# Europeiska unionens L 114/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 114 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången12 april 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 114

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången12 april 2022

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/590 av den 6 april 2022 om ändring av förordning (EG) nr 138/2004 vad gäller regionalräkenskaper för jordbruket (
  1
  ) | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/591 av den 6 april 2022 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 | 22 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/590 av den 6 april 2022 om ändring av förordning (EG) nr 138/2004 vad gäller regionalräkenskaper för jordbruket (
  1
  )

1

1

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/591 av den 6 april 2022 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030

22

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2022/592 av den 11 april 2022 om genomförande av förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran | 37 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/593 av den 1 mars 2022 om godkännande av eterisk kubeba-lagerolja som fodertillsats för vissa djurarter (
  1
  ) | 44 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/594 av den 8 april 2022 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen (
  1
  ) | 49 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/595 av den 11 april 2022 om ändring av vissa förordningar om restriktiva åtgärder och fastställande av en samlad förteckning för bilagorna till de förordningarna över kontaktuppgifterna till medlemsstaternas behöriga myndigheter och adresserna för anmälningar till Europeiska kommissionen | 60 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2022/596 av den 11 april 2022 om ändring av beslut 2011/235/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran | 68 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2022/597 av den 11 april 2022 om främjande av det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning och nedrustning | 75 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/598 av den 5 april 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättades genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet vad gäller ändring av protokoll 4 om ursprungsregler till det avtalet, och om upphävande av rådets beslut (EU) 2020/2058 (
  1
  ) | 88 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/599 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs) för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  ) | 173 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/600 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Bonsucro EU för att visa efterlevnad av kraven i direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  ) | 176 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/601 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Better Biomass för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  ) | 179 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/602 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet International Sustainability & Carbon Certification – ISCC EU för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  ) | 182 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/603 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet KZR INiG för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  ) | 185 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/604 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  ) | 188 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/605 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet REDcert-EU för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  ) | 191 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/606 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED) för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  ) | 194 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/607 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  ) | 197 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/608 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC) för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  ) | 200 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/609 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet SURE för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  ) | 203 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/610 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC) för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  ) | 206 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/611 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Universal Feed Assurance Scheme (UFAS) för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  ) | 209 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2022/592 av den 11 april 2022 om genomförande av förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

37

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/593 av den 1 mars 2022 om godkännande av eterisk kubeba-lagerolja som fodertillsats för vissa djurarter (
  1
  )

1

44

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/594 av den 8 april 2022 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen (
  1
  )

1

49

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/595 av den 11 april 2022 om ändring av vissa förordningar om restriktiva åtgärder och fastställande av en samlad förteckning för bilagorna till de förordningarna över kontaktuppgifterna till medlemsstaternas behöriga myndigheter och adresserna för anmälningar till Europeiska kommissionen

60

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2022/596 av den 11 april 2022 om ändring av beslut 2011/235/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran

68

*

Rådets beslut (Gusp) 2022/597 av den 11 april 2022 om främjande av det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning och nedrustning

75

*

Rådets beslut (EU) 2022/598 av den 5 april 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättades genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet vad gäller ändring av protokoll 4 om ursprungsregler till det avtalet, och om upphävande av rådets beslut (EU) 2020/2058 (
  1
  )

1

88

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/599 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs) för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  )

1

173

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/600 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Bonsucro EU för att visa efterlevnad av kraven i direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  )

1

176

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/601 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Better Biomass för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  )

1

179

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/602 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet International Sustainability & Carbon Certification – ISCC EU för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  )

1

182

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/603 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet KZR INiG för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  )

1

185

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/604 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  )

1

188

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/605 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet REDcert-EU för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  )

1

191

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/606 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED) för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  )

1

194

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/607 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  )

1

197

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/608 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC) för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  )

1

200

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/609 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet SURE för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  )

1

203

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/610 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC) för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  )

1

206

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/611 av den 8 april 2022 om erkännande av det frivilliga systemet Universal Feed Assurance Scheme (UFAS) för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen (
  1
  )

1

209

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EU) 2022/328 av den 25 februari 2022 om ändring av förordning (EU) nr 833/2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina ( EUT L 49, 25.2.2022 ) | 212 |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/558 av den 6 april 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Folkrepubliken Kina ( EUT L 108, 7.4.2022 ) | 213 |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EU) nr 833/2014 av den 31 juli 2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina ( EUT L 229, 31.7.2014 ) | 214 |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EU) nr 692/2014 av den 23 juni 2014 om restriktioner för import till unionen av varor med ursprung i Krim eller Sevastopol med anledning av den olagliga annekteringen av Krim och Sevastopol ( EUT L 183, 24.6.2014 ) | 215 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets förordning (EU) 2022/328 av den 25 februari 2022 om ändring av förordning (EU) nr 833/2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina ( EUT L 49, 25.2.2022 )

( EUT L 49, 25.2.2022 )

212

*

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/558 av den 6 april 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Folkrepubliken Kina ( EUT L 108, 7.4.2022 )

( EUT L 108, 7.4.2022 )

213

*

Rättelse till rådets förordning (EU) nr 833/2014 av den 31 juli 2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina ( EUT L 229, 31.7.2014 )

( EUT L 229, 31.7.2014 )

214

*

Rättelse till rådets förordning (EU) nr 692/2014 av den 23 juni 2014 om restriktioner för import till unionen av varor med ursprung i Krim eller Sevastopol med anledning av den olagliga annekteringen av Krim och Sevastopol ( EUT L 183, 24.6.2014 )

( EUT L 183, 24.6.2014 )

215

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/590

av den 6 april 2022

om ändring av förordning (EG) nr 138/2004 vad gäller regionalräkenskaper för jordbruket

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 338.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (2) inrättas det europeiska räkenskapssystemet 2010 (ENS 2010), och den förordningen innehåller referensramen för de gemensamma standarder, definitioner, klassificeringar och redovisningsregler som ska användas vid utarbetandet av medlemsstaternas räkenskaper för unionens statistikbehov. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (2) inrättas det europeiska räkenskapssystemet 2010 (ENS 2010), och den förordningen innehåller referensramen för de gemensamma standarder, definitioner, klassificeringar och redovisningsregler som ska användas vid utarbetandet av medlemsstaternas räkenskaper för unionens statistikbehov.

| (2) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 (3) inrättas räkenskaperna för jordbruket (EAA) i unionen genom att metoder och tidsfrister för överföring av räkenskaperna i fråga föreskrivs. EAA är satelliträkenskaper till nationalräkenskaperna, enligt vad som föreskrivs i ENS 2010, med syftet att uppnå harmoniserade och jämförbara resultat medlemsstaterna emellan för att kunna utarbeta räkenskaperna för unionens behov. Revisionsrätten offentliggjorde 2016 den särskilda rapporten nr 1/2016 med titeln Är kommissionens resultatmätningssystem för jordbrukarnas inkomster väl utformat och baserat på tillförlitliga uppgifter?. Rapporten innehåller välgrundade och relevanta observationer och rekommendationer avseende EAA och förordning (EG) nr 138/2004. |
| --- | --- |

(2)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 (3) inrättas räkenskaperna för jordbruket (EAA) i unionen genom att metoder och tidsfrister för överföring av räkenskaperna i fråga föreskrivs. EAA är satelliträkenskaper till nationalräkenskaperna, enligt vad som föreskrivs i ENS 2010, med syftet att uppnå harmoniserade och jämförbara resultat medlemsstaterna emellan för att kunna utarbeta räkenskaperna för unionens behov. Revisionsrätten offentliggjorde 2016 den särskilda rapporten nr 1/2016 med titeln Är kommissionens resultatmätningssystem för jordbrukarnas inkomster väl utformat och baserat på tillförlitliga uppgifter?. Rapporten innehåller välgrundade och relevanta observationer och rekommendationer avseende EAA och förordning (EG) nr 138/2004.

| (3) | Regionalräkenskaperna för jordbruket (REAA) är en anpassning på regional nivå av EAA. Enbart nationella sifferuppgifter kan inte ge den fullständiga och ibland komplexa bilden av det som händer på en mer detaljerad nivå. Därför bidrar uppgifter på regional nivå till en ökad förståelse av olikheterna mellan regioner, kompletterar informationen för unionen, euroområdet och enskilda medlemsstater, samtidigt som de tillmötesgår det ökade behovet av statistik för redovisningsändamål, och gör unionens jordbruksstatistik mer harmoniserad, effektiv och konsekvent. REAA behöver därför integreras i förordning (EG) nr 138/2004 vad gäller metoder och programmet för uppgiftsöverföring. |
| --- | --- |

(3)

Regionalräkenskaperna för jordbruket (REAA) är en anpassning på regional nivå av EAA. Enbart nationella sifferuppgifter kan inte ge den fullständiga och ibland komplexa bilden av det som händer på en mer detaljerad nivå. Därför bidrar uppgifter på regional nivå till en ökad förståelse av olikheterna mellan regioner, kompletterar informationen för unionen, euroområdet och enskilda medlemsstater, samtidigt som de tillmötesgår det ökade behovet av statistik för redovisningsändamål, och gör unionens jordbruksstatistik mer harmoniserad, effektiv och konsekvent. REAA behöver därför integreras i förordning (EG) nr 138/2004 vad gäller metoder och programmet för uppgiftsöverföring.

| (4) | Statistik betraktas inte längre som bara en av många informationskällor för beslutsfattandet utan spelar i stället en central roll i beslutsprocessen. Ett faktabaserat beslutsfattande kräver statistik som uppfyller höga kvalitetskrav, på sätt som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (4), i enlighet med de ändamål den är avsedd för. |
| --- | --- |

(4)

Statistik betraktas inte längre som bara en av många informationskällor för beslutsfattandet utan spelar i stället en central roll i beslutsprocessen. Ett faktabaserat beslutsfattande kräver statistik som uppfyller höga kvalitetskrav, på sätt som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (4), i enlighet med de ändamål den är avsedd för.

| (5) | Statistiska uppgifter av hög kvalitet på regional nivå är ett centralt verktyg för att genomföra, övervaka, utvärdera, se över och bedöma den ekonomiska, miljömässiga och sociala påverkan av politik som avser jordbruket i unionen, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken, däribland landsbygdsutvecklingsåtgärder, dess nya genomförandemodell och nationella strategiska planer, samt unionens politik avseende bl.a. miljö, klimatförändringar, biologisk mångfald, den cirkulära ekonomin, markanvändning, en balanserad och hållbar regional utveckling, folkhälsa, djurskydd, livsmedelssäkerhet och livsmedelstrygghet liksom FN:s mål för hållbar utveckling. REEA är också avgörande för en korrekt bedömning av jordbrukssektorns bidrag till uppnåendet av den europeiska gröna given, särskilt från jord till bord-strategin och unionens strategi för biologisk mångfald. Regionernas och de regionala uppgifternas roll för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken vinner allt större erkännande. Regionerna är en viktig motor för arbetstillfällen och hållbar ekonomisk tillväxt i unionen och tillhandahåller bättre uppgifter för att bedöma jordbrukssektorns hållbarhet i förhållande till miljön, människor, regioner och ekonomin. |
| --- | --- |

(5)

Statistiska uppgifter av hög kvalitet på regional nivå är ett centralt verktyg för att genomföra, övervaka, utvärdera, se över och bedöma den ekonomiska, miljömässiga och sociala påverkan av politik som avser jordbruket i unionen, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken, däribland landsbygdsutvecklingsåtgärder, dess nya genomförandemodell och nationella strategiska planer, samt unionens politik avseende bl.a. miljö, klimatförändringar, biologisk mångfald, den cirkulära ekonomin, markanvändning, en balanserad och hållbar regional utveckling, folkhälsa, djurskydd, livsmedelssäkerhet och livsmedelstrygghet liksom FN:s mål för hållbar utveckling. REEA är också avgörande för en korrekt bedömning av jordbrukssektorns bidrag till uppnåendet av den europeiska gröna given, särskilt från jord till bord-strategin och unionens strategi för biologisk mångfald. Regionernas och de regionala uppgifternas roll för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken vinner allt större erkännande. Regionerna är en viktig motor för arbetstillfällen och hållbar ekonomisk tillväxt i unionen och tillhandahåller bättre uppgifter för att bedöma jordbrukssektorns hållbarhet i förhållande till miljön, människor, regioner och ekonomin.

| (6) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (5) bör allmänheten få tillgång till de uppgifter som samlas in enligt den här förordningen som inte har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (5) bör allmänheten få tillgång till de uppgifter som samlas in enligt den här förordningen som inte har offentliggjorts.

| (7) | I förordning (EG) nr 223/2009 fastställs den rättsliga ramen för europeisk statistik enligt vilken medlemsstaterna ska följa de statistiska principer och kvalitetskriterier som anges i den förordningen. Kvalitetsrapporter är grundläggande för att bedöma, förbättra och informera om den europeiska statistikens kvalitet. Kommittén för det europeiska statistiksystemet har godkänt den gemensamma integrerade metadatastrukturen som standard inom det europeiska statistiksystemet för kvalitetsrapporter, vilket därmed bidrar till att uppfylla kraven på statistisk kvalitet i förordning (EG) nr 223/2009, särskilt kraven i artikel 12.3, genom enhetliga standarder och harmoniserade metoder. Resurserna bör användas på bästa möjliga sätt och uppgiftslämnarbördan bör vara så liten som möjligt. |
| --- | --- |

(7)

I förordning (EG) nr 223/2009 fastställs den rättsliga ramen för europeisk statistik enligt vilken medlemsstaterna ska följa de statistiska principer och kvalitetskriterier som anges i den förordningen. Kvalitetsrapporter är grundläggande för att bedöma, förbättra och informera om den europeiska statistikens kvalitet. Kommittén för det europeiska statistiksystemet har godkänt den gemensamma integrerade metadatastrukturen som standard inom det europeiska statistiksystemet för kvalitetsrapporter, vilket därmed bidrar till att uppfylla kraven på statistisk kvalitet i förordning (EG) nr 223/2009, särskilt kraven i artikel 12.3, genom enhetliga standarder och harmoniserade metoder. Resurserna bör användas på bästa möjliga sätt och uppgiftslämnarbördan bör vara så liten som möjligt.

| (8) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller rutinerna för och innehållet i kvalitetsrapporterna. Kommissionen bör även tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller möjliga undantag från REEA:s krav. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller rutinerna för och innehållet i kvalitetsrapporterna. Kommissionen bör även tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller möjliga undantag från REEA:s krav. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (6).

| (9) | Genom EAA får EU:s beslutsfattare tillgång till viktiga årliga makroekonomiska uppgifter tre gånger per år i enlighet med vad som föreskrivs i bilaga II till denna förordning. Den nuvarande tidsfristen för den andra omgången EAA-skattningar, en av de tre uppgiftsöverföringar som ska utföras per år, ger inte mycket utrymme efter referensperiodens utgång för insamling av förbättrade uppgifter jämfört med de uppgifter som lämnas i den första omgången EAA-skattningar. I syfte att förbättra kvaliteten på den andra omgången EAA-skattningar behöver den relevanta tidsfristen för överföring senareläggas något. |
| --- | --- |

(9)

Genom EAA får EU:s beslutsfattare tillgång till viktiga årliga makroekonomiska uppgifter tre gånger per år i enlighet med vad som föreskrivs i bilaga II till denna förordning. Den nuvarande tidsfristen för den andra omgången EAA-skattningar, en av de tre uppgiftsöverföringar som ska utföras per år, ger inte mycket utrymme efter referensperiodens utgång för insamling av förbättrade uppgifter jämfört med de uppgifter som lämnas i den första omgången EAA-skattningar. I syfte att förbättra kvaliteten på den andra omgången EAA-skattningar behöver den relevanta tidsfristen för överföring senareläggas något.

| (10) | Förordning (EG) nr 138/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EG) nr 138/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att integrera REEA i den nuvarande rättsliga ramen för europeisk statistik om EEA, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, med hänvisning till konsekvens och jämförbarhet, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att integrera REEA i den nuvarande rättsliga ramen för europeisk statistik om EEA, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, med hänvisning till konsekvens och jämförbarhet, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (12) | ESS-kommittén har hörts. |
| --- | --- |

(12)

ESS-kommittén har hörts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 138/2004 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Den första överföringen av uppgifter ska äga rum i november 2003.
  Den första överföringen av uppgifter för regionalräkenskaperna för jordbruket (REAA) på Nuts 2-nivå i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (*1) ska dock äga rum senast den 30 september 2023.


  (*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

1.

Artikel 3.2 ska ersättas med följande:

”2.   Den första överföringen av uppgifter ska äga rum i november 2003.

Den första överföringen av uppgifter för regionalräkenskaperna för jordbruket (REAA) på Nuts 2-nivå i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (*1) ska dock äga rum senast den 30 september 2023.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).”
  "

*1

| 2. | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 3a
  Spridning av statistik
  Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 (*2) och förordning (EG) nr 223/2009 ska kommissionen (Eurostat) sprida de uppgifter som överförs till den i enlighet med artikel 3 i den här förordningen online utan kostnad.


  Artikel 3b
  Kvalitetsbedömning

  1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa kvaliteten på de uppgifter och metadata som överförs.


  2.   Vid tillämpningen av denna förordning ska kvalitetskriterierna i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 gälla för de uppgifter som överförs i enlighet med artikel 3 i den här förordningen.


  3.   Kommissionen (Eurostat) ska bedöma de överförda uppgifternas kvalitet. Medlemsstaterna ska för det ändamålet översända en kvalitetsrapport till kommissionen (Eurostat), första gången senast den 31 december 2025, och vart femte år därefter, för de dataset som överförts under rapporteringsperioden.


  4.   Vid tillämpning av de kvalitetskriterier som anges i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 på de uppgifter som ska överföras i enlighet med artikel 3 i den här förordningen ska kommissionen, genom genomförandeakter, fastställa formerna, strukturen och bedömningsindikatorerna för de kvalitetsrapporter som avses i punkt 3 i den här artikeln. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 4a.2 i den här förordningen. De får inte innebära någon betydande extra börda eller kostnad för medlemsstaterna.


  5.   Medlemsstaterna ska utan dröjsmål tillhandahålla kommissionen (Eurostat) alla relevanta upplysningar eller förändringar som rör genomförandet av denna förordning och som i väsentlig grad skulle påverka kvaliteten på de uppgifter som överförs.


  6.   På en vederbörligen motiverad begäran av kommissionen (Eurostat) ska medlemsstaterna, utan dröjsmål, tillhandahålla alla kompletterande klargöranden som krävs för att bedöma de statistiska uppgifternas kvalitet.



  (*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på unionens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).”
  " |
| --- | --- |

2.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 3a

Spridning av statistik

Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 (*2) och förordning (EG) nr 223/2009 ska kommissionen (Eurostat) sprida de uppgifter som överförs till den i enlighet med artikel 3 i den här förordningen online utan kostnad.

Artikel 3b

Kvalitetsbedömning

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa kvaliteten på de uppgifter och metadata som överförs.

2.   Vid tillämpningen av denna förordning ska kvalitetskriterierna i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 gälla för de uppgifter som överförs i enlighet med artikel 3 i den här förordningen.

3.   Kommissionen (Eurostat) ska bedöma de överförda uppgifternas kvalitet. Medlemsstaterna ska för det ändamålet översända en kvalitetsrapport till kommissionen (Eurostat), första gången senast den 31 december 2025, och vart femte år därefter, för de dataset som överförts under rapporteringsperioden.

4.   Vid tillämpning av de kvalitetskriterier som anges i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 på de uppgifter som ska överföras i enlighet med artikel 3 i den här förordningen ska kommissionen, genom genomförandeakter, fastställa formerna, strukturen och bedömningsindikatorerna för de kvalitetsrapporter som avses i punkt 3 i den här artikeln. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 4a.2 i den här förordningen. De får inte innebära någon betydande extra börda eller kostnad för medlemsstaterna.

5.   Medlemsstaterna ska utan dröjsmål tillhandahålla kommissionen (Eurostat) alla relevanta upplysningar eller förändringar som rör genomförandet av denna förordning och som i väsentlig grad skulle påverka kvaliteten på de uppgifter som överförs.

6.   På en vederbörligen motiverad begäran av kommissionen (Eurostat) ska medlemsstaterna, utan dröjsmål, tillhandahålla alla kompletterande klargöranden som krävs för att bedöma de statistiska uppgifternas kvalitet.

(*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på unionens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).”
  "

*2

| 3. | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 4a
  Kommittéförfarande

  1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättats genom förordning (EG) nr 223/2009. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.


  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.



  Artikel 4b
  Undantag

  1.   Om tillämpningen av denna förordning skulle kräva omfattande anpassningar av en medlemsstats nationella statistiksystem vad gäller genomförandet av bilaga I kapitel VII och av det program för uppgiftsöverföring avseende REAA som avses i bilaga II får kommissionen anta genomförandeakter som beviljar den medlemsstaten undantag under en period om högst två år. Det första datumet för överföring av uppgifterna för REAA får emellertid inte i något fall vara senare än den 30 september 2025. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 4a.2.


  2.   Den medlemsstat som beslutar att ansöka om undantag enligt punkt 1 ska lämna in en vederbörligen motiverad begäran om ett sådant undantag till kommissionen senast den 21 augusti 2022.


  3.   Unionen får bevilja ekonomiska bidrag från unionens allmänna budget till de nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter som avses i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 223/2009 för att täcka kostnaderna för genomförandet av denna förordning när införandet av REAA kräver omfattande anpassningar av en medlemsstats nationella statistiksystem.” |
| --- | --- |

3.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 4a

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättats genom förordning (EG) nr 223/2009. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 4b

Undantag

1.   Om tillämpningen av denna förordning skulle kräva omfattande anpassningar av en medlemsstats nationella statistiksystem vad gäller genomförandet av bilaga I kapitel VII och av det program för uppgiftsöverföring avseende REAA som avses i bilaga II får kommissionen anta genomförandeakter som beviljar den medlemsstaten undantag under en period om högst två år. Det första datumet för överföring av uppgifterna för REAA får emellertid inte i något fall vara senare än den 30 september 2025. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 4a.2.

2.   Den medlemsstat som beslutar att ansöka om undantag enligt punkt 1 ska lämna in en vederbörligen motiverad begäran om ett sådant undantag till kommissionen senast den 21 augusti 2022.

3.   Unionen får bevilja ekonomiska bidrag från unionens allmänna budget till de nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter som avses i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 223/2009 för att täcka kostnaderna för genomförandet av denna förordning när införandet av REAA kräver omfattande anpassningar av en medlemsstats nationella statistiksystem.”

| 4. | Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

4.

Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till denna förordning.

| 5. | Bilaga II ska ersättas med texten i bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

5.

Bilaga II ska ersättas med texten i bilaga II till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 6 april 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

C. BEAUNE

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 8 mars 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 29 mars 2022.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 av den 5 december 2003 om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (EUT L 33, 5.2.2004, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

6

---

BILAGA I

Bilaga I till förordning (EG) nr 138/2004 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I innehållsförteckningen ska följande kapitel läggas till:







  ”VII. | Regionalräkenskaper för jordbruket (REAA) |
| --- | --- | --- |

1.

I innehållsförteckningen ska följande kapitel läggas till:

”VII.

| A. | Allmänna principer |
| --- | --- |

A.

| 1. | Inledning |
| --- | --- |

1.

| 2. | Regional ekonomi, regionalt territorium |
| --- | --- |

2.

| 3. | Basenhet i sammanställningen av REAA |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metoder för sammanställning av REAA |
| --- | --- |

4.

| 5. | Begreppen hemvist och territorium |
| --- | --- |

5.

| 6. | Branschen jordbruk och karakteristiska enheter |
| --- | --- |

6.

| B. | Produkttransaktioner |
| --- | --- |

B.

| 1. | Produktion |
| --- | --- |

1.

| 2. | Insatsförbrukning |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bruttoinvestering |
| --- | --- |

3.

| C. | Omfördelningstransaktioner och andra flöden |
| --- | --- |

C.

| 1. | Allmänna regler |
| --- | --- |

1.

| 2. | Förädlingsvärde |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kapitalförslitning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Subventioner |
| --- | --- |

4.

| 5. | Skatter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Löner och kollektiva avgifter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Driftsöverskott netto |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ränta, arrenden |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jordbrukets företagsinkomst: allmänna beräkningsregler |
| --- | --- |

9.

| D. | Översikt över genomförandet |
| --- | --- |

D.

| 1. | Inledning |
| --- | --- |

1.

| 2. | Att definiera jordbruket i en region |
| --- | --- |

2.

| 3. | Att mäta jordbruksproduktionen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ej särskiljbara sekundära icke-jordbruksaktiviteter |
| --- | --- |

4.

| 5. | Insatsförbrukning”. |
| --- | --- |

5.

| 2. | I punkt 1.27 ska tredje strecksatsen ersättas med följande:






  ”– | Enligt vedertaget bruk får de inte omfatta produktion av fast bruttoinvestering i icke-jordbruksprodukter (som byggnader eller maskiner) för egen räkning. Sådan produktion av fast bruttoinvestering i icke-jordbruksprodukter för egen slutlig användning antas vara en avgränsad aktivitet och ska bokföras som produktion från en viss lokal verksamhetsenhet. Bostadstjänster som erbjuds anställda som naturalön ska redovisas på liknande sätt (dessa bokförs som naturalön på kontot för inkomstbildning).” |
| --- | --- | --- |

2.

I punkt 1.27 ska tredje strecksatsen ersättas med följande:

”–

Enligt vedertaget bruk får de inte omfatta produktion av fast bruttoinvestering i icke-jordbruksprodukter (som byggnader eller maskiner) för egen räkning. Sådan produktion av fast bruttoinvestering i icke-jordbruksprodukter för egen slutlig användning antas vara en avgränsad aktivitet och ska bokföras som produktion från en viss lokal verksamhetsenhet. Bostadstjänster som erbjuds anställda som naturalön ska redovisas på liknande sätt (dessa bokförs som naturalön på kontot för inkomstbildning).”

| 3. | Punkt 2.006 ska ersättas med följande:






  ”2.006. | I EAA ska priserna anges antingen avrundade till närmaste heltal eller med en eller två decimaler, beroende på de tillgängliga prisuppgifternas statistiska tillförlitlighet. Relevant prisinformation om insatsvaror och produktion krävs för att sammanställa EAA.” |
| --- | --- | --- |

3.

Punkt 2.006 ska ersättas med följande:

”2.006.

| 4. | I punkt 2.108 ska led g ersättas med följande:






  ”g) | Betalning för tjänstedelen av bruttopremier för försäkringar som har tagits för att täcka företagets risker, t.ex. förluster av djur, skador på grund av hagel, frost, brand, storm. Återstoden, dvs. nettopremien, är den del av den betalade bruttopremien som försäkringsbolagen disponerar för att reglera skadeståndsanspråk.
  En uppdelning av bruttopremien i dessa två beståndsdelar kan endast bli rättvisande om den görs för landets totala ekonomi, vilket är fallet med nationalräkenskaperna. Tjänstedelen tillräknas i allmänhet olika branscher med hjälp av lämpliga fördelningsnycklar i samband med att input-output-tabeller utarbetas. När denna post förs in i EAA bör därför en hänvisning göras till nationalräkenskaperna (se punkt 3.063 fotnot 1 när det gäller bokföring av subventioner i samband med försäkringstjänster).” |
| --- | --- | --- |

4.

I punkt 2.108 ska led g ersättas med följande:

”g)

Betalning för tjänstedelen av bruttopremier för försäkringar som har tagits för att täcka företagets risker, t.ex. förluster av djur, skador på grund av hagel, frost, brand, storm. Återstoden, dvs. nettopremien, är den del av den betalade bruttopremien som försäkringsbolagen disponerar för att reglera skadeståndsanspråk.

En uppdelning av bruttopremien i dessa två beståndsdelar kan endast bli rättvisande om den görs för landets totala ekonomi, vilket är fallet med nationalräkenskaperna. Tjänstedelen tillräknas i allmänhet olika branscher med hjälp av lämpliga fördelningsnycklar i samband med att input-output-tabeller utarbetas. När denna post förs in i EAA bör därför en hänvisning göras till nationalräkenskaperna (se punkt 3.063 fotnot 1 när det gäller bokföring av subventioner i samband med försäkringstjänster).”

| 5. | I punkt 2.136 ska tredje strecksatsen ersättas med följande:






  ”– | Förändringar i de fasta tillgångarnas klassificering eller struktur: t.ex. förändringar när det gäller den ekonomiska användningen av mark, mjölkboskap som övergår till köttproduktion (se punkt 2.149 fotnot 1) eller jordbruksbyggnader som omvandlas för privat bruk eller annan ekonomisk användning.” |
| --- | --- | --- |

5.

I punkt 2.136 ska tredje strecksatsen ersättas med följande:

”–

Förändringar i de fasta tillgångarnas klassificering eller struktur: t.ex. förändringar när det gäller den ekonomiska användningen av mark, mjölkboskap som övergår till köttproduktion (se punkt 2.149 fotnot 1) eller jordbruksbyggnader som omvandlas för privat bruk eller annan ekonomisk användning.”

| 6. | Följande kapitel ska läggas till:
  ”VII.   REGIONALRÄKENSKAPER FÖR JORDBRUKET (REAA)
  A.   ALLMÄNNA PRINCIPER
  1.   Inledning








  7.01. | Regionalräkenskaper spelar en viktig roll i utformningen, genomförandet och utvärderingen av regionalpolitiken. Objektiva, tillförlitliga, konsekventa, samstämmiga, jämförbara, relevanta och harmoniserade regionala statistiska indikatorer utgör en stabil grund för politik som syftar till att minska ekonomiska och sociala skillnader mellan unionens regioner. |
| --- | --- | --- |

6.

Följande kapitel ska läggas till:

”VII.   REGIONALRÄKENSKAPER FÖR JORDBRUKET (REAA)

A.   ALLMÄNNA PRINCIPER

1.   Inledning

7.01.

| 7.02. | REAA är en anpassning på regional nivå av EAA. |
| --- | --- |

7.02.

| 7.03. | REAA består av samma uppsättning konton som EAA men begreppsmässiga problem och mätproblem ger en uppsättning konton för regioner som varken är lika omfattande eller detaljerade som EAA på nationell nivå. |
| --- | --- |

7.03.

| 7.04. | Som regionala konton ska REAA sammanställas på grundval av regionala uppgifter som samlats in direkt och nationella uppgifter som delats upp efter region baserat på antaganden. Bristen på tillräckligt fullständig, aktuell och tillförlitlig regional information leder till att man måste göra antaganden när man sammanställer regionalräkenskaper. Resultatet blir att vissa skillnader mellan regioner inte alltid avspeglas i regionalräkenskaperna (ENS 2010, 13.08). |
| --- | --- |

7.04.

2.   Regional ekonomi, regionalt territorium

| 7.05. | En sammanställning av regionalräkenskaper, oavsett om de gäller branscher eller institutionella sektorer, kräver en noggrann avgränsning av den regionala ekonomin och det regionala territoriet. I princip omfattar branschen jordbruk i en region de enheter (jordbruksföretag) som bedriver jordbruksaktiviteter (se punkterna 1.60–1.66) inom det regionala territoriet. |
| --- | --- |

7.05.

| 7.06. | En regional ekonomi i ett land är en del av det landets totala ekonomi. Den totala ekonomin definieras utifrån institutionella enheter och sektorer. Den består av alla institutionella enheter som har sin huvudsakliga ekonomiska hemvist inom ett lands ekonomiska territorium. Det ekonomiska territoriet sammanfaller inte helt med det geografiska territoriet (se punkt 7.08). Ett lands ekonomiska territorium indelas i regionala territorier samt utomregionalt territorium (ENS 2010, 13.09). |
| --- | --- |

7.06.

| 7.07. | Det regionala territoriet, enligt definitionen i ENS 2010, består av den del av ett lands ekonomiska territorium som direkt går att knyta till en region. Alla frizoner, tullager och fabriker under tulltillsyn, ingår i den region där de är belägna. |
| --- | --- |

7.07.

| 7.08. | Denna uppdelning av territoriet överensstämmer emellertid inte helt med begreppet nationellt ekonomiskt territorium som används i nationalräkenskaperna. Ett utomregionalt territorium består av de delar av ett lands ekonomiska territorium som inte direkt kan knytas till en enda region, och som inte ingår i REAA, nämligen följande delar:






  a) | Det nationella luftrummet, territorialvattnen och den del av kontinentalsockeln som ligger på internationellt vatten där landet åtnjuter exklusiva rättigheter. |
| --- | --- | --- |

7.08.

a)

Det nationella luftrummet, territorialvattnen och den del av kontinentalsockeln som ligger på internationellt vatten där landet åtnjuter exklusiva rättigheter.

| b) | Territoriella enklaver, dvs. geografiska territorier belägna i utlandet som i enlighet med internationella fördrag eller överenskommelser mellan stater används av landets offentliga förvaltningsorgan (t.ex. ambassader, konsulat, militärbaser, forskningsstationer). |
| --- | --- |

b)

Territoriella enklaver, dvs. geografiska territorier belägna i utlandet som i enlighet med internationella fördrag eller överenskommelser mellan stater används av landets offentliga förvaltningsorgan (t.ex. ambassader, konsulat, militärbaser, forskningsstationer).

| c) | Olje- och gasfyndigheter osv. på internationellt vatten, utanför landets del av kontinentalsockeln, som exploateras av inhemska enheter. |
| --- | --- |

c)

Olje- och gasfyndigheter osv. på internationellt vatten, utanför landets del av kontinentalsockeln, som exploateras av inhemska enheter.

| 7.09. | Nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nomenclature of territorial units for statistics – Nuts), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (*1) ger en enkel och enhetlig indelning av unionens ekonomiska territorium. REAA kräver statistik på Nuts 2-nivå, såsom allmänt fastställt enligt det nuvarande systemet enligt den förordningen. För nationellt bruk kan regionalräkenskaper också sammanställas på en mer detaljerad regional nivå, nämligen på Nuts 3-nivå där så är tillämpligt (ENS 2010, 13.12). |
| --- | --- |

7.09.

3.   Basenhet i sammanställningen av REAA

| 7.10. | De enheter som används för regionalräkenskaperna efter bransch är lokala verksamhetsenheter. Den lokala verksamhetsenheten är produktionsenhetens observerbara form. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Med det statistiska angreppssättet (bransch) ”nöjer man sig med” en observerbar enhet, även om detta leder till att man får bortse från kravet på en enda aktivitet. Precis som i SNA 2008 prioriteras i ENS 2010 det statistiska angreppssättet och man förespråkar att den lokala verksamhetsenheten används vid sammanställningen av nationalräkenskaperna efter bransch. I de båda systemen definieras alltså samma enhet för branscherna oavsett om dessa täcks på regional eller nationell nivå. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | I likhet med i EAA används i REAA jordbruksföretaget – ”anpassat” till vissa konventioner för att överensstämma med målen ifråga – som basenhet för branschen jordbruk. Det finns två centrala skäl till detta val. För det första är enheten jordbruksföretag den lokala verksamhetsenheten för jordbruk (se punkterna 1.09.–1.17.), definierad som den del av en verksamhetsenhet som finns på lokal nivå. För det andra utgör den lokala verksamhetsenheten den enhet som är mest lämpad för branschen jordbruk, även om den omfattar sekundära icke-jordbruksaktiviteter som inte kan särskiljas från jordbruksaktiviteterna (se punkterna 1.15. och 1.16. samt 1.25.–1.32.). |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Användningen av jordbruksföretaget som basenhet innebär att dessa jordbruksföretags sekundära icke-jordbruksaktiviteter ingår i REAA (se punkt 7.12.). Eftersom syftet med EAA är att mäta, beskriva och analysera den inkomstbildning som uppstår genom ekonomisk aktivitet gällande jordbruk, inbegrips inte enheter där jordbruket endast är en fritidssysselsättning (t.ex. husbehovsodling och hobbyuppfödning). Däremot ingår enheter som sysslar med självhushållsjordbruk i EAA (se punkt 1.24.). |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Jordbruksföretaget är referensenhet för statistikundersökningar av jordbruk, oberoende av om undersökningarna är nationella eller regionala. Detta har den fördelen att kvantitativa värderingar av produktionen kan bygga direkt på de statistiska systemen för mätning av arealer, avkastning, antalet djur etc. Valet av jordbruksföretaget har dessutom den fördelen att räkenskaperna blir enhetligare. |
| --- | --- |

7.14.

4.   Metoder för sammanställning av REAA

| 7.15. | I ENS (ENS 2010, 13.24–13.32) föreslås två metoder, som är tillämpbara på antingen branscher eller institutionella sektorer: bottom-up-metoden och top-down-metoden. Bottom-up-metoden går ut på att samla in uppgifter på enhetsnivå (lokala verksamhetsenheter, institutionella enheter) för att därefter aggregera dem och på så sätt få det regionala värdet av olika aggregat. Enligt top-down-metoden rekonstrueras de regionala värdena genom en uppdelning av den nationella sifferuppgiften med hjälp av en indikator som så nära som möjligt speglar den regionala fördelningen av variabeln ifråga. De två metoderna kan även kombineras på olika sätt, vilket i ENS kallas för en blandning av de båda typerna av metoder. Samma information ska bara samlas in en gång så att det inte skapas redundans i uppgiftsrapporteringen. Trots detta prioriteras bottom-up-metoden, även om det i praktiken i många fall är en blandning av de båda typerna av metoder som används. Närmare uppgifter om den specifika metoden och källorna ska anges helt öppet i kvalitetsrapporterna och det ska anges vilka regionala uppgifter som har samlats in direkt och vilka uppgifter som bygger på nationella uppgifter som delats upp per region baserat på antaganden. |
| --- | --- |

7.15.

5.   Begreppen hemvist och territorium

| 7.16. | Både företags och hushålls ekonomiska transaktioner kan ske över regionala gränser. Företag kan också bedriva verksamhet i flera regioner, antingen på fasta platser eller på tillfällig grund, t.ex. kan stora jordbruksföretag bedriva verksamhet i olika regioner. Det behövs därför en tydlig princip som hjälp för medlemsstaterna att knyta den interregionala verksamheten till en region på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Regionalräkenskaperna för branscher bygger på kriteriet produktionsenhetens hemvist. Varje bransch på regional nivå avser en grupp lokala verksamhetsenheter med samma eller likartad primär ekonomisk verksamhet som har sin ekonomiska hemvist i det regionala territoriet. Oftast är denna ekonomiska hemvist knuten till en specifik, permanent plats i regionen, i likhet med de institutionella enheter till vilka de lokala verksamhetsenheterna hör. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Regionalräkenskaperna har dock ett antal särdrag. För vissa aktiviteter är det inte alltid lätt att definiera regionen som ett särskilt område. Förhållandet mellan platsen för huvudkontoret och jordbruksföretagets fysiska plats kan ge upphov till problem, eftersom det är möjligt att de produktionsfaktorer som används i jordbruket leds av ett huvudkontor som ligger i en annan region. För REAA är det viktigt att de två enheterna delas upp, och därför ska ett jordbruksföretag knytas till den region där produktionsfaktorerna finns och inte till den region där huvudkontoret finns. Ett huvudkontor kan därför ge upphov till flera enheter enligt REAA – dvs. lika många enheter som det finns hemvistregioner för sådana lokala verksamhetsenheter som ligger i andra regioner än den där huvudkontoret finns. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | Ett alternativ, som normalt inte tillämpas på national- och regionalräkenskaperna, är att ha en strikt territoriell utgångspunkt. Det innebär att verksamheterna fördelas till det territorium där de faktiskt bedrivs, oavsett var de enheter som berörs av verksamheten har sin hemvist. |
| --- | --- |

7.19.

| 7.20. | Även om metoden som bygger på hemvist har företräde vid den regionala fördelningen av inhemska enheters transaktioner föreskrivs i ENS 2010 ett visst begränsat utrymme för tillämpning av den territoriella metoden (ENS 2010, 13.21). Detta inträffar när konstruerade enheter skapas för mark och byggnader i den region eller det land där marken eller byggnaden är belägen. |
| --- | --- |

7.20.

| 7.21. | I det hypotetiska fall där enheter med hemvist i en region endast bedriver verksamhet inom sitt regionala territorium sammanfaller hemvistbegreppet med territoriebegreppet. Detta är också fallet vid regional fördelning baserad på konstruerade enheter som skapats för mark och byggnader och för enskilt ägda företag i andra länder eller i andra regioner än den där ägaren har hemvist. |
| --- | --- |

7.21.

6.   Branschen jordbruk och karakteristiska enheter

| 7.22. | En bransch består av alla lokala verksamhetsenheter som ägnar sig åt samma, eller liknande, slag av ekonomisk aktivitet (se punkt 1.59). Definitionen av branschen jordbruk i EAA motsvarar i princip huvudgrupp 01 i Nace rev. 2 med de undantag som anges i punkterna 1.62–1.66. Räckvidden för REAA definieras på grundval av förteckningen över karakteristiska aktiviteter i EEA. Definitionen av branschen jordbruk i EAA, och därmed i REAA, skiljer sig till viss del från den branschdefinition som fastställs för den centrala ramen för nationalräkenskaperna (se punkt 1.93). |
| --- | --- |

7.22.

B.   PRODUKTTRANSAKTIONER

| 7.23. | Värderingen av jordbruksproduktionen ger upphov till ett antal specifika problem. De största rör säsongsprodukter, animalieproduktion och tidpunkt för bokföring på kontona. I EAA-metoden föreskrivs exakta regler för hur effekterna av lagring ska beaktas vad gäller säsongsprodukter, hur animalieproduktion ska mätas samt hur produkter som håller på att produceras ska redovisas. Dessa regler ska följas vid sammanställningen av REAA. Detta utesluter dock inte att vissa anpassningar måste göras på regional nivå, t.ex. vad gäller animalieproduktionen. Det bör framhållas att summan av de regionala värderingarna ska vara identisk med EAA-värderingarna. |
| --- | --- |

7.23.

1.   Produktion

a)   Mätning av produktionen

| 7.24. | I REAA motsvarar en regions produktion alla produkter som omfattas av EAA och som har producerats under räkenskapsperioden i den regionen av alla enheter inom jordbruket, oavsett om de är avsedda för saluföring utanför branschen, för försäljning till andra jordbruksföretag eller, i vissa fall, för användning av samma jordbruksföretag. Följaktligen






  a) | ska alla jordbruksprodukter från ett jordbruksföretag i regionen bokföras som en del av regionens produktion, oberoende av produktens bestämmelseort och vilken enhet som köper den, |
| --- | --- | --- |

7.24.

a)

ska alla jordbruksprodukter från ett jordbruksföretag i regionen bokföras som en del av regionens produktion, oberoende av produktens bestämmelseort och vilken enhet som köper den,

| b) | ska vissa jordbruksprodukter som används som insatsförbrukning av samma jordbruksföretag ingå i regionens produktion (se punkt 2.056). |
| --- | --- |

b)

ska vissa jordbruksprodukter som används som insatsförbrukning av samma jordbruksföretag ingå i regionens produktion (se punkt 2.056).

| 7.25. | Produktionsprocessen för djur tar vanligtvis flera år. Vid värdering av djur ska man skilja mellan djur klassificerade som fasta tillgångar (avelsdjur, dragdjur, mjölkboskap etc.) och djur klassificerade som lager (djur som främst är avsedda för köttproduktion). För att undvika dubbelräkning behandlas därför transaktioner som involverar förflyttning av djur mellan jordbruksföretag (som anses som positiv försäljning för de säljande jordbruksföretagen och som negativ försäljning för de köpande jordbruksföretagen) på följande sätt:






  a) | Transaktioner med djur klassificerade som fasta tillgångar mellan jordbruksföretag i samma region tar ut varandra, med undantag för kostnader i samband med ägarbyte (*2); de bokförs inte som jordbruksföretagens försäljning och ingår därför inte i regionens produktion. |
| --- | --- | --- |

7.25.

a)

Transaktioner med djur klassificerade som fasta tillgångar mellan jordbruksföretag i samma region tar ut varandra, med undantag för kostnader i samband med ägarbyte (*2); de bokförs inte som jordbruksföretagens försäljning och ingår därför inte i regionens produktion.

| b) | Djur klassificerade som lager och som är föremål för transaktioner mellan regioner räknas som positiv försäljning (tillsammans med exporten) för ursprungsregionen och djur som köps från andra regioner räknas som negativ försäljning (tillsammans med importen) (*3). |
| --- | --- |

b)

Djur klassificerade som lager och som är föremål för transaktioner mellan regioner räknas som positiv försäljning (tillsammans med exporten) för ursprungsregionen och djur som köps från andra regioner räknas som negativ försäljning (tillsammans med importen) (*3).

| c) | När kostnader i samband med ägarbyte (transporter, handelsmarginaler etc.) gäller handel med djur klassificerade som lager dras de av från produktionsvärdet; detta sker automatiskt när det rör sig om köp från jordbruksföretag i en annan region, eftersom kostnaderna ingår i den negativa försäljningen, medan försäljningen, och därmed produktionen, måste justeras vid handel med djur mellan jordbruksföretag i samma region. |
| --- | --- |

c)

När kostnader i samband med ägarbyte (transporter, handelsmarginaler etc.) gäller handel med djur klassificerade som lager dras de av från produktionsvärdet; detta sker automatiskt när det rör sig om köp från jordbruksföretag i en annan region, eftersom kostnaderna ingår i den negativa försäljningen, medan försäljningen, och därmed produktionen, måste justeras vid handel med djur mellan jordbruksföretag i samma region.

b)   Värdering av produktionen

| 7.26. | Produktionen ska värderas till baspriser (se punkt 2.082), dvs. inklusive produktsubventioner minus produktskatter. Denna beräkningsmetod kräver att man delar upp produktskatter och produktsubventioner efter region. |
| --- | --- |

7.26.

2.   Insatsförbrukning

a)   Definition

| 7.27. | Insatsförbrukning utgörs av de varor (förutom fasta tillgångar) och marknadstjänster som konsumeras under produktionsprocessen i syfte att producera andra varor (se punkterna 2.097–2.109). |
| --- | --- |

7.27.

| 7.28. | Vid sammanställningen av REAA ingår följande i insatsförbrukningen:






  a) | Jordbruksprodukter som köps från andra jordbruksföretag (i samma region eller från andra regioner) för att konsumeras under produktionsprocessen. |
| --- | --- | --- |

7.28.

a)

Jordbruksprodukter som köps från andra jordbruksföretag (i samma region eller från andra regioner) för att konsumeras under produktionsprocessen.

| b) | Vissa produkter som konsumeras inom samma enhet och som redovisas som produktion (se punkterna 2.054–2.058 och 7.24). |
| --- | --- |

b)

Vissa produkter som konsumeras inom samma enhet och som redovisas som produktion (se punkterna 2.054–2.058 och 7.24).

| 7.29. | Det särskilda fallet med FISIM behandlas i regionalräkenskaperna på samma sätt som i nationalräkenskaperna. Om skattningen av utlånings- och inlåningsstockar finns tillgänglig per region, kan bottom-up-metoden användas. Normalt finns dock inte skattningar av utlånings- och inlåningsstockar tillgängliga per region. När så är fallet sker fördelningen av FISIM på användarbransch med den näst bästa metoden: regional bruttoproduktion eller regionalt bruttoförädlingsvärde per bransch används som fördelningsindikatorer (ENS 2010, 13.40). |
| --- | --- |

7.29.

b)   Värdering av insatsförbrukning

| 7.30. | Alla produkter och tjänster som används till insatsförbrukning ska värderas till mottagarpriser (exklusive avdragsgill mervärdesskatt) (se punkterna 2.110–2.114). |
| --- | --- |

7.30.

3.   Bruttoinvestering

| 7.31. | Bruttoinvesteringar för jordbruket delas upp i:






  a) | Fasta bruttoinvesteringar. |
| --- | --- | --- |

7.31.

a)

Fasta bruttoinvesteringar.

| b) | Lagerinvesteringar. |
| --- | --- |

b)

Lagerinvesteringar.

a)   Fasta bruttoinvesteringar

| 7.32. | En fast bruttoinvestering i jordbruket uppstår varje gång ett jordbruksföretag anskaffar eller producerar fasta tillgångar som är avsedda att användas under längre tid än ett år som produktionsmedel i jordbrukets produktionsprocess. Fördelningskriteriet för bokföringen av fasta bruttoinvesteringar hänför sig till användarbranscherna och inte till den bransch till vilken den juridiske ägaren hör. |
| --- | --- |

7.32.

| 7.33. | Fasta tillgångar som ägs av en multiregional enhet fördelas på de lokala verksamhetsenheter där de används. Fasta tillgångar som omfattas av operationell leasing bokförs i den region där ägaren av tillgångarna har sin hemvist, och de som omfattas av finansiell leasing bokförs i användarens region (ENS 2010, 13.33). |
| --- | --- |

7.33.

| 7.34. | Nya tillgångar som tillförs de fasta tillgångarna bokförs brutto, dvs. utan avdrag för kapitalförslitning. Dessutom beräknas kapitalförslitning vanligtvis för dessa tillgångar. Nettoinvesteringarna erhålls genom att kapitalförslitningen dras av från bruttoinvesteringarna. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | Produktionsenheter kan sälja befintliga tillgångar till varandra, t.ex. begagnade maskiner. När tillgångar flyttas mellan branscher och regioner ska det totala erlagda beloppet inkluderas i de fasta bruttoinvesteringarna i en bransch eller region och det erhållna beloppet ska dras av från de fasta bruttoinvesteringarna i den andra branschen eller regionen. Transaktionskostnader i samband med byte av ägare till tillgångar, t.ex. juridiska kostnader vid försäljning av mark och befintliga byggnader, räknas som ytterligare fasta bruttoinvesteringar av förvärvaren, även om en del av kostnaderna betalas av säljaren. |
| --- | --- |

7.35.

| 7.36. | En regions fasta bruttoinvesteringar i djur måste sammanställas i enlighet med ENS 2010 (punkterna 3.124–3.138) och punkterna 2.149–2.161 i denna bilaga. De fasta bruttoinvesteringarna i djur motsvarar skillnaden mellan anskaffning av djur under året (naturlig tillväxt och köp utanför regionen inklusive import), inklusive från egen produktion, och avyttring av djur (för slakt, försäljning till andra regioner, inbegripet export, eller annan slutlig användning). När uppgifterna för alla regioner aggregeras är det viktigt att se till att flödena mellan regionerna tar ut varandra (exklusive kostnader i samband med ägarbyte) så att summan av samtliga de regionala fasta bruttoinvesteringarna överensstämmer med de fasta bruttoinvesteringarna i nationalräkenskaperna för jordbruket. När bottom-up-metoden används gäller följande: försäljning av djur till jordbruksföretag i andra regioner utgör en negativ fast bruttoinvestering, medan köp från andra regioner utgör en positiv fast bruttoinvestering. För beräkningen av en regions fasta bruttoinvesteringar i djur får den rekommenderade indirekta metoden användas (se punkt 2.156). |
| --- | --- |

7.36.

b)   Lagerinvesteringar

| 7.37. | Lager omfattar alla tillgångar som inte är fasta tillgångar och som lagerhålls tillfälligt av produktionsenheterna vid en viss tidpunkt. Man skiljer mellan två typer av lager: insatsvarulager och färdigvarulager (se punkt 2.171). |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Vad gäller djur klassificerade som lager inkluderar den handel som ska beaktas vid beräkningen av lagerinvesteringar köp från och försäljningar till andra regioner liksom import och export. |
| --- | --- |

7.38.

