusteella lasketun yksikköhinnan tai -hintojen soveltamisesta aiheutuva ero tuloissa siihen nähden, että sovellettaisiin hyväksytyn suorituskykysuunnitelman perusteella laskettua yksikköhintaa tai -hintoja, on tasattava myöhemmillä yksikköhintojen mukautuksilla kolmannen viiteajanjakson aikana. Näitä mukautuksia säännellään lisäksi täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 vahvistetuilla poikkeuksellisilla toimenpiteillä. Näin ollen komissio ei tee päätelmiä yksikköhintojen johdonmukaisuudesta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 29 artiklan 3 kohdan mukaisesti ennen asiaankuuluvien lopullisten suorituskykysuunnitelmien hyväksymistä.

| (39) | Komissio huomauttaa, että eräät jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikomuksestaan sisällyttää kolmannen viiteajanjakson kustannusperustaansa kustannuseriä, jotka liittyvät miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla. Suorituskykysuunnitelmien luonnoksiin sisältyvien osatekijöiden perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaisia määritettyjä kustannuksia kolmannen viiteajanjakson kustannusperustaansa ja jos tällaisia kustannuksia on sisällytetty, missä määrin ne aiheutuvat lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta ja voitaisiin näin ollen katsoa kuuluvan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän soveltamisalaan. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille kertaluonteisen tietopyynnön asiaan liittyvien tietojen keräämiseksi, ja raportoituja kustannuksia, jotka liittyvät miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla, aiotaan tutkia tarkemmin yksikköhintojen johdonmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei vaikuta miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskeviin komission havaintoihin ja päätelmiin. |
| --- | --- |

(39)

Komissio huomauttaa, että eräät jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikomuksestaan sisällyttää kolmannen viiteajanjakson kustannusperustaansa kustannuseriä, jotka liittyvät miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla. Suorituskykysuunnitelmien luonnoksiin sisältyvien osatekijöiden perusteella ei ole ollut mahdollista määrittää tarkasti, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet tällaisia määritettyjä kustannuksia kolmannen viiteajanjakson kustannusperustaansa ja jos tällaisia kustannuksia on sisällytetty, missä määrin ne aiheutuvat lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta ja voitaisiin näin ollen katsoa kuuluvan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän soveltamisalaan. Komission yksiköt ovat lähettäneet kaikille jäsenvaltioille kertaluonteisen tietopyynnön asiaan liittyvien tietojen keräämiseksi, ja raportoituja kustannuksia, jotka liittyvät miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiseen lentoasemilla, aiotaan tutkia tarkemmin yksikköhintojen johdonmukaisuuden todentamisen yhteydessä. Tämä päätös ei vaikuta miehittämättömien ilma-alusten havaitsemiskustannuksia koskeviin komission havaintoihin ja päätelmiin.

| (40) | Vastauksena Venäjän 24 päivänä helmikuuta 2022 aloittamaan sotilaalliseen hyökkäykseen Ukrainaa vastaan unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia, Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia sekä muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön, yhteisön tai elimen omistamia, tilaamia tai muuten hallinnassa olevia, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä tai lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet johtavat lentoliikenteen vähenemiseen unionin alueen yllä sijaitsevassa ilmatilassa. Unionin tason vaikutusten ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista pitää voimassa nykyiset toimenpiteet ja prosessit, jotka koskevat suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa kolmannella viiteajanjaksolla. Tarkistaessaan FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyviä paikallisia suorituskykytavoitteita Sveitsin ja FABECiin kuuluvien jäsenvaltioiden olisi otettava asianmukaisesti huomioon asiaankuuluvien liikenteen muutosten toiminnalliset ja taloudelliset vaikutukset. |
| --- | --- |

(40)

Vastauksena Venäjän 24 päivänä helmikuuta 2022 aloittamaan sotilaalliseen hyökkäykseen Ukrainaa vastaan unioni on hyväksynyt rajoittavia toimenpiteitä, joilla kielletään venäläisiä lentoliikenteen harjoittajia, Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia sekä muualla kuin Venäjällä rekisteröityjä ilma-aluksia, jotka ovat venäläisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön, yhteisön tai elimen omistamia, tilaamia tai muuten hallinnassa olevia, laskeutumasta unionin alueelle, lähtemästä sieltä tai lentämästä sen yli. Nämä toimenpiteet johtavat lentoliikenteen vähenemiseen unionin alueen yllä sijaitsevassa ilmatilassa. Unionin tason vaikutusten ei kuitenkaan pitäisi olla verrattavissa lentoliikenteen vähenemiseen, joka aiheutui covid-19-pandemian puhkeamisesta maaliskuussa 2020. Sen vuoksi on aiheellista pitää voimassa nykyiset toimenpiteet ja prosessit, jotka koskevat suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa kolmannella viiteajanjaksolla. Tarkistaessaan FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyviä paikallisia suorituskykytavoitteita Sveitsin ja FABECiin kuuluvien jäsenvaltioiden olisi otettava asianmukaisesti huomioon asiaankuuluvien liikenteen muutosten toiminnalliset ja taloudelliset vaikutukset.

| (41) | Komissio on kuullut Sveitsiä tässä päätöksessä esitetyistä suosituksista sopimuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(41)

Komissio on kuullut Sveitsiä tässä päätöksessä esitetyistä suosituksista sopimuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanopäätöksen C(2022) 2283 liitteessä luetellut suorituskykytavoitteet, jotka sisältyvät Belgian, Saksan, Ranskan, Luxemburgin, Alankomaiden ja Sveitsin asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan suorituskykysuunnitelman luonnokseen, ovat yhteensopimattomia kolmannen viiteajanjakson unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, jotka on vahvistettu täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Sveitsin valaliitolle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 114, 30.4.2002, s. 73.

1

(2)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/903, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2024 päättyvälle kolmannelle viiteajanjaksolle (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 49).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

5

(6)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

6

(7)  Komission täytäntöönpanopäätös Belgian, Saksan, Kreikan, Ranskan, Kyproksen, Latvian, Luxemburgin, Maltan, Alankomaiden, Romanian ja Ruotsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti esittämiin kansallisiin tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskeviin suorituskykysuunnitelmien luonnoksiin sisältyvien tiettyjen suorituskykytavoitteiden yhteensopimattomuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa sekä suosituksista kyseisten tavoitteiden tarkistamiseksi.

7

---