C.   OMFÖRDELNINGSTRANSAKTIONER OCH ANDRA FLÖDEN

| 7.39. | De praktiska svårigheterna att få tag på tillförlitliga regionala uppgifter om omfördelningstransaktioner, framför allt om enheter utövar aktiviteter i mer än en region eller om regionen inte alltid är ett tydligt avgränsat område där vissa verksamheter bedrivs, förklarar varför ENS omfattar regionalräkenskaper för jordbruket för endast några få aggregat: förädlingsvärde, subventioner, skatter, löner och kollektiva avgifter, arrenden och andra inkomster, räntor och fasta bruttoinvesteringar. |
| --- | --- |

7.39.

1.   Allmänna regler

| 7.40. | Omfördelningstransaktioner bokförs på bokföringsmässiga grunder, dvs. när de ekonomiska värdena skapas, transformeras eller förstörs, liksom när fordringar eller åtaganden uppkommer, förändras eller upphör, och inte när betalningen faktiskt görs. Denna bokföringsprincip (som bygger på rättigheter och skyldigheter) tillämpas på alla flöden, både monetära och icke-monetära, och såväl inom enheter som mellan enheter. |
| --- | --- |

7.40.

| 7.41. | Om den tidpunkt då fordringen (åtagandet) uppkommer inte kan fastställas exakt, kan dock tidpunkten för betalning eller en annan godtagbar approximation av den bokföringsmässiga grunden användas (se punkt 3.007). |
| --- | --- |

7.41.

2.   Förädlingsvärde

a)   Allmänna regler

| 7.42. | Förädlingsvärdet är resultatet av produktionsverksamheten i en ekonomi eller i en av dess branscher under en viss period och är saldoposten i produktionskontot. Det är skillnaden mellan värdet av produktionen och värdet av insatsförbrukningen. Förädlingsvärdet är grundläggande när man mäter produktiviteten i en ekonomi eller bransch (se punkt 3.013) eller en region eller en bransch i en region. |
| --- | --- |

7.42.

b)   Värdering av förädlingsvärdet

| 7.43. | Förädlingsvärdet kan redovisas brutto (förädlingsvärde brutto till baspris) eller netto (förädlingsvärde netto till baspris), alltså före eller efter avdrag för kapitalförslitning. I enlighet med metoden för att värdera produktion (baspriser) och insatsförbrukning (mottagarpriser) mäts förädlingsvärdet i baspriser (se punkt 3.013). |
| --- | --- |

7.43.

| 7.44. | Användningen av baspriser innebär att produktskatterna och produktsubventionerna måste knytas till specifika varor eller tjänster, som sedan måste fördelas mellan regionerna. |
| --- | --- |

7.44.

| 7.45. | Genom att dra av övriga produktionsskatter från förädlingsvärdet till baspris samt lägga till övriga produktionssubventioner, får man förädlingsvärdet till faktorpris. Förädlingsvärde netto till faktorpris motsvarar produktionsfaktorernas intäkter (se punkt 3.014). |
| --- | --- |

7.45.

3.   Kapitalförslitning

| 7.46. | I REAA utsätts varor och tjänster som utgör jordbruksföretagets fasta tillgångar (t.ex. planteringar som genererar återkommande skörd, maskiner och byggnader, väsentliga förbättringar av mark, programvara, kostnader i samband med ägarbyte av icke-producerade tillgångar) för slitage och föråldring som produktionsmedel i produktionsprocessen. Sådant slitage och sådan föråldring mäts som kapitalförslitning. I likhet med i EAA ska kapitalförslitning inte beräknas för produktionsdjur. |
| --- | --- |

7.46.

4.   Subventioner

| 7.47. | I REAA tillämpas samma regler som i EAA: flöden som klassificeras som driftssubventioner i EAA klassificeras på samma sätt i REAA och flöden i form av kapitaltransfereringar behandlas på ett liknande sätt. |
| --- | --- |

7.47.

5.   Skatter

| 7.48. | I REAA tillämpas samma regler som i EAA: de olika typerna av skatter klassificeras på samma sätt i REAA som i EAA. |
| --- | --- |

7.48.

6.   Löner och kollektiva avgifter

| 7.49. | För producenter ska löner och kollektiva avgifter allokeras till de lokala verksamhetsenheter där arbetskraften är anställd. Om dessa uppgifter inte är tillgängliga ska man använda näst bästa metod och allokera lönerna och de kollektiva avgifterna utifrån antal arbetade timmar. Om varken uppgifter om löner och kollektiva avgifter eller uppgifter om antal arbetade timmar är tillgängliga används antal anställda per lokal verksamhetsenhet (se ENS 2010, 13.42). |
| --- | --- |

7.49.

7.   Driftsöverskott netto

| 7.50. | Driftsöverskott netto erhålls från förädlingsvärdet netto till baspriser, genom att löner och kollektiva avgifter samt övriga produktionsskatter dras av och övriga produktionssubventioner läggs till. |
| --- | --- |

7.50.

8.   Ränta, arrenden

| 7.51. | I REAA tillämpas samma regler som i EAA: flöden som klassificeras som ränta, arrenden i EAA klassificeras på samma sätt i REAA. |
| --- | --- |

7.51.

9.   Jordbrukets företagsinkomst: allmänna beräkningsregler

| 7.52. | Från driftsöverskottet drar man av de kapitalinkomster som ska betalas direkt och som gäller jordbruksaktiviteter och sekundära icke-jordbruksaktiviteter, dvs. ränta för lån som tagits upp inom ramen för dessa aktiviteter, inklusive för anskaffning av jordbruksmark, samt arrenden som ska betalas till markägare (se punkterna 3.070–3.087). |
| --- | --- |

7.52.

D.   ÖVERSIKT ÖVER GENOMFÖRANDET

1.   Inledning

| 7.53. | Syftet med detta avsnitt är att belysa vissa metodaspekter, framför allt valet av jordbruksföretag och mätningen av produktionen. |
| --- | --- |

7.53.

| 7.54. | Jordbruksföretaget är referensenhet för statistiska undersökningar om jordbruket, både på nationell och på regional/lokal nivå. Detta är en stor fördel för REAA, eftersom det innebär att värderingen av produktionskvantiteter kan baseras direkt på statistiska system för mätning av arealer, avkastning, antalet djur etc. Att välja jordbruksföretaget har dessutom den fördelen att kontona blir mer enhetliga. Produktion och kostnader hänför sig alltså till en identisk uppsättning enheter, även om extrapoleringsmetoderna kan variera från en källa till en annan. Genom att välja jordbruksföretaget, och i kombination med begreppen karakteristiska aktiviteter och enheter, kan man dessutom undvika alltför vanskliga justeringar, som i fallet med husbehovsodling och hobbyuppfödning. Denna konvention gör det enklare att göra jämförelser mellan länder. Kopplingen till statistiska uppgifter i fysiska kvantiteter – som är mycket viktiga för jordbruket och som garanterar att mätningen av bokföringsposter är enhetlig genom att justeringar eller ändringar av ”icke-statistiskt” slag begränsas – förenklar och förbättrar uppenbart beräkningarna. Dessa aspekter är även förenliga med syftet att prioritera bottom-up-metoden i REAA. |
| --- | --- |

7.54.

2.   Att definiera jordbruket i en region

| 7.55. | I varje region består branschen jordbruk av alla jordbruksföretag vars produktionsfaktorer finns i regionen. Denna princip, som stämmer överens med begreppet produktionsenheternas hemvist, kan ställa till med vissa problem: i jordbruksstatistiken definieras vanligtvis platsen för jordbruksföretag utifrån var huvudkontoret är beläget och inte direkt efter var produktionsfaktorerna finns. Dessa två platser sammanfaller inte alltid och denna företeelse kommer sannolikt att bli vanligare efterhand som jordbruksföretagen blir allt större. När REAA sammanställs ska därför vissa jordbruksföretag omklassificeras mellan regioner och till och med i vissa fall delas upp. Detta är sannolikt svårt i praktiken, och i så fall kan det vara bättre att låta platsen för jordbruksföretagen vara densamma som i statistikundersökningarna. Detta förslag bygger emellertid på två förutsättningar: dels måste metoden för att definiera platsen vara identisk för alla regioner i landet, dels måste alla bokföringsposter värderas utifrån källor som använder sig av samma regler för att definiera platsen för jordbruksföretagen. |
| --- | --- |

7.55.

3.   Att mäta jordbruksproduktionen

| 7.56. | I jordbruksproduktionen ingår vissa vegetabiliska produkter som används på nytt av samma jordbruksföretag i form av insatsförbrukning; detta rör i huvudsak djurfoder. I synnerhet när det gäller jordbruksgrödor kan produktionen i regionerna ofta fastställas på basis av de kvantiteter som skördats i regionerna, och dessa värderas därefter med hjälp av priser. I detta fall värderas hela produktionen, oavsett om den ska saluföras utanför branschen, säljas till andra jordbruksföretag eller användas inom samma jordbruksföretag. Därmed erhåller man direkt produktionen i varje region, i linje med det begrepp som används i EAA och REAA. De priser som används för att värdera produkter som konsumeras inom enheter kan även de bygga på regionala uppgifter, motsvarande de priser som gäller för den saluförda produktionen. Om det däremot inte finns regionala uppgifter om priserna uppstår dock ett allmänt problem med värderingen av produktionen, vilket rör såväl den saluförda (regionala) produktionen som den egna konsumtionen inom enheten. Alltså ger värderingen i REAA av produkter som konsumeras inom samma enhet upphov till samma problem som värderingen av de saluförda produkterna. Problemet är självklart ett annat om det är omöjligt att värdera kvantiteterna på regional nivå. Då är en top-down-metod som bygger på värderingar på nationell nivå vanligen den enda metod som kan användas. (*4) |
| --- | --- |

7.56.

| 7.57. | Beträffande djur, oberoende av om de klassificeras som lager eller fasta tillgångar, ska man beakta följande element:






  — | Värdering på regional nivå av lagerinvesteringar och fasta bruttoinvesteringar i djur: dessa två flöden är komponenter i den indirekta metoden för att beräkna produktionen. |
| --- | --- | --- |

7.57.

—

Värdering på regional nivå av lagerinvesteringar och fasta bruttoinvesteringar i djur: dessa två flöden är komponenter i den indirekta metoden för att beräkna produktionen.

| — | Värdering av handel med djur mellan regioner: denna handel är en komponent i den indirekta metoden för att beräkna produktionen. |
| --- | --- |

—

Värdering av handel med djur mellan regioner: denna handel är en komponent i den indirekta metoden för att beräkna produktionen.

| — | Uppdelningen mellan regioner av import- och exportflöden avseende djur. |
| --- | --- |

—

Uppdelningen mellan regioner av import- och exportflöden avseende djur.

| — | Lämplig behandling av kostnader i samband med ägarbyte. |
| --- | --- |

—

Lämplig behandling av kostnader i samband med ägarbyte.

| — | Metoden för justering av REAA i förhållande till EAA. |
| --- | --- |

—

Metoden för justering av REAA i förhållande till EAA.

| 7.58. | I vissa fall kan den indirekta metoden för att beräkna animalieproduktionen vara alltför svår att tillämpa på regional nivå. I så fall är det bättre att beräkna produktionen på grundval av en modell där fysiska uppgifter används och sedan justera dessa värden utifrån värdena i EAA. |
| --- | --- |

7.58.

4.   Ej särskiljbara sekundära icke-jordbruksaktiviteter

| 7.59. | Det finns olika sätt att föra in ej särskiljbara sekundära icke-jordbruksaktiviteter i REAA beroende på vilken typ av aktivitet det rör sig om. Vissa av dessa sekundära aktiviteter är ofta i hög utsträckning koncentrerade till vissa regioner, t.ex. bearbetning av jordbruksprodukter. I detta fall kan värderingen av produktionen, både vad gäller kvantiteter och priser, bygga på lokal statistik. För denna produktion är värdena i EAA i praktiken samma som i REAA. Andra fall kan däremot vara svårare. För vissa aktiviteter finns det t.ex. kanske ingen källa på regional nivå, särskilt om aktiviteterna inte från början är koncentrerade till några särskilda regioner. För andra aktiviteter tillhandahålls regionala uppgifter genom statistikundersökningar eller mikroekonomiska räkenskaper (t.ex. informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR)), men det finns inga garantier för att dessa är regionalt representativa. Vidare kan uppgifter vara gamla, och det kan saknas källor för att uppdatera dem på ett tillförlitligt sätt. Slutligen är kvalitativa indikatorer inte alltid tillgängliga på regional nivå. I samtliga dessa fall utgör värdena i EAA utgångspunkten för REAA och top-down-metoden måste ofta tillämpas. |
| --- | --- |

7.59.

5.   Insatsförbrukning

| 7.60. | Insatsförbrukning i REAA omfattar jordbruksprodukter som jordbruksföretagen använder, oavsett om jordbruksföretag i samma region eller olika regioner handlar direkt med produkterna eller om de hanteras av mellanhänder som kan bli, eller inte bli, ägare till produkterna innan dessa säljs vidare. Dessutom redovisas vissa jordbruksprodukter som konsumeras inom enheten även som insatsförbrukning, i huvudsak vissa grödor som används som djurfoder. Anskaffning av djur – inklusive importerade djur – får inte bokföras som insatsförbrukning. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.61. | Den första metoden för beräkning av insatsförbrukningen av jordbruksprodukter på regional nivå är att för varje produkt fastställa skillnaden mellan produktionen i REAA och den del av produktionen som är avsedd att lämna branschen. (*5) Skillnaden motsvarar dock inte exakt varje regions insatsförbrukning av jordbruksprodukter, eftersom den inkluderar de jordbruksprodukter som är avsedda för insatsförbrukning i andra regioners jordbruksföretag, men däremot inte jordbruksprodukter från jordbruksföretag i andra regioner. Insatsförbrukningen måste därför justeras i linje med värdena i EAA. |
| --- | --- |

7.61.

| 7.62. | Man kan även tänka sig en annan beräkningsmetod, där ISJR används som informationskälla. Med hjälp av denna källa går det att värdera insatsförbrukningen av jordbruksprodukter, oavsett om de kommer från andra jordbruksföretags försäljning eller från andra källor, t.ex. import. ISJR täcker dock inte på riktigt samma sätt de produkter som används som insatsförbrukning inom samma jordbruksföretag, och det är därför nödvändigt med justeringar. På samma sätt måste insatsförbrukningen därför justeras i linje med värdena i EAA.” |
| --- | --- |

7.62.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1)."

(*2)  Så länge motsvarande försäljning och köp sker under samma räkenskapsperiod."

(*3)  Anskaffning av djur ska aldrig bokföras som insatsförbrukning (det är i princip en anskaffning av varor i arbete, se punkt 2.067) och beräkningen av animalieproduktionen kan endast göras indirekt, baserat på försäljning, fasta bruttoinvesteringar och lagerinvesteringar."

(*4)  I enlighet med den metod som används ska konsumtion inom enheten justeras till EAA-värdena."

(*5)  Importerade jordbruksprodukter (utom djur) är undantagna.”
  "

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).

(*2)  Så länge motsvarande försäljning och köp sker under samma räkenskapsperiod.

(*3)  Anskaffning av djur ska aldrig bokföras som insatsförbrukning (det är i princip en anskaffning av varor i arbete, se punkt 2.067) och beräkningen av animalieproduktionen kan endast göras indirekt, baserat på försäljning, fasta bruttoinvesteringar och lagerinvesteringar.

(*4)  I enlighet med den metod som används ska konsumtion inom enheten justeras till EAA-värdena.

(*5)  Importerade jordbruksprodukter (utom djur) är undantagna.”
  ”

---

BILAGA II

”BILAGA II

PROGRAM FÖR UPPGIFTSÖVERFÖRING

För varje produktionspost (posterna 01–18, inklusive undergrupper) ska värdet till baspris samt dess komponenter (värdet till producentpris, produktsubventioner och produktskatter) överföras.

Uppgifterna för produktionskontot och fasta bruttoinvesteringar ska överföras både i löpande priser och i föregående års priser.

Alla värden ska anges i miljoner nationella valutaenheter. Arbetsinsats ska uttryckas i 1 000 årsarbetsenheter.

Uppgifterna för regionalräkenskaperna för jordbruket (REAA) ska tillhandahållas på Nuts 2-nivå och överföras endast i löpande priser.

1.   Produktionskonto

| | | Överföring avseende referensår n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Post | Lista över variabler | November
  år n (EAA-skattningar) | Mars
  år n+1 (EAA-skattningar) | September
  år n+1 (EAA-uppgifter) | September
  år n+2 (REAA-uppgifter) |
| 01 | SPANNMÅL (inklusive utsäde) | X | X | X | X |
| 01.1 | Vete och spelt | X | X | X | X |
| 01.1/1 | Vanligt vete och spelt | — | — | X | X |
| 01.1/2 | Durumvete | — | — | X | X |
| 01.2 | Råg och blandsäd av vete och råg | X | X | X | X |
| 01.3 | Korn | X | X | X | X |
| 01.4 | Havre och blandsäd | X | X | X | X |
| 01.5 | Majskorn | X | X | X | X |
| 01.6 | Ris | X | X | X | X |
| 01.7 | Annan spannmål | X | X | X | X |
| 02 | INDUSTRIGRÖDOR | X | X | X | X |
| 02.1 | Oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter (inklusive utsäde) | X | X | X | X |
| 02.1/1 | Rapsfrön och rybsfrön | — | — | X | X |
| 02.1/2 | Solrosfrön | — | — | X | X |
| 02.1/3 | Sojabönor | — | — | X | X |
| 02.1/4 | Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter | — | — | X | X |
| 02.2 | Proteingrödor (inklusive utsäde) | X | X | X | X |
| 02.3 | Råtobak | X | X | X | X |
| 02.4 | Sockerbetor | X | X | X | X |
| 02.5 | Andra industrigrödor | X | X | X | X |
| 02.5/1 | Spånadsväxter | — | — | X | — |
| 02.5/2 | Humle | — | — | X | — |
| 02.5/3 | Andra industrigrödor: övriga | — | — | X | — |
| 03 | FODERVÄXTER | X | X | X | X |
| 03.1 | Fodermajs | — | — | X | X |
| 03.2 | Foderrotfrukter (inklusive foderbetor) | — | — | X | X |
| 03.3 | Andra foderväxter | — | — | X | X |
| 04 | KÖKS- OCH PLANTSKOLEVÄXTER | X | X | X | X |
| 04.1 | Färska grönsaker | X | X | X | X |
| 04.1/1 | Blomkål | — | — | X | — |
| 04.1/2 | Tomater | — | — | X | — |
| 04.1/3 | Andra färska grönsaker | — | — | X | — |
| 04.2 | Blommor och växter | X | X | X | X |
| 04.2/1 | Plantskoleväxter | — | — | X | — |
| 04.2/2 | Blommor och växter för prydnadsändamål (inklusive julgranar) | — | — | X | — |
| 04.2/3 | Planteringar | — | — | X | — |
| 05 | POTATIS (inklusive utsäde) | X | X | X | X |
| 06 | FRUKT | X | X | X | X |
| 06.1 | Färsk frukt | X | X | X | X |
| 06.1/1 | Äpplen | — | — | X | — |
| 06.1/2 | Päron | — | — | X | — |
| 06.1/3 | Persikor | — | — | X | — |
| 06.1/4 | Annan färsk frukt | — | — | X | — |
| 06.2 | Citrusfrukter | X | X | X | X |
| 06.2/1 | Apelsiner | — | — | X | — |
| 06.2/2 | Mandariner | — | — | X | — |
| 06.2/3 | Citroner | — | — | X | — |
| 06.2/4 | Andra citrusfrukter | — | — | X | — |
| 06.3 | Tropiska frukter | X | X | X | X |
| 06.4 | Druvor | X | X | X | X |
| 06.4/1 | Bordsdruvor | — | — | X | — |
| 06.4/2 | Andra druvor | — | — | X | — |
| 06.5 | Oliver | X | X | X | X |
| 06.5/1 | Bordsoliver | — | — | X | — |
| 06.5/2 | Andra oliver | — | — | X | — |
| 07 | VIN | X | X | X | X |
| 07.1 | Bordsvin | — | — | X | — |
| 07.2 | Kvalitetsvin | — | — | X | — |
| 08 | OLIVOLJA | X | X | X | X |
| 09 | ANDRA VÄXTER OCH VEGETABILISKA PRODUKTER | X | X | X | X |
| 09.1 | Vegetabiliska flätmaterial | — | — | X | — |
| 09.2 | Utsäde | — | — | X | — |
| 09.3 | Andra växter och vegetabiliska produkter: övriga | — | — | X | — |
| 10 | VEGETABILIEPRODUKTION (01–09) | X | X | X | X |
| 11 | DJUR | X | X | X | X |
| 11.1 | Nötkreatur | X | X | X | X |
| 11.2 | Svin | X | X | X | X |
| 11.3 | Hästar och åsnor | X | X | X | X |
| 11.4 | Får och getter | X | X | X | X |
| 11.5 | Fjäderfä | X | X | X | X |
| 11.6 | Andra djur | X | X | X | X |
| 12 | ANIMALISKA PRODUKTER | X | X | X | X |
| 12.1 | Mjölk | X | X | X | X |
| 12.2 | Ägg | X | X | X | X |
| 12.3 | Andra animaliska produkter | X | X | X | X |
| 12.3/1 | Obehandlad ull | — | — | X | — |
| 12.3/2 | Silkeskokonger | — | — | X | — |
| 12.3/3 | Andra animaliska produkter: övriga | — | — | X | — |
| 13 | ANIMALIEPRODUKTION (11+12) | X | X | X | X |
| 14 | PRODUKTION AV JORDBRUKSVAROR (10+13) | X | X | X | X |
| 15 | PRODUKTION AV JORDBRUKSTJÄNSTER | X | X | X | X |
| 15.1 | Jordbrukstjänster | — | — | X | — |
| 15.2 | Försäljning av mjölkkvoter | — | — | X | — |
| 16 | JORDBRUKETS PRODUKTION (14+15) | X | X | X | X |
| 17 | SEKUNDÄRA ICKE-JORDBRUKSAKTIVITETER (EJ SÄRSKILJBARA) | X | X | X | X |
| 17.1 | Bearbetning av jordbruksprodukter | X | X | X | X |
| 17.2 | Andra sekundära ej särskiljbara aktiviteter (varor och tjänster) | X | X | X | X |
| 18 | JORDBRUKSSEKTORNS PRODUKTION (16+17) | X | X | X | X |
| 19 | TOTAL INSATSFÖRBRUKNING | X | X | X | X |
| 19.01 | Utsäde och förökningsmaterial | X | X | X | X |
| 19.02 | Energi; smörjmedel | X | X | X | X |
| 19.02/1 | — | Elektricitet |

Överföring avseende referensår n

a

b

c

d

Post

Lista över variabler

November

år n (EAA-skattningar)

Mars

år n+1 (EAA-skattningar)

September

år n+1 (EAA-uppgifter)

September

år n+2 (REAA-uppgifter)

01

SPANNMÅL (inklusive utsäde)

X

X

X

X

01.1

Vete och spelt

X

X

X

X

01.1/1

Vanligt vete och spelt

—

—

X

X

01.1/2

Durumvete

—

—

X

X

01.2

Råg och blandsäd av vete och råg

X

X

X

X

01.3

Korn

X

X

X

X

01.4

Havre och blandsäd

X

X

X

X

01.5

Majskorn

X

X

X

X

01.6

Ris

X

X

X

X

01.7

Annan spannmål

X

X

X

X

02

INDUSTRIGRÖDOR

X

X

X

X

02.1

Oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter (inklusive utsäde)

X

X

X

X

02.1/1

Rapsfrön och rybsfrön

—

—

X

X

02.1/2

Solrosfrön

—

—

X

X

02.1/3

Sojabönor

—

—

X

X

02.1/4

Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter

—

—

X

X

02.2

Proteingrödor (inklusive utsäde)

X

X

X

X

02.3

Råtobak

X

X

X

X

02.4

Sockerbetor

X

X

X

X

02.5

Andra industrigrödor

X

X

X

X

02.5/1

Spånadsväxter

—

—

X

—

02.5/2

Humle

—

—

X

—

02.5/3

Andra industrigrödor: övriga

—

—

X

—

03

FODERVÄXTER

X

X

X

X

03.1

Fodermajs

—

—

X

X

03.2

Foderrotfrukter (inklusive foderbetor)

—

—

X

X

03.3

Andra foderväxter

—

—

X

X

04

KÖKS- OCH PLANTSKOLEVÄXTER

X

X

X

X

04.1

Färska grönsaker

X

X

X

X

04.1/1

Blomkål

—

—

X

—

04.1/2

Tomater

—

—

X

—

04.1/3

Andra färska grönsaker

—

—

X

—

04.2

Blommor och växter

X

X

X

X

04.2/1

Plantskoleväxter

—

—

X

—

04.2/2

Blommor och växter för prydnadsändamål (inklusive julgranar)

—

—

X

—

04.2/3

Planteringar

—

—

X

—

05

POTATIS (inklusive utsäde)

X

X

X

X

06

FRUKT

X

X

X

X

06.1

Färsk frukt

X

X

X

X

06.1/1

Äpplen

—

—

X

—

06.1/2

Päron

—

—

X

—

06.1/3

Persikor

—

—

X

—

06.1/4

Annan färsk frukt

—

—

X

—

06.2

Citrusfrukter

X

X

X

X

06.2/1

Apelsiner

—

—

X

—

06.2/2

Mandariner

—

—

X

—

06.2/3

Citroner

—

—

X

—

06.2/4

Andra citrusfrukter

—

—

X

—

06.3

Tropiska frukter

X

X

X

X

06.4

Druvor

X

X

X

X

06.4/1

Bordsdruvor

—

—

X

—

06.4/2

Andra druvor

—

—

X

—

06.5

Oliver

X

X

X

X

06.5/1

Bordsoliver

—

—

X

—

06.5/2

Andra oliver

—

—

X

—

07

VIN

X

X

X

X

07.1

Bordsvin

—

—

X

—

07.2

Kvalitetsvin

—

—

X

—

08

OLIVOLJA

X

X

X

X

09

ANDRA VÄXTER OCH VEGETABILISKA PRODUKTER

X

X

X

X

09.1

Vegetabiliska flätmaterial

—

—

X

—

09.2

Utsäde

—

—

X

—

09.3

Andra växter och vegetabiliska produkter: övriga

—

—

X

—

10

VEGETABILIEPRODUKTION (01–09)

X

X

X

X

11

DJUR

X

X

X

X

11.1

Nötkreatur

X

X

X

X

11.2

Svin

X

X

X

X

11.3

Hästar och åsnor

X

X

X

X

11.4

Får och getter

X

X

X

X

11.5

Fjäderfä

X

X

X

X

11.6

Andra djur

X

X

X

X

12

ANIMALISKA PRODUKTER

X

X

X

X

12.1

Mjölk

X

X

X

X

12.2

Ägg

X

X

X

X

12.3

Andra animaliska produkter

X

X

X

X

12.3/1

Obehandlad ull

—

—

X

—

12.3/2

Silkeskokonger

—

—

X

—

12.3/3

Andra animaliska produkter: övriga

—

—

X

—

13

ANIMALIEPRODUKTION (11+12)

X

X

X

X

14

PRODUKTION AV JORDBRUKSVAROR (10+13)

X

X

X

X

15

PRODUKTION AV JORDBRUKSTJÄNSTER

X

X

X

X

15.1

Jordbrukstjänster

—

—

X

—

15.2

Försäljning av mjölkkvoter

—

—

X

—

16

JORDBRUKETS PRODUKTION (14+15)

X

X

X

X

17

SEKUNDÄRA ICKE-JORDBRUKSAKTIVITETER (EJ SÄRSKILJBARA)

X

X

X

X

17.1

Bearbetning av jordbruksprodukter

X

X

X

X

17.2

Andra sekundära ej särskiljbara aktiviteter (varor och tjänster)

X

X

X

X

18

JORDBRUKSSEKTORNS PRODUKTION (16+17)

X

X

X

X

19

TOTAL INSATSFÖRBRUKNING

X

X

X

X

19.01

Utsäde och förökningsmaterial

X

X

X

X

19.02

Energi; smörjmedel

X

X

X

X

19.02/1

—

Elektricitet

—

—

X

—

19.02/2

| — | Gas |
| --- | --- |

—

Gas

—

—

X

—

19.02/3

| — | Andra bränslen och drivmedel |
| --- | --- |

—

Andra bränslen och drivmedel

—

—

X

—

19.02/4

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

—

—

X

—

19.03

Gödnings- och jordförbättringsmedel

X

X

X

X

19.04

Växtskyddsmedel och bekämpningsmedel

X

X

X

X

19.05

Veterinärkostnader

X

X

X

X

19.06

Djurfoder

X

X

X

X

19.06/1

| — | Djurfoder som köps in från andra jordbruksföretag |
| --- | --- |

—

Djurfoder som köps in från andra jordbruksföretag

X

X

X

X

19.06/2

| — | Djurfoder som köps in från enheter utanför jordbrukssektorn |
| --- | --- |

—

Djurfoder som köps in från enheter utanför jordbrukssektorn

X

X

X

X

19.06/3

| — | Djurfoder som produceras och konsumeras av samma jordbruksföretag |
| --- | --- |

—

Djurfoder som produceras och konsumeras av samma jordbruksföretag

X

X

X

X

19.07

Underhåll av utrustning

X

X

X

X

19.08

Underhåll av byggnader

X

X

X

X

19.09

Jordbrukstjänster

X

X

X

X

19.10

Indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster (FISIM)

X

X

X

X

19.11

Andra varor och tjänster

X

X

X

X

20

FÖRÄDLINGSVÄRDE BRUTTO TILL BASPRISER (18-19)

X

X

X

X

21

KAPITALFÖRSLITNING

X

X

X

X

21.1

Utrustning

—

—

X

—

21.2

Byggnader

—

—

X

—

21.3

Planteringar

—

—

X

—

21.4

Övrigt

—

—

X

—

22

FÖRÄDLINGSVÄRDE NETTO TILL BASPRISER (20-21)

X

X

X

X

2.   Konto för inkomstbildning

| | | Överföring avseende referensår n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Post | Lista över variabler | November
  år n (EAA-skattningar) | Mars
  år n+1 (EAA-skattningar) | September
  år n+1 (EAA-uppgifter) | September
  år n+2 (REAA-uppgifter) |
| 23 | LÖNER OCH KOLLEKTIVA AVGIFTER | X | X | X | X |
| 24 | ÖVRIGA PRODUKTIONSSKATTER | X | X | X | X |
| 25 | ÖVRIGA PRODUKTIONSSUBVENTIONER | X | X | X | X |
| 26 | FAKTORINKOMST (22-24+25) | X | X | X | X |
| 27 | DRIFTSÖVERSKOTT/SAMMANSATT FÖRVÄRVSINKOMST (22-23-24+25) | X | X | X | X |

Överföring avseende referensår n

a

b

c

d

Post

Lista över variabler

November

år n (EAA-skattningar)

Mars

år n+1 (EAA-skattningar)

September

år n+1 (EAA-uppgifter)

September

år n+2 (REAA-uppgifter)

23

LÖNER OCH KOLLEKTIVA AVGIFTER

X

X

X

X

24

ÖVRIGA PRODUKTIONSSKATTER

X

X

X

X

25

ÖVRIGA PRODUKTIONSSUBVENTIONER

X

X

X

X

26

FAKTORINKOMST (22-24+25)

X

X

X

X

27

DRIFTSÖVERSKOTT/SAMMANSATT FÖRVÄRVSINKOMST (22-23-24+25)

X

X

X

X

3.   Konto för företagsinkomst

| | | Överföring avseende referensår n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Post | Lista över variabler | November
  år n (EAA-skattningar) | Mars
  år n+1 (EAA-skattningar) | September
  år n+1 (EAA-uppgifter) | September
  år n+2 (REAA-uppgifter) |
| 28 | ARRENDE- OCH HYRESKOSTNADER | X | X | X | X |
| 29 | RÄNTEKOSTNADER | X | X | X | X |
| 30 | RÄNTEINTÄKTER | X | X | X | X |
| 31 | FÖRETAGSINKOMST (27-28-29+30) | X | X | X | X |

Överföring avseende referensår n

a

b

c

d

Post

Lista över variabler

November

år n (EAA-skattningar)

Mars

år n+1 (EAA-skattningar)

September

år n+1 (EAA-uppgifter)

September

år n+2 (REAA-uppgifter)

28

ARRENDE- OCH HYRESKOSTNADER

X

X

X

X

29

RÄNTEKOSTNADER

X

X

X

X

30

RÄNTEINTÄKTER

X

X

X

X

31

FÖRETAGSINKOMST (27-28-29+30)

X

X

X

X

4.   Poster i kapitalkontot

| | | Överföring avseende referensår n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Post | Lista över variabler | November
  år n (EAA-skattningar) | Mars
  år n+1 (EAA-skattningar) | September
  år n+1 (EAA-uppgifter) | September
  år n+2 (REAA-uppgifter) |
| 32 | FASTA BRUTTOINVESTERINGAR I JORDBRUKSPRODUKTER | — | — | X | X |
| 32.1 | Fasta bruttoinvesteringar i planteringar | — | — | X | — |
| 32.2 | Fasta bruttoinvesteringar i djur | — | — | X | — |
| 33 | FASTA BRUTTOINVESTERINGAR I ICKE-JORDBRUKSPRODUKTER | — | — | X | X |
| 33.1 | Fasta bruttoinvesteringar i utrustning | — | — | X | — |
| 33.2 | Fasta bruttoinvesteringar i byggnader | — | — | X | — |
| 33.3 | Andra fasta bruttoinvesteringar | — | — | X | — |
| 34 | FASTA BRUTTOINVESTERINGAR (UTAN AVDRAGSGILL MERVÄRDESSKATT) (32+33) | — | — | X | X |
| 35 | FASTA NETTOINVESTERINGAR (UTAN AVDRAGSGILL MERVÄRDESSKATT) (34-21) | — | — | X | X |
| 36 | LAGERINVESTERINGAR | — | — | X | X |
| 37 | KAPITALTRANSFERERINGAR | — | — | X | X |
| 37.1 | Investeringsbidrag | — | — | X | — |
| 37.2 | Andra kapitaltransfereringar | — | — | X | — |

Överföring avseende referensår n

a

b

c

d

Post

Lista över variabler

November

år n (EAA-skattningar)

Mars

år n+1 (EAA-skattningar)

September

år n+1 (EAA-uppgifter)

September

år n+2 (REAA-uppgifter)

32

FASTA BRUTTOINVESTERINGAR I JORDBRUKSPRODUKTER

—

—

X

X

32.1

Fasta bruttoinvesteringar i planteringar

—

—

X

—

32.2

Fasta bruttoinvesteringar i djur

—

—

X

—

33

FASTA BRUTTOINVESTERINGAR I ICKE-JORDBRUKSPRODUKTER

—

—

X

X

33.1

Fasta bruttoinvesteringar i utrustning

—

—

X

—

33.2

Fasta bruttoinvesteringar i byggnader

—

—

X

—

33.3

Andra fasta bruttoinvesteringar

—

—

X

—

34

FASTA BRUTTOINVESTERINGAR (UTAN AVDRAGSGILL MERVÄRDESSKATT) (32+33)

—

—

X

X

35

FASTA NETTOINVESTERINGAR (UTAN AVDRAGSGILL MERVÄRDESSKATT) (34-21)

—

—

X

X

36

LAGERINVESTERINGAR

—

—

X

X

37

KAPITALTRANSFERERINGAR

—

—

X

X

37.1

Investeringsbidrag

—

—

X

—

37.2

Andra kapitaltransfereringar

—

—

X

—

5.   Arbetsinsats i jordbruket

| | | Överföring avseende referensår n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c |
| Post | Lista över variabler | November
  år n (EAA-skattningar) | Mars
  år n+1 (EAA-skattningar) | September
  år n+1 (EAA-uppgifter) |
| 38 | TOTAL ARBETSINSATS I JORDBRUKET | X | X | X |
| 38.1 | Oavlönat arbete i jordbruket | X | X | X |
| 38.2 | Avlönat arbete i jordbruket | X | X | X |

Överföring avseende referensår n

a

b

c

Post

Lista över variabler

November

år n (EAA-skattningar)

Mars

år n+1 (EAA-skattningar)

September

år n+1 (EAA-uppgifter)

38

TOTAL ARBETSINSATS I JORDBRUKET

X

X

X

38.1

Oavlönat arbete i jordbruket

X

X

X

38.2

Avlönat arbete i jordbruket

X

X

X

---

BESLUT

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/22

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2022/591

av den 6 april 2022

om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 192.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har de på varandra följande allmänna miljöhandlingsprogrammen varit vägledande för utvecklingen och samordningen av unionens miljöpolitik och utgjort ramen för unionens åtgärder på miljö- och klimatområdet sedan 1973. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 192.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har de på varandra följande allmänna miljöhandlingsprogrammen varit vägledande för utvecklingen och samordningen av unionens miljöpolitik och utgjort ramen för unionens åtgärder på miljö- och klimatområdet sedan 1973.

| (2) | Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU (4) fastställdes det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet anger unionens miljöagenda för perioden fram till den 31 december 2020 och en långsiktig vision för 2050. |
| --- | --- |

(2)

Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU (4) fastställdes det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet anger unionens miljöagenda för perioden fram till den 31 december 2020 och en långsiktig vision för 2050.

| (3) | I kommissionens rapport av den 15 maj 2019 om utvärderingen av det sjunde miljöhandlingsprogrammet konstaterades att visionen och de prioriterade målen för 2050 fortfarande är giltiga, att det sjunde miljöhandlingsprogrammet har bidragit till mer förutsägbara, snabbare och bättre samordnade åtgärder inom miljöpolitiken, och att strukturen och det stödjande ramverket i det sjunde miljöhandlingsprogrammet har bidragit till att skapa synergieffekter och därmed gjort miljöpolitiken mer ändamålsenlig och effektiv. Dessutom konstaterades i rapporten att det sjunde miljöhandlingsprogrammet föregrep Förenta nationernas (FN) Agenda 2030 för hållbar utveckling (FN:s Agenda 2030) genom sitt betonande av att ekonomisk tillväxt och socialt välbefinnande är beroende av en sund bas av naturresurser, att det underlättade uppnåendet av målen för hållbar utveckling, och gjorde det möjligt för unionen att tala med en röst på den globala arenan i klimat- och miljöfrågor men att framsteg i fråga om naturskydd, hälsa och integrering av miljöfrågor i andra politikområden inte var tillräckliga. I rapporten konstaterades även att det kunde ha tagits större hänsyn till sociala frågor i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, genom att bygga vidare på de befintliga kopplingarna mellan miljö- och socialpolitik, när det gäller till exempel inverkan på sårbara grupper, arbetstillfällen, social inkludering och ojämlikhet. I kommissionens rapport konstaterades dessutom att Europas miljöskyddsutgifter varit konstanta under många år (uppskattningsvis 2 % av BNP), trots alltmer ambitiösa miljömål inom många politikområden, och att unionens ekonomi årligen belastas med cirka 55 miljarder EUR i hälsokostnader och i direkta miljökostnader för att miljölagstiftningen inte genomförts. I kommissionens rapport konstaterades att genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet kunde ha förstärkts med en starkare övervakningsmekanism. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens rapport av den 15 maj 2019 om utvärderingen av det sjunde miljöhandlingsprogrammet konstaterades att visionen och de prioriterade målen för 2050 fortfarande är giltiga, att det sjunde miljöhandlingsprogrammet har bidragit till mer förutsägbara, snabbare och bättre samordnade åtgärder inom miljöpolitiken, och att strukturen och det stödjande ramverket i det sjunde miljöhandlingsprogrammet har bidragit till att skapa synergieffekter och därmed gjort miljöpolitiken mer ändamålsenlig och effektiv. Dessutom konstaterades i rapporten att det sjunde miljöhandlingsprogrammet föregrep Förenta nationernas (FN) Agenda 2030 för hållbar utveckling (FN:s Agenda 2030) genom sitt betonande av att ekonomisk tillväxt och socialt välbefinnande är beroende av en sund bas av naturresurser, att det underlättade uppnåendet av målen för hållbar utveckling, och gjorde det möjligt för unionen att tala med en röst på den globala arenan i klimat- och miljöfrågor men att framsteg i fråga om naturskydd, hälsa och integrering av miljöfrågor i andra politikområden inte var tillräckliga. I rapporten konstaterades även att det kunde ha tagits större hänsyn till sociala frågor i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, genom att bygga vidare på de befintliga kopplingarna mellan miljö- och socialpolitik, när det gäller till exempel inverkan på sårbara grupper, arbetstillfällen, social inkludering och ojämlikhet. I kommissionens rapport konstaterades dessutom att Europas miljöskyddsutgifter varit konstanta under många år (uppskattningsvis 2 % av BNP), trots alltmer ambitiösa miljömål inom många politikområden, och att unionens ekonomi årligen belastas med cirka 55 miljarder EUR i hälsokostnader och i direkta miljökostnader för att miljölagstiftningen inte genomförts. I kommissionens rapport konstaterades att genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet kunde ha förstärkts med en starkare övervakningsmekanism.

| (4) | Enligt Europeiska miljöbyrån (EEA), i dess rapport The European Environment – State and Outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe (Europas miljö – tillstånd och utblick 2020: Kunskap för omställningen till ett hållbart Europa) (SOER 2020), har unionen ett unikt tillfälle under nästa årtionde att visa globalt ledarskap i fråga om hållbarhet genom att hantera de brådskande hållbarhetsutmaningar som kräver systemlösningar. En systemförändring innebär en grundläggande, omvälvande och övergripande form av förändring som medför stora omställningar och en ny inriktning för systemmål, incitament, teknik, social praxis och normer samt för kunskapssystem och styrningsmodeller. Såsom anges i SOER 2020 är en av de viktigaste faktorerna bakom Europas kvarstående miljö- och hållbarhetsutmaningar att de är oupplösligt förbundna med ekonomiska aktiviteter och livsstilar, framför allt de samhällssystem som förser européerna med förnödenheter såsom livsmedel, energi och transporter. Genom att säkerställa politisk samstämdhet med den nuvarande miljöpolitiken, och ett fullständigt genomförande av denna politik, skulle Europa ta ett stort steg mot att uppnå sina miljömål fram till 2030 liksom FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(4)

Enligt Europeiska miljöbyrån (EEA), i dess rapport The European Environment – State and Outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe (Europas miljö – tillstånd och utblick 2020: Kunskap för omställningen till ett hållbart Europa) (SOER 2020), har unionen ett unikt tillfälle under nästa årtionde att visa globalt ledarskap i fråga om hållbarhet genom att hantera de brådskande hållbarhetsutmaningar som kräver systemlösningar. En systemförändring innebär en grundläggande, omvälvande och övergripande form av förändring som medför stora omställningar och en ny inriktning för systemmål, incitament, teknik, social praxis och normer samt för kunskapssystem och styrningsmodeller. Såsom anges i SOER 2020 är en av de viktigaste faktorerna bakom Europas kvarstående miljö- och hållbarhetsutmaningar att de är oupplösligt förbundna med ekonomiska aktiviteter och livsstilar, framför allt de samhällssystem som förser européerna med förnödenheter såsom livsmedel, energi och transporter. Genom att säkerställa politisk samstämdhet med den nuvarande miljöpolitiken, och ett fullständigt genomförande av denna politik, skulle Europa ta ett stort steg mot att uppnå sina miljömål fram till 2030 liksom FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling.

| (5) | Kommissionen reagerade på de utmaningar som identifierades i SOER 2020 genom att anta meddelandet av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given, en ny tillväxtstrategi för den gröna och digitala omställningen vars mål är att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en hållbar, konkurrenskraftig, klimatneutral och resurseffektiv ekonomi och att skydda, bevara och öka unionens naturkapital och samtidigt förbättra livskvaliteten för nuvarande och framtida generationer. Att snabbt uppnå klimat- och miljömålen samtidigt som man skyddar människors hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och konsekvenser och säkerställer en rättvis och inkluderande omställning bör vara en prioritering. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (5) befäster i lagstiftning unionens mål att uppnå klimatneutralitet allra senast 2050. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen reagerade på de utmaningar som identifierades i SOER 2020 genom att anta meddelandet av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given, en ny tillväxtstrategi för den gröna och digitala omställningen vars mål är att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en hållbar, konkurrenskraftig, klimatneutral och resurseffektiv ekonomi och att skydda, bevara och öka unionens naturkapital och samtidigt förbättra livskvaliteten för nuvarande och framtida generationer. Att snabbt uppnå klimat- och miljömålen samtidigt som man skyddar människors hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och konsekvenser och säkerställer en rättvis och inkluderande omställning bör vara en prioritering. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (5) befäster i lagstiftning unionens mål att uppnå klimatneutralitet allra senast 2050.

| (6) | I sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget betonade Europaparlamentet att omedelbara och ambitiösa åtgärder är nödvändiga och uppmanade kommissionen att vidta konkreta åtgärder, inbegripet att säkerställa att samtliga relevanta lagstiftnings- och budgetförslag i framtiden till fullo överensstämmer med målet att begränsa den globala uppvärmningen till under 1,5 °C och att de inte bidrar till förlusten av biologisk mångfald, och genom att åtgärda bristen på enhetlighet i unionens rådande politik som rör klimat- och miljönödläget, särskilt med hjälp av en omfattande reform av unionens jordbruks-, handels-, transport-, energi- och infrastrukturinvesteringspolitik. |
| --- | --- |

(6)

I sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget betonade Europaparlamentet att omedelbara och ambitiösa åtgärder är nödvändiga och uppmanade kommissionen att vidta konkreta åtgärder, inbegripet att säkerställa att samtliga relevanta lagstiftnings- och budgetförslag i framtiden till fullo överensstämmer med målet att begränsa den globala uppvärmningen till under 1,5 °C och att de inte bidrar till förlusten av biologisk mångfald, och genom att åtgärda bristen på enhetlighet i unionens rådande politik som rör klimat- och miljönödläget, särskilt med hjälp av en omfattande reform av unionens jordbruks-, handels-, transport-, energi- och infrastrukturinvesteringspolitik.

| (7) | Den europeiska gröna given ligger till grund för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU, som främjar investeringar i sektorer som är viktiga för den gröna och digitala omställningen, för att bygga upp motståndskraft och skapa tillväxt och arbetstillfällen i ett rättvist och inkluderande samhälle. Faciliteten för återhämtning och resiliens, som tillsammans med unionens budget för 2021–2027 kommer att driva på unionens ekonomiska återhämtning från covid-19-krisen, bygger också på de prioriterade målen i den europeiska gröna given. Dessutom bör alla initiativ inom ramen för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU, i tillämpliga fall, respektera principen om att inte orsaka betydande skada, som anges i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (6) (taxonomiförordningen). Återhämtningsplanen NextGenerationEU erbjuder en viktig möjlighet att påskynda omställningen till klimatneutralitet och miljöskydd. |
| --- | --- |

(7)

Den europeiska gröna given ligger till grund för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU, som främjar investeringar i sektorer som är viktiga för den gröna och digitala omställningen, för att bygga upp motståndskraft och skapa tillväxt och arbetstillfällen i ett rättvist och inkluderande samhälle. Faciliteten för återhämtning och resiliens, som tillsammans med unionens budget för 2021–2027 kommer att driva på unionens ekonomiska återhämtning från covid-19-krisen, bygger också på de prioriterade målen i den europeiska gröna given. Dessutom bör alla initiativ inom ramen för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU, i tillämpliga fall, respektera principen om att inte orsaka betydande skada, som anges i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (6) (taxonomiförordningen). Återhämtningsplanen NextGenerationEU erbjuder en viktig möjlighet att påskynda omställningen till klimatneutralitet och miljöskydd.

| (8) | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet löpte ut den 31 december 2020, och enligt dess artikel 4.3 skulle kommissionen, om så var lämpligt, lägga fram ett förslag till ett åttonde miljöhandlingsprogram i god tid för att undvika ett uppehåll mellan det sjunde och det åttonde miljöhandlingsprogrammet. I sitt meddelande om den europeiska gröna given tillkännagav kommissionen att det åttonde miljöhandlingsprogrammet skulle omfatta en ny övervakningsmekanism, avsedd att säkerställa att unionen fortsätter enligt plan för att uppnå sina miljömål. |
| --- | --- |

(8)

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet löpte ut den 31 december 2020, och enligt dess artikel 4.3 skulle kommissionen, om så var lämpligt, lägga fram ett förslag till ett åttonde miljöhandlingsprogram i god tid för att undvika ett uppehåll mellan det sjunde och det åttonde miljöhandlingsprogrammet. I sitt meddelande om den europeiska gröna given tillkännagav kommissionen att det åttonde miljöhandlingsprogrammet skulle omfatta en ny övervakningsmekanism, avsedd att säkerställa att unionen fortsätter enligt plan för att uppnå sina miljömål.

| (9) | I enlighet med artikel 192.3 i EUF-fördraget anger det åttonde miljöhandlingsprogrammet de mål som ska prioriteras. De åtgärder som behövs för att genomföra det åttonde miljöhandlingsprogrammet ska antas enligt artikel 192.1 eller 192.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 192.3 i EUF-fördraget anger det åttonde miljöhandlingsprogrammet de mål som ska prioriteras. De åtgärder som behövs för att genomföra det åttonde miljöhandlingsprogrammet ska antas enligt artikel 192.1 eller 192.2 i EUF-fördraget.

| (10) | De åtgärder som genomför det åttonde miljöhandlingsprogrammet, såsom initiativ, program, investeringar, projekt och avtal, bör ta hänsyn till principen om att inte orsaka betydande skada enligt artikel 17 i taxonomiförordningen. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som genomför det åttonde miljöhandlingsprogrammet, såsom initiativ, program, investeringar, projekt och avtal, bör ta hänsyn till principen om att inte orsaka betydande skada enligt artikel 17 i taxonomiförordningen.

| (11) | Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör stödja målen i den europeiska gröna given i linje med det långsiktiga målet att leva gott inom planetens gränser som ska ha uppnåtts allra senast 2050, i enlighet med vad som redan fastställts i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet, som är unionens övergripande miljöhandlingsprogram fram till 2030, går längre än den europeiska gröna given. De prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet anger riktningen för unionens politik, och bygger på, men är inte begränsade till, åtagandena i den europeiska gröna givens strategier och initiativ, såsom EU:s strategi för biologisk mångfald 2030, den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, kemikaliestrategin för hållbarhet och handlingsplanen för nollförorening. |
| --- | --- |

(11)

Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör stödja målen i den europeiska gröna given i linje med det långsiktiga målet att leva gott inom planetens gränser som ska ha uppnåtts allra senast 2050, i enlighet med vad som redan fastställts i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet, som är unionens övergripande miljöhandlingsprogram fram till 2030, går längre än den europeiska gröna given. De prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet anger riktningen för unionens politik, och bygger på, men är inte begränsade till, åtagandena i den europeiska gröna givens strategier och initiativ, såsom EU:s strategi för biologisk mångfald 2030, den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, kemikaliestrategin för hållbarhet och handlingsplanen för nollförorening.

| (12) | Parisavtalet som antagits inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (7) (Parisavtalet) syftar till att stärka de globala insatserna mot klimatförändringshotet, bland annat genom att hålla ökningen av den globala medeltemperaturen väl under 2 °C över förindustriell nivå och att verka för att begränsa temperaturökningen till 1,5 °C över förindustriell nivå, samtidigt som man erkänner att detta väsentligt skulle minska riskerna och effekterna av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

(12)

Parisavtalet som antagits inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (7) (Parisavtalet) syftar till att stärka de globala insatserna mot klimatförändringshotet, bland annat genom att hålla ökningen av den globala medeltemperaturen väl under 2 °C över förindustriell nivå och att verka för att begränsa temperaturökningen till 1,5 °C över förindustriell nivå, samtidigt som man erkänner att detta väsentligt skulle minska riskerna och effekterna av klimatförändringarna.

| (13) | Det åttonde miljöhandlingsprogrammet utgör grunden för att uppnå de miljö- och klimatrelaterade mål som fastställs i FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling, och bör vara i linje med målen i Parisavtalet, Riokonventionerna och andra relevanta internationella avtal. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet möjliggör en systemförändring till en unionsekonomi som säkerställer välbefinnande inom planetens gränser, med regenerativ tillväxt, och bör också säkerställa att den gröna omställningen förverkligas på ett rättvist och inkluderande sätt och samtidigt bidra till minskad ojämlikhet. Enligt en modell som utvecklats av Stockholm Resilience Centre ligger uppnåendet av de miljö- och klimatrelaterade målen för hållbar utveckling till grund för de sociala och ekonomiska målen för hållbar utveckling, eftersom våra samhällen och ekonomier är beroende av en sund biosfär och eftersom hållbar utveckling endast kan ske inom ett säkert manöverutrymme som skapas av en stabil och motståndskraftig planet. Om unionen ska visa prov på globalt ledarskap när det gäller att få till stånd hållbara omställningar måste den uppnå målen för hållbar utveckling och ge tredjeländer stöd att uppnå dem. |
| --- | --- |

(13)

Det åttonde miljöhandlingsprogrammet utgör grunden för att uppnå de miljö- och klimatrelaterade mål som fastställs i FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling, och bör vara i linje med målen i Parisavtalet, Riokonventionerna och andra relevanta internationella avtal. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet möjliggör en systemförändring till en unionsekonomi som säkerställer välbefinnande inom planetens gränser, med regenerativ tillväxt, och bör också säkerställa att den gröna omställningen förverkligas på ett rättvist och inkluderande sätt och samtidigt bidra till minskad ojämlikhet. Enligt en modell som utvecklats av Stockholm Resilience Centre ligger uppnåendet av de miljö- och klimatrelaterade målen för hållbar utveckling till grund för de sociala och ekonomiska målen för hållbar utveckling, eftersom våra samhällen och ekonomier är beroende av en sund biosfär och eftersom hållbar utveckling endast kan ske inom ett säkert manöverutrymme som skapas av en stabil och motståndskraftig planet. Om unionen ska visa prov på globalt ledarskap när det gäller att få till stånd hållbara omställningar måste den uppnå målen för hållbar utveckling och ge tredjeländer stöd att uppnå dem.

| (14) | Arbetet med att uppnå unionens miljö- och klimatmål måste utföras i linje med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

(14)

Arbetet med att uppnå unionens miljö- och klimatmål måste utföras i linje med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

| (15) | I enlighet med artikel 191.2 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom unionens olika regioner och ska bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 191.2 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom unionens olika regioner och ska bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren betalar.

| (16) | Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör påskynda den gröna omställningen, på ett rättvist och inkluderande sätt, till en klimatneutral, hållbar, giftfri, resurseffektiv, motståndskraftig och konkurrenskraftig cirkulär ekonomi baserad på förnybar energi, som ger tillbaka mer till planeten än vad den tar. Den gröna omställningen bör ske inom ramen för en välfärdsekonomi med regenerativ tillväxt, där systemförändring är möjlig, som erkänner att välfärden och välståndet i våra samhällen är beroende av ett stabilt klimat, en sund miljö och välmående ekosystem och som erbjuder ett säkert manöverutrymme inom planetens gränser. I takt med att den globala befolkningen och efterfrågan på naturresurser fortsätter att växa bör den ekonomiska aktiviteten utvecklas på ett hållbart sätt som inte skadar, utan tvärtom vänder klimatförändringarna, skyddar, bevarar och förbättrar tillståndet för miljön, inbegripet genom att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, förebygger miljöförstöring, skyddar hälsa och välbefinnande mot negativa miljörisker och miljöeffekter, förebygger och minimerar föroreningarna och leder till bevarande och berikande av naturkapitalet och främjande av en hållbar bioekonomi, och därigenom säkerställer en mängd förnybara och icke-förnybara resurser. Genom kontinuerlig forskning och innovation, omläggning av produktions- och konsumtionsmönster samt anpassning till nya utmaningar och gemensamt skapande stärker välfärdsekonomin motståndskraften och skyddar välbefinnandet för nuvarande och framtida generationer. |
| --- | --- |

(16)

Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör påskynda den gröna omställningen, på ett rättvist och inkluderande sätt, till en klimatneutral, hållbar, giftfri, resurseffektiv, motståndskraftig och konkurrenskraftig cirkulär ekonomi baserad på förnybar energi, som ger tillbaka mer till planeten än vad den tar. Den gröna omställningen bör ske inom ramen för en välfärdsekonomi med regenerativ tillväxt, där systemförändring är möjlig, som erkänner att välfärden och välståndet i våra samhällen är beroende av ett stabilt klimat, en sund miljö och välmående ekosystem och som erbjuder ett säkert manöverutrymme inom planetens gränser. I takt med att den globala befolkningen och efterfrågan på naturresurser fortsätter att växa bör den ekonomiska aktiviteten utvecklas på ett hållbart sätt som inte skadar, utan tvärtom vänder klimatförändringarna, skyddar, bevarar och förbättrar tillståndet för miljön, inbegripet genom att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, förebygger miljöförstöring, skyddar hälsa och välbefinnande mot negativa miljörisker och miljöeffekter, förebygger och minimerar föroreningarna och leder till bevarande och berikande av naturkapitalet och främjande av en hållbar bioekonomi, och därigenom säkerställer en mängd förnybara och icke-förnybara resurser. Genom kontinuerlig forskning och innovation, omläggning av produktions- och konsumtionsmönster samt anpassning till nya utmaningar och gemensamt skapande stärker välfärdsekonomin motståndskraften och skyddar välbefinnandet för nuvarande och framtida generationer.

| (17) | Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör fastställa tematiska prioriterade mål på områdena begränsning av och anpassning till klimatförändringar, skydd och återställande av den biologiska mångfalden på land och i havet, en giftfri cirkulär ekonomi, en miljö utan föroreningar och minimerad miljöbelastning av produktion och konsumtion inom alla ekonomiska sektorer. Dessa tematiska prioriterade mål, som behandlar både orsakerna till och effekterna av miljöskador, är till sin natur sammankopplade. Därför krävs en systembaserad ansats för att uppnå dem. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör dessutom fastställa de nödvändiga villkoren för att på ett enhetligt sätt uppnå de långsiktiga och tematiska prioriterade målen för alla berörda aktörer. |
| --- | --- |

(17)

Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör fastställa tematiska prioriterade mål på områdena begränsning av och anpassning till klimatförändringar, skydd och återställande av den biologiska mångfalden på land och i havet, en giftfri cirkulär ekonomi, en miljö utan föroreningar och minimerad miljöbelastning av produktion och konsumtion inom alla ekonomiska sektorer. Dessa tematiska prioriterade mål, som behandlar både orsakerna till och effekterna av miljöskador, är till sin natur sammankopplade. Därför krävs en systembaserad ansats för att uppnå dem. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör dessutom fastställa de nödvändiga villkoren för att på ett enhetligt sätt uppnå de långsiktiga och tematiska prioriterade målen för alla berörda aktörer.

| (18) | Konsekvensbedömningar som görs inom ramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör ta hänsyn till alla omedelbara och långsiktiga effekter på miljön och klimatet, som en del av en integrerad analys av ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter, inbegripet deras kumulativa effekter, samt kostnaderna för att vidta åtgärder och att inte vidta åtgärder. Dessa konsekvensbedömningar bör bygga på ett brett och öppet samråd. Inom åtta veckor från det att ett offentligt samråd avslutats bör kommissionen lägga fram detaljerad återkoppling om gensvaret från samråden med berörda parter och göra åtskillnad mellan bidrag från olika typer av berörda parter. |
| --- | --- |

(18)

Konsekvensbedömningar som görs inom ramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör ta hänsyn till alla omedelbara och långsiktiga effekter på miljön och klimatet, som en del av en integrerad analys av ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter, inbegripet deras kumulativa effekter, samt kostnaderna för att vidta åtgärder och att inte vidta åtgärder. Dessa konsekvensbedömningar bör bygga på ett brett och öppet samråd. Inom åtta veckor från det att ett offentligt samråd avslutats bör kommissionen lägga fram detaljerad återkoppling om gensvaret från samråden med berörda parter och göra åtskillnad mellan bidrag från olika typer av berörda parter.

| (19) | Omställningen till en välfärdsekonomi, med regenerativ tillväxt, ingår i det åttonde miljöhandlingsprogrammet och anges i de prioriterade målen för både 2030 och 2050. För att säkerställa den omställningen kommer det att vara nödvändigt för unionen att utveckla ett mer holistiskt synsätt på politiken, bland annat genom att använda en sammanfattande resultattavla som mäter ekonomiska, sociala och miljömässiga framsteg bortom BNP. En sammanfattande indikatoruppsättning skulle, som en del av unionens insatser för att genomföra FN:s Agenda 2030, sammanfatta de befintliga indikator- och övervakningsprocesserna, och samtidigt där så är möjligt, ge information om avstånd till målet, och i slutändan fungera som en politisk sammanfattning för att vägleda de politiska besluten. Utarbetandet av en sådan indikatoruppsättning ingår därför som ett nödvändigt villkor i det åttonde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

(19)

Omställningen till en välfärdsekonomi, med regenerativ tillväxt, ingår i det åttonde miljöhandlingsprogrammet och anges i de prioriterade målen för både 2030 och 2050. För att säkerställa den omställningen kommer det att vara nödvändigt för unionen att utveckla ett mer holistiskt synsätt på politiken, bland annat genom att använda en sammanfattande resultattavla som mäter ekonomiska, sociala och miljömässiga framsteg bortom BNP. En sammanfattande indikatoruppsättning skulle, som en del av unionens insatser för att genomföra FN:s Agenda 2030, sammanfatta de befintliga indikator- och övervakningsprocesserna, och samtidigt där så är möjligt, ge information om avstånd till målet, och i slutändan fungera som en politisk sammanfattning för att vägleda de politiska besluten. Utarbetandet av en sådan indikatoruppsättning ingår därför som ett nödvändigt villkor i det åttonde miljöhandlingsprogrammet.

| (20) | FN:s miljöprogram och OECD:s globala miljöforum har framhållit att miljöförändringar har könsspecifika konsekvenser. Könsdifferentierade roller leder också till att kvinnor och män i olika grad är sårbara för effekterna av klimatförändringarna, och bristande jämställdhet förvärras av klimatförändringarna. Därför behövs ett jämställdhetsperspektiv på åtgärder och mål som rör uppnåendet av de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet för att bidra till att säkerställa att bristande jämställdhet inte blir bestående. |
| --- | --- |

(20)

FN:s miljöprogram och OECD:s globala miljöforum har framhållit att miljöförändringar har könsspecifika konsekvenser. Könsdifferentierade roller leder också till att kvinnor och män i olika grad är sårbara för effekterna av klimatförändringarna, och bristande jämställdhet förvärras av klimatförändringarna. Därför behövs ett jämställdhetsperspektiv på åtgärder och mål som rör uppnåendet av de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet för att bidra till att säkerställa att bristande jämställdhet inte blir bestående.

| (21) | Artikel 35 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (8) anger att rapporten om tillståndet i energiunionen ska innehålla en del om medlemsstaternas framsteg när det gäller utfasning av energisubventioner, särskilt för fossila bränslen. Enligt artikel 17 i den förordningen ska kommissionen, biträdd av energiunionskommittén, anta genomförandeakter, inklusive en metod för rapportering om utfasning av energisubventioner, särskilt för fossila bränslen. På grundval av resultaten av en pågående studie kommer kommissionen dessutom att stödja medlemsstaterna i utfasningen av andra miljöskadliga subventioner. |
| --- | --- |

(21)

Artikel 35 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (8) anger att rapporten om tillståndet i energiunionen ska innehålla en del om medlemsstaternas framsteg när det gäller utfasning av energisubventioner, särskilt för fossila bränslen. Enligt artikel 17 i den förordningen ska kommissionen, biträdd av energiunionskommittén, anta genomförandeakter, inklusive en metod för rapportering om utfasning av energisubventioner, särskilt för fossila bränslen. På grundval av resultaten av en pågående studie kommer kommissionen dessutom att stödja medlemsstaterna i utfasningen av andra miljöskadliga subventioner.

| (22) | För att tillgodose behoven i EU:s strategi för biologisk mångfald 2030, inbegripet investeringsprioriteringarna för Natura 2000 och grön infrastruktur, har kommissionen bedömt att minst 20 miljarder EUR per år bör frigöras och användas för naturvårdsändamål. Detta kommer att kräva mobilisering av privat och offentlig finansiering på nationell nivå och unionsnivå, bland annat genom en rad olika program. |
| --- | --- |

(22)

För att tillgodose behoven i EU:s strategi för biologisk mångfald 2030, inbegripet investeringsprioriteringarna för Natura 2000 och grön infrastruktur, har kommissionen bedömt att minst 20 miljarder EUR per år bör frigöras och användas för naturvårdsändamål. Detta kommer att kräva mobilisering av privat och offentlig finansiering på nationell nivå och unionsnivå, bland annat genom en rad olika program.

| (23) | I linje med kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020 med titeln Kemikaliestrategi för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö, bör det åttonde miljöhandlingsprogrammet stödja unionens insatser för att främja en sund kemikaliehantering genom internationellt samarbete och partnerskap, i bilaterala, regionala och multilaterala forum samt i samarbete med tredjeländer. Unionen kommer, i linje med internationella åtaganden, att säkerställa att farliga kemikalier som är förbjudna i unionen inte produceras för export, inbegripet genom att vid behov ändra relevant lagstiftning. |
| --- | --- |

(23)

I linje med kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020 med titeln Kemikaliestrategi för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö, bör det åttonde miljöhandlingsprogrammet stödja unionens insatser för att främja en sund kemikaliehantering genom internationellt samarbete och partnerskap, i bilaterala, regionala och multilaterala forum samt i samarbete med tredjeländer. Unionen kommer, i linje med internationella åtaganden, att säkerställa att farliga kemikalier som är förbjudna i unionen inte produceras för export, inbegripet genom att vid behov ändra relevant lagstiftning.

| (24) | Både inom unionen och globalt fortsätter mark och jord att förstöras som en följd av olika slag av mänsklig verksamhet, såsom dålig markförvaltning, förändrad markanvändning, ohållbara jordbruksmetoder, övergivande av mark, föroreningar, ohållbara skogsbruksmetoder och hårdgörning av marken samt på grund av förlust av biologisk mångfald och klimatförändringar, ofta i kombination med andra faktorer, vilket minskar förmågan hos mark och jord att tillhandahålla ekosystemtjänster och ekosystemfunktioner. |
| --- | --- |

(24)

Både inom unionen och globalt fortsätter mark och jord att förstöras som en följd av olika slag av mänsklig verksamhet, såsom dålig markförvaltning, förändrad markanvändning, ohållbara jordbruksmetoder, övergivande av mark, föroreningar, ohållbara skogsbruksmetoder och hårdgörning av marken samt på grund av förlust av biologisk mångfald och klimatförändringar, ofta i kombination med andra faktorer, vilket minskar förmågan hos mark och jord att tillhandahålla ekosystemtjänster och ekosystemfunktioner.

| (25) | Det globala livsmedelssystemet, inbegripet jordbruk, fiske och vattenbruk, är fortfarande en av de centrala drivkrafterna bakom klimatförändringar och miljöförstöring, inbegripet global avskogning. Det behövs en omvandling av unionens livsmedelssystem för att säkerställa att de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet uppnås. |
| --- | --- |

(25)

Det globala livsmedelssystemet, inbegripet jordbruk, fiske och vattenbruk, är fortfarande en av de centrala drivkrafterna bakom klimatförändringar och miljöförstöring, inbegripet global avskogning. Det behövs en omvandling av unionens livsmedelssystem för att säkerställa att de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet uppnås.

| (26) | Enligt rapporten av den 29 oktober 2020 från workshoppen om biologisk mångfald och pandemier utgiven av den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) består de bakomliggande orsakerna till pandemier av samma globala miljöförändringar som driver på förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna, inklusive förändrad markanvändning, ett expanderande och alltmer intensivt jordbruk och handeln med och konsumtionen av vilda djur och växter samt andra drivkrafter. Klimatförändringarna har påverkat uppkomsten av sjukdomar och kommer sannolikt att orsaka betydande framtida pandemirisker, samtidigt som förlusten av biologisk mångfald också är förknippad med landskapsförändringar och i vissa fall kan leda till ökad risk för nya sjukdomar. Enligt rapporten är kostnaden för uteblivna åtgärder mycket större än kostnaden för att genomföra globala strategier för att förhindra pandemier som bygger på att minska handel med vilda djur och växter och förändrad markanvändning och på att öka övervakningen inom ramen för One health-modellen. |
| --- | --- |

(26)

Enligt rapporten av den 29 oktober 2020 från workshoppen om biologisk mångfald och pandemier utgiven av den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) består de bakomliggande orsakerna till pandemier av samma globala miljöförändringar som driver på förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna, inklusive förändrad markanvändning, ett expanderande och alltmer intensivt jordbruk och handeln med och konsumtionen av vilda djur och växter samt andra drivkrafter. Klimatförändringarna har påverkat uppkomsten av sjukdomar och kommer sannolikt att orsaka betydande framtida pandemirisker, samtidigt som förlusten av biologisk mångfald också är förknippad med landskapsförändringar och i vissa fall kan leda till ökad risk för nya sjukdomar. Enligt rapporten är kostnaden för uteblivna åtgärder mycket större än kostnaden för att genomföra globala strategier för att förhindra pandemier som bygger på att minska handel med vilda djur och växter och förändrad markanvändning och på att öka övervakningen inom ramen för One health-modellen.

| (27) | Covid-19-pandemin, som lett till en aldrig tidigare skådad global hälsorelaterad och ekonomisk kris, har än en gång visat på vikten av att tillämpa den sektorsövergripande One health-modellen vid beslutsfattandet. I den modellen erkänns att människors hälsa är avhängig av miljöns tillstånd och kopplad till dess komponenter och faktorer, inbegripet djurs hälsa, och att åtgärder för att hantera hot mot människors hälsa måste ta hänsyn till de komplexa sambanden mellan hälsa och miljö. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör bidra till en fullständig integrering av One health-modellen på alla beslutsnivåer. |
| --- | --- |

(27)

Covid-19-pandemin, som lett till en aldrig tidigare skådad global hälsorelaterad och ekonomisk kris, har än en gång visat på vikten av att tillämpa den sektorsövergripande One health-modellen vid beslutsfattandet. I den modellen erkänns att människors hälsa är avhängig av miljöns tillstånd och kopplad till dess komponenter och faktorer, inbegripet djurs hälsa, och att åtgärder för att hantera hot mot människors hälsa måste ta hänsyn till de komplexa sambanden mellan hälsa och miljö. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör bidra till en fullständig integrering av One health-modellen på alla beslutsnivåer.

| (28) | Framsteg mot erkännandet av rätten till en ren, sund och hållbar miljö, i enlighet med Förenta Nationernas människorättsråds resolution 48/13, är ett nödvändigt villkor för att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

(28)

Framsteg mot erkännandet av rätten till en ren, sund och hållbar miljö, i enlighet med Förenta Nationernas människorättsråds resolution 48/13, är ett nödvändigt villkor för att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet.

| (29) | Begreppet ekosystemansats som har fastställts inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald är en strategi för integrerad förvaltning av mark- och vattenresurser och levande resurser, som främjar bevarande och hållbar användning på ett rättvist sätt för att bidra till att uppnå balans mellan konventionens tre mål, nämligen bevarande, hållbart nyttjande och fördelning av nyttan med avseende på biologisk mångfald. |
| --- | --- |

(29)

Begreppet ekosystemansats som har fastställts inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald är en strategi för integrerad förvaltning av mark- och vattenresurser och levande resurser, som främjar bevarande och hållbar användning på ett rättvist sätt för att bidra till att uppnå balans mellan konventionens tre mål, nämligen bevarande, hållbart nyttjande och fördelning av nyttan med avseende på biologisk mångfald.

| (30) | Enligt EEA:s rapport Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction är naturbaserade lösningar för anpassning till klimatförändringar och katastrofriskreducering åtgärder som arbetar med och förbättrar naturen för att återställa och skydda ekosystem och för att hjälpa samhället att anpassa sig till klimatförändringarnas effekter och bromsa den fortsatta uppvärmningen, samtidigt som de ger flera ytterligare fördelar. Genomförandet av naturbaserade lösningar bör vara förenligt med det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål. |
| --- | --- |

(30)

Enligt EEA:s rapport Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction är naturbaserade lösningar för anpassning till klimatförändringar och katastrofriskreducering åtgärder som arbetar med och förbättrar naturen för att återställa och skydda ekosystem och för att hjälpa samhället att anpassa sig till klimatförändringarnas effekter och bromsa den fortsatta uppvärmningen, samtidigt som de ger flera ytterligare fördelar. Genomförandet av naturbaserade lösningar bör vara förenligt med det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål.

| (31) | Redovisning av naturkapital, ett verktyg som syftar till att mäta förändringar i naturkapital på många olika nivåer och integrera värdet av ekosystemtjänster i redovisnings- och rapporteringssystem, bör stödja mätningen av framsteg mot ambitiösa mål och åtgärder för att minska växthusgasutsläppen och skydda och återställa den biologiska mångfalden, som den inte kan ersätta. |
| --- | --- |

(31)

Redovisning av naturkapital, ett verktyg som syftar till att mäta förändringar i naturkapital på många olika nivåer och integrera värdet av ekosystemtjänster i redovisnings- och rapporteringssystem, bör stödja mätningen av framsteg mot ambitiösa mål och åtgärder för att minska växthusgasutsläppen och skydda och återställa den biologiska mångfalden, som den inte kan ersätta.

| (32) | Marina och kustnära ekosystem, såsom mangroveskog, korallrev, saltträsk och sjögräsängar, förstörs och påverkas negativt genom skadliga metoder, föroreningar och processer såsom eutrofiering och försurning, vilket påverkar den biologiska mångfald som de upprätthåller och de ekosystemtjänster och ekosystemfunktioner som de tillhandahåller samt deras förmåga att fungera som kolsänkor. Det behövs brådskande åtgärder för att skydda och återställa de marina och kustnära ekosystemen, inbegripet havsbottnen. Det är en global utmaning och ett kollektivt ansvar att skydda och bevara haven, och man behöver medvetenheten och förbättra kunskapen om haven i syfte att främja antagandet och genomförandet av ändamålsenliga åtgärder på alla nivåer, och av alla aktörer, i samhället. |
| --- | --- |

(32)

Marina och kustnära ekosystem, såsom mangroveskog, korallrev, saltträsk och sjögräsängar, förstörs och påverkas negativt genom skadliga metoder, föroreningar och processer såsom eutrofiering och försurning, vilket påverkar den biologiska mångfald som de upprätthåller och de ekosystemtjänster och ekosystemfunktioner som de tillhandahåller samt deras förmåga att fungera som kolsänkor. Det behövs brådskande åtgärder för att skydda och återställa de marina och kustnära ekosystemen, inbegripet havsbottnen. Det är en global utmaning och ett kollektivt ansvar att skydda och bevara haven, och man behöver medvetenheten och förbättra kunskapen om haven i syfte att främja antagandet och genomförandet av ändamålsenliga åtgärder på alla nivåer, och av alla aktörer, i samhället.

| (33) | Under de kommande åren väntas miljöförstöringen och klimatförändringarnas skadeverkningar öka ytterligare, vilket kommer att slå hårdast mot utvecklingsländer och sårbara befolkningsgrupper. För att bidra till att bygga upp motståndskraft och stödja tredjeländer i deras insatser för att begränsa, och anpassa sig till, klimatförändringar samt för att skydda den biologiska mångfalden bör unionens och medlemsstaternas ekonomiska stöd till tredjeländer främja FN:s Agenda 2030, Parisavtalet och den globala ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald efter 2020 samt vara i linje med de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet. Dessutom bör unionen och medlemsstaterna också säkerställa att Parisavtalet och andra internationella klimat- och miljöavtal genomförs på ett sätt som återspeglar principerna om rättvisa och gemensamt men differentierat ansvar och respektive kapacitet, i enlighet med artikel 2.2 i Parisavtalet. |
| --- | --- |

(33)

Under de kommande åren väntas miljöförstöringen och klimatförändringarnas skadeverkningar öka ytterligare, vilket kommer att slå hårdast mot utvecklingsländer och sårbara befolkningsgrupper. För att bidra till att bygga upp motståndskraft och stödja tredjeländer i deras insatser för att begränsa, och anpassa sig till, klimatförändringar samt för att skydda den biologiska mångfalden bör unionens och medlemsstaternas ekonomiska stöd till tredjeländer främja FN:s Agenda 2030, Parisavtalet och den globala ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald efter 2020 samt vara i linje med de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet. Dessutom bör unionen och medlemsstaterna också säkerställa att Parisavtalet och andra internationella klimat- och miljöavtal genomförs på ett sätt som återspeglar principerna om rättvisa och gemensamt men differentierat ansvar och respektive kapacitet, i enlighet med artikel 2.2 i Parisavtalet.

| (34) | Grön diplomati och ökat samarbete med tredjeländer, inklusive utvecklingsländer, och stöd till god internationell miljöförvaltning, inklusive främjande av tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsfattande och tillgång till rättvis prövning i miljöfrågor, är avgörande för att målen för hållbar utveckling samt unionens miljö- och klimatmål ska kunna uppnås. Att säkerställa synergier och konsekvens mellan all intern och extern unionspolitik, inklusive handelspolitik och handelsavtal, och att följa en konsekvent politik för hållbar utveckling är också viktigt. |
| --- | --- |

(34)

Grön diplomati och ökat samarbete med tredjeländer, inklusive utvecklingsländer, och stöd till god internationell miljöförvaltning, inklusive främjande av tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsfattande och tillgång till rättvis prövning i miljöfrågor, är avgörande för att målen för hållbar utveckling samt unionens miljö- och klimatmål ska kunna uppnås. Att säkerställa synergier och konsekvens mellan all intern och extern unionspolitik, inklusive handelspolitik och handelsavtal, och att följa en konsekvent politik för hållbar utveckling är också viktigt.

| (35) | Eftersom miljöpolitik är i hög grad decentraliserad, bör åtgärder för att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet vidtas på olika förvaltningsnivåer, dvs. på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, med en gemensam strategi för flernivåstyrning. Effektiv övervakning, genomförande, verkställande och ansvarsskyldighet är viktigt, och det behövs en ändamålsenlig styrning för att säkerställa en konsekvent politik. Den integrerade strategin för att utarbeta och genomföra politik bör stärkas i syfte att maximera synergieffekterna mellan miljömässiga, sociala och ekonomiska mål genom att systematiskt granska och, om lämpligt, bedöma de potentiella kompromisserna mellan dem, liksom genom att systematiskt utvärdera utsatta och marginaliserade gruppers behov. Denna integrerade strategi bör tillgodose de särskilda behoven i alla regioner, både i städer och på landsbygden och i de yttersta randområdena. Dessutom är tillgång till miljöinformation, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser på miljöområdet och tillgång till rättslig prövning, inbegripet öppet samarbete med och mellan offentliga myndigheter på alla beslutsnivåer, icke-statliga aktörer och allmänheten i stort, i linje med konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (9) (Århuskonventionen), viktiga för att det åttonde miljöhandlingsprogrammet ska bli en framgång. |
| --- | --- |

(35)

Eftersom miljöpolitik är i hög grad decentraliserad, bör åtgärder för att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet vidtas på olika förvaltningsnivåer, dvs. på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, med en gemensam strategi för flernivåstyrning. Effektiv övervakning, genomförande, verkställande och ansvarsskyldighet är viktigt, och det behövs en ändamålsenlig styrning för att säkerställa en konsekvent politik. Den integrerade strategin för att utarbeta och genomföra politik bör stärkas i syfte att maximera synergieffekterna mellan miljömässiga, sociala och ekonomiska mål genom att systematiskt granska och, om lämpligt, bedöma de potentiella kompromisserna mellan dem, liksom genom att systematiskt utvärdera utsatta och marginaliserade gruppers behov. Denna integrerade strategi bör tillgodose de särskilda behoven i alla regioner, både i städer och på landsbygden och i de yttersta randområdena. Dessutom är tillgång till miljöinformation, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser på miljöområdet och tillgång till rättslig prövning, inbegripet öppet samarbete med och mellan offentliga myndigheter på alla beslutsnivåer, icke-statliga aktörer och allmänheten i stort, i linje med konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (9) (Århuskonventionen), viktiga för att det åttonde miljöhandlingsprogrammet ska bli en framgång.

| (36) | Kommissionen bör bedöma unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet i samband med en rättvis och inkluderande omställning till hållbarhet, välbefinnande och motståndskraft inom planetens gränser. Detta ligger i linje med uppmaningarna från medlemsstaternas stats- eller regeringschefer i Portoförklaringen, från rådet i dess slutsatser av den 24 oktober 2019 om välfärdsekonomi och från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i dess diskussionsunderlag Mot ett hållbart EU 2030 om att mäta ekonomiska resultat och samhälleliga framsteg bortom BNP och gå mot att använda välfärd som en kompass för politiska insatser, vilket också stöds av OECD. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen bör bedöma unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet i samband med en rättvis och inkluderande omställning till hållbarhet, välbefinnande och motståndskraft inom planetens gränser. Detta ligger i linje med uppmaningarna från medlemsstaternas stats- eller regeringschefer i Portoförklaringen, från rådet i dess slutsatser av den 24 oktober 2019 om välfärdsekonomi och från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i dess diskussionsunderlag Mot ett hållbart EU 2030 om att mäta ekonomiska resultat och samhälleliga framsteg bortom BNP och gå mot att använda välfärd som en kompass för politiska insatser, vilket också stöds av OECD.

| (37) | Bedömningen av framstegen mot att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer. Den bör vara förenlig med, och inte påverka tillämpningen av, övervaknings- och styrningsverktyg som omfattar mer specifika miljö- och klimatpolitiska aspekter, särskilt förordning (EU) 2018/1999, granskningen av genomförandet av miljöpolitiken, som kommissionen tillkännagav i sitt meddelande av den 27 maj 2016 med titeln Förverkliga fördelarna med EU:s miljöpolitik genom en regelbunden granskning av dess genomförande, och övervakningsverktyg som rör en cirkulär ekonomi, nollutsläpp, biologisk mångfald, luft, vatten, mark, avfall eller annan miljöpolitik. Tillsammans med verktyg som används inom ramen för den europeiska planeringsterminen, Eurostats övervakning av målen för hållbar utveckling och kommissionens meddelande av den 9 september 2020 med titeln Strategisk framsynsrapport 2020 bör bedömningen av framstegen mot att uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål ingå i en övergripande konsekvent och internt sammanhängande uppsättning övervaknings- och styrningsverktyg som omfattar inte bara miljöfaktorer utan även sociala och ekonomiska faktorer. |
| --- | --- |

(37)

Bedömningen av framstegen mot att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer. Den bör vara förenlig med, och inte påverka tillämpningen av, övervaknings- och styrningsverktyg som omfattar mer specifika miljö- och klimatpolitiska aspekter, särskilt förordning (EU) 2018/1999, granskningen av genomförandet av miljöpolitiken, som kommissionen tillkännagav i sitt meddelande av den 27 maj 2016 med titeln Förverkliga fördelarna med EU:s miljöpolitik genom en regelbunden granskning av dess genomförande, och övervakningsverktyg som rör en cirkulär ekonomi, nollutsläpp, biologisk mångfald, luft, vatten, mark, avfall eller annan miljöpolitik. Tillsammans med verktyg som används inom ramen för den europeiska planeringsterminen, Eurostats övervakning av målen för hållbar utveckling och kommissionens meddelande av den 9 september 2020 med titeln Strategisk framsynsrapport 2020 bör bedömningen av framstegen mot att uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål ingå i en övergripande konsekvent och internt sammanhängande uppsättning övervaknings- och styrningsverktyg som omfattar inte bara miljöfaktorer utan även sociala och ekonomiska faktorer.

| (38) | Det är viktigt att vidareutveckla kunskapsbasen om planetens gränser och miljöavtryck, och att utveckla relevanta indikatoruppsättningar, med tanke på det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål, särskilt dess långsiktiga prioriterade mål. |
| --- | --- |

(38)

Det är viktigt att vidareutveckla kunskapsbasen om planetens gränser och miljöavtryck, och att utveckla relevanta indikatoruppsättningar, med tanke på det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål, särskilt dess långsiktiga prioriterade mål.

| (39) | Det behövs robusta och meningsfulla data och indikatorer för att övervaka framstegen mot att uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål. Kommissionen, EEA och andra relevanta organ bör få tillgång till, vidareutnyttja och bygga vidare på de data och indikatorer som tillhandahålls av medlemsstaterna i enlighet med tillämpliga unionsrättsakter. Dessutom bör andra datakällor användas, såsom satellitdata och behandlad information hämtad från unionens jordobservations- och jordövervakningsprogram (Copernicus), det europeiska informationssystemet för skogsbränder, det europeiska informationssystemet för biologisk mångfald, systemet för identifiering av jordbruksskiften och det europeiska varningssystemet för översvämningar, och dataplattformar såsom det europeiska nätverket för marina observationer och datainsamling och informationsplattformen för kemikalieövervakning. Tillämpningen av moderna digitala verktyg och artificiell intelligens gör det möjligt att hantera och analysera uppgifterna på ett effektivt sätt och därigenom minska den administrativa bördan och samtidigt öka aktualiteten och kvaliteten. För att bedöma framstegen mot att uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål skulle icke rättsligt bindande mål kunna användas utöver de rättsligt bindande mål som fastställs i unionsrätten. |
| --- | --- |

(39)

Det behövs robusta och meningsfulla data och indikatorer för att övervaka framstegen mot att uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål. Kommissionen, EEA och andra relevanta organ bör få tillgång till, vidareutnyttja och bygga vidare på de data och indikatorer som tillhandahålls av medlemsstaterna i enlighet med tillämpliga unionsrättsakter. Dessutom bör andra datakällor användas, såsom satellitdata och behandlad information hämtad från unionens jordobservations- och jordövervakningsprogram (Copernicus), det europeiska informationssystemet för skogsbränder, det europeiska informationssystemet för biologisk mångfald, systemet för identifiering av jordbruksskiften och det europeiska varningssystemet för översvämningar, och dataplattformar såsom det europeiska nätverket för marina observationer och datainsamling och informationsplattformen för kemikalieövervakning. Tillämpningen av moderna digitala verktyg och artificiell intelligens gör det möjligt att hantera och analysera uppgifterna på ett effektivt sätt och därigenom minska den administrativa bördan och samtidigt öka aktualiteten och kvaliteten. För att bedöma framstegen mot att uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål skulle icke rättsligt bindande mål kunna användas utöver de rättsligt bindande mål som fastställs i unionsrätten.

| (40) | I enlighet med kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (10), 2007/2/EG (11) och (EU) 2019/1024 (12) bör medlemsstaterna dessutom säkerställa att relevanta data, relevant information och relevanta indikatorer för övervakning av genomförandet av det åttonde miljöhandlingsprogrammet är fritt tillgängliga, icke-diskriminerande, öppna, adekvata, av hög kvalitet, jämförbara, aktuella, användarvänliga och lättillgängliga online. |
| --- | --- |

(40)

I enlighet med kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (10), 2007/2/EG (11) och (EU) 2019/1024 (12) bör medlemsstaterna dessutom säkerställa att relevanta data, relevant information och relevanta indikatorer för övervakning av genomförandet av det åttonde miljöhandlingsprogrammet är fritt tillgängliga, icke-diskriminerande, öppna, adekvata, av hög kvalitet, jämförbara, aktuella, användarvänliga och lättillgängliga online.

| (41) | För att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör EEA och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa), samt medlemsstaterna, ha tillräcklig kapacitet och tillräckliga resurser för att säkerställa en sund, tillgänglig och transparent kunskaps- och evidensbas till stöd för genomförandet av de strategiska prioriteringarna i den europeiska gröna given och bedömningen av framstegen inom ramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet. I förekommande fall bör även andra organ och byråer delta i, och bidra till, genomförandet av de strategiska prioriteringarna och till bedömningen av framstegen. |
| --- | --- |

(41)

För att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör EEA och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa), samt medlemsstaterna, ha tillräcklig kapacitet och tillräckliga resurser för att säkerställa en sund, tillgänglig och transparent kunskaps- och evidensbas till stöd för genomförandet av de strategiska prioriteringarna i den europeiska gröna given och bedömningen av framstegen inom ramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet. I förekommande fall bör även andra organ och byråer delta i, och bidra till, genomförandet av de strategiska prioriteringarna och till bedömningen av framstegen.

| (42) | Enligt artikel 192.3 första stycket i EUF-fördraget ska Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet anta allmänna handlingsprogram som anger de mål som ska prioriteras inom unionens miljöpolitik. Eftersom kommissionens meddelande om den europeiska gröna given innehåller en färdplan med nyckelåtgärder som är relevanta på miljö- och klimatområdet under de kommande åren, fastställs undantagsvis inte åtgärder i detta beslut för att uppnå dess prioriterade mål för perioden fram till 2025. Detta kommer dock att behöva göras för perioden efter det att nyckelåtgärderna i den europeiska gröna given förväntas ha införts senast 2024, för att säkerställa att de tematiska prioriterade mål som fastställs i detta beslut kan uppnås och att det åttonde miljöhandlingsprogrammet fortsättningsvis fastställer den övergripande visionen för unionens miljöpolitik. Detta är också nödvändigt för att respektera Europaparlamentets och rådets befogenheter enligt artikel 192.3 första stycket i EUF-fördraget, utan att det påverkar kommissionens befogenheter enligt artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I det syftet bör kommissionen göra en halvtidsöversyn senast den 31 mars 2024, om lämpligt åtföljd av ett lagstiftningsförslag som lägger till en bilaga till detta beslut för att uppnå de prioriterade tematiska målen senast den 31 mars 2025. |
| --- | --- |

(42)

Enligt artikel 192.3 första stycket i EUF-fördraget ska Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet anta allmänna handlingsprogram som anger de mål som ska prioriteras inom unionens miljöpolitik. Eftersom kommissionens meddelande om den europeiska gröna given innehåller en färdplan med nyckelåtgärder som är relevanta på miljö- och klimatområdet under de kommande åren, fastställs undantagsvis inte åtgärder i detta beslut för att uppnå dess prioriterade mål för perioden fram till 2025. Detta kommer dock att behöva göras för perioden efter det att nyckelåtgärderna i den europeiska gröna given förväntas ha införts senast 2024, för att säkerställa att de tematiska prioriterade mål som fastställs i detta beslut kan uppnås och att det åttonde miljöhandlingsprogrammet fortsättningsvis fastställer den övergripande visionen för unionens miljöpolitik. Detta är också nödvändigt för att respektera Europaparlamentets och rådets befogenheter enligt artikel 192.3 första stycket i EUF-fördraget, utan att det påverkar kommissionens befogenheter enligt artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I det syftet bör kommissionen göra en halvtidsöversyn senast den 31 mars 2024, om lämpligt åtföljd av ett lagstiftningsförslag som lägger till en bilaga till detta beslut för att uppnå de prioriterade tematiska målen senast den 31 mars 2025.

| (43) | För att ta hänsyn till föränderliga politiska mål och de framsteg som gjorts bör kommissionen utvärdera det åttonde miljöhandlingsprogrammet år 2029. Kommissionen bör lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med resultaten av utvärderingen, om lämpligt åtföljd av ett lagstiftningsförslag om nästa miljöhandlingsprogram. Ett sådant lagstiftningsförslag bör läggas fram i god tid för att det inte ska uppstå ett uppehåll mellan det åttonde och det nionde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

(43)

För att ta hänsyn till föränderliga politiska mål och de framsteg som gjorts bör kommissionen utvärdera det åttonde miljöhandlingsprogrammet år 2029. Kommissionen bör lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med resultaten av utvärderingen, om lämpligt åtföljd av ett lagstiftningsförslag om nästa miljöhandlingsprogram. Ett sådant lagstiftningsförslag bör läggas fram i god tid för att det inte ska uppstå ett uppehåll mellan det åttonde och det nionde miljöhandlingsprogrammet.

| (44) | Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av det föreslagna handlingsprogrammets omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av det föreslagna handlingsprogrammets omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

1.   Genom detta beslut fastställs ett allmänt handlingsprogram på miljöområdet för perioden fram till och med den 31 december 2030 (det åttonde miljöhandlingsprogrammet). Beslutet anger de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet och de nödvändiga villkor som krävs för att uppnå de prioriterade målen. Det fastställer en övervakningsram för att mäta unionens och dess medlemsstaters framsteg mot att uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål och en styrningsmekanism för att säkerställa att dessa prioriterade mål uppnås.

2.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet syftar dels till att påskynda den gröna omställningen till en klimatneutral, hållbar, giftfri, resurseffektiv, motståndskraftig och konkurrenskraftig cirkulär ekonomi baserad på förnybar energi, på ett rättvist, jämlikt och inkluderande sätt, dels till att skydda, återställa och förbättra miljöns tillstånd, genom att, bland annat, stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald. Det stöder och stärker en integrerad strategi för politik och genomförande som bygger på den europeiska gröna given.

3.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet utgör grunden för att uppnå de miljö- och klimatmål som fastställs i FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling samt för de mål som eftersträvas genom multilaterala miljö- och klimatavtal.

4.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammets övervakningsram ska bidra till unionens insatser för att mäta framstegen mot hållbarhet, välbefinnande och motståndskraft.

5.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet ska grundas på försiktighetsprincipen, principerna om förebyggande åtgärder och om åtgärdande av föroreningar vid källan samt principen att förorenaren betalar.

Artikel 2

Prioriterade mål

1.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet ska ha det långsiktiga prioriterade målet att människor allra senast 2050 ska leva gott inom planetens gränser i en välfärdsekonomi där inget slösas bort, där tillväxten är regenerativ och där klimatneutralitet i unionen har uppnåtts och ojämlikheter minskats väsentligt. En sund miljö är grunden för alla människors välbefinnande och är en miljö som säkerställer att den biologiska mångfalden bevaras, ekosystemen blomstrar och att naturen skyddas och återställs, vilket leder till ökad motståndskraft mot klimatförändringar, väder- och klimatrelaterade katastrofer och andra miljörisker. Unionen anger takten när det gäller att säkerställa välståndet för nuvarande och kommande generationer globalt, med vägledning av generationsöverskridande ansvar.

2.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet ska ha följande sex sammankopplade tematiska prioriterade mål för perioden fram till och med den 31 december 2030:

| a) | Snabbt och förutsägbart minska växthusgasutsläppen och samtidigt förbättra upptag genom naturliga sänkor i unionen, för att uppnå 2030 års mål för minskning av växthusgasutsläppen i enlighet med förordning (EU) 2021/1119, i linje med unionens klimat- och miljömål och samtidigt säkerställa en rättvis omställning där ingen lämnas utanför. |
| --- | --- |

a)

Snabbt och förutsägbart minska växthusgasutsläppen och samtidigt förbättra upptag genom naturliga sänkor i unionen, för att uppnå 2030 års mål för minskning av växthusgasutsläppen i enlighet med förordning (EU) 2021/1119, i linje med unionens klimat- och miljömål och samtidigt säkerställa en rättvis omställning där ingen lämnas utanför.

| b) | Göra fortsatta framsteg när det gäller att förbättra och integrera anpassningsförmågan, inbegripet på grundval av ekosystemansatser, bygga upp motståndskraften och anpassningen och minska sårbarheten för klimatförändringar i miljön, samhället och inom alla ekonomiska sektorer, samtidigt som man förbättrar förebyggandet av, och beredskapen för, väder- och klimatrelaterade katastrofer. |
| --- | --- |

b)

Göra fortsatta framsteg när det gäller att förbättra och integrera anpassningsförmågan, inbegripet på grundval av ekosystemansatser, bygga upp motståndskraften och anpassningen och minska sårbarheten för klimatförändringar i miljön, samhället och inom alla ekonomiska sektorer, samtidigt som man förbättrar förebyggandet av, och beredskapen för, väder- och klimatrelaterade katastrofer.

| c) | Göra framsteg mot en välfärdsekonomi som ger tillbaka mer till planeten än den tar, och påskynda omställningen till en giftfri cirkulär ekonomi med regenerativ tillväxt, där resurser används effektivt och hållbart och där avfallshierarkin tillämpas. |
| --- | --- |

c)

Göra framsteg mot en välfärdsekonomi som ger tillbaka mer till planeten än den tar, och påskynda omställningen till en giftfri cirkulär ekonomi med regenerativ tillväxt, där resurser används effektivt och hållbart och där avfallshierarkin tillämpas.

| d) | Eftersträva nollföroreningar, även med hänsyn till skadliga kemikalier, i syfte att uppnå en giftfri miljö, inbegripet för luft, vatten och mark, såväl som ljus- och bullerföroreningar, samt skydd för människors, djurs och ekosystems hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och negativa konsekvenser. |
| --- | --- |

d)

Eftersträva nollföroreningar, även med hänsyn till skadliga kemikalier, i syfte att uppnå en giftfri miljö, inbegripet för luft, vatten och mark, såväl som ljus- och bullerföroreningar, samt skydd för människors, djurs och ekosystems hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och negativa konsekvenser.

| e) | Skydda, bevara och återställa den biologiska mångfalden i havet, på land och i inlandsvatten, både i och utanför skyddade områden, bland annat genom att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald och förbättra tillståndet för ekosystemen och deras funktioner och de tjänster de tillhandahåller och genom att förbättra tillståndet för miljön, särskilt luft, vatten och mark, samt genom att bekämpa ökenspridning och markförstöring. |
| --- | --- |

e)

Skydda, bevara och återställa den biologiska mångfalden i havet, på land och i inlandsvatten, både i och utanför skyddade områden, bland annat genom att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald och förbättra tillståndet för ekosystemen och deras funktioner och de tjänster de tillhandahåller och genom att förbättra tillståndet för miljön, särskilt luft, vatten och mark, samt genom att bekämpa ökenspridning och markförstöring.

| f) | Främja miljömässiga aspekter av hållbarhet och väsentligt minska viktiga miljö- och klimatpåfrestningar i samband med unionens produktion och konsumtion, särskilt på områdena energi, industri, byggnader och infrastruktur, rörlighet, turism, internationell handel och livsmedelssystem. |
| --- | --- |

f)

Främja miljömässiga aspekter av hållbarhet och väsentligt minska viktiga miljö- och klimatpåfrestningar i samband med unionens produktion och konsumtion, särskilt på områdena energi, industri, byggnader och infrastruktur, rörlighet, turism, internationell handel och livsmedelssystem.

Artikel 3

Nödvändiga villkor för att uppnå de prioriterade målen

För att uppnå de prioriterade mål som anges i artikel 2 ska följande krävas av kommissionen, medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och berörda parter, beroende på vad som är lämpligt:

| a) | Säkerställande av ett ändamålsenligt, snabbt och fullständigt genomförande av unionens lagstiftning och strategier om miljö och klimat och strävan efter spetskompetens när det gäller miljöprestanda på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, bland annat genom att tillhandahålla tillräcklig kapacitet för administration och regelefterlevnad, i enlighet med den regelbundna granskningen av genomförandet av miljöpolitiken, samt stödjande av, och samarbete med, nätverk för rättstillämpare såsom Europeiska unionens nätverk för genomförande och upprätthållande av miljölagstiftning, det europeiska nätverket för miljöåklagare, Europeiska unionens miljödomarförening samt med det europeiska nätverket för bekämpande av miljöbrott. |
| --- | --- |

a)

Säkerställande av ett ändamålsenligt, snabbt och fullständigt genomförande av unionens lagstiftning och strategier om miljö och klimat och strävan efter spetskompetens när det gäller miljöprestanda på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, bland annat genom att tillhandahålla tillräcklig kapacitet för administration och regelefterlevnad, i enlighet med den regelbundna granskningen av genomförandet av miljöpolitiken, samt stödjande av, och samarbete med, nätverk för rättstillämpare såsom Europeiska unionens nätverk för genomförande och upprätthållande av miljölagstiftning, det europeiska nätverket för miljöåklagare, Europeiska unionens miljödomarförening samt med det europeiska nätverket för bekämpande av miljöbrott.

| b) | Prioriterande av efterlevnadskontroll vid bristfälligt genomförande av unionens miljölagstiftning, bland annat genom överträdelseförfaranden, samt genom säkerställande av att tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser anslås för det ändamålet och att informationen om de förfarandena är fullständig och lättillgänglig, med respekt för unionsrätten. |
| --- | --- |

b)

Prioriterande av efterlevnadskontroll vid bristfälligt genomförande av unionens miljölagstiftning, bland annat genom överträdelseförfaranden, samt genom säkerställande av att tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser anslås för det ändamålet och att informationen om de förfarandena är fullständig och lättillgänglig, med respekt för unionsrätten.

| c) | Förbättring av riktlinjer och rekommendationer, inklusive om effektiva, avskräckande och proportionella sanktioner, för att minska risken för att unionens miljölagstiftning inte efterlevs, samt stärkande av åtgärder inom miljöansvar och insatser mot bristande efterlevnad och stärkande av det rättsliga samarbetet på området för, och rättstillämpningen mot, miljöbrott enligt vad som fastställs i relevant unionslagstiftning, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG (13). |
| --- | --- |

c)

Förbättring av riktlinjer och rekommendationer, inklusive om effektiva, avskräckande och proportionella sanktioner, för att minska risken för att unionens miljölagstiftning inte efterlevs, samt stärkande av åtgärder inom miljöansvar och insatser mot bristande efterlevnad och stärkande av det rättsliga samarbetet på området för, och rättstillämpningen mot, miljöbrott enligt vad som fastställs i relevant unionslagstiftning, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG (13).

13

| d) | Stärkande av den integrerade strategin för utarbetande och genomförande av politiken, särskilt genom att






  i) | integrera de prioriterade mål som anges i artikel 2 samt, i förekommande fall, målen för hållbar utveckling i alla relevanta strategier, lagstiftningsinitiativ och andra initiativ, program, investeringar och projekt på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, liksom i relevanta internationella avtal som unionen ingår efter den 2 maj 2022, i syfte att säkerställa att de strategierna, lagstiftningsinitiativen och andra initiativ samt program, investeringar, projekt och avtal och deras genomförande är förenliga med, i förekommande fall bidrar till, och inte skadar något av de prioriterade mål som anges i artikel 2, |
| --- | --- | --- |

d)

Stärkande av den integrerade strategin för utarbetande och genomförande av politiken, särskilt genom att

i)

integrera de prioriterade mål som anges i artikel 2 samt, i förekommande fall, målen för hållbar utveckling i alla relevanta strategier, lagstiftningsinitiativ och andra initiativ, program, investeringar och projekt på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, liksom i relevanta internationella avtal som unionen ingår efter den 2 maj 2022, i syfte att säkerställa att de strategierna, lagstiftningsinitiativen och andra initiativ samt program, investeringar, projekt och avtal och deras genomförande är förenliga med, i förekommande fall bidrar till, och inte skadar något av de prioriterade mål som anges i artikel 2,

| ii) | maximera fördelarna med att genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (14) och 2001/42/EG (15), |
| --- | --- |

ii)

maximera fördelarna med att genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (14) och 2001/42/EG (15),

14

15

| iii) | systematiskt granska och, om lämpligt, bedöma synergier och potentiella kompromisser mellan miljömässiga, sociala och ekonomiska mål för alla initiativ för att säkerställa människors välbefinnande, och i synnerhet att deras behov av en sund miljö, ren luft samt livsmedel, vatten, energi, bostäder, grön infrastruktur och rörlighet som är tillgängliga, av god kvalitet och till ett överkomligt pris tillgodoses på ett hållbart sätt som inte lämnar någon utanför, |
| --- | --- |

iii)

systematiskt granska och, om lämpligt, bedöma synergier och potentiella kompromisser mellan miljömässiga, sociala och ekonomiska mål för alla initiativ för att säkerställa människors välbefinnande, och i synnerhet att deras behov av en sund miljö, ren luft samt livsmedel, vatten, energi, bostäder, grön infrastruktur och rörlighet som är tillgängliga, av god kvalitet och till ett överkomligt pris tillgodoses på ett hållbart sätt som inte lämnar någon utanför,

| iv) | anta en strategi för att tänka hållbarhet först, bland annat genom att, i förekommande fall, integrera målen för hållbar utveckling i riktlinjerna för bättre lagstiftning och verktygslådan för bättre lagstiftning samt rationalisera och tillämpa principen om att inte orsaka skada, |
| --- | --- |

iv)

anta en strategi för att tänka hållbarhet först, bland annat genom att, i förekommande fall, integrera målen för hållbar utveckling i riktlinjerna för bättre lagstiftning och verktygslådan för bättre lagstiftning samt rationalisera och tillämpa principen om att inte orsaka skada,

tänka hållbarhet först

bättre lagstiftning

bättre lagstiftning

om att inte orsaka skada

| v) | regelbundet utvärdera befintlig politik och, om lämpligt, föreslå ny lagstiftning, i förekommande fall på grundval av konsekvensbedömningar som bygger på breda och öppna samråd enligt förfaranden som är ansvarsfulla, inkluderande, informerade och enkla att genomföra – och som tar hänsyn till alla omedelbara och långsiktiga effekter på miljön och klimatet, som en del av en integrerad analys av ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter, inbegripet deras kumulativa effekter, samt kostnaderna för att vidta åtgärder och för att inte vidta åtgärder, |
| --- | --- |

v)

regelbundet utvärdera befintlig politik och, om lämpligt, föreslå ny lagstiftning, i förekommande fall på grundval av konsekvensbedömningar som bygger på breda och öppna samråd enligt förfaranden som är ansvarsfulla, inkluderande, informerade och enkla att genomföra – och som tar hänsyn till alla omedelbara och långsiktiga effekter på miljön och klimatet, som en del av en integrerad analys av ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter, inbegripet deras kumulativa effekter, samt kostnaderna för att vidta åtgärder och för att inte vidta åtgärder,

| vi) | inom åtta veckor efter det att ett offentligt samråd avslutats lägga fram detaljerad återkoppling från kommissionen om gensvaret från samråden med berörda parter och göra åtskillnad mellan bidrag från olika typer av berörda parter. |
| --- | --- |

vi)

inom åtta veckor efter det att ett offentligt samråd avslutats lägga fram detaljerad återkoppling från kommissionen om gensvaret från samråden med berörda parter och göra åtskillnad mellan bidrag från olika typer av berörda parter.

| e) | Framtagande av en sammanfattande resultattavla och indikatoruppsättning som mäter bortom BNP, bland annat på grundval av ett riktat samråd med alla berörda intressenter samt en rapport som identifierar kopplingarna mellan befintliga indikatoruppsättningar, övervakningsramar och övervakningsprocesser på unionsnivå som mäter sociala, ekonomiska och miljömässiga framsteg och som föreslår åtgärder för hur befintliga resultattavlor och indikatoruppsättningar kan rationaliseras. |
| --- | --- |

e)

Framtagande av en sammanfattande resultattavla och indikatoruppsättning som mäter bortom BNP, bland annat på grundval av ett riktat samråd med alla berörda intressenter samt en rapport som identifierar kopplingarna mellan befintliga indikatoruppsättningar, övervakningsramar och övervakningsprocesser på unionsnivå som mäter sociala, ekonomiska och miljömässiga framsteg och som föreslår åtgärder för hur befintliga resultattavlor och indikatoruppsättningar kan rationaliseras.

bortom BNP

| f) | Säkerställande av att sociala ojämlikheter till följd av klimat- och miljörelaterad påverkan och politik minimeras och att de åtgärder som vidtas för att skydda miljön och klimatet genomförs på ett socialt rättvist och inkluderande sätt. |
| --- | --- |

f)

Säkerställande av att sociala ojämlikheter till följd av klimat- och miljörelaterad påverkan och politik minimeras och att de åtgärder som vidtas för att skydda miljön och klimatet genomförs på ett socialt rättvist och inkluderande sätt.

| g) | Integrerande av jämställdhet i all klimat- och miljöpolitik, bland annat genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla skeden av den politiska beslutsprocessen. |
| --- | --- |

g)

Integrerande av jämställdhet i all klimat- och miljöpolitik, bland annat genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla skeden av den politiska beslutsprocessen.

| h) | Stärkande av miljöfrämjande incitament och utfasande, utan dröjsmål, av miljöskadliga subventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, bland annat med hjälp av






  i) | en bindande unionsram för att övervaka och rapportera om medlemsstaternas framsteg mot att fasa ut subventioner för fossila bränslen på grundval av en överenskommen metod, |
| --- | --- | --- |

h)

Stärkande av miljöfrämjande incitament och utfasande, utan dröjsmål, av miljöskadliga subventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, bland annat med hjälp av

i)

en bindande unionsram för att övervaka och rapportera om medlemsstaternas framsteg mot att fasa ut subventioner för fossila bränslen på grundval av en överenskommen metod,

| ii) | fastställandet av en tidsfrist för utfasningen av subventioner av fossila bränslen, i överensstämmelse med ambitionen att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 °C, |
| --- | --- |

ii)

fastställandet av en tidsfrist för utfasningen av subventioner av fossila bränslen, i överensstämmelse med ambitionen att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 °C,

| iii) | en metod som fastställs av kommissionen, i samråd med medlemsstaterna, senast 2023, för att identifiera andra miljöskadliga subventioner; på grundval av den metoden ska medlemsstaterna identifiera andra miljöskadliga subventioner och regelbundet rapportera dem till kommissionen, så att kommissionen kan lämna en rapport om nivån på och typen av sådana subventioner i unionen och om de framsteg som gjorts när det gäller att fasa ut dem. |
| --- | --- |

iii)

en metod som fastställs av kommissionen, i samråd med medlemsstaterna, senast 2023, för att identifiera andra miljöskadliga subventioner; på grundval av den metoden ska medlemsstaterna identifiera andra miljöskadliga subventioner och regelbundet rapportera dem till kommissionen, så att kommissionen kan lämna en rapport om nivån på och typen av sådana subventioner i unionen och om de framsteg som gjorts när det gäller att fasa ut dem.

| i) | Integrerande av åtgärder för biologisk mångfald i unionens politik och bidragande till att uppnå det övergripande målet att för 2024 anslå 7,5 % av de årliga utgifterna inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027 till målen för biologisk mångfald och 10 % av de årliga utgifterna för 2026 och 2027, utgifter som ska spåras med hjälp av en effektiv, transparent och heltäckande metod, samtidigt som de befintliga överlappningarna mellan klimatmålen och målen för biologisk mångfald beaktas. |
| --- | --- |

i)

Integrerande av åtgärder för biologisk mångfald i unionens politik och bidragande till att uppnå det övergripande målet att för 2024 anslå 7,5 % av de årliga utgifterna inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027 till målen för biologisk mångfald och 10 % av de årliga utgifterna för 2026 och 2027, utgifter som ska spåras med hjälp av en effektiv, transparent och heltäckande metod, samtidigt som de befintliga överlappningarna mellan klimatmålen och målen för biologisk mångfald beaktas.

| j) | Säkerställande av effektiv integrering och säkring av klimatfrågor och biologisk mångfald i unionsbudgeten, liksom samstämdhet mellan finansieringen på områdena klimat och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

j)

Säkerställande av effektiv integrering och säkring av klimatfrågor och biologisk mångfald i unionsbudgeten, liksom samstämdhet mellan finansieringen på områdena klimat och biologisk mångfald.

| k) | Främjande av en sund hantering av kemikalier på internationell nivå, samtidigt med främjande av den globala utfasningen av ämnen som inte är godkända i unionen. |
| --- | --- |

k)

Främjande av en sund hantering av kemikalier på internationell nivå, samtidigt med främjande av den globala utfasningen av ämnen som inte är godkända i unionen.

| l) | Snabbt ersättande av ämnen som inger betänkligheter, däribland ämnen som inger mycket stora betänkligheter, hormonstörande ämnen, mycket långlivade kemikalier, neurotoxiska och immuntoxiska ämnen, samt hanterande av de kombinerade effekterna av kemikalier, ämnens nanoformer och exponering för farliga kemikalier från produkter, och bedömning av deras inverkan på hälsa och miljö, inbegripet klimat, och biologisk mångfald, samtidigt med främjande av design som är inriktad på säkerhet och hållbarhet för kemikalier och material och ökande och samordnande av insatserna för att främja utveckling och validering av alternativ till djurförsök. |
| --- | --- |

l)

Snabbt ersättande av ämnen som inger betänkligheter, däribland ämnen som inger mycket stora betänkligheter, hormonstörande ämnen, mycket långlivade kemikalier, neurotoxiska och immuntoxiska ämnen, samt hanterande av de kombinerade effekterna av kemikalier, ämnens nanoformer och exponering för farliga kemikalier från produkter, och bedömning av deras inverkan på hälsa och miljö, inbegripet klimat, och biologisk mångfald, samtidigt med främjande av design som är inriktad på säkerhet och hållbarhet för kemikalier och material och ökande och samordnande av insatserna för att främja utveckling och validering av alternativ till djurförsök.

| m) | Hantering av markförstöring och säkerställande av skydd och hållbar användning av mark, bland annat genom ett särskilt lagstiftningsförslag om markhälsa senast 2023. |
| --- | --- |

m)

Hantering av markförstöring och säkerställande av skydd och hållbar användning av mark, bland annat genom ett särskilt lagstiftningsförslag om markhälsa senast 2023.

| n) | Omvandlande av unionens livsmedelssystem så att det bland annat bidrar till att skydda och återställa den biologiska mångfalden inom och utanför unionen och säkerställande av en hög djurskyddsnivå och samtidigt säkerställande av en rättvis omställning för berörda aktörer. |
| --- | --- |

n)

Omvandlande av unionens livsmedelssystem så att det bland annat bidrar till att skydda och återställa den biologiska mångfalden inom och utanför unionen och säkerställande av en hög djurskyddsnivå och samtidigt säkerställande av en rättvis omställning för berörda aktörer.

| o) | Holistiskt erkännande av sambanden mellan människors och djurs hälsa och miljön genom att integrera One health-modellen i det politiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

o)

Holistiskt erkännande av sambanden mellan människors och djurs hälsa och miljön genom att integrera One health-modellen i det politiska beslutsfattandet.

| p) | Framsteg mot ett erkännande av rätten till en ren, sund och hållbar miljö internationellt. |
| --- | --- |

p)

Framsteg mot ett erkännande av rätten till en ren, sund och hållbar miljö internationellt.

| q) | Fullständigt utnyttjande av ekosystemansatser och grön infrastruktur, inbegripet naturbaserade lösningar som främjar biologisk mångfald, samtidigt med säkerställande av att genomförandet av dem återställer den biologiska mångfalden och stärker ekosystemens integritet och konnektivitet, har tydliga samhälleliga sidovinster, vilket kräver fullt deltagande av och samtycke från ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, och inte ersätter eller undergräver åtgärder som vidtagits för att skydda den biologiska mångfalden eller minska växthusgasutsläppen i unionen. |
| --- | --- |

q)

Fullständigt utnyttjande av ekosystemansatser och grön infrastruktur, inbegripet naturbaserade lösningar som främjar biologisk mångfald, samtidigt med säkerställande av att genomförandet av dem återställer den biologiska mångfalden och stärker ekosystemens integritet och konnektivitet, har tydliga samhälleliga sidovinster, vilket kräver fullt deltagande av och samtycke från ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, och inte ersätter eller undergräver åtgärder som vidtagits för att skydda den biologiska mångfalden eller minska växthusgasutsläppen i unionen.

| r) | Utnyttjande av befintliga verktyg och metoder samt ytterligare förbättrande av övervakningsmetoder, utvärderingsverktyg och mätbara indikatorer för naturbaserade lösningar. |
| --- | --- |

r)

Utnyttjande av befintliga verktyg och metoder samt ytterligare förbättrande av övervakningsmetoder, utvärderingsverktyg och mätbara indikatorer för naturbaserade lösningar.

| s) | Väsentlig minskning av unionens material- och konsumtionsavtryck så att de så snart som möjligt hamnar inom planetens gränser, bland annat genom att om lämpligt införa unionsminskningsmål för 2030. |
| --- | --- |

s)

Väsentlig minskning av unionens material- och konsumtionsavtryck så att de så snart som möjligt hamnar inom planetens gränser, bland annat genom att om lämpligt införa unionsminskningsmål för 2030.

| t) | Effektivt integrerande av målen för hållbar utveckling samt klimat- och miljömål i den europeiska planeringsterminen för ekonomisk styrning, utan att det påverkar dess ursprungliga syfte, inbegripet i de nationella reformprogrammen och de nationella planerna för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

t)

Effektivt integrerande av målen för hållbar utveckling samt klimat- och miljömål i den europeiska planeringsterminen för ekonomisk styrning, utan att det påverkar dess ursprungliga syfte, inbegripet i de nationella reformprogrammen och de nationella planerna för återhämtning och resiliens.

| u) | Mobiliserande av resurser och säkerställande av tillräckliga hållbara investeringar från offentliga och privata källor, inbegripet medel och instrument som är tillgängliga inom ramen för unionens budget, via Europeiska investeringsbanken och på nationell nivå, i överensstämmelse med unionens agenda för hållbar finansiering. |
| --- | --- |

u)

Mobiliserande av resurser och säkerställande av tillräckliga hållbara investeringar från offentliga och privata källor, inbegripet medel och instrument som är tillgängliga inom ramen för unionens budget, via Europeiska investeringsbanken och på nationell nivå, i överensstämmelse med unionens agenda för hållbar finansiering.

| v) | Bästa användande av miljöbeskattning, marknadsbaserade instrument och verktyg för grön budgetering och finansiering, inbegripet sådana som krävs för att säkerställa en socialt rättvis omställning, och stödjande av företag och andra berörda aktörer i utvecklingen och tillämpningen av standardiserad praxis för redovisning av naturkapital. |
| --- | --- |

v)

Bästa användande av miljöbeskattning, marknadsbaserade instrument och verktyg för grön budgetering och finansiering, inbegripet sådana som krävs för att säkerställa en socialt rättvis omställning, och stödjande av företag och andra berörda aktörer i utvecklingen och tillämpningen av standardiserad praxis för redovisning av naturkapital.

| w) | Säkerställande av att miljöpolitik och miljöåtgärder på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap och teknik och stärkande av miljökunskapsbasen, inklusive ursprungs- och lokalbefolkningars kunskap, och dess spridning, inbegripet genom forskning, innovation, främjande av grön kompetens, utbildning och omskolning och ytterligare uppbyggnad av miljö- och ekosystemredovisning. |
| --- | --- |

w)

Säkerställande av att miljöpolitik och miljöåtgärder på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap och teknik och stärkande av miljökunskapsbasen, inklusive ursprungs- och lokalbefolkningars kunskap, och dess spridning, inbegripet genom forskning, innovation, främjande av grön kompetens, utbildning och omskolning och ytterligare uppbyggnad av miljö- och ekosystemredovisning.

| x) | Utveckling och konsolidering av kunskapsbasen om bland annat vad som krävs för systemförändring, hur man kan gå från en silo- och sektorsbaserad politisk inriktning till en systembaserad ansats vad gäller en konsekvent politik, samt olika ekosystems förmåga att agera som sänkor och lager för växthusgaser. |
| --- | --- |

x)

Utveckling och konsolidering av kunskapsbasen om bland annat vad som krävs för systemförändring, hur man kan gå från en silo- och sektorsbaserad politisk inriktning till en systembaserad ansats vad gäller en konsekvent politik, samt olika ekosystems förmåga att agera som sänkor och lager för växthusgaser.

| y) | Utnyttjande av potentialen hos digital teknik och datateknik till stöd för miljöpolitiken, bland annat genom att tillhandahålla data i realtid om möjligt och information om ekosystemens tillstånd, samtidigt med ökande av insatserna för att minimera teknikens miljöavtryck samt säkerställande av att all data och information är transparent, autentisk, driftskompatibel och allmänt tillgänglig. |
| --- | --- |

y)

Utnyttjande av potentialen hos digital teknik och datateknik till stöd för miljöpolitiken, bland annat genom att tillhandahålla data i realtid om möjligt och information om ekosystemens tillstånd, samtidigt med ökande av insatserna för att minimera teknikens miljöavtryck samt säkerställande av att all data och information är transparent, autentisk, driftskompatibel och allmänt tillgänglig.

| z) | Stängande av luckor i och optimerande av relevanta indikatoruppsättningar, till exempel sådana som rör systemförändring, planetens gränser och unionens produktions- och konsumtionsavtryck, samt sådana som rör gränssnittet mellan miljömässiga och socioekonomiska faktorer, såsom ojämlikhet till följd av miljöförändringar, samtidigt med säkerställande av att indikatoruppsättningarna är jämförbara på alla politiska beslutsnivåer. |
| --- | --- |

z)

Stängande av luckor i och optimerande av relevanta indikatoruppsättningar, till exempel sådana som rör systemförändring, planetens gränser och unionens produktions- och konsumtionsavtryck, samt sådana som rör gränssnittet mellan miljömässiga och socioekonomiska faktorer, såsom ojämlikhet till följd av miljöförändringar, samtidigt med säkerställande av att indikatoruppsättningarna är jämförbara på alla politiska beslutsnivåer.

| aa) | Mobiliserande av ett brett stöd från det civila samhället i samarbete med företag, särskilt små och medelstora företag, arbetsmarknadens parter, medborgare, lokalsamhällen och andra berörda parter. |
| --- | --- |

aa)

Mobiliserande av ett brett stöd från det civila samhället i samarbete med företag, särskilt små och medelstora företag, arbetsmarknadens parter, medborgare, lokalsamhällen och andra berörda parter.

| ab) | Ökande av medvetenheten om vikten av att uppnå de prioriterade mål som anges i artikel 2, och stärkande av medborgarnas förmåga att agera genom att bland annat främja debatt och kommunikation på alla nivåer, livslångt lärande på miljöområdet, medborgardeltagande och lokalt ledda insatser. |
| --- | --- |

ab)

Ökande av medvetenheten om vikten av att uppnå de prioriterade mål som anges i artikel 2, och stärkande av medborgarnas förmåga att agera genom att bland annat främja debatt och kommunikation på alla nivåer, livslångt lärande på miljöområdet, medborgardeltagande och lokalt ledda insatser.

| ac) | Bidragande till att stödja det civila samhället, offentliga myndigheter, medborgare och lokalsamhällen, arbetsmarknadens parter och den privata sektorn när det gäller att identifiera klimat- och miljörisker, att bedöma effekterna av dem och att vidta åtgärder för att förebygga, begränsa och anpassa sig till sådana risker, samt främja deras engagemang för att överbrygga kunskapsluckor, bland annat genom att uppmuntra medborgarna att observera och rapportera miljöproblem och brister i efterlevnaden, inbegripet främjande av god praxis inom medborgarforskning med hjälp av digital teknik. |
| --- | --- |

ac)

Bidragande till att stödja det civila samhället, offentliga myndigheter, medborgare och lokalsamhällen, arbetsmarknadens parter och den privata sektorn när det gäller att identifiera klimat- och miljörisker, att bedöma effekterna av dem och att vidta åtgärder för att förebygga, begränsa och anpassa sig till sådana risker, samt främja deras engagemang för att överbrygga kunskapsluckor, bland annat genom att uppmuntra medborgarna att observera och rapportera miljöproblem och brister i efterlevnaden, inbegripet främjande av god praxis inom medborgarforskning med hjälp av digital teknik.

| ad) | Uppmuntrande av samarbete vid utveckling och genomförande av strategier, politik eller lagstiftning med anknytning till det åttonde miljöhandlingsprogrammet och säkerställande av fullt deltagande av regionala och lokala myndigheter i såväl stads- som landsbygdsområden, inbegripet i de yttersta randområdena, när det gäller alla delar av det miljöpolitiska beslutsfattandet med hjälp av en samarbetsinriktad flernivåstrategi, och säkerställande av att regionala och lokala samhällen har tillräckliga resurser för det praktiska genomförandet. |
| --- | --- |

ad)

Uppmuntrande av samarbete vid utveckling och genomförande av strategier, politik eller lagstiftning med anknytning till det åttonde miljöhandlingsprogrammet och säkerställande av fullt deltagande av regionala och lokala myndigheter i såväl stads- som landsbygdsområden, inbegripet i de yttersta randområdena, när det gäller alla delar av det miljöpolitiska beslutsfattandet med hjälp av en samarbetsinriktad flernivåstrategi, och säkerställande av att regionala och lokala samhällen har tillräckliga resurser för det praktiska genomförandet.

| ae) | Stärkande av det miljö- och klimatpolitiska samarbetet mellan alla unionens institutioner, bland annat mellan kommissionen och Regionkommittén inom ramen för deras utökade samarbete, samt sökande efter sätt att förbättra dialog och informationsutbyte. |
| --- | --- |

ae)

Stärkande av det miljö- och klimatpolitiska samarbetet mellan alla unionens institutioner, bland annat mellan kommissionen och Regionkommittén inom ramen för deras utökade samarbete, samt sökande efter sätt att förbättra dialog och informationsutbyte.

| af) | Effektivt tillämpande av höga standarder för öppenhet, allmänhetens deltagande och tillgång till rättslig prövning i enlighet med Århuskonventionen på både unionsnivå och medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

af)

Effektivt tillämpande av höga standarder för öppenhet, allmänhetens deltagande och tillgång till rättslig prövning i enlighet med Århuskonventionen på både unionsnivå och medlemsstatsnivå.

| ag) | Allmänt tillgängliggöra lättillgängliga och begripliga data och evidens kopplade till genomförandet av det åttonde miljöhandlingsprogrammet, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser om konfidentialitet i domänspecifik lagstiftning. |
| --- | --- |

ag)

Allmänt tillgängliggöra lättillgängliga och begripliga data och evidens kopplade till genomförandet av det åttonde miljöhandlingsprogrammet, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser om konfidentialitet i domänspecifik lagstiftning.

| ah) | Stödjande av den globala spridningen av de prioriterade mål som anges i artikel 2 och säkerställande av samstämdhet mellan interna och externa strategier och samordning av åtgärder, särskilt när det gäller att






  i) | samarbeta med tredjeländer om klimat- och miljöåtgärder, uppmuntra och stödja dem att anta och genomföra regler på dessa områden som är minst lika ambitiösa som unionens, och säkerställa att alla produkter som släpps ut på unionsmarknaden fullt ut uppfyller relevanta unionskrav i linje med unionens internationella åtaganden, inklusive med hänsyn till att stoppa avskogningen och markförstöringen, |
| --- | --- | --- |

ah)

Stödjande av den globala spridningen av de prioriterade mål som anges i artikel 2 och säkerställande av samstämdhet mellan interna och externa strategier och samordning av åtgärder, särskilt när det gäller att

i)

samarbeta med tredjeländer om klimat- och miljöåtgärder, uppmuntra och stödja dem att anta och genomföra regler på dessa områden som är minst lika ambitiösa som unionens, och säkerställa att alla produkter som släpps ut på unionsmarknaden fullt ut uppfyller relevanta unionskrav i linje med unionens internationella åtaganden, inklusive med hänsyn till att stoppa avskogningen och markförstöringen,

| ii) | främja hållbar företagsstyrning, inbegripet fastställande av obligatoriska krav på tillbörlig aktsamhet på unionsnivå, och främja ett ansvarsfullt företagande i unionens utrikespolitik, inbegripet i handelspolitiken, |
| --- | --- |

ii)

främja hållbar företagsstyrning, inbegripet fastställande av obligatoriska krav på tillbörlig aktsamhet på unionsnivå, och främja ett ansvarsfullt företagande i unionens utrikespolitik, inbegripet i handelspolitiken,

| iii) | stärka samarbetet med regeringar, företag, arbetsmarknadens parter och det civila samhället i tredjeländer och internationella organisationer för att bilda partnerskap och allianser för miljö- och klimatskydd och främja samarbete om miljöfrågor och klimatförändringar, inklusive inom G7 och G20, |
| --- | --- |

iii)

stärka samarbetet med regeringar, företag, arbetsmarknadens parter och det civila samhället i tredjeländer och internationella organisationer för att bilda partnerskap och allianser för miljö- och klimatskydd och främja samarbete om miljöfrågor och klimatförändringar, inklusive inom G7 och G20,

| iv) | visa prov på ledarskap i internationella forum, bland annat genom unionens uppnående av målen för hållbar utveckling samt de mål som fastställs i Parisavtalet, konventionen om biologisk mångfald, konventionen för bekämpning av ökenspridning och andra multilaterala miljöavtal, i synnerhet genom att stärka genomförandet av dem, och stöd till tredjeländer att göra detta, bland annat genom att öka öppenheten och ansvarsskyldigheten när det gäller framstegen med de åtaganden som gjorts inom ramen för dessa avtal, |
| --- | --- |

iv)

visa prov på ledarskap i internationella forum, bland annat genom unionens uppnående av målen för hållbar utveckling samt de mål som fastställs i Parisavtalet, konventionen om biologisk mångfald, konventionen för bekämpning av ökenspridning och andra multilaterala miljöavtal, i synnerhet genom att stärka genomförandet av dem, och stöd till tredjeländer att göra detta, bland annat genom att öka öppenheten och ansvarsskyldigheten när det gäller framstegen med de åtaganden som gjorts inom ramen för dessa avtal,

| v) | stärka den internationella miljöstyrningen genom att överbrygga återstående luckor och stärka respekten för och tillämpningen av erkända internationella miljöprinciper, |
| --- | --- |

v)

stärka den internationella miljöstyrningen genom att överbrygga återstående luckor och stärka respekten för och tillämpningen av erkända internationella miljöprinciper,

| vi) | säkerställa att unionens och medlemsstaternas ekonomiska stöd till tredjeländer främjar FN:s Agenda 2030. |
| --- | --- |

vi)

säkerställa att unionens och medlemsstaternas ekonomiska stöd till tredjeländer främjar FN:s Agenda 2030.

Artikel 4

Övervakningsram och styrning

1.   Kommissionen ska med stöd av Europeiska miljöbyrån (EEA) och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa), utan att det påverkar deras oberoende, årligen övervaka, bedöma och rapportera om unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade mål som anges i artikel 2, med hänsyn tagen till de nödvändiga villkor som föreskrivs i artikel 3, och det övergripande målet att uppnå systemförändring. Den information som följer av den övervakningen, bedömningen och rapporteringen ska göras allmänt och lätt tillgänglig.

2.   Den övervakning, bedömning och rapportering som avses i punkt 1 ska syfta till att underlätta strategisk politisk kommunikation på hög nivå. Efter ett samrådsförfarande med alla berörda parter ska kommissionen senast den 2 maj 2022 presentera en övervakningsram som bygger på ett begränsat antal huvudindikatorer, vilka i förekommande fall inbegriper systemindikatorer som tar upp, bland annat, miljömässiga och sociala kopplingar samt miljömässiga och ekonomiska kopplingar. Förteckningen över huvudindikatorer ska förbli stabil för att säkerställa ansvarsskyldighet. Den ska dock uppdateras för att återspegla den senaste utvecklingen när det gäller politik och indikatorer, när så är lämpligt.

3.   Den övervakning och bedömning som avses i punkt 1 ska återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer och ska bygga på data som finns tillgängliga i medlemsstaterna och på unionsnivå, särskilt data och indikatorer som producerats av EEA och det europeiska statistiksystemet i syfte att minimera den administrativa bördan. Den ska vara samstämd med och inte påverka andra ramar och åtgärder för övervakning, rapportering och styrning som omfattar miljö- och klimatpolitik. Den ska baseras på en metod som, när så är möjligt, kan användas för att mäta avståndet till målen i relation till de prioriterade mål som anges i artikel 2 och utvalda huvudindikatorer.

4.   Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska beakta och årligen diskutera den bedömning som avses i punkt 1 samt vilka åtgärder som vidtagits och eventuella framtida åtgärder.

5.   EEA och Echa ska stödja kommissionen i arbetet med att förbättra tillgången till och relevansen hos data, indikatorer och kunskap, särskilt genom att göra följande:

| a) | Samla in, behandla och rapportera data och evidens med moderna digitala verktyg, och samtidigt förbättra metoderna för insamling och behandling av data och för framtagande av harmoniserade indikatorer. |
| --- | --- |

a)

Samla in, behandla och rapportera data och evidens med moderna digitala verktyg, och samtidigt förbättra metoderna för insamling och behandling av data och för framtagande av harmoniserade indikatorer.

| b) | Stärka och stödja grundforskning, kartläggning och övervakning. |
| --- | --- |

b)

Stärka och stödja grundforskning, kartläggning och övervakning.

| c) | Arbeta för att överbrygga de relevanta luckorna i övervakningsdata, tillsammans med medlemsstaterna, med beaktande av behovet av systemförändring. |
| --- | --- |

c)

Arbeta för att överbrygga de relevanta luckorna i övervakningsdata, tillsammans med medlemsstaterna, med beaktande av behovet av systemförändring.

| d) | Tillhandahålla politiskt relevanta och systemrelaterade analyser och bidra till genomförandet av politiska mål på unionsnivå och nationell nivå, bland annat genom att föreslå rekommendationer om hur man bättre kan uppnå målen. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahålla politiskt relevanta och systemrelaterade analyser och bidra till genomförandet av politiska mål på unionsnivå och nationell nivå, bland annat genom att föreslå rekommendationer om hur man bättre kan uppnå målen.

| e) | Integrera data om miljömässiga, hälsomässiga, sociala och ekonomiska konsekvenser och fullt ut utnyttja andra tillgängliga data och tjänster, exempelvis sådana som tillhandahålls av Copernicus. |
| --- | --- |

e)

Integrera data om miljömässiga, hälsomässiga, sociala och ekonomiska konsekvenser och fullt ut utnyttja andra tillgängliga data och tjänster, exempelvis sådana som tillhandahålls av Copernicus.

| f) | Bidra till att överbrygga kritiska kunskapsluckor om ekologiska brytpunkter, med hänsyn tagen till geografiska och ekologiska skillnader mellan olika regioner. |
| --- | --- |

f)

Bidra till att överbrygga kritiska kunskapsluckor om ekologiska brytpunkter, med hänsyn tagen till geografiska och ekologiska skillnader mellan olika regioner.

| g) | Ta fram kvantitativa och kvalitativa verktyg, inbegripet prognoser och modeller, som bland annat skulle kunna ge information om potentiella framtida systemomfattande effekter av miljö- och klimatrelaterad politik och om avstånd till målen. |
| --- | --- |

g)

Ta fram kvantitativa och kvalitativa verktyg, inbegripet prognoser och modeller, som bland annat skulle kunna ge information om potentiella framtida systemomfattande effekter av miljö- och klimatrelaterad politik och om avstånd till målen.

| h) | Ytterligare förbättra tillgängligheten och driftskompatibiliteten hos samt tillgången till data via unionsprogram. |
| --- | --- |

h)

Ytterligare förbättra tillgängligheten och driftskompatibiliteten hos samt tillgången till data via unionsprogram.

| i) | Säkerställa öppenhet och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

i)

Säkerställa öppenhet och ansvarsskyldighet.

6.   Kommissionen ska regelbundet granska data- och kunskapsbehov på unionsnivå och nationell nivå, inbegripet EEA:s och Echas kapacitet, och i förekommande fall andra EU-organs och EU-byråers kapacitet, att utföra de uppgifter som avses i punkt 5.

Artikel 5

Halvtidsöversyn

1.   Senast den 31 mars 2024 ska kommissionen göra en halvtidsöversyn av de framsteg som gjorts i fråga om att uppnå de tematiska prioriterade mål som anges i artikel 2.2, med beaktande av statusen för de nödvändiga villkor som föreskrivs i artikel 3, och de framsteg som gjorts i fråga om att övervaka och bedöma systemförändring. Kommissionen ska, där så är lämpligt, föreslå ändringar av den huvudindikator som avses i artikel 4.2, mot bakgrund av resultatet av halvtidsöversynen. Halvtidsöversynen ska grunda sig på de bedömningar som gjorts enligt artikel 4.1 och på eventuella andra relevanta resultat. Kommissionen ska lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om halvtidsöversynen.

2.   Mot bakgrund av den halvtidsöversyn som avses i punkt 1 i denna artikel, av Europaparlamentets och rådets möjliga svar på denna översyn, av annan relevant politisk utveckling och av Europeiska miljöbyråns senaste rapport The European environment – state and outlook, ska kommissionen, i syfte att uppnå de tematiska prioriterade mål som anges i artikel 2.2, där så är lämpligt lägga fram ett lagstiftningsförslag för att lägga till en bilaga till det åttonde miljöhandlingsprogrammet för perioden efter 2025, med en förteckning över de åtgärder som behöver vidtas för att uppnå de målen, samt en tidsfrist för respektive åtgärd.

Artikel 6

Utvärdering

Senast den 31 mars 2029 ska kommissionen göra en utvärdering av det åttonde miljöhandlingsprogrammet. Kommissionen ska senast den 31 december 2029 lägga fram en rapport med de viktigaste resultaten av utvärderingen för Europaparlamentet och rådet, om lämpligt åtföljd av ett lagstiftningsförslag för nästa miljöhandlingsprogram.

Artikel 7

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Strasbourg den 6 april 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

C. BEAUNE

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 123, 9.4.2021, s. 76.

1

(2)  
  EUT C 106, 26.3.2021, s. 44.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 mars 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 29 mars 2022.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (EUT L 354, 28.12.2013, s. 171).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).

5

europeisk klimatlag

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

6

(7)  
  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).

8

(9)  
  EUT L 124, 17.5.2005, s. 4.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (EUT L 172, 26.6.2019, s. 56).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (EUT L 328, 6.12.2008, s. 28).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (EGT L 197, 21.7.2001, s. 30).

15

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/37 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/37

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/592

av den 11 april 2022

om genomförande av förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 359/2011 av den 12 april 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran (1), särskilt artikel 12.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 april 2011 antog rådet förordning (EU) nr 359/2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 april 2011 antog rådet förordning (EU) nr 359/2011.

| (2) | På grundval av en översyn av rådets beslut 2011/235/Gusp (2) har rådet beslutat att de restriktiva åtgärder som anges i det beslutet bör förlängas till och med den 13 april 2023. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en översyn av rådets beslut 2011/235/Gusp (2) har rådet beslutat att de restriktiva åtgärder som anges i det beslutet bör förlängas till och med den 13 april 2023.

| (3) | Tre personer som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 359/2011 har avlidit, och uppgifterna avseende dem bör avföras från den bilagan. Rådet har också konstaterat att uppgifterna avseende 25 personer som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 359/2011 bör uppdateras. |
| --- | --- |

(3)

Tre personer som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 359/2011 har avlidit, och uppgifterna avseende dem bör avföras från den bilagan. Rådet har också konstaterat att uppgifterna avseende 25 personer som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 359/2011 bör uppdateras.

| (4) | Bilaga I till förordning (EU) nr 359/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga I till förordning (EU) nr 359/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EU) nr 359/2011 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxembourg den 11 april 2022.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 100, 14.4.2011, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut 2011/235/Gusp av den 12 april 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran (EUT L 100, 14.4.2011, s. 51).

2

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EU) nr 359/2011 (”Förteckning över fysiska och juridiska personer, enheter och organ som avses i artikel 2.1”) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Posterna 27 (om ZARGAR Ahmad), 38 (om FIRUZABADI generalmajor doktor Seyyed Hasan) och 41 (om HEJAZI Mohammad) i förteckningen med rubriken ”Personer” ska strykas. |
| --- | --- |

1.

Posterna 27 (om ZARGAR Ahmad), 38 (om FIRUZABADI generalmajor doktor Seyyed Hasan) och 41 (om HEJAZI Mohammad) i förteckningen med rubriken ”Personer” ska strykas.

| 2. | Uppgifterna avseende följande 25 personer ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

2.

Uppgifterna avseende följande 25 personer ska ersättas med följande:

Personer

| | Namn | Identifieringsuppgifter | Skäl | Datum för uppförande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”1. | AHMADI-MOQADDAM Esmail | Födelseort: Teheran (Iran)
  Födelsedatum: 1961
  Kön: man | Direktör vid universitetet och för det högre nationella institutet för försvarsrelaterad forskning sedan den 20 september 2021. Tidigare högre rådgivare i säkerhetsfrågor till chefen för försvarsmaktens generalstab. Chef för Irans nationella polis från 2005 till i början av 2015. Även chef för den iranska it-polisen (uppförd på EU-förteckningen) från och med januari 2011 till i början av 2015. Styrkor under hans befäl ledde brutala attacker mot fredliga demonstranter och en våldsam nattlig attack mot sovsalarna på Teherans universitet den 15 juni 2009. Tidigare chef för Irans huvudkontor för stöd till det jemenitiska folket. | 12.4.2011 |
| 20. | MOGHISSEH Mohammad (alias NASSERIAN) | Kön: man | Domare i högsta domstolen sedan november 2020. Tidigare chef för revolutionsdomstolen i Teheran, enhet 28. Anses också ansvarig för domar mot medlemmar av bahaisamfundet. Han har handlagt domstolsärenden efter valet. Han har utdömt långa fängelsestraff för sociala och politiska aktivister och journalister vid orättvisa rättegångar och dömt ett flertal demonstranter och sociala och politiska aktivister till döden. | 12.4.2011 |
| 21. | MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein | Födelseort: Ejiyeh (Iran)
  Födelsedatum: cirka 1956
  Kön: man | Chef för domstolsväsendet sedan juli 2021. Ledamot av rådet för lämplighetsbedömning (Expediency Council). Allmän åklagare i Iran från september 2009 till 2014. Tidigare ställföreträdande chef för domstolsväsendet (2014 fram till juli 2021) och talesman för domstolsväsendet (2010–2019). Underrättelseminister från 2005 fram till 2009. Under valperioden 2009, när han var underrättelseminister, var tjänstemän inom underrättelsetjänsten under hans ledning ansvariga för frihetsberövande, tortyr och framtvingande av felaktiga erkännanden under press från hundratals aktivister, journalister, oliktänkande och reformpolitiker. Dessutom tvingades personligheter inom politiken till felaktiga erkännanden vid fruktansvärda förhör med tortyr, övergrepp, utpressning och hot riktade mot familjemedlemmar. | 12.4.2011 |
| 22. | MORTAZAVI Said (alias MORTAZAVI Saeed) | Födelseort: Meybod, Yazd (Iran)
  Födelsedatum: 1967
  Kön: man | Chef för välfärdssystemet 2011–2013. Allmän åklagare i Teheran fram till augusti 2009. I egenskap av allmän åklagare i Teheran utfärdade han en in blanco-order som användes för att frihetsberöva hundratals aktivister, journalister och studenter. I januari 2010 höll en parlamentarisk utredning honom direkt ansvarig för frihetsberövandet av tre fångar som senare dog i häktet. Han avstängdes från sin befattning i augusti 2010 sedan det iranska domstolsväsendet utrett hans delaktighet i ett fall där tre män dött som efter valet häktats på hans order.
  I november 2014 erkände de iranska myndigheterna officiellt hans delaktighet i fall där fångar avlidit. Han frikändes den 19 augusti 2015 av en iransk domstol från anklagelser med anknytning till tortyren av tre unga män och deras död i fånglägret i Kahrizak 2009. Dömd till fängelse 2017 och frigiven i september 2019. I augusti 2021 meddelade Irans högsta domstol ett avgörande till fullt stöd för Said Mortazavi och upphävde hans tidigare tvååriga fängelsedom. | 12.4.2011 |
| 25. | SALAVATI Abdolghassem | Kön: man | Domare i specialdomstolen för ekonomisk brottslighet, enhet 4, sedan 2019. Tidigare chef för revolutionsdomstolen i Teheran, enhet 15. Häktningsdomare vid tribunalen i Teheran. Som ansvarig för domstolsärenden efter valet var han den domare som ledde ”skenrättegångarna” sommaren 2009 och han dömde där två monarkister till döden. Han har dömt över hundra politiska fångar, människorättsaktivister och demonstranter till långa fängelsestraff.
  År 2018 visade rapporter att han fortsatte att avkunna liknande domar utan att rätten till ett rättvist förfarande hade iakttagits korrekt. | 12.4.2011 |
| 28. | YASAGHI Ali-Akbar | Kön: man | Domare i högsta domstolen, chef för 13:e avdelningen. Vice verkställande direktör för stiftelsen Setad-e Dieh. Chefsdomare, revolutionsdomstolen i Mashhad (2001–2011). Rättegångar under hans behörighet har genomförts på ett summariskt sätt och bakom stängda dörrar utan att de åtalades grundläggande rättigheter respekterats. Eftersom order om avrättning utfärdades i stor skala (upp till 550 mellan sommaren 2009 och sommaren 2011) avkunnades dödsdomar utan att rätten till ett rättvist förfarande hade iakttagits korrekt. | 12.4.2011 |
| 30. | ESMAILI Gholam-Hossein (alias ESMAILI Gholam Hossein) | Kön: man | Stabschef för Irans president Raisi sedan augusti 2021. Talesman för domstolsväsendet från april 2019 fram till juli 2021. Tidigare chef för domstolsväsendet i Teheran. Tidigare chef för Irans fängelseförvaltning. I denna egenskap medverkade han i massgripanden av politiska demonstranter och sopade igen spåren efter övergrepp som begåtts inom fängelsesystemet. | 12.4.2011 |
| 33. | ABBASZADEH-MESHKINI Mahmoud (Mahmud) | Kön: man | Parlamentsledamot (sedan februari 2020) och talman för den parlamentariska kommittén för nationell säkerhet och utrikes frågor. Tidigare rådgivare till Irans höga råd för mänskliga rättigheter (fram till 2019). Tidigare sekreterare för det höga rådet för mänskliga rättigheter. Tidigare guvernör i provinsen Ilam. Tidigare politisk direktör vid inrikesministeriet. Som chef för artikel 10-kommittén enligt lagen om politiska partiers och gruppers verksamhet ansvarade han för utfärdandet av tillstånd till demonstrationer och andra offentliga evenemang och för registreringen av politiska partier.
  Under 2010 stoppade han verksamheten inom två reformistiska politiska partier med kopplingar till Musavi (Mousavi) – Fronten för delaktighet i det islamiska Iran (Islamic Iran Participation Front) och Islamiska revolutionens heliga krigare (Islamic Revolution Mujahedeen Organisation). Från 2009 och framåt har han systematiskt och kontinuerligt vägrat tillstånd till alla icke-statliga folkmöten och därmed åsidosatt den konstitutionella rätten att demonstrera, vilket har lett till många gripanden av fredliga demonstranter i strid med rätten till mötesfrihet.
  Under 2009 vägrade han också att ge oppositionen tillstånd att genomföra en ceremoni för att hedra minnet av dem som dödats i protesterna mot presidentvalet. | 10.10.2011 |
| 35. | AKHARIAN Hassan (Hasan) | Kön: man | Chef för avdelning 5 och ansvarig för isoleringsavdelningen i Rajaee Shahr-fängelset (uppfört på EU-förteckningen) sedan 2015. Tidigare ansvarig för avdelning 1 i Rajaee Shahr-fängelset, Karaj (Karadj), fram till juli 2010. Flera före detta fångar har uppgett att han använt tortyr och gett order om att fångar skulle vägras medicinsk vård. En fånge i Rajaee Shahr-fängelset har enligt en utskrift av en utsaga rapporterat att han med Akharians goda minne blivit allvarligt misshandlad av samtliga fångvaktare. Dessutom har under Akharians period som ansvarig åtminstone en fånge, Mohsen Beykvand (Beikvand), rapporterats misshandlad och avliden. Beykvand (Beikvand) avled i september 2010. Andra fångar hävdar på ett trovärdigt sätt att han mördades på order av Hassan Akharian. | 10.10.2011 |
| 36. | AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza) | Födelseort: Dezful (Iran)
  Födelsedatum: 20.5.1956
  Kön: man | Justitieminister till och med den 25 augusti 2021. Tidigare direktör för byrån för särskilda utredningar. Biträdande inrikesminister och chef för det offentliga registret fram till juli 2016. Rådgivare till disciplinära domstolen för domare i april 2014. Tidigare ordförande för domstolsväsendet i Teheran. Som ordförande för domstolsväsendet i Teheran har han gjort sig skyldig till kränkningar av de mänskliga rättigheterna, godtyckliga gripanden, åsidosättande av fångars rättigheter samt ett stort antal avrättningar. | 10.10.2011 |
| 46. | KAMALIAN Behrouz (Behruz) (alias Hackers Brain, Behrooz_Ice) | Födelseort: Teheran (Iran)
  Födelsedatum: 1983
  Kön: man | Chef för it-gruppen ”Ashiyaneh”, som har kopplingar till den iranska regimen. ”Ashiyaneh” är en it-säkerhetsgrupp som grundades av Behruz Kamalian och som ligger bakom intensiva cyberattacker mot motståndare inom landet samt mot reformister och utländska institutioner. Verksamheten inom Kamalians ”Ashiyaneh”-organisation har stött regimens ingripanden mot oppositionen under vilka en mängd allvarliga människorättskränkningar begicks under 2009.Både Kamalian-gruppen och it-gruppen ”Ashiyaneh” har fortsatt sin verksamhet fram till åtminstone december 2021. | 10.10.2011 |
| 47. | KHALILOLLAHI Moussa (alias KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil) | Födelseort: Tabriz (Iran)
  Födelsedatum: 1963
  Kön: man | Chef för domstolsväsendet i provinsen Östra Azarbaijan (East Azerbaijan). Tidigare åklagare i Tabriz 2010–2019. Han arbetade med fallet Sakineh Mohamadi Ashtiani och har medverkat i grova överträdelser av rätten till ett korrekt rättsförfarande. | 10.10.2011 |
| 53. | TALA Hossein (alias TALA Hosseyn) | Födelseort: Teheran (Iran)
  Födelsedatum: 1969
  Kön: man | Borgmästare i Eslamshahr fram till 2020. Tidigare iransk parlamentsledamot. Såsom tidigare generalguvernör (”farmandar”) för provinsen Teheran fram till september 2010 var han ansvarig för polisens repressiva åtgärder och därmed för kuvandet av demonstrationer. Fick i december 2010 ta emot ett pris för sin roll i samband med de repressiva åtgärder som följde på valet. | 10.10.2011 |
| 55. | ZEBHI Hossein (Hoseyn) | Kön: man | Första biträdande rådgivare till domstolsväsendet och domare i högsta domstolen (chef för enhet 41 vid högsta domstolen, som särskilt arbetar med säkerhetsrelaterade brott och narkotika). Irans biträdande allmänna åklagare (2007–2015). I denna egenskap var han ansvarig för mål som hade anknytning till protesterna efter valet 2009 och som genomfördes i strid med de mänskliga rättigheterna. I denna egenskap har han också tolererat orimliga straff för narkotikabrott. | 10.10.2011 |
| 56. | BAHRAMI Mohammad-Kazem (Mohamed-Kazem) | Kön: man | Ordförande för förvaltningsdomstolen fram till april 2021. Han medverkade i egenskap av chef för de väpnade styrkornas domstolsväsende i de repressiva åtgärderna mot fredliga demonstranter 2009. | 10.10.2011 |
| 60. | HOSSEINI doktor Mohammad (alias HOSSEYNI, doktor Seyyed Mohammad, Seyed, Sayyed och Sayyid) | Födelseort: Rafsanjan, Kerman (Iran)
  Födelsedatum: 23.7.1961
  Kön: man | Vicepresident med ansvar för parlamentsfrågor under president Raisi sedan augusti 2021. Tidigare rådgivare till president Mahmud Ahmadinejad och talesperson för Yekta, en hårdför politisk falang. Minister för kultur och islamisk vägledning (2009–2013). Tidigare medlem i Islamiska revolutionsgardet och medansvarig för de repressionen mot journalister. | 10.10.2011 |
| 62. | ZARGHAMI Ezzatollah | Födelseort: Dezful (Iran)
  Födelsedatum: 22.7.1959
  Kön: man | Minister med ansvar för kultur, hantverk och turism sedan den 25 augusti 2021. Ledamot av det högsta cyberrymdsrådet och kulturrevolutionsrådet sedan 2014. Tidigare chef för Islamic Republic of Iran Broadcasting (IRIB) fram till november 2014. Under sin tjänstetid vid IRIB var han ansvarig för alla programbeslut. IRIB har sänt framtvingade bekännelser av fångar och en serie ”skenrättegångar” i augusti 2009 och december 2011. Dessa utgör ett klart brott mot internationella bestämmelser om rättvis rättegång och rätten till ett korrekt rättsförfarande. | 23.3.2012 |
| 64. | KAZEMI Toraj | Kön: man | Chef för avdelningen Stor-Teheran inom it-polisen (som EU har fört upp på förteckningen) till och med juni 2020. I denna egenskap förkunnade han inledandet av en kampanj för att rekrytera statliga hackare i syfte att bättre kontrollera informationen på internet och angripa ”skadliga” webbplatser. | 23.3.2012 |
| 65. | LARIJANI Sadeq | Födelseort: Najaf (Irak)
  Födelsedatum: 1960 eller augusti 1961
  Kön: man | Chef för rådet för lämplighetsbedömning (Expediency Council) sedan den 29 december 2018. Tidigare medlem av Väktarnas råd (fram till september 2021). Tidigare chef för domstolsväsendet (2009–2019). Chefen för domstolsväsendet måste samtycka till och skriva under varje straff rörande qisas (vedergällning), hudud (brott mot Gud) och tazirat (brott mot staten). Detta inbegriper domar som innebär dödsstraff, spöstraff och amputationer. I detta hänseende har han personligen skrivit under talrika domar om dödsstraff som strider mot internationella standarder, inbegripet stening, avrättningar genom hängning med strangulation, avrättning av underåriga och offentliga avrättningar, som de avrättningar där fångar hängts från broar inför folkmassor på flera tusen personer. Han har därför bidragit till ett stort antal avrättningar. Han har också tillåtit kroppsstraff, såsom amputationer och droppande av syra i de dömdas ögon. Sedan Sadeq Larijani tillträdde sitt ämbete har antalet godtyckliga frihetsberövanden av politiska fångar, människorättsförsvarare och minoriteter ökat markant. Sadeq Larijani bär också ansvaret för de iranska rättsprocessernas systematiska underlåtande att respektera rätten till en rättvis rättegång. | 23.3.2012 |
| 69. | MORTAZAVI Seyyed (Seyed) Solat | Födelseort: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (South) – (Iran)
  Födelsedatum: 1967
  Kön: man | Sedan den 5 september 2021 Irans vicepresident med ansvar för exekutiva frågor och chef för presidentens kansli. Chef för fastighetsavdelningen inom Mostazafan-stiftelsen (Mostazafan Foundation), som styrdes direkt av den högste ledaren Khameneiden 16 september 2019–september 2021. Till och med november 2019, direktör för Astan Qods Razavi-stiftelsens (Foundation Astan Qods Razavi) filial i Teheran. Tidigare borgmästare i Irans näst största stad, Mashhad, där det regelbundet förekommer offentliga avrättningar. Tidigare biträdande inrikesminister för politiska frågor, utnämnd 2009. I denna egenskap var han ansvarig för beslut om förtryck av personer som försökte hävda sina legitima rättigheter, inbegripet yttrandefriheten. Senare utsågs han till chef för den iranska valkommissionen för parlamentsvalet 2012 och presidentvalet 2013. | 23.3.2012 |
| 74. | REZVANMA-NESH Ali | Kön: man | Biträdande åklagare i provinsen Karaj, regionen Alborz, under perioden 2010–2016. Ansvarig för allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, inbegripet delaktighet i avrättningen av en underårig. | 23.3.2012 |
| 79. | RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf | Kön: man | Biträdande direktör med ansvar för hälso- och sjukvård, straff och utbildning i Teherans fängelser. Tidigare chef för Evin-fängelset (2012–2015). Under hans ämbetstid försämrades förhållandena i fängelset och enligt rapporter ökade misshandeln av fångar. I oktober 2012 inledde nio kvinnliga fångar en hungerstrejk i protest mot kränkningen av deras rättigheter och den brutala behandlingen från fängelsevakternas sida. | 12.3.2013 |
| 80. | KIASATI Morteza | Kön: man | Domare vid revolutionsdomstolen i Teheran, enhet 54, och revolutionsdomstolen i Ahvaz, enhet 4. Har dömt fyra arabiska politiska fångar till döden, nämligen Taha Heydarian (Heidarian), Abbas Heydarian (Heidarian), Abd al-Rahman Heydarian (Heidarian) (tre bröder) och Ali Sharifi. De greps, torterades och hängdes utan korrekt rättsförfarande. I en rapport daterad den 13 september 2012 från FN:s särskilda rapportör för mänskliga rättigheter i Iran och rapporten från FN:s generalsekreterare om Iran av den 22 augusti 2012 nämns dessa fall och avsaknaden av ett korrekt rättsförfarande. | 12.3.2013 |
| 83. | JAFARI Asadollah | Kön: man | För närvarande allmän åklagare i Esfahan. I denna egenskap gav han order om att demonstranter som i november 2021 gått ut för att protestera mot vattenbrist skulle bemötas med våld. Enligt vissa rapporter har Jafari meddelat att det ska upprättas ett särskilt kontor som ska utreda de gripna demonstranterna.
  I egenskap av tidigare åklagare i provinsen Mazandaran rekommenderade Jafari dödsstraff i mål han drivit, vilket har lett till många avrättningar, bland annat offentliga avrättningar, under omständigheter där utfärdandet av dödsdomar strider mot internationell människorättslagstiftning, bland annat för att det är oproportionerlig eller alltför hård bestraffning. Jafari har också varit ansvarig för olagliga gripanden och kränkningar av bahaifångars rättigheter från det inledande gripandet till deras placering i isoleringscell i underrättelsetjänstens häkte. | 12.3.2013 |
| 95. | VASEGHI Leyla (alias VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla) | Födelseort: Sari, provinsen Mazandaran (Iran)
  Födelsedatum: 1352 (iranska hijra-kalendern), 1972 eller 1973 (gregorianska kalendern)
  Kön: kvinna
  Befattning: tidigare guvernör i Shahr-e Qods och ordförande i stadens säkerhetsråd | I egenskap av guvernör i Shahr-e Qods och ordförande för stadens säkerhetsråd september 2019–november 2021 gav Leyla Vaseghi polisen och andra väpnade styrkor order om att använda dödliga metoder under protesterna i november 2019, vilket ledde till att obeväpnade demonstranter och andra civilpersoner dödades eller skadades. I egenskap av guvernör i Shahr-e Qods och ordförande i stadens säkerhetsråd bär Leyla Vaseghi ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Iran. | 12.4.2021”. |

Namn

Identifieringsuppgifter

Skäl

Datum för uppförande

”1.

AHMADI-MOQADDAM Esmail

Födelseort: Teheran (Iran)

Födelsedatum: 1961

Kön: man

Direktör vid universitetet och för det högre nationella institutet för försvarsrelaterad forskning sedan den 20 september 2021. Tidigare högre rådgivare i säkerhetsfrågor till chefen för försvarsmaktens generalstab. Chef för Irans nationella polis från 2005 till i början av 2015. Även chef för den iranska it-polisen (uppförd på EU-förteckningen) från och med januari 2011 till i början av 2015. Styrkor under hans befäl ledde brutala attacker mot fredliga demonstranter och en våldsam nattlig attack mot sovsalarna på Teherans universitet den 15 juni 2009. Tidigare chef för Irans huvudkontor för stöd till det jemenitiska folket.

12.4.2011

20.

MOGHISSEH Mohammad (alias NASSERIAN)

Kön: man

Domare i högsta domstolen sedan november 2020. Tidigare chef för revolutionsdomstolen i Teheran, enhet 28. Anses också ansvarig för domar mot medlemmar av bahaisamfundet. Han har handlagt domstolsärenden efter valet. Han har utdömt långa fängelsestraff för sociala och politiska aktivister och journalister vid orättvisa rättegångar och dömt ett flertal demonstranter och sociala och politiska aktivister till döden.

12.4.2011

21.

MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

Födelseort: Ejiyeh (Iran)

Födelsedatum: cirka 1956

Kön: man

Chef för domstolsväsendet sedan juli 2021. Ledamot av rådet för lämplighetsbedömning (Expediency Council). Allmän åklagare i Iran från september 2009 till 2014. Tidigare ställföreträdande chef för domstolsväsendet (2014 fram till juli 2021) och talesman för domstolsväsendet (2010–2019). Underrättelseminister från 2005 fram till 2009. Under valperioden 2009, när han var underrättelseminister, var tjänstemän inom underrättelsetjänsten under hans ledning ansvariga för frihetsberövande, tortyr och framtvingande av felaktiga erkännanden under press från hundratals aktivister, journalister, oliktänkande och reformpolitiker. Dessutom tvingades personligheter inom politiken till felaktiga erkännanden vid fruktansvärda förhör med tortyr, övergrepp, utpressning och hot riktade mot familjemedlemmar.

12.4.2011

22.

MORTAZAVI Said (alias MORTAZAVI Saeed)

Födelseort: Meybod, Yazd (Iran)

Födelsedatum: 1967

Kön: man

Chef för välfärdssystemet 2011–2013. Allmän åklagare i Teheran fram till augusti 2009. I egenskap av allmän åklagare i Teheran utfärdade han en in blanco-order som användes för att frihetsberöva hundratals aktivister, journalister och studenter. I januari 2010 höll en parlamentarisk utredning honom direkt ansvarig för frihetsberövandet av tre fångar som senare dog i häktet. Han avstängdes från sin befattning i augusti 2010 sedan det iranska domstolsväsendet utrett hans delaktighet i ett fall där tre män dött som efter valet häktats på hans order.

I november 2014 erkände de iranska myndigheterna officiellt hans delaktighet i fall där fångar avlidit. Han frikändes den 19 augusti 2015 av en iransk domstol från anklagelser med anknytning till tortyren av tre unga män och deras död i fånglägret i Kahrizak 2009. Dömd till fängelse 2017 och frigiven i september 2019. I augusti 2021 meddelade Irans högsta domstol ett avgörande till fullt stöd för Said Mortazavi och upphävde hans tidigare tvååriga fängelsedom.

12.4.2011

25.

SALAVATI Abdolghassem

Kön: man

Domare i specialdomstolen för ekonomisk brottslighet, enhet 4, sedan 2019. Tidigare chef för revolutionsdomstolen i Teheran, enhet 15. Häktningsdomare vid tribunalen i Teheran. Som ansvarig för domstolsärenden efter valet var han den domare som ledde ”skenrättegångarna” sommaren 2009 och han dömde där två monarkister till döden. Han har dömt över hundra politiska fångar, människorättsaktivister och demonstranter till långa fängelsestraff.

År 2018 visade rapporter att han fortsatte att avkunna liknande domar utan att rätten till ett rättvist förfarande hade iakttagits korrekt.

12.4.2011

28.

YASAGHI Ali-Akbar

Kön: man

Domare i högsta domstolen, chef för 13:e avdelningen. Vice verkställande direktör för stiftelsen Setad-e Dieh. Chefsdomare, revolutionsdomstolen i Mashhad (2001–2011). Rättegångar under hans behörighet har genomförts på ett summariskt sätt och bakom stängda dörrar utan att de åtalades grundläggande rättigheter respekterats. Eftersom order om avrättning utfärdades i stor skala (upp till 550 mellan sommaren 2009 och sommaren 2011) avkunnades dödsdomar utan att rätten till ett rättvist förfarande hade iakttagits korrekt.

12.4.2011

30.

ESMAILI Gholam-Hossein (alias ESMAILI Gholam Hossein)

Kön: man

Stabschef för Irans president Raisi sedan augusti 2021. Talesman för domstolsväsendet från april 2019 fram till juli 2021. Tidigare chef för domstolsväsendet i Teheran. Tidigare chef för Irans fängelseförvaltning. I denna egenskap medverkade han i massgripanden av politiska demonstranter och sopade igen spåren efter övergrepp som begåtts inom fängelsesystemet.

12.4.2011

33.

ABBASZADEH-MESHKINI Mahmoud (Mahmud)

Kön: man

Parlamentsledamot (sedan februari 2020) och talman för den parlamentariska kommittén för nationell säkerhet och utrikes frågor. Tidigare rådgivare till Irans höga råd för mänskliga rättigheter (fram till 2019). Tidigare sekreterare för det höga rådet för mänskliga rättigheter. Tidigare guvernör i provinsen Ilam. Tidigare politisk direktör vid inrikesministeriet. Som chef för artikel 10-kommittén enligt lagen om politiska partiers och gruppers verksamhet ansvarade han för utfärdandet av tillstånd till demonstrationer och andra offentliga evenemang och för registreringen av politiska partier.

Under 2010 stoppade han verksamheten inom två reformistiska politiska partier med kopplingar till Musavi (Mousavi) – Fronten för delaktighet i det islamiska Iran (Islamic Iran Participation Front) och Islamiska revolutionens heliga krigare (Islamic Revolution Mujahedeen Organisation). Från 2009 och framåt har han systematiskt och kontinuerligt vägrat tillstånd till alla icke-statliga folkmöten och därmed åsidosatt den konstitutionella rätten att demonstrera, vilket har lett till många gripanden av fredliga demonstranter i strid med rätten till mötesfrihet.

Under 2009 vägrade han också att ge oppositionen tillstånd att genomföra en ceremoni för att hedra minnet av dem som dödats i protesterna mot presidentvalet.

10.10.2011

35.

AKHARIAN Hassan (Hasan)

Kön: man

Chef för avdelning 5 och ansvarig för isoleringsavdelningen i Rajaee Shahr-fängelset (uppfört på EU-förteckningen) sedan 2015. Tidigare ansvarig för avdelning 1 i Rajaee Shahr-fängelset, Karaj (Karadj), fram till juli 2010. Flera före detta fångar har uppgett att han använt tortyr och gett order om att fångar skulle vägras medicinsk vård. En fånge i Rajaee Shahr-fängelset har enligt en utskrift av en utsaga rapporterat att han med Akharians goda minne blivit allvarligt misshandlad av samtliga fångvaktare. Dessutom har under Akharians period som ansvarig åtminstone en fånge, Mohsen Beykvand (Beikvand), rapporterats misshandlad och avliden. Beykvand (Beikvand) avled i september 2010. Andra fångar hävdar på ett trovärdigt sätt att han mördades på order av Hassan Akharian.

10.10.2011

36.

AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza)

Födelseort: Dezful (Iran)

Födelsedatum: 20.5.1956

Kön: man

Justitieminister till och med den 25 augusti 2021. Tidigare direktör för byrån för särskilda utredningar. Biträdande inrikesminister och chef för det offentliga registret fram till juli 2016. Rådgivare till disciplinära domstolen för domare i april 2014. Tidigare ordförande för domstolsväsendet i Teheran. Som ordförande för domstolsväsendet i Teheran har han gjort sig skyldig till kränkningar av de mänskliga rättigheterna, godtyckliga gripanden, åsidosättande av fångars rättigheter samt ett stort antal avrättningar.

10.10.2011

46.

KAMALIAN Behrouz (Behruz) (alias Hackers Brain, Behrooz_Ice)

Födelseort: Teheran (Iran)

Födelsedatum: 1983

Kön: man

Chef för it-gruppen ”Ashiyaneh”, som har kopplingar till den iranska regimen. ”Ashiyaneh” är en it-säkerhetsgrupp som grundades av Behruz Kamalian och som ligger bakom intensiva cyberattacker mot motståndare inom landet samt mot reformister och utländska institutioner. Verksamheten inom Kamalians ”Ashiyaneh”-organisation har stött regimens ingripanden mot oppositionen under vilka en mängd allvarliga människorättskränkningar begicks under 2009.Både Kamalian-gruppen och it-gruppen ”Ashiyaneh” har fortsatt sin verksamhet fram till åtminstone december 2021.

10.10.2011

47.

KHALILOLLAHI Moussa (alias KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil)

Födelseort: Tabriz (Iran)

Födelsedatum: 1963

Kön: man

Chef för domstolsväsendet i provinsen Östra Azarbaijan (East Azerbaijan). Tidigare åklagare i Tabriz 2010–2019. Han arbetade med fallet Sakineh Mohamadi Ashtiani och har medverkat i grova överträdelser av rätten till ett korrekt rättsförfarande.

10.10.2011

53.

TALA Hossein (alias TALA Hosseyn)

Födelseort: Teheran (Iran)

Födelsedatum: 1969

Kön: man

Borgmästare i Eslamshahr fram till 2020. Tidigare iransk parlamentsledamot. Såsom tidigare generalguvernör (”farmandar”) för provinsen Teheran fram till september 2010 var han ansvarig för polisens repressiva åtgärder och därmed för kuvandet av demonstrationer. Fick i december 2010 ta emot ett pris för sin roll i samband med de repressiva åtgärder som följde på valet.

10.10.2011

55.

ZEBHI Hossein (Hoseyn)

Kön: man

Första biträdande rådgivare till domstolsväsendet och domare i högsta domstolen (chef för enhet 41 vid högsta domstolen, som särskilt arbetar med säkerhetsrelaterade brott och narkotika). Irans biträdande allmänna åklagare (2007–2015). I denna egenskap var han ansvarig för mål som hade anknytning till protesterna efter valet 2009 och som genomfördes i strid med de mänskliga rättigheterna. I denna egenskap har han också tolererat orimliga straff för narkotikabrott.

10.10.2011

56.

BAHRAMI Mohammad-Kazem (Mohamed-Kazem)

Kön: man

Ordförande för förvaltningsdomstolen fram till april 2021. Han medverkade i egenskap av chef för de väpnade styrkornas domstolsväsende i de repressiva åtgärderna mot fredliga demonstranter 2009.

10.10.2011

60.

HOSSEINI doktor Mohammad (alias HOSSEYNI, doktor Seyyed Mohammad, Seyed, Sayyed och Sayyid)

Födelseort: Rafsanjan, Kerman (Iran)

Födelsedatum: 23.7.1961

Kön: man

Vicepresident med ansvar för parlamentsfrågor under president Raisi sedan augusti 2021. Tidigare rådgivare till president Mahmud Ahmadinejad och talesperson för Yekta, en hårdför politisk falang. Minister för kultur och islamisk vägledning (2009–2013). Tidigare medlem i Islamiska revolutionsgardet och medansvarig för de repressionen mot journalister.

10.10.2011

62.

ZARGHAMI Ezzatollah

Födelseort: Dezful (Iran)

Födelsedatum: 22.7.1959

Kön: man

Minister med ansvar för kultur, hantverk och turism sedan den 25 augusti 2021. Ledamot av det högsta cyberrymdsrådet och kulturrevolutionsrådet sedan 2014. Tidigare chef för Islamic Republic of Iran Broadcasting (IRIB) fram till november 2014. Under sin tjänstetid vid IRIB var han ansvarig för alla programbeslut. IRIB har sänt framtvingade bekännelser av fångar och en serie ”skenrättegångar” i augusti 2009 och december 2011. Dessa utgör ett klart brott mot internationella bestämmelser om rättvis rättegång och rätten till ett korrekt rättsförfarande.

23.3.2012

64.

KAZEMI Toraj

Kön: man

Chef för avdelningen Stor-Teheran inom it-polisen (som EU har fört upp på förteckningen) till och med juni 2020. I denna egenskap förkunnade han inledandet av en kampanj för att rekrytera statliga hackare i syfte att bättre kontrollera informationen på internet och angripa ”skadliga” webbplatser.

23.3.2012

65.

LARIJANI Sadeq

Födelseort: Najaf (Irak)

Födelsedatum: 1960 eller augusti 1961

Kön: man

Chef för rådet för lämplighetsbedömning (Expediency Council) sedan den 29 december 2018. Tidigare medlem av Väktarnas råd (fram till september 2021). Tidigare chef för domstolsväsendet (2009–2019). Chefen för domstolsväsendet måste samtycka till och skriva under varje straff rörande qisas (vedergällning), hudud (brott mot Gud) och tazirat (brott mot staten). Detta inbegriper domar som innebär dödsstraff, spöstraff och amputationer. I detta hänseende har han personligen skrivit under talrika domar om dödsstraff som strider mot internationella standarder, inbegripet stening, avrättningar genom hängning med strangulation, avrättning av underåriga och offentliga avrättningar, som de avrättningar där fångar hängts från broar inför folkmassor på flera tusen personer. Han har därför bidragit till ett stort antal avrättningar. Han har också tillåtit kroppsstraff, såsom amputationer och droppande av syra i de dömdas ögon. Sedan Sadeq Larijani tillträdde sitt ämbete har antalet godtyckliga frihetsberövanden av politiska fångar, människorättsförsvarare och minoriteter ökat markant. Sadeq Larijani bär också ansvaret för de iranska rättsprocessernas systematiska underlåtande att respektera rätten till en rättvis rättegång.

23.3.2012

69.

MORTAZAVI Seyyed (Seyed) Solat

Födelseort: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (South) – (Iran)

Födelsedatum: 1967

Kön: man

Sedan den 5 september 2021 Irans vicepresident med ansvar för exekutiva frågor och chef för presidentens kansli. Chef för fastighetsavdelningen inom Mostazafan-stiftelsen (Mostazafan Foundation), som styrdes direkt av den högste ledaren Khameneiden 16 september 2019–september 2021. Till och med november 2019, direktör för Astan Qods Razavi-stiftelsens (Foundation Astan Qods Razavi) filial i Teheran. Tidigare borgmästare i Irans näst största stad, Mashhad, där det regelbundet förekommer offentliga avrättningar. Tidigare biträdande inrikesminister för politiska frågor, utnämnd 2009. I denna egenskap var han ansvarig för beslut om förtryck av personer som försökte hävda sina legitima rättigheter, inbegripet yttrandefriheten. Senare utsågs han till chef för den iranska valkommissionen för parlamentsvalet 2012 och presidentvalet 2013.

23.3.2012

74.

REZVANMA-NESH Ali

Kön: man

Biträdande åklagare i provinsen Karaj, regionen Alborz, under perioden 2010–2016. Ansvarig för allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, inbegripet delaktighet i avrättningen av en underårig.

23.3.2012

79.

RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf

Kön: man

Biträdande direktör med ansvar för hälso- och sjukvård, straff och utbildning i Teherans fängelser. Tidigare chef för Evin-fängelset (2012–2015). Under hans ämbetstid försämrades förhållandena i fängelset och enligt rapporter ökade misshandeln av fångar. I oktober 2012 inledde nio kvinnliga fångar en hungerstrejk i protest mot kränkningen av deras rättigheter och den brutala behandlingen från fängelsevakternas sida.

12.3.2013

80.

KIASATI Morteza

Kön: man

Domare vid revolutionsdomstolen i Teheran, enhet 54, och revolutionsdomstolen i Ahvaz, enhet 4. Har dömt fyra arabiska politiska fångar till döden, nämligen Taha Heydarian (Heidarian), Abbas Heydarian (Heidarian), Abd al-Rahman Heydarian (Heidarian) (tre bröder) och Ali Sharifi. De greps, torterades och hängdes utan korrekt rättsförfarande. I en rapport daterad den 13 september 2012 från FN:s särskilda rapportör för mänskliga rättigheter i Iran och rapporten från FN:s generalsekreterare om Iran av den 22 augusti 2012 nämns dessa fall och avsaknaden av ett korrekt rättsförfarande.

12.3.2013

83.

JAFARI Asadollah

Kön: man

För närvarande allmän åklagare i Esfahan. I denna egenskap gav han order om att demonstranter som i november 2021 gått ut för att protestera mot vattenbrist skulle bemötas med våld. Enligt vissa rapporter har Jafari meddelat att det ska upprättas ett särskilt kontor som ska utreda de gripna demonstranterna.

I egenskap av tidigare åklagare i provinsen Mazandaran rekommenderade Jafari dödsstraff i mål han drivit, vilket har lett till många avrättningar, bland annat offentliga avrättningar, under omständigheter där utfärdandet av dödsdomar strider mot internationell människorättslagstiftning, bland annat för att det är oproportionerlig eller alltför hård bestraffning. Jafari har också varit ansvarig för olagliga gripanden och kränkningar av bahaifångars rättigheter från det inledande gripandet till deras placering i isoleringscell i underrättelsetjänstens häkte.

12.3.2013

95.

VASEGHI Leyla (alias VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla)

Födelseort: Sari, provinsen Mazandaran (Iran)

Födelsedatum: 1352 (iranska hijra-kalendern), 1972 eller 1973 (gregorianska kalendern)

Kön: kvinna

Befattning: tidigare guvernör i Shahr-e Qods och ordförande i stadens säkerhetsråd

I egenskap av guvernör i Shahr-e Qods och ordförande för stadens säkerhetsråd september 2019–november 2021 gav Leyla Vaseghi polisen och andra väpnade styrkor order om att använda dödliga metoder under protesterna i november 2019, vilket ledde till att obeväpnade demonstranter och andra civilpersoner dödades eller skadades. I egenskap av guvernör i Shahr-e Qods och ordförande i stadens säkerhetsråd bär Leyla Vaseghi ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Iran.

12.4.2021”.

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/44

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/593

av den 1 mars 2022

om godkännande av eterisk kubeba-lagerolja som fodertillsats för vissa djurarter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10.2 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10.2 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt.

| (2) | Eterisk kubeba-lagerolja har godkänts utan tidsbegränsning som fodertillsats för alla djurarter i enlighet med direktiv 70/524/EEG. Tillsatsen infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Eterisk kubeba-lagerolja har godkänts utan tidsbegränsning som fodertillsats för alla djurarter i enlighet med direktiv 70/524/EEG. Tillsatsen infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | En ansökan om en ny utvärdering av eterisk kubeba-lagerolja som fodertillsats för alla djurarter har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning. |
| --- | --- |

(3)

En ansökan om en ny utvärdering av eterisk kubeba-lagerolja som fodertillsats för alla djurarter har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning.

| (4) | Sökanden begärde att tillsatsen skulle införas i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”aromämnen”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Sökanden begärde att tillsatsen skulle införas i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”aromämnen”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Sökanden begärde att eterisk kubeba-lagerolja skulle godkännas också för användning i dricksvatten. Förordning (EG) nr 1831/2003 medger emellertid inte godkännande av ”aromämnen” för användning i dricksvatten. Därför bör användningen av eterisk kubeba-lagerolja inte tillåtas i dricksvatten. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden begärde att eterisk kubeba-lagerolja skulle godkännas också för användning i dricksvatten. Förordning (EG) nr 1831/2003 medger emellertid inte godkännande av ”aromämnen” för användning i dricksvatten. Därför bör användningen av eterisk kubeba-lagerolja inte tillåtas i dricksvatten.

| (6) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 5 maj 2021 (3) att eterisk kubeba-lagerolja under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs eller konsumenters hälsa eller på miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att eterisk kubeba-lagerolja bör betraktas som irriterande för hud och ögon samt som hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 5 maj 2021 (3) att eterisk kubeba-lagerolja under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs eller konsumenters hälsa eller på miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att eterisk kubeba-lagerolja bör betraktas som irriterande för hud och ögon samt som hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen.

| (7) | Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att eterisk kubeba-lagerolja används i livsmedel som aromämne och dess funktion i stort sett är densamma i foder som i livsmedel. Därför krävs ingen ytterligare dokumentation om effektiviteten. Livsmedelsmyndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(7)

Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att eterisk kubeba-lagerolja används i livsmedel som aromämne och dess funktion i stort sett är densamma i foder som i livsmedel. Därför krävs ingen ytterligare dokumentation om effektiviteten. Livsmedelsmyndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (8) | Bedömningen av eterisk kubeba-lagerolja visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Bedömningen av eterisk kubeba-lagerolja visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (9) | Det bör fastställas vissa villkor för att möjliggöra bättre kontroll. Framför allt bör en rekommenderad halt anges på etiketten till fodertillsatsen. Om halten överskrids bör viss information anges på etiketten till förblandningar. |
| --- | --- |

(9)

Det bör fastställas vissa villkor för att möjliggöra bättre kontroll. Framför allt bör en rekommenderad halt anges på etiketten till fodertillsatsen. Om halten överskrids bör viss information anges på etiketten till förblandningar.

| (10) | Det faktum att eterisk kubeba-lagerolja inte får användas som aromämne i dricksvatten utesluter inte användning i foderblandningar som administreras via vatten. |
| --- | --- |

(10)

Det faktum att eterisk kubeba-lagerolja inte får användas som aromämne i dricksvatten utesluter inte användning i foderblandningar som administreras via vatten.

| (11) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av det berörda ämnet, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av det berörda ämnet, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande

Det ämne i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och den funktionella gruppen ”aromämnen” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Övergångsbestämmelser

1.   Det i bilaga I angivna ämnet och de förblandningar innehållande detta ämne som har framställts och märkts före den 2 november 2022 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 2 maj 2022 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

2.   Foderblandningar och foderråvaror innehållande det i bilagan angivna ämnet som har framställts och märkts före den 2 maj 2023 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 2 maj 2022 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts, om de är avsedda för livsmedelsproducerande djur.

3.   Foderblandningar och foderråvaror innehållande det i bilagan angivna ämnet som har framställts och märkts före den 2 maj 2024 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 2 maj 2022 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts, om de är avsedda för icke livsmedelsproducerande djur.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 mars 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (EGT L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):6, artikelnr 6623.

3

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: organoleptiska tillsatser. Funktionell grupp: aromämnen. |
| 2b491-eo | – | Eterisk kubeba-lagerolja | Tillsatsens sammansättning

  Eterisk olja som erhålls från frukterna av Litsea cubeba (Lour.) Pers.
  Flytande form

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Eterisk olja som erhålls genom ångdestillation av frukterna av Litsea cubeba (Lour.) Pers. enligt Europarådets definition (1)

  Geranial: 36–45 %
  Neral: 25–35 %
  Limonen: 9–15 %
  Linalool: 0,4–3 %
  Geraniol: 1–4 %
  CAS-nr: 68855-99-2
  Einecs-nr: 290-018-7
  Fema-nr: 3846
  CoE-nr: 491

  Analysmetod
   (2)

  Bestämning av den fytokemiska markören neral i fodertillsatsen eller i en blandning av aromämnen:






  — | Gaskromatografi-masspektrometri med låsning av retentionstiden (RTL-GC-MS). |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: organoleptiska tillsatser. Funktionell grupp: aromämnen.

2b491-eo

–

Eterisk kubeba-lagerolja

Tillsatsens sammansättning

Eterisk olja som erhålls från frukterna av Litsea cubeba (Lour.) Pers.

Flytande form

Beskrivning av den aktiva substansen

Eterisk olja som erhålls genom ångdestillation av frukterna av Litsea cubeba (Lour.) Pers. enligt Europarådets definition (1)

Geranial: 36–45 %

Neral: 25–35 %

Limonen: 9–15 %

Linalool: 0,4–3 %

Geraniol: 1–4 %

CAS-nr: 68855-99-2

Einecs-nr: 290-018-7

Fema-nr: 3846

CoE-nr: 491

Analysmetod
   (2)

Bestämning av den fytokemiska markören neral i fodertillsatsen eller i en blandning av aromämnen:

—

Gaskromatografi-masspektrometri med låsning av retentionstiden (RTL-GC-MS).

Slaktkycklingar

Värphöns

Slaktkalkoner

Slaktsvin

Smågrisar

Lakterande suggor

Kalvar

Mjölkkor

Slaktnöt

Får/getter

Hästar

Kaniner

Laxfiskar

Hundar

Katter

Akvariefiskar

–

–

–

| 1. | Tillsatsen ska användas i foder som förblandning. |
| --- | --- |

1.

Tillsatsen ska användas i foder som förblandning.

| 2. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |
| --- | --- |

2.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 3. | Ange följande på tillsatsens etikett:
  ”Rekommenderad högsta halt aktiv substans per kg helfoder med en vattenhalt på 12 %:






  — | Slaktkycklingar: 11 mg. |
| --- | --- | --- |

3.

Ange följande på tillsatsens etikett:

”Rekommenderad högsta halt aktiv substans per kg helfoder med en vattenhalt på 12 %:

—

Slaktkycklingar: 11 mg.

| — | Värphöns: 16 mg. |
| --- | --- |

—

Värphöns: 16 mg.

| — | Slaktkalkoner: 14 mg. |
| --- | --- |

—

Slaktkalkoner: 14 mg.

| — | Slaktsvin: 23 mg. |
| --- | --- |

—

Slaktsvin: 23 mg.

| — | Smågrisar: 19 mg. |
| --- | --- |

—

Smågrisar: 19 mg.

| — | Lakterande suggor: 28 mg. |
| --- | --- |

—

Lakterande suggor: 28 mg.

| — | Kalvar (mjölkersättning): 48 mg. |
| --- | --- |

—

Kalvar (mjölkersättning): 48 mg.

| — | Slaktnöt, får, getter och hästar: 43 mg. |
| --- | --- |

—

Slaktnöt, får, getter och hästar: 43 mg.

| — | Mjölkkor: 28 mg. |
| --- | --- |

—

Mjölkkor: 28 mg.

| — | Kaniner: 17 mg. |
| --- | --- |

—

Kaniner: 17 mg.

| — | Laxfiskar: 47 mg. |
| --- | --- |

—

Laxfiskar: 47 mg.

| — | Hundar: 50 mg. |
| --- | --- |

—

Hundar: 50 mg.

| — | Katter: 8,5 mg. |
| --- | --- |

—

Katter: 8,5 mg.

| — | Akvariefiskar: 125 mg.” |
| --- | --- |

—

Akvariefiskar: 125 mg.”

| 4. | Den funktionella gruppen, den aktiva substansens identifieringsnummer och namn samt tillsatt mängd aktiv substans ska anges på förblandningens etikett om den halt som anges på förblandningens etikett skulle resultera i att den halt som avses i punkt 3 överskrids. |
| --- | --- |

4.

Den funktionella gruppen, den aktiva substansens identifieringsnummer och namn samt tillsatt mängd aktiv substans ska anges på förblandningens etikett om den halt som anges på förblandningens etikett skulle resultera i att den halt som avses i punkt 3 överskrids.

| 5. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning, hudkontakt eller kontakt med ögonen. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

5.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning, hudkontakt eller kontakt med ögonen. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd.

2 maj 2032

---

(1)  
  ”Natural sources of flavourings - Report No. 2” (2007).

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/49 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/49

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/594

av den 8 april 2022

om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 av den 14 december 2005 om upprättande av en gemenskapsförteckning över alla lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen och om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, samt om upphävande av artikel 9 i direktiv 2004/36/EG (1), särskilt artikel 4.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 (2) fastställs en förteckning över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 (2) fastställs en förteckning över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen.

| (2) | Lufttrafikföretag som certifierats av ryska federala lufttransportmyndigheten (FATA) ingår inte i bilaga A eller B till förordning (EG) nr 474/2006, med undantag för lufttrafikföretaget SKOL Airline LLC som lades till i bilaga A genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2070 (3). |
| --- | --- |

(2)

Lufttrafikföretag som certifierats av ryska federala lufttransportmyndigheten (FATA) ingår inte i bilaga A eller B till förordning (EG) nr 474/2006, med undantag för lufttrafikföretaget SKOL Airline LLC som lades till i bilaga A genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2070 (3).

| (3) | Vissa av Europeiska unionens medlemsstater och Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (byrån) har, i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EG) nr 2111/2005, till kommissionen lämnat information som kan vara relevant i samband med en uppdatering av förteckningen. Även tredjeländer och internationella organisationer har lämnat relevant information. Vid fastställandet av huruvida det är lämpligt att uppdatera förteckningen har kommissionen tagit vederbörlig hänsyn till den information som lämnats. |
| --- | --- |

(3)

Vissa av Europeiska unionens medlemsstater och Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (byrån) har, i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EG) nr 2111/2005, till kommissionen lämnat information som kan vara relevant i samband med en uppdatering av förteckningen. Även tredjeländer och internationella organisationer har lämnat relevant information. Vid fastställandet av huruvida det är lämpligt att uppdatera förteckningen har kommissionen tagit vederbörlig hänsyn till den information som lämnats.

| (4) | I enlighet med det avtal vilket 1999 ingicks mellan Bermuda och Ryssland beträffande genomförandet av artikel 83a i konventionen angående internationell civil luftfart, undertecknad i Chicago den 7 december 1944 (Chicagokonventionen) vad gäller luftfartyg i Bermudas register som används av lufttrafikföretag som certifierats av FATA, vilket avser överföring av tillsynsfunktioner och skyldigheter enligt bilagorna 1, 2 och 6 till Chicagokonventionen, meddelade Bermuda Civil Aviation Authority (BCAA) den 14 mars 2022, genom det allmänna meddelandet GEN-01-2022 till FATA, att luftvärdighetsbevisen för alla leasade luftfartyg som är registrerade i Bermuda och som används av lufttrafikföretag som certifierats av FATA skulle upphävas med verkan från och med den 12 mars 2022 kl. 23.59 UTC, på grundval av fastställandet att den fortsatta luftvärdigheten för dessa luftfartyg inte längre kan säkerställas. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med det avtal vilket 1999 ingicks mellan Bermuda och Ryssland beträffande genomförandet av artikel 83a i konventionen angående internationell civil luftfart, undertecknad i Chicago den 7 december 1944 (Chicagokonventionen) vad gäller luftfartyg i Bermudas register som används av lufttrafikföretag som certifierats av FATA, vilket avser överföring av tillsynsfunktioner och skyldigheter enligt bilagorna 1, 2 och 6 till Chicagokonventionen, meddelade Bermuda Civil Aviation Authority (BCAA) den 14 mars 2022, genom det allmänna meddelandet GEN-01-2022 till FATA, att luftvärdighetsbevisen för alla leasade luftfartyg som är registrerade i Bermuda och som används av lufttrafikföretag som certifierats av FATA skulle upphävas med verkan från och med den 12 mars 2022 kl. 23.59 UTC, på grundval av fastställandet att den fortsatta luftvärdigheten för dessa luftfartyg inte längre kan säkerställas.

| (5) | I enlighet med det avtal vilket 2002 ingicks mellan Irland och Ryssland beträffande genomförandet av artikel 83a i Chicagokonventionen vad gäller luftfartyg i det irländska registret som används av lufttrafikföretag som certifierats av FATA, vilket avser överföring av tillsynsfunktioner och skyldigheter enligt bilagorna 1, 2 och 6 till Chicagokonventionen, utfärdade Irish Aviation Authority (IAA) den 15 mars 2022 sitt meddelande Aeronautical Notice A.114, i vilket man förklarade att alla luftvärdighetsbevis för luftfartyg som används av luftfartyg som certifierats av FATA skulle upphöra att gälla med verkan från och med dagen för meddelandet, på grundval av fastställandet att den fortsatta luftvärdigheten för dessa luftfartyg inte längre kan säkerställas. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med det avtal vilket 2002 ingicks mellan Irland och Ryssland beträffande genomförandet av artikel 83a i Chicagokonventionen vad gäller luftfartyg i det irländska registret som används av lufttrafikföretag som certifierats av FATA, vilket avser överföring av tillsynsfunktioner och skyldigheter enligt bilagorna 1, 2 och 6 till Chicagokonventionen, utfärdade Irish Aviation Authority (IAA) den 15 mars 2022 sitt meddelande Aeronautical Notice A.114, i vilket man förklarade att alla luftvärdighetsbevis för luftfartyg som används av luftfartyg som certifierats av FATA skulle upphöra att gälla med verkan från och med dagen för meddelandet, på grundval av fastställandet att den fortsatta luftvärdigheten för dessa luftfartyg inte längre kan säkerställas.

| (6) | Trots dessa beslut av BCAA och IAA, i deras egenskap av behöriga myndigheter i registreringsstaterna, används fortfarande ett antal berörda luftfartyg av lufttrafikföretag som certifierats av FATA, för flygningar både inom Ryssland och till vissa andra tredjeländer. Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) påminde i sitt elektroniska nyhetsbrev 2022/12 av den 11 mars 2022 om att sådana handlingar utgjorde en direkt överträdelse av artiklarna 29 och 31 i Chicagokonventionen. Enligt det elektroniska nyhetsbrevet borde FATA, i egenskap av myndighet med ansvar för att säkerställa att ryska certifierade lufttrafikföretag uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer, inte ha tillåtit sådan verksamhet. Vidare har de lufttrafikföretag som certifierats av FATA och som utför sådana flygningar med de luftfartyg som avses i skälen 4 och 5 medvetet gjort detta i strid med relevanta internationella säkerhetsnormer, särskilt Icao bilaga 6, del I, kapitel 5, standard 5.2.3, där det anges att ett flygplan ska användas i enlighet med villkoren i luftvärdighetsbeviset och inom de godkända operativa begränsningar som anges i dess flyghandbok, och under förutsättning att ett sådant luftvärdighetsbevis utfärdas av registreringsstaten. |
| --- | --- |

(6)

Trots dessa beslut av BCAA och IAA, i deras egenskap av behöriga myndigheter i registreringsstaterna, används fortfarande ett antal berörda luftfartyg av lufttrafikföretag som certifierats av FATA, för flygningar både inom Ryssland och till vissa andra tredjeländer. Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) påminde i sitt elektroniska nyhetsbrev 2022/12 av den 11 mars 2022 om att sådana handlingar utgjorde en direkt överträdelse av artiklarna 29 och 31 i Chicagokonventionen. Enligt det elektroniska nyhetsbrevet borde FATA, i egenskap av myndighet med ansvar för att säkerställa att ryska certifierade lufttrafikföretag uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer, inte ha tillåtit sådan verksamhet. Vidare har de lufttrafikföretag som certifierats av FATA och som utför sådana flygningar med de luftfartyg som avses i skälen 4 och 5 medvetet gjort detta i strid med relevanta internationella säkerhetsnormer, särskilt Icao bilaga 6, del I, kapitel 5, standard 5.2.3, där det anges att ett flygplan ska användas i enlighet med villkoren i luftvärdighetsbeviset och inom de godkända operativa begränsningar som anges i dess flyghandbok, och under förutsättning att ett sådant luftvärdighetsbevis utfärdas av registreringsstaten.

| (7) | Dessutom har ett stort antal av dessa luftfartyg registrerats i Rysslands luftfartygsregister utan ägarnas samtycke och utan efterföljande säkerhetsrelaterat samarbete med vare sig BCAA eller IAA. Såsom också anges i Icaos elektroniska nyhetsbrev, till vilket det hänvisas i skäl 6, strider sådana handlingar mot artiklarna 17 och 18 i Chicagokonventionen. |
| --- | --- |

(7)

Dessutom har ett stort antal av dessa luftfartyg registrerats i Rysslands luftfartygsregister utan ägarnas samtycke och utan efterföljande säkerhetsrelaterat samarbete med vare sig BCAA eller IAA. Såsom också anges i Icaos elektroniska nyhetsbrev, till vilket det hänvisas i skäl 6, strider sådana handlingar mot artiklarna 17 och 18 i Chicagokonventionen.

| (8) | Den 18 mars 2022 offentliggjorde Icao sin skrivelse AN 3/1.1-22/41, i vilken Icao påminner alla avtalsslutande stater i Chicagokonventionen om det ansvar och de skyldigheter som följer av konventionen och dess bilagor när det gäller adekvat utförande av säkerhetstillsyn. |
| --- | --- |

(8)

Den 18 mars 2022 offentliggjorde Icao sin skrivelse AN 3/1.1-22/41, i vilken Icao påminner alla avtalsslutande stater i Chicagokonventionen om det ansvar och de skyldigheter som följer av konventionen och dess bilagor när det gäller adekvat utförande av säkerhetstillsyn.

| (9) | Den 18 mars 2022 meddelade Ryssland Bermuda att man tillfälligt upphävde artikel 83a i avtalet, som det hänvisas till i skäl 4, med omedelbar verkan. Detta ledde till att allt tillsynsansvar som tidigare överförts till Ryssland enligt det avtalet återgick till Bermuda som registreringsstat, i enlighet med relevanta internationella säkerhetsnormer för civil luftfart. |
| --- | --- |

(9)

Den 18 mars 2022 meddelade Ryssland Bermuda att man tillfälligt upphävde artikel 83a i avtalet, som det hänvisas till i skäl 4, med omedelbar verkan. Detta ledde till att allt tillsynsansvar som tidigare överförts till Ryssland enligt det avtalet återgick till Bermuda som registreringsstat, i enlighet med relevanta internationella säkerhetsnormer för civil luftfart.

| (10) | FATA har i strid med de tillämpliga internationella säkerhetsnormerna för civil luftfart behållit det överförda tillsynsansvar som avses i skälen 4 och 5 och har, utan samordning med Bermuda och Irland som registreringsstater, övertagit de tillsynsfunktioner och skyldigheter som anges i bilaga 8 till Chicagokonventionen. Det finns inga kontrollerbara bevis för att dra slutsatsen att FATA skulle ha utvecklat den kapacitet för säkerhetstillsyn som krävs för att på ett adekvat sätt utöva ett sådant utökat tillsynsansvar med så kort varsel och över ett så stort antal luftfartyg. |
| --- | --- |

(10)

FATA har i strid med de tillämpliga internationella säkerhetsnormerna för civil luftfart behållit det överförda tillsynsansvar som avses i skälen 4 och 5 och har, utan samordning med Bermuda och Irland som registreringsstater, övertagit de tillsynsfunktioner och skyldigheter som anges i bilaga 8 till Chicagokonventionen. Det finns inga kontrollerbara bevis för att dra slutsatsen att FATA skulle ha utvecklat den kapacitet för säkerhetstillsyn som krävs för att på ett adekvat sätt utöva ett sådant utökat tillsynsansvar med så kort varsel och över ett så stort antal luftfartyg.

| (11) | Den 21 mars 2022 underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 473/2006 (4), FATA om sin allvarliga oro över situationen rörande säkerhetstillsynen av luftfarten i Ryssland och om de grundläggande fakta och överväganden som skulle kunna ligga till grund för ett beslut om att belägga lufttrafikföretag som certifierats av FATA med verksamhetsförbud inom unionen. |
| --- | --- |

(11)

Den 21 mars 2022 underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 473/2006 (4), FATA om sin allvarliga oro över situationen rörande säkerhetstillsynen av luftfarten i Ryssland och om de grundläggande fakta och överväganden som skulle kunna ligga till grund för ett beslut om att belägga lufttrafikföretag som certifierats av FATA med verksamhetsförbud inom unionen.

| (12) | Kommissionen gav FATA tillfälle att inkomma med skriftliga synpunkter och att den 5 april 2022 lämna en muntlig redogörelse inför kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté. FATA ombads att senast den 1 april 2022 ange om man avser att utnyttja sin rätt till försvar och ville inställa sig inför EU:s flygsäkerhetskommitté. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen gav FATA tillfälle att inkomma med skriftliga synpunkter och att den 5 april 2022 lämna en muntlig redogörelse inför kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté. FATA ombads att senast den 1 april 2022 ange om man avser att utnyttja sin rätt till försvar och ville inställa sig inför EU:s flygsäkerhetskommitté.

| (13) | Den 21 mars 2022 informerade kommissionen EU:s flygsäkerhetskommitté om de pågående gemensamma samråden med FATA, inom ramen för förordning (EG) nr 2111/2005 och kommissionens förordning (EG) nr 473/2006. |
| --- | --- |

(13)

Den 21 mars 2022 informerade kommissionen EU:s flygsäkerhetskommitté om de pågående gemensamma samråden med FATA, inom ramen för förordning (EG) nr 2111/2005 och kommissionens förordning (EG) nr 473/2006.

| (14) | Den 31 mars 2022 meddelade FATA i en skrivelse till kommissionen att man avvisar påståendena rörande säkerheten hos lufttrafikföretag som certifierats av FATA och att man anser att FATA till fullo uppfyller de skyldigheter som åligger Icaos avtalsslutande stater. FATA lade dock inte fram några bevis eller någon information till stöd för sina påståenden och visade inte hur FATA fullgör sitt ansvar för de tillsynsfunktioner och skyldigheter som anges i bilaga 8 till Chicagokonventionen, särskilt när det gäller de lufttrafikföretag som använder de luftfartyg som avses i skälen 4 och 5. |
| --- | --- |

(14)

Den 31 mars 2022 meddelade FATA i en skrivelse till kommissionen att man avvisar påståendena rörande säkerheten hos lufttrafikföretag som certifierats av FATA och att man anser att FATA till fullo uppfyller de skyldigheter som åligger Icaos avtalsslutande stater. FATA lade dock inte fram några bevis eller någon information till stöd för sina påståenden och visade inte hur FATA fullgör sitt ansvar för de tillsynsfunktioner och skyldigheter som anges i bilaga 8 till Chicagokonventionen, särskilt när det gäller de lufttrafikföretag som använder de luftfartyg som avses i skälen 4 och 5.

| (15) | Den 1 april 2022 noterade kommissionen att FATA inte hade angett sin avsikt att utnyttja sin rätt till försvar i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005, vilket hade begärts i den skrivelse från kommissionen som översändes till Fata den 21 mars 2022. |
| --- | --- |

(15)

Den 1 april 2022 noterade kommissionen att FATA inte hade angett sin avsikt att utnyttja sin rätt till försvar i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005, vilket hade begärts i den skrivelse från kommissionen som översändes till Fata den 21 mars 2022.

| (16) | Den 5 april 2022 sammanträdde EU:s flygsäkerhetskommitté för att diskutera säkerheten hos de lufttrafikföretag som certifierats av FATA samt FATA:s förmåga att uppfylla internationella säkerhetsnormer för luftfart. EU:s flygsäkerhetskommitté noterade de överträdelser av Chicagokonventionen som avses i skälen 6 och 7 samt den överträdelse av de tillämpliga internationella säkerhetsnormer för civil luftfart som avses i skäl 10. Rådet noterade också att det inte fanns någon vilja att samarbeta med kommissionen och EU:s medlemsstater när det gäller FATA:s kapacitet och de lufttrafikföretag som FATA har certifierat för att säkerställa fortsatt luftvärdighet och driftsäkerhet för lufttrafikföretagens flotta, inbegripet de luftfartyg som avses i skälen 4 och 5. |
| --- | --- |

(16)

Den 5 april 2022 sammanträdde EU:s flygsäkerhetskommitté för att diskutera säkerheten hos de lufttrafikföretag som certifierats av FATA samt FATA:s förmåga att uppfylla internationella säkerhetsnormer för luftfart. EU:s flygsäkerhetskommitté noterade de överträdelser av Chicagokonventionen som avses i skälen 6 och 7 samt den överträdelse av de tillämpliga internationella säkerhetsnormer för civil luftfart som avses i skäl 10. Rådet noterade också att det inte fanns någon vilja att samarbeta med kommissionen och EU:s medlemsstater när det gäller FATA:s kapacitet och de lufttrafikföretag som FATA har certifierat för att säkerställa fortsatt luftvärdighet och driftsäkerhet för lufttrafikföretagens flotta, inbegripet de luftfartyg som avses i skälen 4 och 5.

| (17) | Dessutom togs hänsyn till konsekvenserna av de restriktiva åtgärder som följer av rådets förordning (EU) 2022/328 (5) om ändring av förordning (EU) nr 833/2014, särskilt de operativa konsekvenserna på kort sikt av att endast ha begränsad tillgång till uppdateringar av navigationsdatabaser och databaser för terrängvarningssystem, dvs. en allvarligt försämrad förmåga till säker navigation hos luftfartyg som används av lufttrafikföretag som certifierats av FATA. |
| --- | --- |

(17)

Dessutom togs hänsyn till konsekvenserna av de restriktiva åtgärder som följer av rådets förordning (EU) 2022/328 (5) om ändring av förordning (EU) nr 833/2014, särskilt de operativa konsekvenserna på kort sikt av att endast ha begränsad tillgång till uppdateringar av navigationsdatabaser och databaser för terrängvarningssystem, dvs. en allvarligt försämrad förmåga till säker navigation hos luftfartyg som används av lufttrafikföretag som certifierats av FATA.

| (18) | Det noterades att det tekniska stödet till lufttrafikföretag som certifierats av FATA blivit begränsat till följd av de tillämpliga restriktiva åtgärderna. Dessutom kommer bristen på detta tekniska stöd, i kombination med den ökade övervakningsverksamheten till följd av det stora antalet nya flygplan som lagts till i det ryska registret, att öka FATA:s arbetsbörda och behov av expertis, vilket sannolikt inte kommer att kunna uppnås omedelbart med tanke på dels villkoren i artikel 83a enligt vilka sådan verksamhet hittills har utförts i Ryssland, dels konsekvenserna av de tillämpliga restriktiva åtgärderna. |
| --- | --- |

(18)

Det noterades att det tekniska stödet till lufttrafikföretag som certifierats av FATA blivit begränsat till följd av de tillämpliga restriktiva åtgärderna. Dessutom kommer bristen på detta tekniska stöd, i kombination med den ökade övervakningsverksamheten till följd av det stora antalet nya flygplan som lagts till i det ryska registret, att öka FATA:s arbetsbörda och behov av expertis, vilket sannolikt inte kommer att kunna uppnås omedelbart med tanke på dels villkoren i artikel 83a enligt vilka sådan verksamhet hittills har utförts i Ryssland, dels konsekvenserna av de tillämpliga restriktiva åtgärderna.

| (19) | Mot bakgrund av ovannämnda överträdelser och den bristande viljan att samarbeta med kommissionen och EU:s medlemsstater med avseende på de specifika frågor och farhågor som kommissionen tog upp i sin skrivelse av den 21 mars 2022, drog kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté slutsatsen, i enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005, särskilt det tredje kriteriet, att det inte finns några bevis för att FATA kan fullgöra sina skyldigheter enligt Chicagokonventionen och standarderna i bilagorna till denna när det gäller de lufttrafikföretag som certifierats av FATA som bedriver trafik med luftfartyg som avses i skälen 4 och 5. |
| --- | --- |

(19)

Mot bakgrund av ovannämnda överträdelser och den bristande viljan att samarbeta med kommissionen och EU:s medlemsstater med avseende på de specifika frågor och farhågor som kommissionen tog upp i sin skrivelse av den 21 mars 2022, drog kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté slutsatsen, i enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005, särskilt det tredje kriteriet, att det inte finns några bevis för att FATA kan fullgöra sina skyldigheter enligt Chicagokonventionen och standarderna i bilagorna till denna när det gäller de lufttrafikföretag som certifierats av FATA som bedriver trafik med luftfartyg som avses i skälen 4 och 5.

| (20) | Vidare, i enlighet med de gemensamma kriterier som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005, särskilt det första kriteriet, har de lufttrafikföretag som certifierats av FATA som har använt ett eller flera av de luftfartyg som nämns i skälen 4 och 5 visat allvarliga säkerhetsbrister genom att tillåta att flygverksamhet sker i strid med relevanta internationella säkerhetsnormer för kommersiell lufttransport. |
| --- | --- |

(20)

Vidare, i enlighet med de gemensamma kriterier som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005, särskilt det första kriteriet, har de lufttrafikföretag som certifierats av FATA som har använt ett eller flera av de luftfartyg som nämns i skälen 4 och 5 visat allvarliga säkerhetsbrister genom att tillåta att flygverksamhet sker i strid med relevanta internationella säkerhetsnormer för kommersiell lufttransport.

| (21) | I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen att den förteckning över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen, som upprättas i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006, bör ändras så att alla lufttrafikföretag som är certifierade i Ryssland och bedriver trafik med de luftfartyg som avses i skäl 4 och 5 tas upp i förteckningen. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen att den förteckning över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen, som upprättas i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006, bör ändras så att alla lufttrafikföretag som är certifierade i Ryssland och bedriver trafik med de luftfartyg som avses i skäl 4 och 5 tas upp i förteckningen.

| (22) | Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som certifierats av FATA uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 (6). |
| --- | --- |

(22)

Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som certifierats av FATA uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 (6).

| (23) | Situationen när det gäller FATA:s förmåga och kapacitet att fullgöra sin roll och sitt ansvar när det gäller övervakningen av dess luftfartsindustri, liksom alla lufttrafikföretag som är certifierade i Ryssland, särskilt de lufttrafikföretag som bedriver trafik med luftfartyg som avses i skälen 4 och 5, kommer att övervakas noga, bli föremål för ytterligare granskning av kommissionen, biträdd av byrån, för att ses över vid nästa möten i EU:s flygsäkerhetskommitté. |
| --- | --- |

(23)

Situationen när det gäller FATA:s förmåga och kapacitet att fullgöra sin roll och sitt ansvar när det gäller övervakningen av dess luftfartsindustri, liksom alla lufttrafikföretag som är certifierade i Ryssland, särskilt de lufttrafikföretag som bedriver trafik med luftfartyg som avses i skälen 4 och 5, kommer att övervakas noga, bli föremål för ytterligare granskning av kommissionen, biträdd av byrån, för att ses över vid nästa möten i EU:s flygsäkerhetskommitté.

| (24) | Förordning (EG) nr 474/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(24)

Förordning (EG) nr 474/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (25) | I artiklarna 5 och 6 i förordning (EG) nr 2111/2005 betonas behovet av att beslut av brådskande karaktär vid behov måste kunna fattas skyndsamt med tanke på säkerhetsaspekterna. För att skydda både känslig information och resenärerna är det därför av yttersta vikt att beslut om att uppdatera förteckningen över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller restriktioner inom unionen offentliggörs och träder i kraft omedelbart efter det att de antagits. |
| --- | --- |

(25)

I artiklarna 5 och 6 i förordning (EG) nr 2111/2005 betonas behovet av att beslut av brådskande karaktär vid behov måste kunna fattas skyndsamt med tanke på säkerhetsaspekterna. För att skydda både känslig information och resenärerna är det därför av yttersta vikt att beslut om att uppdatera förteckningen över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller restriktioner inom unionen offentliggörs och träder i kraft omedelbart efter det att de antagits.

| (26) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från EU:s flygsäkerhetskommitté, som inrättades genom artikel 15 i förordning (EG) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(26)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från EU:s flygsäkerhetskommitté, som inrättades genom artikel 15 i förordning (EG) nr 2111/2005.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 474/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga A ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

1.

Bilaga A ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen.

| 2. | Bilaga B ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga B ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Adina VĂLEAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 344, 27.12.2005, s. 15.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 av den 22 mars 2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (EUT L 84, 23.3.2006, s. 14).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2070 av den 25 november 2021 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen (EUT L 421, 26.11.2021, s. 31).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 473/2006 av den 22 mars 2006 om genomförandebestämmelser för gemenskapsförteckningen enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (EUT L 84, 23.3.2006, s. 8).

4

(5)  Rådets förordning (EU) 2022/328 av den 25 februari 2022 om ändring av förordning (EU) nr 833/2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina (EUT L 49, 25.2.2022, s. 1).

5

(6)  Kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 av den 5 oktober 2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (EUT L 296, 25.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA I

”BILAGA A

FÖRTECKNING ÖVER DE LUFTTRAFIKFÖRETAG SOM HAR BELAGTS MED VERKSAMHETSFÖRBUD I UNIONEN, SAMT UNDANTAG
   (1)

| Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt drifttillståndet (AOC) (plus eventuellt avvikande firmanamn) | Nummer på drifttillstånd (AOC) eller operativ licens | Icaos treställiga bokstavskod | Operatörens administrerande stat |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Surinam |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Iran |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irak |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10-12/05 | MEV | Nigeria |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabwe |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Afghanistans tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Afghanistan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afghanistan |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afghanistan |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Angolas tillsynsmyndigheter, med undantag av TAAG Angola Airlines och Heli Malongo, inbegripet | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | Okänd | Angola |
| AIR JET | AO-006/11-08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Okänd | Angola |
| HELIANG | AO 007/11–08/18 YYY | Okänd | Angola |
| SJL | AO-014/13–08/18YYY | Okänd | Angola |
| SONAIR | AO-002/11–08/17 SOR | SOR | Angola |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Armeniens tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Armenien |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armenien |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armenien |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armenien |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Armenien |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armenien |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armenien |
| SKYBALL | AM AOC 073 | Inte tillgänglig | Armenien |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Kongos tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Kongo |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Kongo |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Kongo |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Kongo |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Kongo |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Okänd | Kongo |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Demokratiska republiken Kongos tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Okänd | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Okänd | Demokratiska republiken Kongo |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Okänd | Demokratiska republiken Kongo |
| COMPAGNIE AFRICAINE D'AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Okänd | Demokratiska republiken Kongo |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Okänd | Demokratiska republiken Kongo |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Okänd | Demokratiska republiken Kongo |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Okänd | Demokratiska republiken Kongo |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Okänd | Demokratiska republiken Kongo |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Okänd | Demokratiska republiken Kongo |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Okänd | Demokratiska republiken Kongo (RDC) |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Djiboutis tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Djibouti |
| DAALLO AIRLINES | Okänd | DAO | Djibouti |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Ekvatorialguineas tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Ekvatorialguinea |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ekvatorialguinea |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Okänd | Ekvatorialguinea |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Eritreas tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Eritrea |
| ERITREAN AIRLINES | AOC 004 | ERT | Eritrea |
| NASAIR ERITREA | AOC 005 | NAS | Eritrea |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Kirgizistans tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Kirgizistan |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kirgizistan |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | Okänd | Kirgizistan |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgizistan |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgizistan |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kirgizistan |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kirgizistan |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kirgizistan |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kirgizistan |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kirgizistan |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgizistan |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Liberias tillsynsmyndigheter. | | | Liberia |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Libyens tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Libyen |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Libyen |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Libyen |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Okänd | Libyen |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Libyen |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Libyen |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Libyen |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Libyen |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Libyen |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Libyen |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Libyen |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Nepals tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Nepal |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Okänd | Nepal |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Okänd | Nepal |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepal |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Okänd | Nepal |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Okänd | Nepal |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Okänd | Nepal |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepal |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Okänd | Nepal |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Okänd | Nepal |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Okänd | Nepal |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Okänd | Nepal |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Okänd | Nepal |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepal |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Okänd | Nepal |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepal |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Okänd | Nepal |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepal |
| SITA AIR | 033/2000 | Okänd | Nepal |
| TARA AIR | 053/2009 | Okänd | Nepal |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepal |
| Följande lufttrafikföretag som certifierats av Rysslands tillsynsmyndigheter: | | | Ryssland |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Ryssland |
| AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD | 458 | TUP | Ryssland |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY AIR COMPANY "YAKUTIA" | 464 | SYL | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY ”RUSJET” | 498 | RSJ | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY ”UVT AERO” | 567 | UVT | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES | 31 | SBI | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES | 466 | AUL | Ryssland |
| JOINT-STOCK COMPANY ”IRAERO” AIRLINES | 480 | IAE | Ryssland |
| JOINT-STOCK COMPANY ”URAL AIRLINES” | 18 | SVR | Ryssland |
| JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY | 230 | DRU | Ryssland |
| JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES | 452 | TYA | Ryssland |
| JS AVIATION COMPANY ”RUSLINE” | 225 | RLU | Ryssland |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Ryssland |
| LLC "NORD WIND" | 516 | NWS | Ryssland |
| LLC ”AIRCOMPANY IKAR” | 36 | KAR | Ryssland |
| POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Ryssland |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY ”AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES” | 1 | AFL | Ryssland |
| ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SMD | Ryssland |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Ryssland |
| UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Ryssland |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av tillsynsmyndigheterna i São Tomé och Príncipe, inbegripet | | | São Tomé och Príncipe |
| AFRICA’S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | São Tomé och Príncipe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | São Tomé och Príncipe |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sierra Leones tillsynsmyndigheter | | | Sierra Leone |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sudans tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Sudan |
| ALFA AIRLINES | 54 | AAJ | Sudan |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudan |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudan |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudan |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudan |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudan |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudan |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudan |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudan |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudan |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudan |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudan |

Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt drifttillståndet (AOC) (plus eventuellt avvikande firmanamn)

Nummer på drifttillstånd (AOC) eller operativ licens

Icaos treställiga bokstavskod

Operatörens administrerande stat

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Surinam

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Iran

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irak

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10-12/05

MEV

Nigeria

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabwe

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Afghanistans tillsynsmyndigheter, inbegripet

Afghanistan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afghanistan

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afghanistan

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Angolas tillsynsmyndigheter, med undantag av TAAG Angola Airlines och Heli Malongo, inbegripet

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

Okänd

Angola

AIR JET

AO-006/11-08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Okänd

Angola

HELIANG

AO 007/11–08/18 YYY

Okänd

Angola

SJL

AO-014/13–08/18YYY

Okänd

Angola

SONAIR

AO-002/11–08/17 SOR

SOR

Angola

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Armeniens tillsynsmyndigheter, inbegripet

Armenien

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armenien

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armenien

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armenien

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Armenien

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armenien

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armenien

SKYBALL

AM AOC 073

Inte tillgänglig

Armenien

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Kongos tillsynsmyndigheter, inbegripet

Kongo

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Kongo

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Kongo

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Kongo

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Kongo

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Okänd

Kongo

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Demokratiska republiken Kongos tillsynsmyndigheter, inbegripet

Demokratiska republiken Kongo

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Okänd

Demokratiska republiken Kongo

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Okänd

Demokratiska republiken Kongo

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Okänd

Demokratiska republiken Kongo

COMPAGNIE AFRICAINE D'AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Okänd

Demokratiska republiken Kongo

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Okänd

Demokratiska republiken Kongo

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Okänd

Demokratiska republiken Kongo

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Okänd

Demokratiska republiken Kongo

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Okänd

Demokratiska republiken Kongo

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Okänd

Demokratiska republiken Kongo

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Okänd

Demokratiska republiken Kongo (RDC)

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Djiboutis tillsynsmyndigheter, inbegripet

Djibouti

DAALLO AIRLINES

Okänd

DAO

Djibouti

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Ekvatorialguineas tillsynsmyndigheter, inbegripet

Ekvatorialguinea

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ekvatorialguinea

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Okänd

Ekvatorialguinea

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Eritreas tillsynsmyndigheter, inbegripet

Eritrea

ERITREAN AIRLINES

AOC 004

ERT

Eritrea

NASAIR ERITREA

AOC 005

NAS

Eritrea

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Kirgizistans tillsynsmyndigheter, inbegripet

Kirgizistan

AEROSTAN

08

BSC

Kirgizistan

AIR COMPANY AIR KG

50

Okänd

Kirgizistan

AIR MANAS

17

MBB

Kirgizistan

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgizistan

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kirgizistan

HELI SKY

47

HAC

Kirgizistan

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kirgizistan

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kirgizistan

TEZ JET

46

TEZ

Kirgizistan

VALOR AIR

07

VAC

Kirgizistan

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Liberias tillsynsmyndigheter.

Liberia

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Libyens tillsynsmyndigheter, inbegripet

Libyen

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Libyen

AIR LIBYA

004/01

TLR

Libyen

AL MAHA AVIATION

030/18

Okänd

Libyen

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Libyen

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Libyen

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Libyen

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Libyen

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Libyen

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Libyen

PETRO AIR

025/08

PEO

Libyen

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Nepals tillsynsmyndigheter, inbegripet

Nepal

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Okänd

Nepal

ALTITUDE AIR

085/2016

Okänd

Nepal

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepal

FISHTAIL AIR

017/2001

Okänd

Nepal

SUMMIT AIR

064/2010

Okänd

Nepal

HELI EVEREST

086/2016

Okänd

Nepal

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepal

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Okänd

Nepal

MAKALU AIR

057A/2009

Okänd

Nepal

MANANG AIR PVT

082/2014

Okänd

Nepal

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Okänd

Nepal

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Okänd

Nepal

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepal

SAURYA AIRLINES

083/2014

Okänd

Nepal

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepal

SIMRIK AIR

034/2000

Okänd

Nepal

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepal

SITA AIR

033/2000

Okänd

Nepal

TARA AIR

053/2009

Okänd

Nepal

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepal

Följande lufttrafikföretag som certifierats av Rysslands tillsynsmyndigheter:

Ryssland

AURORA AIRLINES

486

SHU

Ryssland

AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD

458

TUP

Ryssland

IZHAVIA

479

IZA

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY AIR COMPANY "YAKUTIA"

464

SYL

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY ”RUSJET”

498

RSJ

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY ”UVT AERO”

567

UVT

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES

31

SBI

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES

466

AUL

Ryssland

JOINT-STOCK COMPANY ”IRAERO” AIRLINES

480

IAE

Ryssland

JOINT-STOCK COMPANY ”URAL AIRLINES”

18

SVR

Ryssland

JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY

230

DRU

Ryssland

JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES

452

TYA

Ryssland

JS AVIATION COMPANY ”RUSLINE”

225

RLU

Ryssland

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Ryssland

LLC "NORD WIND"

516

NWS

Ryssland

LLC ”AIRCOMPANY IKAR”

36

KAR

Ryssland

POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Ryssland

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY ”AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES”

1

AFL

Ryssland

ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY

2

SMD

Ryssland

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Ryssland

UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Ryssland

Alla lufttrafikföretag som certifierats av tillsynsmyndigheterna i São Tomé och Príncipe, inbegripet

São Tomé och Príncipe

AFRICA’S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

São Tomé och Príncipe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

São Tomé och Príncipe

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sierra Leones tillsynsmyndigheter

Sierra Leone

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sudans tillsynsmyndigheter, inbegripet

Sudan

ALFA AIRLINES

54

AAJ

Sudan

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudan

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudan

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudan

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudan

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudan

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudan

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudan

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudan

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudan

SUN AIR

51

SNR

Sudan

TARCO AIR

56

TRQ

Sudan

---

(1)  Lufttrafikföretag som förtecknas i bilaga A kan få tillstånd att utöva trafikrättigheter om de använder sig av luftfartyg som hyrts in med besättning (wet-lease) från ett lufttrafikföretag som inte omfattas av verksamhetsförbud, förutsatt att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda.

1

---

BILAGA II

”BILAGA B

FÖRTECKNING ÖVER LUFTTRAFIKFÖRETAG SOM ÄR BELAGDA MED DRIFTSRESTRIKTIONER I UNIONEN
   (1)

| Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt drifttillståndet (AOC) (och eventuellt avvikande firmanamn) | Drifttillståndsnummer (AOC) | Icaos treställiga bokstavskod | Operatörens administrerande stat | Typ av luftfartyg | Registreringsnummer och serienummer, om tillgängligt, för restriktionsbelagda luftfartyg | Registreringsstat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Iran | Alla luftfartyg av typen Fokker F100 och av typen Boeing B747. | Luftfartyg av typen Fokker F100, så som anges i drifttillståndet; luftfartyg av typen Boeing B747, så som anges i drifttillståndet. | Iran |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Nordkorea | Hela flottan förutom: 2 luftfartyg av typen TU-204. | Hela flottan förutom: P-632, P-633. | Nordkorea |

Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt drifttillståndet (AOC) (och eventuellt avvikande firmanamn)

Drifttillståndsnummer (AOC)

Icaos treställiga bokstavskod

Operatörens administrerande stat

Typ av luftfartyg

Registreringsnummer och serienummer, om tillgängligt, för restriktionsbelagda luftfartyg

Registreringsstat

IRAN AIR

FS100

IRA

Iran

Alla luftfartyg av typen Fokker F100 och av typen Boeing B747.

Luftfartyg av typen Fokker F100, så som anges i drifttillståndet; luftfartyg av typen Boeing B747, så som anges i drifttillståndet.

Iran

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Nordkorea

Hela flottan förutom: 2 luftfartyg av typen TU-204.

Hela flottan förutom: P-632, P-633.

Nordkorea

---

(1)  Lufttrafikföretag som förtecknas i bilaga B kan få tillstånd att utöva trafikrättigheter om de använder sig av luftfartyg som hyrts in med besättning (wet-lease) från ett lufttrafikföretag som inte omfattas av verksamhetsförbud, förutsatt att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda.

1

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/60 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/60

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/595

av den 11 april 2022

om ändring av vissa förordningar om restriktiva åtgärder och fastställande av en samlad förteckning för bilagorna till de förordningarna över kontaktuppgifterna till medlemsstaternas behöriga myndigheter och adresserna för anmälningar till Europeiska kommissionen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 215,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (1), särskilt artikel 7, rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter (2), särskilt artikel 7.1 b, rådets förordning (EG) nr 147/2003 av den 27 januari 2003 om vissa restriktiva åtgärder mot Somalia (3), särskilt artikel 6a, rådets förordning (EG) nr 1210/2003 av den 7 juli 2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak och om upphävande av förordning (EG) nr 2465/96 (4), särskilt artikel 11 c, rådets förordning (EG) nr 314/2004 av den 19 februari 2004 om vissa restriktiva åtgärder mot Zimbabwe (5), särskilt artikel 11 a, rådets förordning (EG) nr 1183/2005 av den 18 juli 2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo (6), särskilt artikel 9.6, rådets förordning (EG) nr 305/2006 av den 21 februari 2006 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer som misstänks för inblandning i mordet på Libanons före detta premiärminister Rafiq Hariri (7), särskilt artikel 8.1 b, rådets förordning (EG) nr 765/2006 av den 18 maj 2006 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Belarus och Belarus inblandning i Rysslands aggression mot Ukraina (8), särskilt artikel 8, rådets förordning (EG) nr 1412/2006 av den 25 september 2006 om vissa restriktiva åtgärder mot Libanon (9), särskilt artikel 5, rådets förordning (EU) nr 1284/2009 av den 22 december 2009 om införande av vissa specifika restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea, särskilt artikel 5, rådets förordning (EU) nr 1284/2009 av den 22 december 2009 om införande av vissa specifika restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea (10), särskilt artikel 15, rådets förordning (EU) nr 356/2010 av den 26 april 2010 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ mot bakgrund av situationen i Somalia (11), särskilt artikel 11, rådets förordning (EU) nr 101/2011 av den 4 februari 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ mot bakgrund av situationen i Tunisien (12), särskilt artikel 11, rådets förordning (EU) nr 359/2011 av den 12 april 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran (13), särskilt artikel 11, rådets förordning (EU) nr 753/2011 av den 1 augusti 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan (14), särskilt artikel 10, rådets förordning (EU) nr 36/2012 av den 18 januari 2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien och om upphävande av förordning (EU) nr 442/2011 (15), särskilt artikel 31, rådets förordning (EU) nr 267/2012 av den 23 mars 2012 om restriktiva åtgärder mot Iran och om upphävande av förordning (EU) nr 961/2010 (16), särskilt artikel 45, rådets förordning (EU) nr 377/2012 av den 3 maj 2012 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ som hotar freden, säkerheten eller stabiliteten i Republiken Guinea-Bissau (17), särskilt artikel 10, rådets förordning (EU) nr 401/2013 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Myanmar/Burma och om upphävande av förordning (EG) nr 194/2008 (18), särskilt artikel 7, rådets förordning (EU) nr 208/2014 av den 5 mars 2014 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Ukraina (19), särskilt artikel 13, rådets förordning (EU) nr 224/2014 av den 10 mars 2014 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Centralafrikanska republiken (20), särskilt artikel 16, rådets förordning (EU) nr 269/2014 av den 17 mars 2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende (21), särskilt artikel 13, rådets förordning (EU) nr 747/2014 av den 10 juli 2014 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Sudan och om upphävande av förordningarna (EG) nr 131/2004 och (EG) nr 1184/2005 (22), särskilt artikel 14, rådets förordning (EU) nr 833/2014 av den 31 juli 2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina (23), särskilt artikel 7, rådets förordning (EU) nr 1352/2014 av den 18 december 2014 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Jemen (24), särskilt artikel 14, rådets förordning (EU) 2015/735 av den 7 maj 2015 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Sydsudan och om upphävande av förordning (EU) nr 748/2014 (25), särskilt artikel 19, rådets förordning (EU) 2015/1755 av den 1 oktober 2015 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi (26), särskilt artikel 12, rådets förordning (EU) 2016/44 av den 18 januari 2016 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen och om upphävande av förordning (EU) nr 204/2011 (27), särskilt artikel 20a, rådets förordning (EU) 2016/1686 av den 20 september 2016 om införande av ytterligare restriktiva åtgärder mot Isil (Daish) och al-Qaida samt fysiska och juridiska personer, enheter eller organ som har samröre med dem (28), särskilt artikel 17, rådets förordning (EU) 2017/1509 av den 30 augusti 2017 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och om upphävande av förordning (EG) nr 329/2007 (29), särskilt artikel 46a, rådets förordning (EU) 2017/1770 av den 28 september 2017 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Mali (30), särskilt artikel 12.7, rådets förordning (EU) 2017/2063 av den 13 november 2017 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Venezuela (31), särskilt artikel 17.5, rådets förordning (EU) 2018/1542 av den 15 oktober 2018 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen, särskilt artikel 12.5 (32), rådets förordning (EU) 2019/796 av den 17 maj 2019 om restriktiva åtgärder mot cyberattacker som hotar unionen eller dess medlemsstater (33), särskilt artikel 13.5, rådets förordning (EU) 2019/1890 av den 11 november 2019 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Turkiets olagliga borrningsverksamhet i östra Medelhavet (34), särskilt artikel 12.5, rådets förordning (EU) 2020/1998 av den 7 december 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna (35), särskilt artikel 14.5, rådets förordning (EU) 2021/1275 av den 30 juli 2021 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libanon (36), särskilt artikel 13.5, rådets förordning (EU) 2022/263 av den 23 februari 2022 om restriktiva åtgärder med anledning av erkännandet av de icke-regeringskontrollerade områdena i länen Donetsk och Luhansk i Ukraina och beordrandet av ryska väpnade styrkor in i de områdena (37), särskilt artikel 12, och

av följande skäl:

| (1) | För att harmonisera och uppdatera kontaktuppgifterna för medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med vissa förordningar om restriktiva åtgärder fastställs i denna förordning en samlad förteckning med kontaktuppgifter till medlemsstaternas behöriga myndigheter och adressen för anmälningar till kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

För att harmonisera och uppdatera kontaktuppgifterna för medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med vissa förordningar om restriktiva åtgärder fastställs i denna förordning en samlad förteckning med kontaktuppgifter till medlemsstaternas behöriga myndigheter och adressen för anmälningar till kommissionen.

| (2) | Den samlade förteckning med kontaktuppgifter till medlemsstaternas behöriga myndigheter och adressen för anmälningar till kommissionen som fastställs i denna förordning ersätter de särskilda förteckningar som anges i rådets förordning (EG) nr 2580/2001, rådets förordning (EG) nr 881/2002, rådets förordning (EG) nr 147/2003, rådets förordning (EG) nr 1210/2003, rådets förordning (EG) nr 314/2004, rådets förordning (EG) nr 1183/2005, rådets förordning (EG) nr 305/2006, rådets förordning (EG) nr 765/2006, rådets förordning (EG) nr 1412/2006, rådets förordning (EU) nr 1284/2009, rådets förordning (EU) nr 356/2010, rådets förordning (EU) nr 101/2011, rådets förordning (EU) nr 359/2011, rådets förordning (EU) nr 753/2011, rådets förordning (EU) nr 36/2012, rådets förordning (EU) nr 267/2012, rådets förordning (EU) nr 377/2012, rådets förordning (EU) nr 401/2013, rådets förordning (EU) nr 208/2014, rådets förordning (EU) nr 224/2014, rådets förordning (EU) nr 269/2014, rådets förordning (EU) nr 747/2014, rådets förordning (EU) nr 833/2014, rådets förordning (EU) nr 1352/2014, rådets förordning (EU) 2015/735, rådets förordning (EU) 2015/1755, rådets förordning (EU) 2016/44, rådets förordning (EU) 2016/1686, rådets förordning (EU) 2017/1509, rådets förordning (EU) 2017/1770, rådets förordning (EU) 2017/2063, rådets förordning (EU) 2018/1542, rådets förordning (EU) 2019/796, rådets förordning (EU) 2019/1890, rådets förordning (EU) 2020/1998, rådets förordning (EU) 2021/1275 och rådets förordning (EU) 2022/263, och de förordningarna bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den samlade förteckning med kontaktuppgifter till medlemsstaternas behöriga myndigheter och adressen för anmälningar till kommissionen som fastställs i denna förordning ersätter de särskilda förteckningar som anges i rådets förordning (EG) nr 2580/2001, rådets förordning (EG) nr 881/2002, rådets förordning (EG) nr 147/2003, rådets förordning (EG) nr 1210/2003, rådets förordning (EG) nr 314/2004, rådets förordning (EG) nr 1183/2005, rådets förordning (EG) nr 305/2006, rådets förordning (EG) nr 765/2006, rådets förordning (EG) nr 1412/2006, rådets förordning (EU) nr 1284/2009, rådets förordning (EU) nr 356/2010, rådets förordning (EU) nr 101/2011, rådets förordning (EU) nr 359/2011, rådets förordning (EU) nr 753/2011, rådets förordning (EU) nr 36/2012, rådets förordning (EU) nr 267/2012, rådets förordning (EU) nr 377/2012, rådets förordning (EU) nr 401/2013, rådets förordning (EU) nr 208/2014, rådets förordning (EU) nr 224/2014, rådets förordning (EU) nr 269/2014, rådets förordning (EU) nr 747/2014, rådets förordning (EU) nr 833/2014, rådets förordning (EU) nr 1352/2014, rådets förordning (EU) 2015/735, rådets förordning (EU) 2015/1755, rådets förordning (EU) 2016/44, rådets förordning (EU) 2016/1686, rådets förordning (EU) 2017/1509, rådets förordning (EU) 2017/1770, rådets förordning (EU) 2017/2063, rådets förordning (EU) 2018/1542, rådets förordning (EU) 2019/796, rådets förordning (EU) 2019/1890, rådets förordning (EU) 2020/1998, rådets förordning (EU) 2021/1275 och rådets förordning (EU) 2022/263, och de förordningarna bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till rådets förordning (EG) nr 2580/2001 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Bilaga II till rådets förordning (EG) nr 881/2002 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 3

Bilaga I till rådets förordning (EG) nr 147/2003 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 4

Bilaga V till rådets förordning (EG) nr 1210/2003 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 5

Bilaga II till rådets förordning (EG) nr 314/2004 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 6

Bilaga II till rådets förordning (EG) nr 1183/2005 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 7

Bilaga II till rådets förordning (EG) nr 305/2006 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 8

Bilaga II till rådets förordning (EG) nr 765/2006 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 9

Bilagan till rådets förordning (EG) nr 1412/2006 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 10

Bilaga III till rådets förordning (EU) nr 1284/2009 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 11

Bilaga II till rådets förordning (EU) nr 356/2010 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 12

Bilaga II till rådets förordning (EU) nr 101/2011 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 13

Bilaga II till rådets förordning (EU) nr 359/2011 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 14

Bilaga II till rådets förordning (EU) nr 753/2011 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 15

Bilaga III till rådets förordning (EU) nr 36/2012 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 16

Bilaga X till rådets förordning (EU) nr 267/2012 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 17

Bilaga II till rådets förordning (EU) nr 377/2012 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 18

Bilaga II till rådets förordning (EU) nr 401/2013 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 19

Bilaga II till rådets förordning (EU) nr 208/2014 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 20

Bilaga II till rådets förordning (EU) nr 224/2014 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 21

Bilaga II till rådets förordning (EU) nr 269/2014 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 22

Bilaga II till rådets förordning (EU) nr 747/2014 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 23

Bilaga I till rådets förordning (EU) nr 833/2014 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 24

Bilaga II till rådets förordning (EU) nr 1352/2014 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 25

Bilaga III till rådets förordning (EU) 2015/735 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 26

Bilaga II till rådets förordning (EU) 2015/1755 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 27

Bilaga IV till rådets förordning (EU) 2016/44 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 28

Bilaga II till rådets förordning (EU) 2016/1686 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 29

Bilaga I till rådets förordning (EU) 2017/1509 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 30

Bilaga II till rådets förordning (EU) 2017/1770 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 31

Bilaga III till rådets förordning (EU) 2017/2063 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 32

Bilaga II till rådets förordning (EU) 2018/1542 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 33

Bilaga II till rådets förordning (EU) 2019/796 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 34

Bilaga II till rådets förordning (EU) 2019/1890 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 35

Bilaga II till rådets förordning (EU) 2020/1998 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 36

Bilaga II till rådets förordning (EU) 2021/1275 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 37

Bilaga I till rådets förordning (EU) 2022/263 ska ersättas med förteckningen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 38

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 april 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Generaldirektören

Generaldirektoratet för finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen

---

(1)  
  EGT L 344, 28.12.2001, s. 70.

1

(2)  
  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

2

(3)  
  EUT L 24, 29.1.2003, s. 2.

3

(4)  
  EUT L 169, 8.7.2003, s. 6.

4

(5)  
  EUT L 55, 24.2.2004, s. 1.

5

(6)  
  EUT L 193, 23.7.2005, s. 1.

6

(7)  
  EUT L 51, 22.2.2006, s. 1.

7

(8)  
  EUT L 134, 20.5.2006, s. 1.

8

(9)  
  EUT L 267, 27.9.2006, s. 2.

9

(10)  
  EUT L 346, 23.12.2009, s. 26.

10

(11)  
  EUT L 105, 27.4.2010, s. 1.

11

(12)  
  EUT L 31, 5.2.2011, s. 1.

12

(13)  
  EUT L 100, 14.4.2011, s. 1.

13

(14)  
  EUT L 199, 2.8.2011, s. 1.

14

(15)  
  EUT L 16, 19.1.2012, s. 1.

15

(16)  
  EGT L 88, 24.3.2012, s. 1.

16

(17)  
  EGT L 119, 4.5.2012, s. 1.

17

(18)  
  EUT L 121, 3.5.2013, s. 1.

18

(19)  
  EUT L 66, 6.3.2014, s. 1.

19

(20)  
  EUT L 70, 11.3.2014, s. 1.

20

(21)  
  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

21

(22)  
  EUT L 203, 11.7.2014, s. 1.

22

(23)  
  EUT L 229, 31.7.2014, s. 1.

23

(24)  
  EUT L 365, 19.12.2014, s. 60.

24

(25)  
  EUT L 117, 8.5.2015, s. 13.

25

(26)  
  EUT L 257, 2.10.2015, s. 1.

26

(27)  
  EUT L 12, 19.1.2016, s. 1.

27

(28)  
  EUT L 255, 21.9.2016, s. 1.

28

(29)  
  EUT L 224, 31.8.2017, s. 1.

29

(30)  
  EUT L 251, 29.9.2017, s. 1.

30

(31)  
  EUT L 295, 14.11.2017, s. 21.

31

(32)  
  EUT L 259, 16.10.2018, s. 12.

32

(33)  
  EUT L 129 I, 17.5.2019, s. 1.

33

(34)  
  EUT L 291, 12.11.2019, s. 3.

34

(35)  
  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

35

(36)  
  EUT L 277 I, 2.8.2021, s. 1.

36

(37)  
  EUT L 42 I, 23.2.2022, s. 77.

37

---

BILAGA

”BELGIEN

https://diplomatie.belgium.be/en/policy/policy_areas/peace_and_security/sanctions

BULGARIEN

https://www.mfa.bg/en/EU-sanctions

TJECKIEN

www.financnianalytickyurad.cz/mezinarodni-sankce.html

DANMARK

http://um.dk/da/Udenrigspolitik/folkeretten/sanktioner/

TYSKLAND

https://www.bmwi.de/Redaktion/DE/Artikel/Aussenwirtschaft/embargos-aussenwirtschaftsrecht.html

ESTLAND

https://vm.ee/et/rahvusvahelised-sanktsioonid

IRLAND

https://www.dfa.ie/our-role-policies/ireland-in-the-eu/eu-restrictive-measures/

GREKLAND

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

SPANIEN

https://www.exteriores.gob.es/es/PoliticaExterior/Paginas/SancionesInternacionales.aspx

FRANKRIKE

http://www.diplomatie.gouv.fr/fr/autorites-sanctions/

KROATIEN

https://mvep.gov.hr/vanjska-politika/medjunarodne-mjere-ogranicavanja/22955

ITALIEN

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/

CYPERN

https://mfa.gov.cy/themes/

LETTLAND

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITAUEN

http://www.urm.lt/sanctions

LUXEMBURG

https://maee.gouvernement.lu/fr/directions-du-ministere/affaires-europeennes/organisations-economiques-int/mesures-restrictives.html

UNGERN

https://kormany.hu/kulgazdasagi-es-kulugyminiszterium/ensz-eu-szankcios-tajekoztato

ΜΑLTA

https://foreignandeu.gov.mt/en/Government/SMB/Pages/SMB-Home.aspx

NEDERLÄNDERNA

https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-sancties

ÖSTERRIKE

https://www.bmeia.gv.at/themen/aussenpolitik/europa/eu-sanktionen-nationale-behoerden/

POLEN

https://www.gov.pl/web/dyplomacja/sankcje-miedzynarodowe

https://www.gov.pl/web/diplomacy/international-sanctions

PORTUGAL

https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/politica-externa/medidas-restritivas

RUMÄNIEN

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVENIEN

http://www.mzz.gov.si/si/omejevalni_ukrepi

SLOVAKIEN

https://www.mzv.sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

FINLAND

https://um.fi/pakotteet

SVERIGE

https://www.regeringen.se/sanktioner

Adress för anmälan till Europeiska kommissionen:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen (GD FISMA)

Rue de Spa/Spastraat 2

1049 Bruxelles/Brussel, BELGIEN

E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu”

---

BESLUT

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/68

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2022/596

av den 11 april 2022

om ändring av beslut 2011/235/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 april 2011 antog rådet beslut 2011/235/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 12 april 2011 antog rådet beslut 2011/235/Gusp (1).

| (2) | På grundval av en översyn av beslut 2011/235/Gusp anser rådet att de restriktiva åtgärder som anges i det beslutet bör förlängas till och med den 13 april 2023. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en översyn av beslut 2011/235/Gusp anser rådet att de restriktiva åtgärder som anges i det beslutet bör förlängas till och med den 13 april 2023.

| (3) | Tre personer som förtecknas i bilagan till beslut 2011/235/Gusp har avlidit, och uppgifterna avseende dem bör avföras från bilagan. Rådet har också konstaterat att uppgifterna avseende 25 personer som förtecknas i bilagan till beslut 2011/235/Gusp bör uppdateras. |
| --- | --- |

(3)

Tre personer som förtecknas i bilagan till beslut 2011/235/Gusp har avlidit, och uppgifterna avseende dem bör avföras från bilagan. Rådet har också konstaterat att uppgifterna avseende 25 personer som förtecknas i bilagan till beslut 2011/235/Gusp bör uppdateras.

| (4) | Beslut 2011/235/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2011/235/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2011/235/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 6.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Detta beslut ska tillämpas till och med den 13 april 2023. Det ska ses över kontinuerligt. Det ska förlängas, eller vid behov ändras, om rådet bedömer att dess mål inte har uppnåtts.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 6.2 ska ersättas med följande:

”2.   Detta beslut ska tillämpas till och med den 13 april 2023. Det ska ses över kontinuerligt. Det ska förlängas, eller vid behov ändras, om rådet bedömer att dess mål inte har uppnåtts.”

| 2. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 11 april 2022.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2011/235/Gusp av den 12 april 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran (EUT L 100, 14.4.2011, s. 51).

1

---

BILAGA

Bilagan till beslut 2011/235/Gusp (”Förteckning över personer och enheter som avses i artiklarna 1 och 2”) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Posterna 27 (om ZARGAR Ahmad), 38 (om FIRUZABADI generalmajor doktor Seyyed Hasan) och 41 (om HEJAZI Mohammad) i förteckningen med rubriken ”Personer” ska strykas. |
| --- | --- |

1.

Posterna 27 (om ZARGAR Ahmad), 38 (om FIRUZABADI generalmajor doktor Seyyed Hasan) och 41 (om HEJAZI Mohammad) i förteckningen med rubriken ”Personer” ska strykas.

| 2. | Uppgifterna avseende följande 25 personer ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

2.

Uppgifterna avseende följande 25 personer ska ersättas med följande:

Personer

| | Namn | Identifieringsuppgifter | Skäl | Datum för uppförande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”1. | AHMADI-MOQADDAM Esmail | Födelseort: Teheran (Iran)
  Födelsedatum: 1961
  Kön: man | Direktör vid universitetet och för det högre nationella institutet för försvarsrelaterad forskning sedan den 20 september 2021. Tidigare högre rådgivare i säkerhetsfrågor till chefen för försvarsmaktens generalstab. Chef för Irans nationella polis från 2005 till i början av 2015. Även chef för den iranska it-polisen (uppförd på EU-förteckningen) från och med januari 2011 till i början av 2015. Styrkor under hans befäl ledde brutala attacker mot fredliga demonstranter och en våldsam nattlig attack mot sovsalarna på Teherans universitet den 15 juni 2009. Tidigare chef för Irans huvudkontor för stöd till det jemenitiska folket. | 12.4.2011 |
| 20. | MOGHISSEH Mohammad (alias NASSERIAN) | Kön: man | Domare i högsta domstolen sedan november 2020. Tidigare chef för revolutionsdomstolen i Teheran, enhet 28. Anses också ansvarig för domar mot medlemmar av bahaisamfundet. Han har handlagt domstolsärenden efter valet. Han har utdömt långa fängelsestraff för sociala och politiska aktivister och journalister vid orättvisa rättegångar och dömt ett flertal demonstranter och sociala och politiska aktivister till döden. | 12.4.2011 |
| 21. | MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein | Födelseort: Ejiyeh (Iran)
  Födelsedatum: cirka 1956
  Kön: man | Chef för domstolsväsendet sedan juli 2021. Ledamot av rådet för lämplighetsbedömning (Expediency Council). Allmän åklagare i Iran från september 2009 till 2014. Tidigare ställföreträdande chef för domstolsväsendet (2014 fram till juli 2021) och talesman för domstolsväsendet (2010–2019). Underrättelseminister från 2005 fram till 2009. Under valperioden 2009, när han var underrättelseminister, var tjänstemän inom underrättelsetjänsten under hans ledning ansvariga för frihetsberövande, tortyr och framtvingande av felaktiga erkännanden under press från hundratals aktivister, journalister, oliktänkande och reformpolitiker. Dessutom tvingades personligheter inom politiken till felaktiga erkännanden vid fruktansvärda förhör med tortyr, övergrepp, utpressning och hot riktade mot familjemedlemmar. | 12.4.2011 |
| 22. | MORTAZAVI Said (alias MORTAZAVI Saeed) | Födelseort: Meybod, Yazd (Iran)
  Födelsedatum: 1967
  Kön: man | Chef för välfärdssystemet 2011–2013. Allmän åklagare i Teheran fram till augusti 2009. I egenskap av allmän åklagare i Teheran utfärdade han en in blanco-order som användes för att frihetsberöva hundratals aktivister, journalister och studenter. I januari 2010 höll en parlamentarisk utredning honom direkt ansvarig för frihetsberövandet av tre fångar som senare dog i häktet. Han avstängdes från sin befattning i augusti 2010 sedan det iranska domstolsväsendet utrett hans delaktighet i ett fall där tre män dött som efter valet häktats på hans order.
  I november 2014 erkände de iranska myndigheterna officiellt hans delaktighet i fall där fångar avlidit. Han frikändes den 19 augusti 2015 av en iransk domstol från anklagelser med anknytning till tortyren av tre unga män och deras död i fånglägret i Kahrizak 2009. Dömd till fängelse 2017 och frigiven i september 2019. I augusti 2021 meddelade Irans högsta domstol ett avgörande till fullt stöd för Said Mortazavi och upphävde hans tidigare tvååriga fängelsedom. | 12.4.2011 |
| 25. | SALAVATI Abdolghassem | Kön: man | Domare i specialdomstolen för ekonomisk brottslighet, enhet 4, sedan 2019. Tidigare chef för revolutionsdomstolen i Teheran, enhet 15. Häktningsdomare vid tribunalen i Teheran. Som ansvarig för domstolsärenden efter valet var han den domare som ledde ”skenrättegångarna” sommaren 2009 och han dömde där två monarkister till döden. Han har dömt över hundra politiska fångar, människorättsaktivister och demonstranter till långa fängelsestraff.
  År 2018 visade rapporter att han fortsatte att avkunna liknande domar utan att rätten till ett rättvist förfarande hade iakttagits korrekt. | 12.4.2011 |
| 28. | YASAGHI Ali-Akbar | Kön: man | Domare i högsta domstolen, chef för 13:e avdelningen. Vice verkställande direktör för stiftelsen Setad-e Dieh. Chefsdomare, revolutionsdomstolen i Mashhad (2001–2011). Rättegångar under hans behörighet har genomförts på ett summariskt sätt och bakom stängda dörrar utan att de åtalades grundläggande rättigheter respekterats. Eftersom order om avrättning utfärdades i stor skala (upp till 550 mellan sommaren 2009 och sommaren 2011) avkunnades dödsdomar utan att rätten till ett rättvist förfarande hade iakttagits korrekt. | 12.4.2011 |
| 30. | ESMAILI Gholam-Hossein (alias ESMAILI Gholam Hossein) | Kön: man | Stabschef för Irans president Raisi sedan augusti 2021. Talesman för domstolsväsendet från april 2019 fram till juli 2021. Tidigare chef för domstolsväsendet i Teheran. Tidigare chef för Irans fängelseförvaltning. I denna egenskap medverkade han i massgripanden av politiska demonstranter och sopade igen spåren efter övergrepp som begåtts inom fängelsesystemet. | 12.4.2011 |
| 33. | ABBASZADEH-MESHKINI Mahmoud (Mahmud) | Kön: man | Parlamentsledamot (sedan februari 2020) och talman för den parlamentariska kommittén för nationell säkerhet och utrikes frågor. Tidigare rådgivare till Irans höga råd för mänskliga rättigheter (fram till 2019). Tidigare sekreterare för det höga rådet för mänskliga rättigheter. Tidigare guvernör i provinsen Ilam. Tidigare politisk direktör vid inrikesministeriet. Som chef för artikel 10-kommittén enligt lagen om politiska partiers och gruppers verksamhet ansvarade han för utfärdandet av tillstånd till demonstrationer och andra offentliga evenemang och för registreringen av politiska partier.
  Under 2010 stoppade han verksamheten inom två reformistiska politiska partier med kopplingar till Musavi (Mousavi) – Fronten för delaktighet i det islamiska Iran (Islamic Iran Participation Front) och Islamiska revolutionens heliga krigare (Islamic Revolution Mujahedeen Organisation). Från 2009 och framåt har han systematiskt och kontinuerligt vägrat tillstånd till alla icke-statliga folkmöten och därmed åsidosatt den konstitutionella rätten att demonstrera, vilket har lett till många gripanden av fredliga demonstranter i strid med rätten till mötesfrihet.
  Under 2009 vägrade han också att ge oppositionen tillstånd att genomföra en ceremoni för att hedra minnet av dem som dödats i protesterna mot presidentvalet. | 10.10.2011 |
| 35. | AKHARIAN Hassan (Hasan) | Kön: man | Chef för avdelning 5 och ansvarig för isoleringsavdelningen i Rajaee Shahr-fängelset (uppfört på EU-förteckningen) sedan 2015. Tidigare ansvarig för avdelning 1 i Rajaee Shahr-fängelset, Karaj (Karadj), fram till juli 2010. Flera före detta fångar har uppgett att han använt tortyr och gett order om att fångar skulle vägras medicinsk vård. En fånge i Rajaee Shahr-fängelset har enligt en utskrift av en utsaga rapporterat att han med Akharians goda minne blivit allvarligt misshandlad av samtliga fångvaktare. Dessutom har under Akharians period som ansvarig åtminstone en fånge, Mohsen Beykvand (Beikvand), rapporterats misshandlad och avliden. Beykvand (Beikvand) avled i september 2010. Andra fångar hävdar på ett trovärdigt sätt att han mördades på order av Hassan Akharian. | 10.10.2011 |
| 36. | AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza) | Födelseort: Dezful (Iran)
  Födelsedatum: 20.5.1956
  Kön: man | Justitieminister till och med den 25 augusti 2021. Tidigare direktör för byrån för särskilda utredningar. Biträdande inrikesminister och chef för det offentliga registret fram till juli 2016. Rådgivare till disciplinära domstolen för domare i april 2014. Tidigare ordförande för domstolsväsendet i Teheran. Som ordförande för domstolsväsendet i Teheran har han gjort sig skyldig till kränkningar av de mänskliga rättigheterna, godtyckliga gripanden, åsidosättande av fångars rättigheter samt ett stort antal avrättningar. | 10.10.2011 |
| 46. | KAMALIAN Behrouz (Behruz) (alias Hackers Brain, Behrooz_Ice) | Födelseort: Teheran (Iran)
  Födelsedatum: 1983
  Kön: man | Chef för it-gruppen ”Ashiyaneh”, som har kopplingar till den iranska regimen. ”Ashiyaneh” är en it-säkerhetsgrupp som grundades av Behruz Kamalian och som ligger bakom intensiva cyberattacker mot motståndare inom landet samt mot reformister och utländska institutioner. Verksamheten inom Kamalians ”Ashiyaneh”-organisation har stött regimens ingripanden mot oppositionen under vilka en mängd allvarliga människorättskränkningar begicks under 2009. Både Kamalian-gruppen och it-gruppen ”Ashiyaneh” har fortsatt sin verksamhet fram till åtminstone december 2021. | 10.10.2011 |
| 47. | KHALILOLLAHI Moussa (alias KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil) | Födelseort: Tabriz (Iran)
  Födelsedatum: 1963
  Kön: man | Chef för domstolsväsendet i provinsen Östra Azarbaijan (East Azerbaijan). Tidigare åklagare i Tabriz 2010–2019. Han arbetade med fallet Sakineh Mohamadi Ashtiani och har medverkat i grova överträdelser av rätten till ett korrekt rättsförfarande. | 10.10.2011 |
| 53. | TALA Hossein (alias TALA Hosseyn) | Födelseort: Teheran (Iran)
  Födelsedatum: 1969
  Kön: man | Borgmästare i Eslamshahr fram till 2020. Tidigare iransk parlamentsledamot. Såsom tidigare generalguvernör (”farmandar”) för provinsen Teheran fram till september 2010 var han ansvarig för polisens repressiva åtgärder och därmed för kuvandet av demonstrationer. Fick i december 2010 ta emot ett pris för sin roll i samband med de repressiva åtgärder som följde på valet. | 10.10.2011 |
| 55. | ZEBHI Hossein (Hoseyn) | Kön: man | Första biträdande rådgivare till domstolsväsendet och domare i högsta domstolen (chef för enhet 41 vid högsta domstolen, som särskilt arbetar med säkerhetsrelaterade brott och narkotika). Irans biträdande allmänna åklagare (2007–2015). I denna egenskap var han ansvarig för mål som hade anknytning till protesterna efter valet 2009 och som genomfördes i strid med de mänskliga rättigheterna. I denna egenskap har han också tolererat orimliga straff för narkotikabrott. | 10.10.2011 |
| 56. | BAHRAMI Mohammad-Kazem (Mohamed-Kazem) | Kön: man | Ordförande för förvaltningsdomstolen fram till april 2021. Han medverkade i egenskap av chef för de väpnade styrkornas domstolsväsende i de repressiva åtgärderna mot fredliga demonstranter 2009. | 10.10.2011 |
| 60. | HOSSEINI doktor Mohammad (alias HOSSEYNI, doktor Seyyed Mohammad, Seyed, Sayyed och Sayyid) | Födelseort: Rafsanjan, Kerman (Iran)
  Födelsedatum: 23.7.1961
  Kön: man | Vicepresident med ansvar för parlamentsfrågor under president Raisi sedan augusti 2021. Tidigare rådgivare till president Mahmud Ahmadinejad och talesperson för Yekta, en hårdför politisk falang. Minister för kultur och islamisk vägledning (2009–2013). Tidigare medlem i Islamiska revolutionsgardet och medansvarig för de repressionen mot journalister. | 10.10.2011 |
| 62. | ZARGHAMI Ezzatollah | Födelseort: Dezful (Iran)
  Födelsedatum: 22.7.1959
  Kön: man | Minister med ansvar för kultur, hantverk och turism sedan den 25 augusti 2021. Ledamot av det högsta cyberrymdsrådet och kulturrevolutionsrådet sedan 2014. Tidigare chef för Islamic Republic of Iran Broadcasting (IRIB) fram till november 2014. Under sin tjänstetid vid IRIB var han ansvarig för alla programbeslut. IRIB har sänt framtvingade bekännelser av fångar och en serie ”skenrättegångar” i augusti 2009 och december 2011. Dessa utgör ett klart brott mot internationella bestämmelser om rättvis rättegång och rätten till ett korrekt rättsförfarande. | 23.3.2012 |
| 64. | KAZEMI Toraj | Kön: man | Chef för avdelningen Stor-Teheran inom it-polisen (som EU har fört upp på förteckningen) till och med juni 2020. I denna egenskap förkunnade han inledandet av en kampanj för att rekrytera statliga hackare i syfte att bättre kontrollera informationen på internet och angripa ”skadliga” webbplatser. | 23.3.2012 |
| 65. | LARIJANI Sadeq | Födelseort: Najaf (Irak)
  Födelsedatum: 1960 eller augusti 1961
  Kön: man | Chef för rådet för lämplighetsbedömning (Expediency Council) sedan den 29 december 2018. Tidigare medlem av Väktarnas råd (fram till september 2021). Tidigare chef för domstolsväsendet (2009–2019). Chefen för domstolsväsendet måste samtycka till och skriva under varje straff rörande qisas (vedergällning), hudud (brott mot Gud) och tazirat (brott mot staten). Detta inbegriper domar som innebär dödsstraff, spöstraff och amputationer. I detta hänseende har han personligen skrivit under talrika domar om dödsstraff som strider mot internationella standarder, inbegripet stening, avrättningar genom hängning med strangulation, avrättning av underåriga och offentliga avrättningar, som de avrättningar där fångar hängts från broar inför folkmassor på flera tusen personer. Han har därför bidragit till ett stort antal avrättningar. Han har också tillåtit kroppsstraff, såsom amputationer och droppande av syra i de dömdas ögon. Sedan Sadeq Larijani tillträdde sitt ämbete har antalet godtyckliga frihetsberövanden av politiska fångar, människorättsförsvarare och minoriteter ökat markant. Sadeq Larijani bär också ansvaret för de iranska rättsprocessernas systematiska underlåtande att respektera rätten till en rättvis rättegång. | 23.3.2012 |
| 69. | MORTAZAVI Seyyed (Seyed) Solat | Födelseort: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (South) – (Iran)
  Födelsedatum: 1967
  Kön: man | Sedan den 5 september 2021 Irans vicepresident med ansvar för exekutiva frågor och chef för presidentens kansli. Chef för fastighetsavdelningen inom Mostazafan-stiftelsen (Mostazafan Foundation), som styrdes direkt av den högste ledaren Khameneiden 16 september 2019–september 2021. Till och med november 2019, direktör för Astan Qods Razavi-stiftelsens (Foundation Astan Qods Razavi) filial i Teheran. Tidigare borgmästare i Irans näst största stad, Mashhad, där det regelbundet förekommer offentliga avrättningar. Tidigare biträdande inrikesminister för politiska frågor, utnämnd 2009. I denna egenskap var han ansvarig för beslut om förtryck av personer som försökte hävda sina legitima rättigheter, inbegripet yttrandefriheten. Senare utsågs han till chef för den iranska valkommissionen för parlamentsvalet 2012 och presidentvalet 2013. | 23.3.2012 |
| 74. | REZVANMA-NESH Ali | Kön: man | Biträdande åklagare i provinsen Karaj, regionen Alborz, under perioden 2010–2016. Ansvarig för allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, inbegripet delaktighet i avrättningen av en underårig. | 23.3.2012 |
| 79. | RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf | Kön: man | Biträdande direktör med ansvar för hälso- och sjukvård, straff och utbildning i Teherans fängelser. Tidigare chef för Evin-fängelset (2012–2015). Under hans ämbetstid försämrades förhållandena i fängelset och enligt rapporter ökade misshandeln av fångar. I oktober 2012 inledde nio kvinnliga fångar en hungerstrejk i protest mot kränkningen av deras rättigheter och den brutala behandlingen från fängelsevakternas sida. | 12.3.2013 |
| 80. | KIASATI Morteza | Kön: man | Domare vid revolutionsdomstolen i Teheran, enhet 54, och revolutionsdomstolen i Ahvaz, enhet 4. Har dömt fyra arabiska politiska fångar till döden, nämligen Taha Heydarian (Heidarian), Abbas Heydarian (Heidarian), Abd al-Rahman Heydarian (Heidarian) (tre bröder) och Ali Sharifi. De greps, torterades och hängdes utan korrekt rättsförfarande. I en rapport daterad den 13 september 2012 från FN:s särskilda rapportör för mänskliga rättigheter i Iran och rapporten från FN:s generalsekreterare om Iran av den 22 augusti 2012 nämns dessa fall och avsaknaden av ett korrekt rättsförfarande. | 12.3.2013 |
| 83. | JAFARI Asadollah | Kön: man | För närvarande allmän åklagare i Esfahan. I denna egenskap gav han order om att demonstranter som i november 2021 gått ut för att protestera mot vattenbrist skulle bemötas med våld. Enligt vissa rapporter har Jafari meddelat att det ska upprättas ett särskilt kontor som ska utreda de gripna demonstranterna.
  I egenskap av tidigare åklagare i provinsen Mazandaran rekommenderade Jafari dödsstraff i mål han drivit, vilket har lett till många avrättningar, bland annat offentliga avrättningar, under omständigheter där utfärdandet av dödsdomar strider mot internationell människorättslagstiftning, bland annat för att det är oproportionerlig eller alltför hård bestraffning. Jafari har också varit ansvarig för olagliga gripanden och kränkningar av bahaifångars rättigheter från det inledande gripandet till deras placering i isoleringscell i underrättelsetjänstens häkte. | 12.3.2013 |
| 95. | VASEGHI Leyla (alias VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla) | Födelseort: Sari, provinsen Mazandaran (Iran)
  Födelsedatum: 1352 (iranska hijra-kalendern), 1972 eller 1973 (gregorianska kalendern)
  Kön: kvinna
  Befattning: tidigare guvernör i Shahr-e Qods och ordförande i stadens säkerhetsråd | I egenskap av guvernör i Shahr-e Qods och ordförande för stadens säkerhetsråd september 2019–november 2021 gav Leyla Vaseghi polisen och andra väpnade styrkor order om att använda dödliga metoder under protesterna i november 2019, vilket ledde till att obeväpnade demonstranter och andra civilpersoner dödades eller skadades. I egenskap av guvernör i Shahr-e Qods och ordförande i stadens säkerhetsråd bär Leyla Vaseghi ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Iran. | 12.4.2021” |

Namn

Identifieringsuppgifter

Skäl

Datum för uppförande

”1.

AHMADI-MOQADDAM Esmail

Födelseort: Teheran (Iran)

Födelsedatum: 1961

Kön: man

Direktör vid universitetet och för det högre nationella institutet för försvarsrelaterad forskning sedan den 20 september 2021. Tidigare högre rådgivare i säkerhetsfrågor till chefen för försvarsmaktens generalstab. Chef för Irans nationella polis från 2005 till i början av 2015. Även chef för den iranska it-polisen (uppförd på EU-förteckningen) från och med januari 2011 till i början av 2015. Styrkor under hans befäl ledde brutala attacker mot fredliga demonstranter och en våldsam nattlig attack mot sovsalarna på Teherans universitet den 15 juni 2009. Tidigare chef för Irans huvudkontor för stöd till det jemenitiska folket.

12.4.2011

20.

MOGHISSEH Mohammad (alias NASSERIAN)

Kön: man

Domare i högsta domstolen sedan november 2020. Tidigare chef för revolutionsdomstolen i Teheran, enhet 28. Anses också ansvarig för domar mot medlemmar av bahaisamfundet. Han har handlagt domstolsärenden efter valet. Han har utdömt långa fängelsestraff för sociala och politiska aktivister och journalister vid orättvisa rättegångar och dömt ett flertal demonstranter och sociala och politiska aktivister till döden.

12.4.2011

21.

MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

Födelseort: Ejiyeh (Iran)

Födelsedatum: cirka 1956

Kön: man

Chef för domstolsväsendet sedan juli 2021. Ledamot av rådet för lämplighetsbedömning (Expediency Council). Allmän åklagare i Iran från september 2009 till 2014. Tidigare ställföreträdande chef för domstolsväsendet (2014 fram till juli 2021) och talesman för domstolsväsendet (2010–2019). Underrättelseminister från 2005 fram till 2009. Under valperioden 2009, när han var underrättelseminister, var tjänstemän inom underrättelsetjänsten under hans ledning ansvariga för frihetsberövande, tortyr och framtvingande av felaktiga erkännanden under press från hundratals aktivister, journalister, oliktänkande och reformpolitiker. Dessutom tvingades personligheter inom politiken till felaktiga erkännanden vid fruktansvärda förhör med tortyr, övergrepp, utpressning och hot riktade mot familjemedlemmar.

12.4.2011

22.

MORTAZAVI Said (alias MORTAZAVI Saeed)

Födelseort: Meybod, Yazd (Iran)

Födelsedatum: 1967

Kön: man

Chef för välfärdssystemet 2011–2013. Allmän åklagare i Teheran fram till augusti 2009. I egenskap av allmän åklagare i Teheran utfärdade han en in blanco-order som användes för att frihetsberöva hundratals aktivister, journalister och studenter. I januari 2010 höll en parlamentarisk utredning honom direkt ansvarig för frihetsberövandet av tre fångar som senare dog i häktet. Han avstängdes från sin befattning i augusti 2010 sedan det iranska domstolsväsendet utrett hans delaktighet i ett fall där tre män dött som efter valet häktats på hans order.

I november 2014 erkände de iranska myndigheterna officiellt hans delaktighet i fall där fångar avlidit. Han frikändes den 19 augusti 2015 av en iransk domstol från anklagelser med anknytning till tortyren av tre unga män och deras död i fånglägret i Kahrizak 2009. Dömd till fängelse 2017 och frigiven i september 2019. I augusti 2021 meddelade Irans högsta domstol ett avgörande till fullt stöd för Said Mortazavi och upphävde hans tidigare tvååriga fängelsedom.

12.4.2011

25.

SALAVATI Abdolghassem

Kön: man

Domare i specialdomstolen för ekonomisk brottslighet, enhet 4, sedan 2019. Tidigare chef för revolutionsdomstolen i Teheran, enhet 15. Häktningsdomare vid tribunalen i Teheran. Som ansvarig för domstolsärenden efter valet var han den domare som ledde ”skenrättegångarna” sommaren 2009 och han dömde där två monarkister till döden. Han har dömt över hundra politiska fångar, människorättsaktivister och demonstranter till långa fängelsestraff.

År 2018 visade rapporter att han fortsatte att avkunna liknande domar utan att rätten till ett rättvist förfarande hade iakttagits korrekt.

12.4.2011

28.

YASAGHI Ali-Akbar

Kön: man

Domare i högsta domstolen, chef för 13:e avdelningen. Vice verkställande direktör för stiftelsen Setad-e Dieh. Chefsdomare, revolutionsdomstolen i Mashhad (2001–2011). Rättegångar under hans behörighet har genomförts på ett summariskt sätt och bakom stängda dörrar utan att de åtalades grundläggande rättigheter respekterats. Eftersom order om avrättning utfärdades i stor skala (upp till 550 mellan sommaren 2009 och sommaren 2011) avkunnades dödsdomar utan att rätten till ett rättvist förfarande hade iakttagits korrekt.

12.4.2011

30.

ESMAILI Gholam-Hossein (alias ESMAILI Gholam Hossein)

Kön: man

Stabschef för Irans president Raisi sedan augusti 2021. Talesman för domstolsväsendet från april 2019 fram till juli 2021. Tidigare chef för domstolsväsendet i Teheran. Tidigare chef för Irans fängelseförvaltning. I denna egenskap medverkade han i massgripanden av politiska demonstranter och sopade igen spåren efter övergrepp som begåtts inom fängelsesystemet.

12.4.2011

33.

ABBASZADEH-MESHKINI Mahmoud (Mahmud)

Kön: man

Parlamentsledamot (sedan februari 2020) och talman för den parlamentariska kommittén för nationell säkerhet och utrikes frågor. Tidigare rådgivare till Irans höga råd för mänskliga rättigheter (fram till 2019). Tidigare sekreterare för det höga rådet för mänskliga rättigheter. Tidigare guvernör i provinsen Ilam. Tidigare politisk direktör vid inrikesministeriet. Som chef för artikel 10-kommittén enligt lagen om politiska partiers och gruppers verksamhet ansvarade han för utfärdandet av tillstånd till demonstrationer och andra offentliga evenemang och för registreringen av politiska partier.

Under 2010 stoppade han verksamheten inom två reformistiska politiska partier med kopplingar till Musavi (Mousavi) – Fronten för delaktighet i det islamiska Iran (Islamic Iran Participation Front) och Islamiska revolutionens heliga krigare (Islamic Revolution Mujahedeen Organisation). Från 2009 och framåt har han systematiskt och kontinuerligt vägrat tillstånd till alla icke-statliga folkmöten och därmed åsidosatt den konstitutionella rätten att demonstrera, vilket har lett till många gripanden av fredliga demonstranter i strid med rätten till mötesfrihet.

Under 2009 vägrade han också att ge oppositionen tillstånd att genomföra en ceremoni för att hedra minnet av dem som dödats i protesterna mot presidentvalet.

10.10.2011

35.

AKHARIAN Hassan (Hasan)

Kön: man

Chef för avdelning 5 och ansvarig för isoleringsavdelningen i Rajaee Shahr-fängelset (uppfört på EU-förteckningen) sedan 2015. Tidigare ansvarig för avdelning 1 i Rajaee Shahr-fängelset, Karaj (Karadj), fram till juli 2010. Flera före detta fångar har uppgett att han använt tortyr och gett order om att fångar skulle vägras medicinsk vård. En fånge i Rajaee Shahr-fängelset har enligt en utskrift av en utsaga rapporterat att han med Akharians goda minne blivit allvarligt misshandlad av samtliga fångvaktare. Dessutom har under Akharians period som ansvarig åtminstone en fånge, Mohsen Beykvand (Beikvand), rapporterats misshandlad och avliden. Beykvand (Beikvand) avled i september 2010. Andra fångar hävdar på ett trovärdigt sätt att han mördades på order av Hassan Akharian.

10.10.2011

36.

AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza)

Födelseort: Dezful (Iran)

Födelsedatum: 20.5.1956

Kön: man

Justitieminister till och med den 25 augusti 2021. Tidigare direktör för byrån för särskilda utredningar. Biträdande inrikesminister och chef för det offentliga registret fram till juli 2016. Rådgivare till disciplinära domstolen för domare i april 2014. Tidigare ordförande för domstolsväsendet i Teheran. Som ordförande för domstolsväsendet i Teheran har han gjort sig skyldig till kränkningar av de mänskliga rättigheterna, godtyckliga gripanden, åsidosättande av fångars rättigheter samt ett stort antal avrättningar.

10.10.2011

46.

KAMALIAN Behrouz (Behruz) (alias Hackers Brain, Behrooz_Ice)

Födelseort: Teheran (Iran)

Födelsedatum: 1983

Kön: man

Chef för it-gruppen ”Ashiyaneh”, som har kopplingar till den iranska regimen. ”Ashiyaneh” är en it-säkerhetsgrupp som grundades av Behruz Kamalian och som ligger bakom intensiva cyberattacker mot motståndare inom landet samt mot reformister och utländska institutioner. Verksamheten inom Kamalians ”Ashiyaneh”-organisation har stött regimens ingripanden mot oppositionen under vilka en mängd allvarliga människorättskränkningar begicks under 2009. Både Kamalian-gruppen och it-gruppen ”Ashiyaneh” har fortsatt sin verksamhet fram till åtminstone december 2021.

10.10.2011

47.

KHALILOLLAHI Moussa (alias KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil)

Födelseort: Tabriz (Iran)

Födelsedatum: 1963

Kön: man

Chef för domstolsväsendet i provinsen Östra Azarbaijan (East Azerbaijan). Tidigare åklagare i Tabriz 2010–2019. Han arbetade med fallet Sakineh Mohamadi Ashtiani och har medverkat i grova överträdelser av rätten till ett korrekt rättsförfarande.

10.10.2011

53.

TALA Hossein (alias TALA Hosseyn)

Födelseort: Teheran (Iran)

Födelsedatum: 1969

Kön: man

Borgmästare i Eslamshahr fram till 2020. Tidigare iransk parlamentsledamot. Såsom tidigare generalguvernör (”farmandar”) för provinsen Teheran fram till september 2010 var han ansvarig för polisens repressiva åtgärder och därmed för kuvandet av demonstrationer. Fick i december 2010 ta emot ett pris för sin roll i samband med de repressiva åtgärder som följde på valet.

10.10.2011

55.

ZEBHI Hossein (Hoseyn)

Kön: man

Första biträdande rådgivare till domstolsväsendet och domare i högsta domstolen (chef för enhet 41 vid högsta domstolen, som särskilt arbetar med säkerhetsrelaterade brott och narkotika). Irans biträdande allmänna åklagare (2007–2015). I denna egenskap var han ansvarig för mål som hade anknytning till protesterna efter valet 2009 och som genomfördes i strid med de mänskliga rättigheterna. I denna egenskap har han också tolererat orimliga straff för narkotikabrott.

10.10.2011

56.

BAHRAMI Mohammad-Kazem (Mohamed-Kazem)

Kön: man

Ordförande för förvaltningsdomstolen fram till april 2021. Han medverkade i egenskap av chef för de väpnade styrkornas domstolsväsende i de repressiva åtgärderna mot fredliga demonstranter 2009.

10.10.2011

60.

HOSSEINI doktor Mohammad (alias HOSSEYNI, doktor Seyyed Mohammad, Seyed, Sayyed och Sayyid)

Födelseort: Rafsanjan, Kerman (Iran)

Födelsedatum: 23.7.1961

Kön: man

Vicepresident med ansvar för parlamentsfrågor under president Raisi sedan augusti 2021. Tidigare rådgivare till president Mahmud Ahmadinejad och talesperson för Yekta, en hårdför politisk falang. Minister för kultur och islamisk vägledning (2009–2013). Tidigare medlem i Islamiska revolutionsgardet och medansvarig för de repressionen mot journalister.

10.10.2011

62.

ZARGHAMI Ezzatollah

Födelseort: Dezful (Iran)

Födelsedatum: 22.7.1959

Kön: man

Minister med ansvar för kultur, hantverk och turism sedan den 25 augusti 2021. Ledamot av det högsta cyberrymdsrådet och kulturrevolutionsrådet sedan 2014. Tidigare chef för Islamic Republic of Iran Broadcasting (IRIB) fram till november 2014. Under sin tjänstetid vid IRIB var han ansvarig för alla programbeslut. IRIB har sänt framtvingade bekännelser av fångar och en serie ”skenrättegångar” i augusti 2009 och december 2011. Dessa utgör ett klart brott mot internationella bestämmelser om rättvis rättegång och rätten till ett korrekt rättsförfarande.

23.3.2012

64.

KAZEMI Toraj

Kön: man

Chef för avdelningen Stor-Teheran inom it-polisen (som EU har fört upp på förteckningen) till och med juni 2020. I denna egenskap förkunnade han inledandet av en kampanj för att rekrytera statliga hackare i syfte att bättre kontrollera informationen på internet och angripa ”skadliga” webbplatser.

23.3.2012

65.

LARIJANI Sadeq

Födelseort: Najaf (Irak)

Födelsedatum: 1960 eller augusti 1961

Kön: man

Chef för rådet för lämplighetsbedömning (Expediency Council) sedan den 29 december 2018. Tidigare medlem av Väktarnas råd (fram till september 2021). Tidigare chef för domstolsväsendet (2009–2019). Chefen för domstolsväsendet måste samtycka till och skriva under varje straff rörande qisas (vedergällning), hudud (brott mot Gud) och tazirat (brott mot staten). Detta inbegriper domar som innebär dödsstraff, spöstraff och amputationer. I detta hänseende har han personligen skrivit under talrika domar om dödsstraff som strider mot internationella standarder, inbegripet stening, avrättningar genom hängning med strangulation, avrättning av underåriga och offentliga avrättningar, som de avrättningar där fångar hängts från broar inför folkmassor på flera tusen personer. Han har därför bidragit till ett stort antal avrättningar. Han har också tillåtit kroppsstraff, såsom amputationer och droppande av syra i de dömdas ögon. Sedan Sadeq Larijani tillträdde sitt ämbete har antalet godtyckliga frihetsberövanden av politiska fångar, människorättsförsvarare och minoriteter ökat markant. Sadeq Larijani bär också ansvaret för de iranska rättsprocessernas systematiska underlåtande att respektera rätten till en rättvis rättegång.

23.3.2012

69.

MORTAZAVI Seyyed (Seyed) Solat

Födelseort: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (South) – (Iran)

Födelsedatum: 1967

Kön: man

Sedan den 5 september 2021 Irans vicepresident med ansvar för exekutiva frågor och chef för presidentens kansli. Chef för fastighetsavdelningen inom Mostazafan-stiftelsen (Mostazafan Foundation), som styrdes direkt av den högste ledaren Khameneiden 16 september 2019–september 2021. Till och med november 2019, direktör för Astan Qods Razavi-stiftelsens (Foundation Astan Qods Razavi) filial i Teheran. Tidigare borgmästare i Irans näst största stad, Mashhad, där det regelbundet förekommer offentliga avrättningar. Tidigare biträdande inrikesminister för politiska frågor, utnämnd 2009. I denna egenskap var han ansvarig för beslut om förtryck av personer som försökte hävda sina legitima rättigheter, inbegripet yttrandefriheten. Senare utsågs han till chef för den iranska valkommissionen för parlamentsvalet 2012 och presidentvalet 2013.

23.3.2012

74.

REZVANMA-NESH Ali

Kön: man

Biträdande åklagare i provinsen Karaj, regionen Alborz, under perioden 2010–2016. Ansvarig för allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, inbegripet delaktighet i avrättningen av en underårig.

23.3.2012

79.

RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf

Kön: man

Biträdande direktör med ansvar för hälso- och sjukvård, straff och utbildning i Teherans fängelser. Tidigare chef för Evin-fängelset (2012–2015). Under hans ämbetstid försämrades förhållandena i fängelset och enligt rapporter ökade misshandeln av fångar. I oktober 2012 inledde nio kvinnliga fångar en hungerstrejk i protest mot kränkningen av deras rättigheter och den brutala behandlingen från fängelsevakternas sida.

12.3.2013

80.

KIASATI Morteza

Kön: man

Domare vid revolutionsdomstolen i Teheran, enhet 54, och revolutionsdomstolen i Ahvaz, enhet 4. Har dömt fyra arabiska politiska fångar till döden, nämligen Taha Heydarian (Heidarian), Abbas Heydarian (Heidarian), Abd al-Rahman Heydarian (Heidarian) (tre bröder) och Ali Sharifi. De greps, torterades och hängdes utan korrekt rättsförfarande. I en rapport daterad den 13 september 2012 från FN:s särskilda rapportör för mänskliga rättigheter i Iran och rapporten från FN:s generalsekreterare om Iran av den 22 augusti 2012 nämns dessa fall och avsaknaden av ett korrekt rättsförfarande.

12.3.2013

83.

JAFARI Asadollah

Kön: man

För närvarande allmän åklagare i Esfahan. I denna egenskap gav han order om att demonstranter som i november 2021 gått ut för att protestera mot vattenbrist skulle bemötas med våld. Enligt vissa rapporter har Jafari meddelat att det ska upprättas ett särskilt kontor som ska utreda de gripna demonstranterna.

I egenskap av tidigare åklagare i provinsen Mazandaran rekommenderade Jafari dödsstraff i mål han drivit, vilket har lett till många avrättningar, bland annat offentliga avrättningar, under omständigheter där utfärdandet av dödsdomar strider mot internationell människorättslagstiftning, bland annat för att det är oproportionerlig eller alltför hård bestraffning. Jafari har också varit ansvarig för olagliga gripanden och kränkningar av bahaifångars rättigheter från det inledande gripandet till deras placering i isoleringscell i underrättelsetjänstens häkte.

12.3.2013

95.

VASEGHI Leyla (alias VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla)

Födelseort: Sari, provinsen Mazandaran (Iran)

Födelsedatum: 1352 (iranska hijra-kalendern), 1972 eller 1973 (gregorianska kalendern)

Kön: kvinna

Befattning: tidigare guvernör i Shahr-e Qods och ordförande i stadens säkerhetsråd

I egenskap av guvernör i Shahr-e Qods och ordförande för stadens säkerhetsråd september 2019–november 2021 gav Leyla Vaseghi polisen och andra väpnade styrkor order om att använda dödliga metoder under protesterna i november 2019, vilket ledde till att obeväpnade demonstranter och andra civilpersoner dödades eller skadades. I egenskap av guvernör i Shahr-e Qods och ordförande i stadens säkerhetsråd bär Leyla Vaseghi ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Iran.

12.4.2021”

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/75 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/75

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2022/597

av den 11 april 2022

om främjande av det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning och nedrustning

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen), vars kapitel III innehåller en förteckning över de åtgärder mot sådan spridning som måste vidtas såväl inom unionen som i tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen), vars kapitel III innehåller en förteckning över de åtgärder mot sådan spridning som måste vidtas såväl inom unionen som i tredjeländer.

| (2) | Unionen genomför aktivt EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III, exempelvis att utveckla nödvändiga strukturer inom unionen. |
| --- | --- |

(2)

Unionen genomför aktivt EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III, exempelvis att utveckla nödvändiga strukturer inom unionen.

| (3) | Den 8 december 2008 antog rådet sina slutsatser och dokumentet med titeln Nya handlingslinjer för Europeiska unionen i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen (nya handlingslinjer), där det fastställs att spridning av massförstörelsevapen fortsätter att utgöra ett av de största hoten mot säkerheten och att politiken för icke-spridning utgör en viktig del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp). |
| --- | --- |

(3)

Den 8 december 2008 antog rådet sina slutsatser och dokumentet med titeln Nya handlingslinjer för Europeiska unionen i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen (nya handlingslinjer), där det fastställs att spridning av massförstörelsevapen fortsätter att utgöra ett av de största hoten mot säkerheten och att politiken för icke-spridning utgör en viktig del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp).

| (4) | I de nya handlingslinjerna uppmanar rådet behöriga rådskonstellationer och rådsorgan, kommissionen, övriga institutioner samt medlemsstaterna att göra en konkret uppföljning av det dokumentet. |
| --- | --- |

(4)

I de nya handlingslinjerna uppmanar rådet behöriga rådskonstellationer och rådsorgan, kommissionen, övriga institutioner samt medlemsstaterna att göra en konkret uppföljning av det dokumentet.

| (5) | I de nya handlingslinjerna understryker rådet att unionens insats för att bekämpa spridning kan utnyttja stödet från ett icke-statligt nätverk för icke-spridning, som sammanför utrikespolitiska institutioner och forskningscentrum som är specialiserade på unionens strategiska områden och som samtidigt bygger på redan befintliga användbara nätverk. Ett sådant nätverk kan utvidgas till institutioner i tredjeländer. |
| --- | --- |

(5)

I de nya handlingslinjerna understryker rådet att unionens insats för att bekämpa spridning kan utnyttja stödet från ett icke-statligt nätverk för icke-spridning, som sammanför utrikespolitiska institutioner och forskningscentrum som är specialiserade på unionens strategiska områden och som samtidigt bygger på redan befintliga användbara nätverk. Ett sådant nätverk kan utvidgas till institutioner i tredjeländer.

| (6) | Den 19 november 2018 antog rådet EU-strategin mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition med titeln Vapensäkerhet och skydd av allmänheten (EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen). EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen ersatte EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa som antogs 2005. Olagliga handeldvapen och lätta vapen fortsätter att bidra till instabilitet och våld i unionen, dess omedelbara grannskap och resten av världen. Olagliga handeldvapen främjar väpnat våld och organiserad brottslighet samt världsomspännande terrorism och konflikter, vilket försvårar insatser för hållbar utveckling och krishantering. De destabiliserar hela regioner samt stater och deras samhällen och förstärker effekterna av terroristattacker. Därför är rådet fast beslutet att förebygga och sätta stopp för den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition och främjar ansvarsskyldighet och ansvar när det gäller laglig handel med sådana vapen. I EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen beaktas säkerhetssituationens utveckling, till exempel hotet om terrorism i unionen samt den utveckling av handeldvapens och lätta vapens konstruktion och teknik som påverkar staters kapacitet att ta itu med hotet. I strategin beaktas också de vägledande principerna i EU:s globala strategi från 2016. |
| --- | --- |

(6)

Den 19 november 2018 antog rådet EU-strategin mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition med titeln Vapensäkerhet och skydd av allmänheten (EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen). EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen ersatte EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa som antogs 2005. Olagliga handeldvapen och lätta vapen fortsätter att bidra till instabilitet och våld i unionen, dess omedelbara grannskap och resten av världen. Olagliga handeldvapen främjar väpnat våld och organiserad brottslighet samt världsomspännande terrorism och konflikter, vilket försvårar insatser för hållbar utveckling och krishantering. De destabiliserar hela regioner samt stater och deras samhällen och förstärker effekterna av terroristattacker. Därför är rådet fast beslutet att förebygga och sätta stopp för den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition och främjar ansvarsskyldighet och ansvar när det gäller laglig handel med sådana vapen. I EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen beaktas säkerhetssituationens utveckling, till exempel hotet om terrorism i unionen samt den utveckling av handeldvapens och lätta vapens konstruktion och teknik som påverkar staters kapacitet att ta itu med hotet. I strategin beaktas också de vägledande principerna i EU:s globala strategi från 2016.

| (7) | Rådet antog den 26 juli 2010 beslut 2010/430/Gusp (1), genom vilket det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning inrättades och i vilket det fastställdes att det tekniska genomförandet av det beslutet ska göras av EU-konsortiet för icke-spridning (konsortiet). |
| --- | --- |

(7)

Rådet antog den 26 juli 2010 beslut 2010/430/Gusp (1), genom vilket det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning inrättades och i vilket det fastställdes att det tekniska genomförandet av det beslutet ska göras av EU-konsortiet för icke-spridning (konsortiet).

| (8) | Valet av konsortiet som enda bidragsmottagare i detta fall är motiverat, eftersom unionen, med stöd av medlemsstaterna, önskar fortsätta dess givande samarbete med nätverket, som bidrar till skapandet av en gemensam europeisk kultur när det gäller icke-spridning och nedrustning och hjälper unionen att utveckla och utforma sin politik på dessa områden och att öka unionens synlighet. I detta fall krävs det en finansieringsgrad på 100 % på grund av konsortiets själva karaktär, i och med att det har tillkommit genom unionen och är helt beroende av unionsstöd. Konsortiet har inga oberoende ekonomiska resurser eller någon lagstadgad behörighet att skaffa andra medel. Dessutom har konsortiet inrättat ett nätverk, som förvaltas av sex tankesmedjor, vilket sammanför fler än 100 tankesmedjor, forskningscentrum och universitetsinstitutioner, som tillsammans besitter nästan all icke-statlig sakkunskap om icke-spridning och nedrustning inom unionen, med enheter i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

(8)

Valet av konsortiet som enda bidragsmottagare i detta fall är motiverat, eftersom unionen, med stöd av medlemsstaterna, önskar fortsätta dess givande samarbete med nätverket, som bidrar till skapandet av en gemensam europeisk kultur när det gäller icke-spridning och nedrustning och hjälper unionen att utveckla och utforma sin politik på dessa områden och att öka unionens synlighet. I detta fall krävs det en finansieringsgrad på 100 % på grund av konsortiets själva karaktär, i och med att det har tillkommit genom unionen och är helt beroende av unionsstöd. Konsortiet har inga oberoende ekonomiska resurser eller någon lagstadgad behörighet att skaffa andra medel. Dessutom har konsortiet inrättat ett nätverk, som förvaltas av sex tankesmedjor, vilket sammanför fler än 100 tankesmedjor, forskningscentrum och universitetsinstitutioner, som tillsammans besitter nästan all icke-statlig sakkunskap om icke-spridning och nedrustning inom unionen, med enheter i samtliga medlemsstater.

| (9) | Den 10 mars 2014 antog rådet beslut 2014/129/Gusp (2), genom vilket det fortsatta främjandet av och finansiella stödet till verksamheten inom det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning förlängdes med tre år och det tekniska genomförandet av det beslutet uppdrogs åt konsortiet. |
| --- | --- |

(9)

Den 10 mars 2014 antog rådet beslut 2014/129/Gusp (2), genom vilket det fortsatta främjandet av och finansiella stödet till verksamheten inom det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning förlängdes med tre år och det tekniska genomförandet av det beslutet uppdrogs åt konsortiet.

| (10) | Den 3 april 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/632 (3), som föreskriver en förlängning till och med den 2 juli 2017 av giltighetstiden för beslut 2014/129/Gusp i syfte att möjliggöra det fortsatta genomförandet av verksamheterna. |
| --- | --- |

(10)

Den 3 april 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/632 (3), som föreskriver en förlängning till och med den 2 juli 2017 av giltighetstiden för beslut 2014/129/Gusp i syfte att möjliggöra det fortsatta genomförandet av verksamheterna.

| (11) | Den 4 juli 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/1195 (4), varigenom genomförandeperioden för beslut 2014/129/Gusp förlängdes från och med den 3 juli till och med den 31 december 2017 för att göra det möjligt att anordna en större årlig konferens om icke-spridning och nedrustning under 2017 samt att fortsätta att underhålla och uppdatera konsortiets internetplattform. |
| --- | --- |

(11)

Den 4 juli 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/1195 (4), varigenom genomförandeperioden för beslut 2014/129/Gusp förlängdes från och med den 3 juli till och med den 31 december 2017 för att göra det möjligt att anordna en större årlig konferens om icke-spridning och nedrustning under 2017 samt att fortsätta att underhålla och uppdatera konsortiets internetplattform.

| (12) | Den 26 februari 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/299 (5), som med tre år förlängde unionens fortsatta främjande av och ekonomiska stöd åt verksamheten inom det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning och anförtrodde konsortiet det tekniska genomförandet av det beslutet. |
| --- | --- |

(12)

Den 26 februari 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/299 (5), som med tre år förlängde unionens fortsatta främjande av och ekonomiska stöd åt verksamheten inom det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning och anförtrodde konsortiet det tekniska genomförandet av det beslutet.

| (13) | Den 16 april 2021 antog rådet beslut (Gusp) 2021/648 (6), varigenom genomförandeperioden för beslut (Gusp) 2018/299 förlängdes till och med den 17 maj 2022 på grund av problem med genomförandet till följd av den fortsatta covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(13)

Den 16 april 2021 antog rådet beslut (Gusp) 2021/648 (6), varigenom genomförandeperioden för beslut (Gusp) 2018/299 förlängdes till och med den 17 maj 2022 på grund av problem med genomförandet till följd av den fortsatta covid-19-pandemin.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För att bidra till att ett förbättrat genomförande av EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen och EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen, som är baserade på principerna om ändamålsenlig multilateralism, förebyggande och samarbete med tredjeländer, ska fortsatt främjande av och stöd åt verksamheten inom det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning förlängas för att främja följande mål:

| a) | Att främja politisk och säkerhetsrelaterad dialog och den långsiktiga diskussionen om åtgärder för att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen inom de civila samhällena, och särskilt mellan experter, forskare och akademiker. |
| --- | --- |

a)

Att främja politisk och säkerhetsrelaterad dialog och den långsiktiga diskussionen om åtgärder för att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen inom de civila samhällena, och särskilt mellan experter, forskare och akademiker.

| b) | Att ge rådets relevanta arbetsgrupper tillfälle att rådgöra med nätverket om frågor inom områdena icke-spridning, nedrustning och vapenexportkontroll, samt att möjliggöra för medlemsstaternas företrädare att delta i konsortiets möten. |
| --- | --- |

b)

Att ge rådets relevanta arbetsgrupper tillfälle att rådgöra med nätverket om frågor inom områdena icke-spridning, nedrustning och vapenexportkontroll, samt att möjliggöra för medlemsstaternas företrädare att delta i konsortiets möten.

| c) | Att fungera som en användbar förbindelse mellan icke-spridnings- och nedrustningsinsatser från unionen och det internationella samfundet, främst genom att avlägga rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädare för unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten). |
| --- | --- |

c)

Att fungera som en användbar förbindelse mellan icke-spridnings- och nedrustningsinsatser från unionen och det internationella samfundet, främst genom att avlägga rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädare för unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten).

| d) | Att bidra till ökad medvetenhet i tredjeländer om utmaningarna i samband med spridning och nedrustning och om behovet av att samarbeta med unionen och inom ramen för multilaterala forum, särskilt Förenta nationerna, för att förebygga, avskräcka, stoppa och när så är möjligt avveckla spridningsprogram som är en källa till oro över hela världen. |
| --- | --- |

d)

Att bidra till ökad medvetenhet i tredjeländer om utmaningarna i samband med spridning och nedrustning och om behovet av att samarbeta med unionen och inom ramen för multilaterala forum, särskilt Förenta nationerna, för att förebygga, avskräcka, stoppa och när så är möjligt avveckla spridningsprogram som är en källa till oro över hela världen.

| e) | Att bidra till utveckling av sakkunskap och institutionell kapacitet i frågor som rör icke-spridning och nedrustning i tankesmedjor och regeringar inom unionen och i tredjeländer, inbegripet genom mer utbildning om icke-spridning och nedrustning, ökad medvetenhet om dessa frågor bland yngre generationer och stöd till den nya generationen forskare och tillämpare på området, särskilt kvinnor, och inom områdena teknik och naturvetenskap. |
| --- | --- |

e)

Att bidra till utveckling av sakkunskap och institutionell kapacitet i frågor som rör icke-spridning och nedrustning i tankesmedjor och regeringar inom unionen och i tredjeländer, inbegripet genom mer utbildning om icke-spridning och nedrustning, ökad medvetenhet om dessa frågor bland yngre generationer och stöd till den nya generationen forskare och tillämpare på området, särskilt kvinnor, och inom områdena teknik och naturvetenskap.

2.   De projekt som ska stödjas av unionen ska härvid innefatta följande särskilda verksamheter:

| a) | Tillhandahålla medel för organisation av större årliga konferenser med tredjeländer samt med det civila samhället om icke-spridning och nedrustning för att diskutera och identifiera ytterligare åtgärder för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och sammanhängande nedrustningsmål och behandla utmaningar i samband med konventionella vapen, inklusive att motarbeta olaglig handel och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och därtill hörande ammunition. Konferenserna kommer även att på internationell nivå sprida kunskap om EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen och EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen och om den roll som unionsinstitutionerna och tankesmedjor inom unionen spelar på detta område, i syfte att öka synligheten för unionens politik på detta område samt överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahålla medel för organisation av större årliga konferenser med tredjeländer samt med det civila samhället om icke-spridning och nedrustning för att diskutera och identifiera ytterligare åtgärder för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och sammanhängande nedrustningsmål och behandla utmaningar i samband med konventionella vapen, inklusive att motarbeta olaglig handel och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och därtill hörande ammunition. Konferenserna kommer även att på internationell nivå sprida kunskap om EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen och EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen och om den roll som unionsinstitutionerna och tankesmedjor inom unionen spelar på detta område, i syfte att öka synligheten för unionens politik på detta område samt överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten.

| b) | Tillhandahålla medel för organisation av årliga rådgivande möten mellan företrädare för unionens institutioner, representanter för medlemsstaterna och experter med syftet att diskutera viktiga frågor och nya avgörande händelser inom områdena nedrustning, icke-spridning och vapenexportkontroll, med sikte på att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahålla medel för organisation av årliga rådgivande möten mellan företrädare för unionens institutioner, representanter för medlemsstaterna och experter med syftet att diskutera viktiga frågor och nya avgörande händelser inom områdena nedrustning, icke-spridning och vapenexportkontroll, med sikte på att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten.

| c) | Tillhandahålla medel för organisation av ad hoc-seminarier för experter och verksamma på området om hela skalan av icke-spridnings- och nedrustningsfrågor, omfattande både konventionella vapen och andra vapen, med sikte på att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla medel för organisation av ad hoc-seminarier för experter och verksamma på området om hela skalan av icke-spridnings- och nedrustningsfrågor, omfattande både konventionella vapen och andra vapen, med sikte på att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten.

| d) | Tillhandahålla medel för utarbetande och offentliggörande av policydokument som rör ämnen som faller under konsortiets mandat och där olika politiska och/eller operativa alternativ läggs fram. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahålla medel för utarbetande och offentliggörande av policydokument som rör ämnen som faller under konsortiets mandat och där olika politiska och/eller operativa alternativ läggs fram.

| e) | Tillhandahålla medel för fortsatt upplysningsverksamhet, utbildning och utveckling av sakkunskap och institutionell kapacitet i frågor som rör icke-spridning och nedrustning i tankesmedjor och regeringar inom unionen och i tredjeländer genom






  — | underhåll och vidareutveckling av en e-kurs som omfattar alla tillämpliga aspekter av icke-spridning och nedrustning, |
| --- | --- | --- |

e)

Tillhandahålla medel för fortsatt upplysningsverksamhet, utbildning och utveckling av sakkunskap och institutionell kapacitet i frågor som rör icke-spridning och nedrustning i tankesmedjor och regeringar inom unionen och i tredjeländer genom

—

underhåll och vidareutveckling av en e-kurs som omfattar alla tillämpliga aspekter av icke-spridning och nedrustning,

| — | upprättande av praktikplatser inom området icke-spridning och nedrustning för studenter på avancerad nivå/forskarnivå eller yngre diplomater från unionen och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

upprättande av praktikplatser inom området icke-spridning och nedrustning för studenter på avancerad nivå/forskarnivå eller yngre diplomater från unionen och tredjeländer,

| — | fortsättning av verksamheten inom initiativet Young Women and Next Generation samt mentorskapsprogrammet, |
| --- | --- |

—

fortsättning av verksamheten inom initiativet Young Women and Next Generation samt mentorskapsprogrammet,

| — | anordnande av årliga studiebesök i Bryssel för deltagarna i FN:s Programme of Fellowships on Disarmament för att främja och i högre grad synliggöra unionens politik inom områdena icke-spridning, nedrustning och vapenexportkontroll, |
| --- | --- |

—

anordnande av årliga studiebesök i Bryssel för deltagarna i FN:s Programme of Fellowships on Disarmament för att främja och i högre grad synliggöra unionens politik inom områdena icke-spridning, nedrustning och vapenexportkontroll,

| — | anordnande av en kurs för att höja medvetenheten om spridningsrisker, bland annat de som härrör från vetenskaplig och teknisk utveckling, bland studenter inom naturvetenskap. |
| --- | --- |

—

anordnande av en kurs för att höja medvetenheten om spridningsrisker, bland annat de som härrör från vetenskaplig och teknisk utveckling, bland studenter inom naturvetenskap.

| f) | Tillhandahålla medel för att fortsätta att underhålla, förvalta och utveckla en internetplattform och relaterade konton på sociala nätverk för att underlätta kontakter, tillhandahålla ett unikt forum för europeisk forskning om nedrustning och icke-spridning, främja det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning, nå ut till det globala samfundet för icke-spridning och nedrustning samt främja konsortiets utbud av utbildningar, både vad gäller kurser på plats och e-kurser. |
| --- | --- |

f)

Tillhandahålla medel för att fortsätta att underhålla, förvalta och utveckla en internetplattform och relaterade konton på sociala nätverk för att underlätta kontakter, tillhandahålla ett unikt forum för europeisk forskning om nedrustning och icke-spridning, främja det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning, nå ut till det globala samfundet för icke-spridning och nedrustning samt främja konsortiets utbud av utbildningar, både vad gäller kurser på plats och e-kurser.

En utförlig beskrivning av projekten återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Den höga representanten ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   För det tekniska genomförandet av den verksamhet som anges i artikel 1.2 svarar konsortiet, vilket består av la Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS), Peace Research Institute Frankfurt (HSFK/PRIF), International Institute for Strategic Studies Europe (IISS-Europe), Stockholm International Peace Research Institute (Sipri), Istituto affari internazionali i Rom och Vienna Center for Disarmament and Non-Proliferation (VCDNP). Konsortiet ska utföra denna uppgift under den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska i detta syfte träffa nödvändiga överenskommelser med konsortiet.

3.   Medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten ska föreslå prioriteringar och särskilt intressanta ämnen för bedömning i konsortiets forskningsprogram, vilka ska behandlas i arbetsdokument och seminarier i överensstämmelse med unionens politik.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som avser den verksamhet som anges i artikel 1.2 ska vara 4 700 000 EUR.

2.   De utgifter som ska finansieras med det belopp som fastställs i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med förfarandena och reglerna för unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska se till att de utgifter som avses i punkt 1 förvaltas på rätt sätt. I detta syfte ska kommissionen ingå en bidragsöverenskommelse med konsortiet. Enligt överenskommelsen ska konsortiet säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska sträva efter att ingå den överenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska underrätta rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om tidpunkten för ingåendet av överenskommelsen.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter utarbetade av konsortiet. Dessa rapporter ska ligga till grund för rådets utvärdering.

2.   Kommissionen ska rapportera om de finansiella aspekterna av de projekt som avses i artikel 1.2.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Detta beslut upphör att gälla 36 månader efter det att den överenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts. Detta beslut ska dock upphöra att gälla sex månader efter sitt ikraftträdande om den överenskommelsen inte har ingåtts vid den tidpunkten.

Utfärdat i Luxemburg den 11 april 2022.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut nr 2010/430/Gusp av den 26 juli 2010 om upprättande av ett europeiskt nätverk av oberoende tankesmedjor för icke-spridning till stöd för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 202, 4.8.2010, s. 5).

1

(2)  Rådets beslut 2014/129/Gusp av den 10 mars 2014 om främjande av det Europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning till stöd för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 71, 12.3.2014, s. 3).

2

(3)  Rådets beslut (Gusp) 2017/632 av den 3 april 2017 om ändring av beslut 2014/129/Gusp om främjande av det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning till stöd för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 90, 4.4.2017, s. 10).

3

(4)  Rådets beslut (Gusp) 2017/1195 av den 4 juli 2017 om ändring av beslut 2014/129/Gusp om främjande av det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning till stöd för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 172, 5.7.2017, s. 14).

4

(5)  Rådets beslut (Gusp) 2018/299 av den 26 februari 2018 om främjande av det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning och nedrustning till stöd för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 56, 28.2.2018, s. 46).

5

(6)  Rådets beslut (Gusp) 2021/648 av den 16 april 2021 om ändring av beslut (Gusp) 2018/299 om främjande av det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning och nedrustning till stöd för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 133, 20.4.2021, s. 57).

6

---

BILAGA

PROJEKTDOKUMENT

EU:s icke-spridnings- och nedrustningskonsortium (fas IV) – HR(2022) 34

den 17 januari 2022

EU:s icke-spridnings- och nedrustningskonsortium (konsortiet) skapades av Europeiska unionens råd med målet att inrätta ett europeiskt nätverk av oberoende tankesmedjor för att främja politisk och säkerhetsrelaterad dialog och en långsiktig diskussion om åtgärder för att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen. Denna dialog omfattar också frågor om konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen. Projektet, som inleddes 2010 genom rådets beslut 2010/430/Gusp, fick förnyat stöd från EU för ytterligare två faser 2014 (genom rådets beslut 2014/129/Gusp) och 2018 (genom rådets beslut 2018/299/Gusp). Genomförandet av fas III kommer att avslutas i maj 2022.

I EU:s icke-spridnings- och nedrustningskonsortium (konsortiet) ingår Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS), Istituto Affari Internazionali (IAI), International Institute for Strategic Studies (IISS), Peace Research Institute Frankfurt (HSFK/ PRIF), Stockholm International Peace Research Institute (SIPRI) och Vienna Center for Disarmament and Non-Proliferation (VCDNP). Under årens lopp har nätverket utvidgats till att omfatta 104 medlemmar, bestående av tankesmedjor, forskningscenter och universitetsinstitutioner från alla EU:s medlemsstater och ytterligare sex länder (Norge, Serbien, Schweiz, Turkiet, Ukraina och Storbritannien).

Konsortiets roll är att samordna och främja nätverket och tillgängliggöra dess sakkunskap för EU, i syfte att bidra till de diskussioner om politik i fråga om icke-spridning, vapenkontroll och nedrustning som hålls i EU:s relevanta organ samt tillhandahålla idéer, information och analys. Konsortiet har fullgjort detta uppdrag genom en rad olika verksamheter, däribland internationella konferenser och möten, utbildningsverksamhet, publikationer och utåtriktad verksamhet. Under fas III av projektet har konsortiets arbetsområde successivt utökats för att bemöta behovet av att bygga upp mer kapacitet, medvetenhet och möjligheter inom området icke-spridning, nedrustning och vapenkontroll inom nästa generation verksamma och akademiker samt bland yrkesutövare inom naturvetenskap. Särskild vikt har också lagts vid behovet av att involvera fler kvinnor på området.

På grund av den ständiga utvecklingen och de ständiga utmaningarna på området icke-spridning, nedrustning och vapenkontroll är konsortiets sammankallande arbete, forskning och utåtriktade verksamhet särskilt relevant för EU och dess medlemsstater. I linje med det hittillsvarande arbetet under projektets tidigare faser återspeglar fas IV av EU:s icke-spridnings- och nedrustningskonsortium, som läggs fram i detta dokument, hur verksamheten kan fortsätta att göra det möjligt för konsortiet och nätverket att bidra till EU:s arbete på detta viktiga område.

1.   Allmän förvaltning

Inom ramen för den allmänna förvaltningen kommer SIPRI att fortsätta att övervaka och samordna verksamheten inom konsortiet och det europeiska nätverket för oberoende tankesmedjor för icke-spridning och nedrustning (nätverket), bl.a. genom att anordna möten i styrkommittén med deltagare från Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten), Europeiska kommissionen och konsortiet och fullgöra rapporteringsskyldigheterna. Här ingår också uppgiften att ytterligare öka mångfalden i nätverket med avseende på akademiska discipliner, geografi, kön och ålder. I den allmänna förvaltningen ingår också tid för samtliga medlemmar i konsortiet att fullgöra allmänna förvaltningsuppgifter (t.ex. delta i samordningsmöten och lämna synpunkter till samordnaren) och kostnader för synliggörande.

Fas IV (2022–2025) kommer också att omfatta följande:

| — | Inrättande av en programkommitté för EU:s icke-spridnings- och nedrustningskonsortium, bestående av fem medlemmar av konsortiet, utrikestjänsten och Europeiska kommissionen, som ska bidra till innehållet i och anordnandet av den årliga konferensen och andra projekt (t.ex. det rådgivande mötet, publikationsserien och ad hoc-seminarier. |
| --- | --- |

—

Inrättande av en programkommitté för EU:s icke-spridnings- och nedrustningskonsortium, bestående av fem medlemmar av konsortiet, utrikestjänsten och Europeiska kommissionen, som ska bidra till innehållet i och anordnandet av den årliga konferensen och andra projekt (t.ex. det rådgivande mötet, publikationsserien och ad hoc-seminarier.

| — | Sex muntliga briefingar (digitala eller fysiska) för arbetsgruppen för icke-spridning och vapenexport, arbetsgruppen för export av konventionella vapen och andra EU-organ, beroende på vad som är lämpligt, med experter med anknytning till medlemmarna i nätverket eller konsortiet och på begäran från utrikestjänsten (tillhandahölls tidigare genom helpdesk-projektet). |
| --- | --- |

—

Sex muntliga briefingar (digitala eller fysiska) för arbetsgruppen för icke-spridning och vapenexport, arbetsgruppen för export av konventionella vapen och andra EU-organ, beroende på vad som är lämpligt, med experter med anknytning till medlemmarna i nätverket eller konsortiet och på begäran från utrikestjänsten (tillhandahölls tidigare genom helpdesk-projektet).

2.   Beskrivning av projekten

Följande mål är övergripande och gemensamma för alla projekt:

| — | Säkerställa mångfald med avseende på kön och geografi i all verksamhet |
| --- | --- |

—

Säkerställa mångfald med avseende på kön och geografi i all verksamhet

| — | Stödja nästa generation av experter på icke-spridning och nedrustning |
| --- | --- |

—

Stödja nästa generation av experter på icke-spridning och nedrustning

2.1   Anordnande av en årlig konferens för icke-spridning och nedrustning (ansvarig: IAI)

Syfte med och beskrivning av projektet

Den årliga konferensen med deltagande av regeringsexperter och oberoende tankesmedjor och andra experter från den akademiska världen från EU, associerade stater och tredjeländer kommer att diskutera och identifiera ytterligare åtgärder för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och sammanhängande nedrustningsmål och behandla utmaningar i samband med konventionella vapen, inklusive att motarbeta olaglig handel med och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och därtill hörande ammunition, liksom relaterade risker och möjligheter med ny teknik.

I fas IV (2022–2025) omfattar denna verksamhet anordnandet av en årlig konferens per år. Konsortiet har som mål att konferensen ska sammanträda på plats, med möjligheten att direktströmma hela eller delar av evenemanget. Om rese- och mötesrestriktioner med anledning av covid-19-pandemin fortfarande skulle gälla är konsortiet berett att ändra formatet för evenemanget, såsom den gjorde under fas III. Dessutom kommer följande möten att hållas:

| — | ett fysiskt nätverksmöte i anslutning till den årliga konferensen, ytterligare digitala nätverksmöten under året, |
| --- | --- |

—

ett fysiskt nätverksmöte i anslutning till den årliga konferensen, ytterligare digitala nätverksmöten under året,

| — | Next Generation-möte i anslutning till den årliga konferensen, men med anknytning till annan verksamhet där unga experter ingår (se rubrik 2.6 i detta dokument), |
| --- | --- |

—

Next Generation-möte i anslutning till den årliga konferensen, men med anknytning till annan verksamhet där unga experter ingår (se rubrik 2.6 i detta dokument),

| — | Adepterna i mentorskapsprogrammet för EU:s icke-spridnings- och nedrustningskonsortium kommer att inbjudas att delta i konferensen. |
| --- | --- |

—

Adepterna i mentorskapsprogrammet för EU:s icke-spridnings- och nedrustningskonsortium kommer att inbjudas att delta i konferensen.

Projektets resultat

| — | Fortsatt anordnande av en större internationell konferens om icke-spridning och nedrustning under europeisk ledning, som kommer att fortsätta att vara det centrala forumet för att främja strategiska diskussioner om åtgärder för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och om sammanhängande nedrustningsmål för att behandla utmaningar i samband med konventionella vapen, inklusive motverkan av olaglig handel med och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och därtill hörande ammunition. |
| --- | --- |

—

Fortsatt anordnande av en större internationell konferens om icke-spridning och nedrustning under europeisk ledning, som kommer att fortsätta att vara det centrala forumet för att främja strategiska diskussioner om åtgärder för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och om sammanhängande nedrustningsmål för att behandla utmaningar i samband med konventionella vapen, inklusive motverkan av olaglig handel med och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och därtill hörande ammunition.

| — | Ökad synlighet för och medvetenhet om unionens politik på området icke-spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen samt på området kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) insatser bland regeringstjänstemän, i den akademiska världen och inom det civila samhället i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Ökad synlighet för och medvetenhet om unionens politik på området icke-spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen samt på området kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) insatser bland regeringstjänstemän, i den akademiska världen och inom det civila samhället i tredjeländer.

| — | Främjande av nätverkets roll och sammanhållning och unionens roll på detta område. |
| --- | --- |

—

Främjande av nätverkets roll och sammanhållning och unionens roll på detta område.

| — | Uppbyggnad av sakkunskap om icke-spridning och nedrustning i de länder där denna sakkunskap är bristfällig, inbegripet tredjeländer, med särskild inriktning på att stödja nästa generation. |
| --- | --- |

—

Uppbyggnad av sakkunskap om icke-spridning och nedrustning i de länder där denna sakkunskap är bristfällig, inbegripet tredjeländer, med särskild inriktning på att stödja nästa generation.

| — | Inlämnande av handlingsinriktade rekommendationer som skulle förbättra genomförandet av EU:s strategier för icke-spridning av massförstörelsevapen, handeldvapen och lätta vapen och utgöra en användbar utgångspunkt för insatser med avseende på icke-spridning och konventionella vapen från unionen och det internationella samfundet. |
| --- | --- |

—

Inlämnande av handlingsinriktade rekommendationer som skulle förbättra genomförandet av EU:s strategier för icke-spridning av massförstörelsevapen, handeldvapen och lätta vapen och utgöra en användbar utgångspunkt för insatser med avseende på icke-spridning och konventionella vapen från unionen och det internationella samfundet.

| — | Ökad medvetenhet och kunskap bland unionsinstitutionerna, medlemsstaterna, det civila samhället och tredjeländer om hot från massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen för att på så sätt bättre kunna föregripa händelser. |
| --- | --- |

—

Ökad medvetenhet och kunskap bland unionsinstitutionerna, medlemsstaterna, det civila samhället och tredjeländer om hot från massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen för att på så sätt bättre kunna föregripa händelser.

2.2   Anordnande av ett årligt rådgivande möte om icke-spridning och nedrustning (ansvarig FRS)

Syfte med och beskrivning av projektet

De rådgivande mötena, med deltagande av företrädare för EU, medlemsstater och tankesmedjor, behandlar utmaningarna för unionen på både kort och medellång sikt på områdena icke-spridning och nedrustning, i synnerhet massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen, konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen, och nya vapentyper och bärarsystem.

I fas IV av projektet omfattar denna verksamhet anordnande av ett rådgivande möte per år, uppdelat i två delar som vardera täcker frågor som gäller icke-spridning eller export av konventionella vapen, och förberedelse av tillhörande rapporter och/eller rekommendationer. Dagordningarna för dessa evenemang ska utarbetas i nära samarbete med utrikestjänsten och rådets Gusp-arbetsgrupper på områdena icke-spridning och nedrustning (arbetsgruppen för icke-spridning och vapenexport), och export av konventionella vapen (arbetsgruppen för export av konventionella vapen). Ytterligare organ kommer att rådfrågas när så är lämpligt (t.ex. Europeiska utrikestjänstens arbetsgrupp för rymden) Närmare bestämt:

| — | Det årliga rådgivande mötet kommer att bestå av upp till två dagar uppdelat mellan möten i arbetsgruppen för icke-spridning och vapenexport och arbetsgruppen för export av konventionella vapen. Det förutses fysiskt deltagande av upp till 50 personer från europeiska tankesmedjor, EU-medlemsstater och EU-institutioner som är specialiserade på frågor som rör nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen och konventionella vapen, inbegripet handeldvapen och lätta vapen, liksom ny teknik, i båda dessa sessioner med inriktning på icke-spridning och export av konventionella vapen. |
| --- | --- |

—

Det årliga rådgivande mötet kommer att bestå av upp till två dagar uppdelat mellan möten i arbetsgruppen för icke-spridning och vapenexport och arbetsgruppen för export av konventionella vapen. Det förutses fysiskt deltagande av upp till 50 personer från europeiska tankesmedjor, EU-medlemsstater och EU-institutioner som är specialiserade på frågor som rör nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen och konventionella vapen, inbegripet handeldvapen och lätta vapen, liksom ny teknik, i båda dessa sessioner med inriktning på icke-spridning och export av konventionella vapen.

| — | Det rådgivande mötet kommer att hållas i fysiskt format under två dagar för att öka utbytet mellan deltagarna i största möjliga mån. |
| --- | --- |

—

Det rådgivande mötet kommer att hållas i fysiskt format under två dagar för att öka utbytet mellan deltagarna i största möjliga mån.

Projektets resultat

| — | Utbyte av information och analyser om aktuella spridningstendenser mellan personer som är verksamma inom det politiska området och akademiska experter från medlemsstaterna samt specialiserad personal från utrikestjänsten och unionsinstitutionerna. |
| --- | --- |

—

Utbyte av information och analyser om aktuella spridningstendenser mellan personer som är verksamma inom det politiska området och akademiska experter från medlemsstaterna samt specialiserad personal från utrikestjänsten och unionsinstitutionerna.

| — | Diskussioner om bästa sätt och medel att genomföra unionens politik mot spridning. |
| --- | --- |

—

Diskussioner om bästa sätt och medel att genomföra unionens politik mot spridning.

| — | Tillhandahållande av konstruktiv återkoppling till unionen om dess strategier mot spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen från oberoende europeiska tankesmedjor och förslag från personer verksamma på området till forskare på de politiskt mest relevanta ämnena för ytterligare forskning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av konstruktiv återkoppling till unionen om dess strategier mot spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen från oberoende europeiska tankesmedjor och förslag från personer verksamma på området till forskare på de politiskt mest relevanta ämnena för ytterligare forskning.

| — | Identifiering av relevanta frågor på området icke-spridning och nedrustning för de policyinriktade rapporterna. |
| --- | --- |

—

Identifiering av relevanta frågor på området icke-spridning och nedrustning för de policyinriktade rapporterna.

| — | Utarbetande av policyinriktade rapporter med en uppsättning handlingsinriktade rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av policyinriktade rapporter med en uppsättning handlingsinriktade rekommendationer till företrädarna för den höga representanten.

2.3   Anordnande av nio ad hoc-seminarier om icke-spridning och nedrustning

Syfte med och beskrivning av projektet

Ad hoc-seminarierna möjliggör samråd mellan nätverket, unionen och dess medlemsstater, på ad hoc-basis, om viktiga händelser och EU:s politiska alternativ och utgör ett tillfälle för nätverket, medlemsstaterna och EU:s institutioner att knyta kontakt med målgrupper inom och utanför unionen.

Genom projektet organiseras upp till nio ad hoc-expertseminarier med utarbetande av en tillhörande rapport. För fas IV:

| — | Tre seminarier kommer att organiseras i fysiskt format och sex seminarier i virtuellt format. |
| --- | --- |

—

Tre seminarier kommer att organiseras i fysiskt format och sex seminarier i virtuellt format.

| — | Som en del i organisationen av seminarierna kommer en ad hoc-rapport med fokus på seminariets ämne att beställas från relevanta experter med anknytning till nätverket, konsortiet eller, vid behov, andra institut. Dessa rapporter kommer antingen att skickas ut före seminariet som bakgrundsinformation eller efteråt för att ge en översikt av huvudpunkterna. Ad hoc-rapporterna kommer att offentliggöras på konsortiets webbplats. |
| --- | --- |

—

Som en del i organisationen av seminarierna kommer en ad hoc-rapport med fokus på seminariets ämne att beställas från relevanta experter med anknytning till nätverket, konsortiet eller, vid behov, andra institut. Dessa rapporter kommer antingen att skickas ut före seminariet som bakgrundsinformation eller efteråt för att ge en översikt av huvudpunkterna. Ad hoc-rapporterna kommer att offentliggöras på konsortiets webbplats.

| — | Utrikestjänsten kan också begära fristående rapporter (tidigare kallade help desk papers) i stället för en skriftlig rapport om ämnet för ett ad hoc-seminarium. |
| --- | --- |

—

Utrikestjänsten kan också begära fristående rapporter (tidigare kallade help desk papers) i stället för en skriftlig rapport om ämnet för ett ad hoc-seminarium.

Projektets resultat

| — | Utbyte av information och analyser om aktuella spridningstendenser mellan personer som är verksamma inom det politiska området och akademiska experter från medlemsstaterna samt specialiserad personal från utrikestjänsten och unionsinstitutionerna. |
| --- | --- |

—

Utbyte av information och analyser om aktuella spridningstendenser mellan personer som är verksamma inom det politiska området och akademiska experter från medlemsstaterna samt specialiserad personal från utrikestjänsten och unionsinstitutionerna.

| — | Diskussioner om bästa sätt och medel att genomföra unionens politik mot spridning. |
| --- | --- |

—

Diskussioner om bästa sätt och medel att genomföra unionens politik mot spridning.

| — | Tillhandahållande av konstruktiv återkoppling till unionen om dess strategier mot spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen från oberoende tankesmedjor inom unionen och förslag från personer verksamma på området till tankesmedjorna på de politiskt mest relevanta ämnena för ytterligare forskning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av konstruktiv återkoppling till unionen om dess strategier mot spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen från oberoende tankesmedjor inom unionen och förslag från personer verksamma på området till tankesmedjorna på de politiskt mest relevanta ämnena för ytterligare forskning.

| — | Identifiering av relevanta frågor på området icke-spridning och nedrustning för de policyinriktade rapporterna. |
| --- | --- |

—

Identifiering av relevanta frågor på området icke-spridning och nedrustning för de policyinriktade rapporterna.

| — | Utarbetande av policyinriktade rapporter med en uppsättning handlingsinriktade rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. Dessa rapporter kommer att distribueras till relevanta unionsinstitutioner och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av policyinriktade rapporter med en uppsättning handlingsinriktade rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. Dessa rapporter kommer att distribueras till relevanta unionsinstitutioner och medlemsstaterna.

2.4   Offentliggörande av 15 EU-policydokument som rör icke-spridning och nedrustning (ansvarig: SIPRI)

Syfte med och beskrivning av projektet

Projektet omfattar utarbetande och offentliggörande av upp till 15 policydokument. Policydokumenten kommer att beställas av konsortiet och i första hand utarbetas av konsortiet eller nätverket i syfte att säkerställa en jämn och mångsidig fördelning mellan könen och när det gäller tematisk och regional sakkunskap. När så är möjligt kommer man i de olika policydokumenten att be om bidrag från ”nästa generations” specialister som ett bidrag till deras yrkesmässig utveckling. Dokumenten kommer att omfatta de ämnen som ingår i mandatet för konsortiet. Varje dokument kommer att innehålla rekommendationer/operativa alternativ. Alla policydokument kommer att offentliggöras på konsortiets webbplats.

Projektets resultat

| — | Förstärkt politisk och säkerhetsrelaterad dialog om åtgärder för att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen, vapenkontroll och nedrustning, främst mellan experter, forskare och akademiker. |
| --- | --- |

—

Förstärkt politisk och säkerhetsrelaterad dialog om åtgärder för att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen, vapenkontroll och nedrustning, främst mellan experter, forskare och akademiker.

| — | Ökad medvetenhet, kunskap och förståelse inom det civila samhället, det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning, och regeringar om frågor som rör unionens politik i fråga om icke-spridning, vapenkontroll och nedrustning. |
| --- | --- |

—

Ökad medvetenhet, kunskap och förståelse inom det civila samhället, det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning, och regeringar om frågor som rör unionens politik i fråga om icke-spridning, vapenkontroll och nedrustning.

| — | Politiska och/eller operativa alternativ som tillhandahålls den höga representanten, unionens institutioner och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Politiska och/eller operativa alternativ som tillhandahålls den höga representanten, unionens institutioner och medlemsstaterna.

| — | Utveckling av icke-spridnings-, vapenkontroll- och nedrustningsinsatser på unionsnivå med stöd av idéer, information och analys. |
| --- | --- |

—

Utveckling av icke-spridnings-, vapenkontroll- och nedrustningsinsatser på unionsnivå med stöd av idéer, information och analys.

2.5   Främjande och stärkande av utbildning som gäller icke-spridning

Projektet ska omfatta följande verksamheter:

2.5.1   
  Uppdatering av konsortiets e-lärandeinfrastruktur och e-lärandekurser (ansvarig: PRIF)

Syfte med och beskrivning av projektet

Denna verksamhet kommer att fokusera på den globala spridningen och användningen av det verktyg för e-lärande som utvecklats under faserna II och III. Kursen består för närvarande av 20 utbildningsmoduler som omfattar alla relevanta frågor på områdena icke-spridning och nedrustning. Under fas IV kommer samtliga 20 moduler att uppdateras regelbundet för att ge studenterna de mest aktuella fakta- och sifferuppgifterna. Eftersom områdena icke-spridning och nedrustning har genomgått omvälvande förändringar de senaste åren kommer denna fas att fokusera på en betydande uppdatering av innehållet de 15 ursprungliga utbildningsmodulerna, som utformades mellan 2014 och 2017, vad gäller innehåll, användarvänlighet och användargränssnitt samt grafisk formgivning och videodesign. Dessa förändringar kommer att göra det enklare att hålla utbildningsmodulerna uppdaterade.

Särskild uppmärksamhet kommer åter att ägnas åt tillgänglighet, dvs. uppgradering för användare med syn- eller hörselnedsättning. Hela kursen kommer att göras mer lättolkad genom en språklig översyn som ska göras av språkspecialister med engelska som modersmål. Fortsatta kontakter med och fortsatt stöd till utbildningsinstitutioner kommer att göra det möjligt att på ett enkelt sätt integrera e-lärande i masterprogram vid universitet och i andra utbildningsformer, och uppmuntra en global användning av e-lärandekursen.

Projektets resultat

| — | Underhåll, optimering och uppdatering av konsortiets e-lärandekurs om alla relevanta aspekter av icke-spridning och nedrustning. |
| --- | --- |

—

Underhåll, optimering och uppdatering av konsortiets e-lärandekurs om alla relevanta aspekter av icke-spridning och nedrustning.

| — | Kontakter med och stöd till lärare, föreläsare och utbildare att använda EU:s utbildningsresurser i icke-spridnings- och nedrustningsfrågor. |
| --- | --- |

—

Kontakter med och stöd till lärare, föreläsare och utbildare att använda EU:s utbildningsresurser i icke-spridnings- och nedrustningsfrågor.

| — | Kontakter med och stöd till journalister och yngre diplomater att använda EU:s utbildningsresurser i icke-spridnings- och nedrustningsfrågor. |
| --- | --- |

—

Kontakter med och stöd till journalister och yngre diplomater att använda EU:s utbildningsresurser i icke-spridnings- och nedrustningsfrågor.

| — | Tillhandahållande av stöd till utbildning om vapenkontroll, icke-spridning och nedrustning vid universitetsseminarier. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av stöd till utbildning om vapenkontroll, icke-spridning och nedrustning vid universitetsseminarier.

| — | Tillhandahållande av stöd för att kombinera e-lärande och klassrumsundervisning (”blandat lärande”). |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av stöd för att kombinera e-lärande och klassrumsundervisning (”blandat lärande”).

| — | Ökad djupgående kunskap om EU:s politik för icke-spridning och nedrustning i hela unionen och i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Ökad djupgående kunskap om EU:s politik för icke-spridning och nedrustning i hela unionen och i tredjeländer.

| — | Tillhandahållande av en kontinuerligt uppdaterad öppen lärresurs för alla berörda aktörer verksamma inom forskning och programplanering rörande icke-spridning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av en kontinuerligt uppdaterad öppen lärresurs för alla berörda aktörer verksamma inom forskning och programplanering rörande icke-spridning.

| — | Tillhandahållande av viktig stödjande kunskap till verksamma och akademiker på området för icke-spridning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av viktig stödjande kunskap till verksamma och akademiker på området för icke-spridning.

2.5.2   

  ”Undervisningsklinik” (undervisningsresurscentrum) (ansvarig: PRIF)

Syfte med och beskrivning av projektet

Denna verksamhet kommer att fortsätta det arbete som inleddes 2021/22 för att stärka utbildningen på områdena nedrustning, vapenkontroll och icke-spridning i EU. Hittills har 59 relevanta kurser som nyligen getts på universitet i EU identifierats genom en bred onlinesökning. De olika föreläsarna kontaktades individuellt. Som svar på detta ställdes 24 studieplaner till förfogande. En preliminär utvärdering resulterade i två ”ram-kursplaner” och korta sammanfattningar av viktiga texter. I fas IV kommer projektet att sammanställa kurser vid europeiska och nordamerikanska universitet och utöka sökningen till att också omfatta länder utanför västvärlden. Den statistiska analysen kommer kontinuerligt att förfinas och uppdateras. Ytterligare material kommer att föreslås för föreläsare och lärare.

Projektets resultat

| — | Ett brett urval kursplaner för utbildningsprogram kommer att anges på konsortiets webbplats som exempel och inspiration. |
| --- | --- |

—

Ett brett urval kursplaner för utbildningsprogram kommer att anges på konsortiets webbplats som exempel och inspiration.

| — | En statistisk utvärdering av befintliga kurser som till exempel rör ämnen som undervisas, diskursiv teori eller könsfördelning kommer att offentliggöras på konsortiets webbplats och presenteras i samband med konferenser och workshoppar. |
| --- | --- |

—

En statistisk utvärdering av befintliga kurser som till exempel rör ämnen som undervisas, diskursiv teori eller könsfördelning kommer att offentliggöras på konsortiets webbplats och presenteras i samband med konferenser och workshoppar.

| — | Framtagande och uppdatering av två ”ram-kursplaner” för nya lärare. |
| --- | --- |

—

Framtagande och uppdatering av två ”ram-kursplaner” för nya lärare.

| — | Korta sammanfattningar på konsortiets webbplats av litteratur som är relevant eller inte finns att tillgå. |
| --- | --- |

—

Korta sammanfattningar på konsortiets webbplats av litteratur som är relevant eller inte finns att tillgå.

2.5.3   Utbildning för ökad medvetenhet om spridningsfrågor (ansvarig: SIPRI)

Syfte med och beskrivning av projektet

Denna verksamhet kommer att omfatta anordnandet av sex kurser för att höja medvetenheten om spridningsrisker bland studenter på avancerad nivå/forskarnivå inom naturvetenskap och andra relevanta områden. Den kommer också att länka samman samhälls- och naturvetenskaperna, något som man i den senaste fasen såg ett akut behov av att göra. Detta skulle inbegripa utformningen av en särskild kursplan för olika målgrupper (t.ex. biomedicin, ingenjörskonst eller kärnteknik) och anordnande av två kurser om året. I fas IV kommer tre av dessa kurser att anordnas på plats i Stockholm, och tre att hållas online.

Projektets resultat

| — | Utökad kapacitet i nästa generation akademiker inom naturvetenskaperna och andra relevanta områden vad gäller instrument och politik för icke-spridning. |
| --- | --- |

—

Utökad kapacitet i nästa generation akademiker inom naturvetenskaperna och andra relevanta områden vad gäller instrument och politik för icke-spridning.

| — | Bidrag till målet för unionens icke-spridningspolitik genom ökad medvetenhet om spridningsrisker bland vetenskapsgrenar med betydande spridningsrisk och teknisk utveckling. Möjligheter att hantera spridningsrisker genom teknisk utveckling. |
| --- | --- |

—

Bidrag till målet för unionens icke-spridningspolitik genom ökad medvetenhet om spridningsrisker bland vetenskapsgrenar med betydande spridningsrisk och teknisk utveckling. Möjligheter att hantera spridningsrisker genom teknisk utveckling.

| — | En kombination av distansundervisning (e-lärande) och kurser på plats (”blandat lärande”). |
| --- | --- |

—

En kombination av distansundervisning (e-lärande) och kurser på plats (”blandat lärande”).

2.6   Skapa intresse för frågor som rör icke-spridning och nedrustning hos unga kvinnor och nästa generation

Projektet ska omfatta följande verksamheter:

2.6.1   Praktikprogram (ansvarig: PRIF)

Syfte med och beskrivning av projektet

Verksamheten omfattar europeiska praktikplatser inom området icke-spridning och nedrustning för upp till 30 studenter på avancerad nivå/forskarnivå eller yngre diplomater för en tidsperiod på vardera upp till tre månader. Praktikplatserna kommer att inrättas och dokumenteras av konsortiet och kombinera deltagande i evenemang och workshoppar, läs- och skrivuppgifter samt projektintegrering. Alla institut som tillhör nätverket är godtagbara som mottagande institut. Av de 30 praktikplatserna ska 24 reserveras för europeiska sökande, och de återstående sex praktikplatserna ska reserveras för icke-europeiska sökande. Samtliga praktikanter kommer att i möjligaste mån inbjudas till konferenser och seminarier som anordnas av konsortiet under deras praktiktid.

Projektets resultat

| — | Utökad kapacitet inom nästa generation akademiker och verksamma inom politik och programplanering för icke-spridning. |
| --- | --- |

—

Utökad kapacitet inom nästa generation akademiker och verksamma inom politik och programplanering för icke-spridning.

| — | Ökad djupgående kunskap om unionens politik för icke-spridning och nedrustning i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Ökad djupgående kunskap om unionens politik för icke-spridning och nedrustning i hela unionen.

| — | Bättre förståelse för unionens strategier, politik och icke-spridningsstrategier i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Bättre förståelse för unionens strategier, politik och icke-spridningsstrategier i tredjeländer.

| — | Inrättande av ett nätverk av yngre akademiker och verksamma på området och underlättande av praktiskt samarbete. |
| --- | --- |

—

Inrättande av ett nätverk av yngre akademiker och verksamma på området och underlättande av praktiskt samarbete.

| — | Förstärkt kapacitetsuppbyggnad när det gäller unionens politik avseende massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen inom nätverket. |
| --- | --- |

—

Förstärkt kapacitetsuppbyggnad när det gäller unionens politik avseende massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen inom nätverket.

2.6.2   Verksamhet för unga kvinnor och nästa generation samt mentorskapsprogram (ansvarig: VCDNP)

Syfte med och beskrivning av projektet

Med anledning av de allmänt uppfattade obalanserna när det gäller ålder och kön bland experter och verksamma på området icke-spridning, nedrustning och vapenkontroll syftar projektet till att belysa frågor som rör detta område för studenter på grundutbildnings-, doktorand- och forskarnivå, öka deras medvetenhet om dessa frågor och uppmuntra dem att delta i evenemang och workshoppar om relevanta ämnen. Fas IV kommer att omfatta utåtriktad verksamhet i form av två fysiska besök på universitet i Europa för att öka synligheten för området och möjligheterna för unga akademiker. Verksamheten kommer också att omfatta webbseminarier om tematiska ämnen, alltid innefattande information om karriärmöjligheter och karriärutveckling för unga.

För att öka kvinnors närvaro på området kommer fas IV av projektet också att innehålla ett årligt formellt mentorskapsprogram (1 års varaktighet) för att sammanföra 20 unga kvinnor med 20 mentorer i syfte att hjälpa adepterna att förbättra sina nätverk, öka sin förståelse av området och söka karriärrådgivning. Mentorskapsprogrammet kommer att kompletteras med möten med experter, sociala evenemang och workshoppar om kompetensbyggande.

Projektets resultat

| — | Förbättrad kapacitet inom nästa generation akademiker och verksamma på området icke-spridning, nedrustning och vapenkontroll. |
| --- | --- |

—

Förbättrad kapacitet inom nästa generation akademiker och verksamma på området icke-spridning, nedrustning och vapenkontroll.

| — | Bättre förståelse av området och av relevant EU-politik. |
| --- | --- |

—

Bättre förståelse av området och av relevant EU-politik.

| — | Ökad medvetenhet om möjligheter för unga akademiker, särskilt kvinnor, att bli mer involverade på området icke-spridning, nedrustning och vapenkontroll. |
| --- | --- |

—

Ökad medvetenhet om möjligheter för unga akademiker, särskilt kvinnor, att bli mer involverade på området icke-spridning, nedrustning och vapenkontroll.

| — | Starkare nätverk bland unga verksamma och mellan unga verksamma och etablerade experter. |
| --- | --- |

—

Starkare nätverk bland unga verksamma och mellan unga verksamma och etablerade experter.

| — | Förbättrat samarbete med unga akademiker som är intresserade av att lära sig mer om och ge sig in på området. |
| --- | --- |

—

Förbättrat samarbete med unga akademiker som är intresserade av att lära sig mer om och ge sig in på området.

2.7   Studiebesök i Bryssel för deltagarna i FN:s Programme of Fellowships on Disarmament (ansvarig: VCDNP)

Syfte med och beskrivning av projektet

Inom ramen för FN:s Programme of Fellowships on Disarmament anordnar projektet ett två till tre dagar långt studiebesök i Bryssel i Belgien, då deltagarna i programmet får möjlighet att lära sig mer om EU, dess politik, funktionssätt och institutioner. Studiebesöket kommer att planeras så att det passar in i den europeiska delen av FN:s program. Programmet syftar till att ge en heltäckande översikt över EU:s viktigaste institutioner och beslutsfattande organ, särskilt dem med anknytning till icke-spridning och nedrustning, och omfattar tematiska presentationer om EU:s arbete på området, inbegripet stödprogram som tillhandahålls tredjeländer.

Projektets resultat

| — | Ökad kunskap om och synlighet för EU:s verksamhet och institutioner, unionens politik samt stödprogram för icke-spridning och nedrustning i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Ökad kunskap om och synlighet för EU:s verksamhet och institutioner, unionens politik samt stödprogram för icke-spridning och nedrustning i tredjeländer.

| — | Förbättrad sakkunskap om frågor som rör massförstörelsevapen respektive handeldvapen och lätta vapen i partnerländer och tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Förbättrad sakkunskap om frågor som rör massförstörelsevapen respektive handeldvapen och lätta vapen i partnerländer och tredjeländer.

| — | Ökat samarbete med FN:s kontor för nedrustningsfrågor och ökat bidrag till utbildningsinsatser inom ramen för FN:s Disarmament Fellowship Programme. |
| --- | --- |

—

Ökat samarbete med FN:s kontor för nedrustningsfrågor och ökat bidrag till utbildningsinsatser inom ramen för FN:s Disarmament Fellowship Programme.

2.8   Utåtriktad verksamhet och kommunikation (ansvarig: FRS)

Projektet ska omfatta följande verksamheter:

Webbplats, nätverksplattform och utåtriktad verksamhet (ansvarig: FRS)

Syfte med och beskrivning av projektet

Genom denna verksamhet tillhandahålls resurser för webbhotell, webbdesign och tekniskt underhåll av konsortiets webbplats och sociala medier (Twitter, LinkedIn, Youtube). Till följd av inrättandet av en digital samarbetsplattform under den föregående fasen för att underlätta kommunikation, samarbete och utbyte av bästa praxis inom nätverket kommer denna verksamhet att omfatta community management, uppdatering och tekniskt underhåll av plattformen. På den digitala samarbetsplattformen kommer nätverkets medlemmar att bli mer direkt involverade genom att utnyttja forumet, dela sina resurser och kommande evenemang samt lämna uppdaterad information om sina experter och sitt institut. Varje enskild forskare kommer att kunna skapa en särskild profil på plattformen, få information om konsortiet och nätverket och ha kontakt med andra användare. Dessutom omfattar projektet följande:

| — | Konsortiets och andra nätverksmedlemmars publikationer, evenemang och lediga tjänster kommer även fortsättningsvis att marknadsföras och stödjas på de olika plattformarna. |
| --- | --- |

—

Konsortiets och andra nätverksmedlemmars publikationer, evenemang och lediga tjänster kommer även fortsättningsvis att marknadsföras och stödjas på de olika plattformarna.

| — | Konferenser som anordnas av konsortiet kommer även i fortsättningen att marknadsföras och dokumenteras på webbplatsen (bakgrundsdokument, dagordningar, föredragningar, videoinspelningar av öppna möten i förekommande fall). |
| --- | --- |

—

Konferenser som anordnas av konsortiet kommer även i fortsättningen att marknadsföras och dokumenteras på webbplatsen (bakgrundsdokument, dagordningar, föredragningar, videoinspelningar av öppna möten i förekommande fall).

| — | Utbildningsmöjligheter inom konsortiet, inklusive e-lärandekursen, undervisningsresurser, initiativet för unga kvinnor och nästa generation, stipendier och praktikmöjligheter kommer att fortsätta att marknadsföras i en särskild del av webbplatsen. |
| --- | --- |

—

Utbildningsmöjligheter inom konsortiet, inklusive e-lärandekursen, undervisningsresurser, initiativet för unga kvinnor och nästa generation, stipendier och praktikmöjligheter kommer att fortsätta att marknadsföras i en särskild del av webbplatsen.

| — | Det kommer att skapas länkar mellan webbplatsen och plattformen för att säkerställa att alla de kommunikationsverktyg som konsortiet använder är integrerade och uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

—

Det kommer att skapas länkar mellan webbplatsen och plattformen för att säkerställa att alla de kommunikationsverktyg som konsortiet använder är integrerade och uppdateras regelbundet.

| — | Nyhetsbrevet kommer även i fortsättningen att publiceras en gång i månaden. Varje nummer kommer att innehålla följande: a) Ett forum där företrädare för nätverket får marknadsföra sin forskningsverksamhet med fokus på den senast inledda verksamheten. b) Uppdaterad information om konsortiets verksamhet. c) Senaste nytt om nätverksmedlemmarnas verksamhet. d) Ett redaktionellt inlägg där man diskuterar ämnen av betydelse för EU:s politik på området icke-spridning och nedrustning. |
| --- | --- |

—

Nyhetsbrevet kommer även i fortsättningen att publiceras en gång i månaden. Varje nummer kommer att innehålla följande: a) Ett forum där företrädare för nätverket får marknadsföra sin forskningsverksamhet med fokus på den senast inledda verksamheten. b) Uppdaterad information om konsortiets verksamhet. c) Senaste nytt om nätverksmedlemmarnas verksamhet. d) Ett redaktionellt inlägg där man diskuterar ämnen av betydelse för EU:s politik på området icke-spridning och nedrustning.

2.8.1   Produktion av en podcast om konsortiet (ansvarig: IISS-Europe)

Syfte med och beskrivning av projektet

Denna verksamhet innefattar skapandet av en podcast om konsortiet där man tar upp tematiska frågor som ingår i konsortiets mandat. Under fas IV av projektet kommer det att produceras upp till 36 avsnitt av denna podcast, som IISS-Europe ska stå värd för.

Projektets resultat

| — | Ökad medvetenhet och kunskap bland unionsinstitutionerna, medlemsstaterna, det civila samhället och tredjeländer om hot från konventionella vapen, massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen för att på så sätt bättre kunna föregripa händelser. |
| --- | --- |

—

Ökad medvetenhet och kunskap bland unionsinstitutionerna, medlemsstaterna, det civila samhället och tredjeländer om hot från konventionella vapen, massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen för att på så sätt bättre kunna föregripa händelser.

| — | Främjande av en bättre förståelse inom civilsamhället av EU:s strategier för icke-spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

—

Främjande av en bättre förståelse inom civilsamhället av EU:s strategier för icke-spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen.

| — | Säkrande av ett gränssnitt mellan unionen och nätverket av tankesmedjor. |
| --- | --- |

—

Säkrande av ett gränssnitt mellan unionen och nätverket av tankesmedjor.

| — | Förvaltning av en plattform där tankesmedjor för icke-spridning fortlöpande kan sprida oberoende synpunkter och analyser i frågor om spridning av massförstörelsevapen och konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

—

Förvaltning av en plattform där tankesmedjor för icke-spridning fortlöpande kan sprida oberoende synpunkter och analyser i frågor om spridning av massförstörelsevapen och konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen.

| — | Utvidgning, förvaltning och uppdatering av det befintliga nätverket av oberoende tankesmedjor. |
| --- | --- |

—

Utvidgning, förvaltning och uppdatering av det befintliga nätverket av oberoende tankesmedjor.

| — | Möjliggörande av permanent och kostnadsfri nedladdning av dokument från nätverkets möten och från oberoende tankesmedjor i den mån dessa önskar sprida forskningsresultaten utan ekonomisk ersättning. |
| --- | --- |

—

Möjliggörande av permanent och kostnadsfri nedladdning av dokument från nätverkets möten och från oberoende tankesmedjor i den mån dessa önskar sprida forskningsresultaten utan ekonomisk ersättning.

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/88

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/598

av den 5 april 2022

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättades genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet vad gäller ändring av protokoll 4 om ursprungsregler till det avtalet, och om upphävande av rådets beslut (EU) 2020/2058

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) ingicks av unionen genom rådets och kommissionens beslut 94/1/EKSG, EG (1) och trädde i kraft den 1 januari 1994. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) ingicks av unionen genom rådets och kommissionens beslut 94/1/EKSG, EG (1) och trädde i kraft den 1 januari 1994.

| (2) | I protokoll 4 till EES-avtalet fastställs ursprungsreglerna. Enligt artikel 98 i EES-avtalet får gemensamma EES-kommittén, vilken inrättades genom artikel 92 i EES-avtalet (gemensamma kommittén), besluta att ändra protokoll 4. |
| --- | --- |

(2)

I protokoll 4 till EES-avtalet fastställs ursprungsreglerna. Enligt artikel 98 i EES-avtalet får gemensamma EES-kommittén, vilken inrättades genom artikel 92 i EES-avtalet (gemensamma kommittén), besluta att ändra protokoll 4.

| (3) | Gemensamma kommittén kommer vid sitt nästa möte, före utgången av 2023, att anta ett beslut om ändring av protokoll 4 (beslutet). |
| --- | --- |

(3)

Gemensamma kommittén kommer vid sitt nästa möte, före utgången av 2023, att anta ett beslut om ändring av protokoll 4 (beslutet).

| (4) | Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i gemensamma kommittén bör fastställas, eftersom beslutet kommer att ha rättsverkningar i unionen. |
| --- | --- |

(4)

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i gemensamma kommittén bör fastställas, eftersom beslutet kommer att ha rättsverkningar i unionen.

| (5) | Den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (konventionen) ingicks av unionen genom rådets beslut 2013/94/EU (2) och trädde i kraft för unionen den 1 maj 2012. I den anges bestämmelser om ursprung för varor som är föremål för handel enligt relevanta bilaterala frihandelsavtal som ingåtts mellan de fördragsslutande parterna i konventionen, som är tillämpliga utan att det inverkar på principerna i dessa bilaterala avtal. |
| --- | --- |

(5)

Den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (konventionen) ingicks av unionen genom rådets beslut 2013/94/EU (2) och trädde i kraft för unionen den 1 maj 2012. I den anges bestämmelser om ursprung för varor som är föremål för handel enligt relevanta bilaterala frihandelsavtal som ingåtts mellan de fördragsslutande parterna i konventionen, som är tillämpliga utan att det inverkar på principerna i dessa bilaterala avtal.

| (6) | Diskussioner om att ändra konventionen har resulterat i en ny uppsättning moderniserade och mer flexibla ursprungsregler som ska införlivas i konventionen. I avvaktan på ingåendet och ikraftträdandet av ändringen av konventionen har de avtalsslutande parterna i EES-avtalet enats om att så snart som möjligt tillämpa en alternativ uppsättning ursprungsregler på grundval av ursprungsreglerna i den ändrade konventionen, som får användas bilateralt som alternativ till de ursprungsregler som fastställs i konventionen (övergångsregler) (3). För detta ändamål kommer beslutet också att föreskriva övergångsreglerna. |
| --- | --- |

(6)

Diskussioner om att ändra konventionen har resulterat i en ny uppsättning moderniserade och mer flexibla ursprungsregler som ska införlivas i konventionen. I avvaktan på ingåendet och ikraftträdandet av ändringen av konventionen har de avtalsslutande parterna i EES-avtalet enats om att så snart som möjligt tillämpa en alternativ uppsättning ursprungsregler på grundval av ursprungsreglerna i den ändrade konventionen, som får användas bilateralt som alternativ till de ursprungsregler som fastställs i konventionen (övergångsregler) (3). För detta ändamål kommer beslutet också att föreskriva övergångsreglerna.

| (7) | Texten i det utkast till beslut av gemensamma kommittén på vilket rådet baserade sin ståndpunkt i beslut (EU) 2020/2058 (4) förkastades av staterna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) av tekniska skäl vid det möte i gemensamma EES-underkommittén för fri rörlighet för varor som hölls den 30 juni 2021. Av tydlighets- och rättssäkerhetsskäl bör beslut (EU) 2020/2058 därför upphävas och rådet bör fastställa en ny ståndpunkt som ska intas av unionen i gemensamma kommittén vad gäller ändringen av protokoll 4. |
| --- | --- |

(7)

Texten i det utkast till beslut av gemensamma kommittén på vilket rådet baserade sin ståndpunkt i beslut (EU) 2020/2058 (4) förkastades av staterna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) av tekniska skäl vid det möte i gemensamma EES-underkommittén för fri rörlighet för varor som hölls den 30 juni 2021. Av tydlighets- och rättssäkerhetsskäl bör beslut (EU) 2020/2058 därför upphävas och rådet bör fastställa en ny ståndpunkt som ska intas av unionen i gemensamma kommittén vad gäller ändringen av protokoll 4.

| (8) | De avtalsslutande parterna i EES-avtalet började ömsesidigt att tillämpa övergångsreglerna på bilateral basis från och med den 1 september 2021. Det är därför lämpligt att tillämpa beslutet retroaktivt från och med den 1 september 2021 i enlighet med villkoren i artikel 4 i beslutet, för att säkerställa en konsekvent tillämpning av ursprungsreglerna inom EES. |
| --- | --- |

(8)

De avtalsslutande parterna i EES-avtalet började ömsesidigt att tillämpa övergångsreglerna på bilateral basis från och med den 1 september 2021. Det är därför lämpligt att tillämpa beslutet retroaktivt från och med den 1 september 2021 i enlighet med villkoren i artikel 4 i beslutet, för att säkerställa en konsekvent tillämpning av ursprungsreglerna inom EES.

| (9) | Unionens ståndpunkt i gemensamma kommittén bör därför baseras på det åtföljande utkastet till beslut. |
| --- | --- |

(9)

Unionens ståndpunkt i gemensamma kommittén bör därför baseras på det åtföljande utkastet till beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättades genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet vad gäller ändring av protokoll 4 till det avtalet ska baseras på det utkast till beslut av gemensamma kommittén som åtföljer det här beslutet.

Artikel 2

Beslut (EU) 2020/2058 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas och upphör att gälla den 31 december 2023.

Utfärdat i Luxemburg den 5 april 2022.

På rådets vägnar

B. LE MAIRE

Ordförande

---

(1)  Rådets och kommissionens beslut 94/1/EKSG, EG av den 13 december 1993 om ingående av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet mellan Europeiska gemenskaperna, deras medlemsstater och Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Sverige och Österrike (EGT L 1, 3.1.1994, s. 1).

1

(2)  Rådets beslut 2013/94/EU av den 26 mars 2012 om ingående av den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (EUT L 54, 26.2.2013, s. 3).

2

(3)  Se rådets beslut (EU) 2020/2056 av den 7 december 2020 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättades genom avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge vad gäller ändring av det avtalet genom ersättande av protokoll nr 3 om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete (EUT L 424, 15.12.2020, s. 15) och rådets beslut (EU) 2020/2057 av den 7 december 2020 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättades genom avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Island vad gäller ändring av det avtalet genom ersättande av protokoll nr 3 om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete (EUT L 424, 15.12.2020, s. 17).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2020/2058 av den 7 december 2020 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättades genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet vad gäller ändring av protokoll 4 (om ursprungsregler) till det avtalet (EUT L 424, 15.12.2020, s. 19).

4

---

UTKAST TILL

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT nr .../2022

av den

om ändring av protokoll 4 om ursprungsregler till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet), särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 9 i EES-avtalet hänvisas till protokoll 4 till EES-avtalet (protokoll 4), i vilket ursprungsreglerna fastställs. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9 i EES-avtalet hänvisas till protokoll 4 till EES-avtalet (protokoll 4), i vilket ursprungsreglerna fastställs.

| (2) | Den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (1) (den regionala konventionen) syftar till att omvandla de nuvarande bilaterala systemen med ursprungsregler som fastställs i bilaterala frihandelsavtal som ingåtts mellan de fördragsslutande parterna i den regionala konventionen till ett multilateralt regelverk, utan att det inverkar på principerna i dessa bilaterala avtal. |
| --- | --- |

(2)

Den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (1) (den regionala konventionen) syftar till att omvandla de nuvarande bilaterala systemen med ursprungsregler som fastställs i bilaterala frihandelsavtal som ingåtts mellan de fördragsslutande parterna i den regionala konventionen till ett multilateralt regelverk, utan att det inverkar på principerna i dessa bilaterala avtal.

| (3) | Unionen, Norge och Liechtenstein undertecknade den regionala konventionen den 15 juni 2011 och Island undertecknade den regionala konventionen den 30 juni 2011. |
| --- | --- |

(3)

Unionen, Norge och Liechtenstein undertecknade den regionala konventionen den 15 juni 2011 och Island undertecknade den regionala konventionen den 30 juni 2011.

| (4) | Unionen, Norge, Island och Liechtenstein deponerade var och en sina godtagandeinstrument hos depositarien för den regionala konventionen den 26 mars 2012, den 9 november 2011, den 12 mars 2012 respektive den 28 november 2011. Till följd av detta, och i enlighet med artikel 10.3 i den regionala konventionen, trädde den regionala konventionen i kraft för Liechtenstein och Norge den 1 januari 2012 och för Island och unionen den 1 maj 2012. |
| --- | --- |

(4)

Unionen, Norge, Island och Liechtenstein deponerade var och en sina godtagandeinstrument hos depositarien för den regionala konventionen den 26 mars 2012, den 9 november 2011, den 12 mars 2012 respektive den 28 november 2011. Till följd av detta, och i enlighet med artikel 10.3 i den regionala konventionen, trädde den regionala konventionen i kraft för Liechtenstein och Norge den 1 januari 2012 och för Island och unionen den 1 maj 2012.

| (5) | I avvaktan på ingåendet och ikraftträdandet av ändringen av den regionala konventionen har de avtalsslutande parterna i EES-avtalet enats om att tillämpa en alternativ uppsättning ursprungsregler på grundval av ursprungsreglerna i den ändrade regionala konventionen, som får användas bilateralt som alternativ till de ursprungsregler som fastställs i den regionala konventionen, genom att lägga till ett tillägg A till protokoll 4. |
| --- | --- |

(5)

I avvaktan på ingåendet och ikraftträdandet av ändringen av den regionala konventionen har de avtalsslutande parterna i EES-avtalet enats om att tillämpa en alternativ uppsättning ursprungsregler på grundval av ursprungsreglerna i den ändrade regionala konventionen, som får användas bilateralt som alternativ till de ursprungsregler som fastställs i den regionala konventionen, genom att lägga till ett tillägg A till protokoll 4.

| (6) | Protokoll 4 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Protokoll 4 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokoll 4 ska ändras i enlighet med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den [...] förutsatt att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts (*1). Det ska tillämpas från och med den 1 september 2021.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Vid tillämpning av detta beslut får ursprungsbevis utfärdas i efterhand för export som genomförts mellan den 1 september 2021 och den dag då detta beslut träder i kraft.

Utfärdat i

På gemensamma kommitténs

vägnar Ordförande

Gemensamma EES-kommitténs

sekreterare

---

(1)  
  EUT L 54, 26.2.2013, s. 4.

1

(*1)  [Inga konstitutionella krav angivna.] [Konstitutionella krav finns angivna.]

*1

---

BILAGA

TILL GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT nr .../...

Följande ska införas i slutet av protokoll 4:

”TILLÄGG A

ALTERNATIVA TILLÄMPLIGA URSPRUNGSREGLER

Regler som kan tillämpas frivilligt mellan de fördragsslutande parterna i den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (den regionala konventionen), i avvaktan på att ändringen av den regionala konventionen ingås och träder i kraft

(reglerna eller övergångsreglerna)

OM DEFINITION AV BEGREPPET URSPRUNGSPRODUKTER OCH OM METODER FÖR ADMINISTRATIVT SAMARBETE

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| AVDELNING I | ALLMÄNNA BESTÄMMELSER |
| --- | --- |

AVDELNING I

| Artikel 1 | Definitioner |
| --- | --- |

Artikel 1

| AVDELNING II | DEFINITION AV BEGREPPET URSPRUNGSPRODUKTER |
| --- | --- |

AVDELNING II

| Artikel 2 | Allmänna villkor |
| --- | --- |

Artikel 2

| Artikel 3 | Helt framställda produkter |
| --- | --- |

Artikel 3

| Artikel 4 | Tillräcklig behandling eller bearbetning |
| --- | --- |

Artikel 4

| Artikel 5 | Toleranser |
| --- | --- |

Artikel 5

| Artikel 6 | Otillräcklig behandling eller bearbetning |
| --- | --- |

Artikel 6

| Artikel 7 | Ursprungskumulation |
| --- | --- |

Artikel 7

| Artikel 8 | Villkor för tillämpning av ursprungskumulation |
| --- | --- |

Artikel 8

| Artikel 9 | Bedömningsenhet |
| --- | --- |

Artikel 9

| Artikel 10 | Satser |
| --- | --- |

Artikel 10

| Artikel 11 | Neutrala element |
| --- | --- |

Artikel 11

| Artikel 12 | Bokföringsmässig uppdelning |
| --- | --- |

Artikel 12

| AVDELNING III | TERRITORIELLA VILLKOR |
| --- | --- |

AVDELNING III

| Artikel 13 | Territorialprincip |
| --- | --- |

Artikel 13

| Artikel 14 | Förbud mot ändringar |
| --- | --- |

Artikel 14

| Artikel 15 | Utställningar |
| --- | --- |

Artikel 15

| AVDELNING IV | TULLRESTITUTION ELLER TULLBEFRIELSE |
| --- | --- |

AVDELNING IV

| Artikel 16 | Restitution av eller befrielse från tullar |
| --- | --- |

Artikel 16

| AVDELNING V | URSPRUNGSBEVIS |
| --- | --- |

AVDELNING V

| Artikel 17 | Allmänna villkor |
| --- | --- |

Artikel 17

| Artikel 18 | Villkor för upprättande av en ursprungsdeklaration |
| --- | --- |

Artikel 18

| Artikel 19 | Godkänd exportör |
| --- | --- |

Artikel 19

| Artikel 20 | Förfarande för utfärdande av varucertifikat EUR.1 |
| --- | --- |

Artikel 20

| Artikel 21 | Varucertifikat EUR.1 som utfärdas i efterhand |
| --- | --- |

Artikel 21

| Artikel 22 | Utfärdande av duplikat av varucertifikat EUR.1 |
| --- | --- |

Artikel 22

| Artikel 23 | Ursprungsbevisets giltighet |
| --- | --- |

Artikel 23

| Artikel 24 | Frizoner |
| --- | --- |

Artikel 24

| Artikel 25 | Krav vid import |
| --- | --- |

Artikel 25

| Artikel 26 | Import i delleveranser |
| --- | --- |

Artikel 26

| Artikel 27 | Undantag från krav på ursprungsbevis |
| --- | --- |

Artikel 27

| Artikel 28 | Avvikelser och formella fel |
| --- | --- |

Artikel 28

| Artikel 29 | Leverantörsdeklarationer |
| --- | --- |

Artikel 29

| Artikel 30 | Belopp i euro |
| --- | --- |

Artikel 30

| AVDELNING VI | PRINCIPER FÖR SAMARBETE OCH SKRIFTLIG BEVISNING |
| --- | --- |

AVDELNING VI

| Artikel 31 | Skriftlig bevisning, bevarande av ursprungsbevis och styrkande handlingar |
| --- | --- |

Artikel 31

| Artikel 32 | Tvistlösning |
| --- | --- |

Artikel 32

| AVDELNING VII | ADMINISTRATIVT SAMARBETE |
| --- | --- |

AVDELNING VII

| Artikel 33 | Underrättelser och samarbete |
| --- | --- |

Artikel 33

| Artikel 34 | Kontroll av ursprungsbevis |
| --- | --- |

Artikel 34

| Artikel 35 | Kontroll av leverantörsdeklarationer |
| --- | --- |

Artikel 35

| Artikel 36 | Sanktioner |
| --- | --- |

Artikel 36

| AVDELNING VIII | TILLÄMPNING AV TILLÄGG A |
| --- | --- |

AVDELNING VIII

| Artikel 37 | Liechtenstein |
| --- | --- |

Artikel 37

| Artikel 38 | Republiken San Marino |
| --- | --- |

Artikel 38

| Artikel 39 | Furstendömet Andorra |
| --- | --- |

Artikel 39

| Artikel 40 | Ceuta och Melilla |
| --- | --- |

Artikel 40

Förteckning över bilagor

| BILAGA I: | Inledande anmärkningar till förteckningen i bilaga II |
| --- | --- |

BILAGA I:

| BILAGA II: | Förteckning över behandling eller bearbetning av icke-ursprungsmaterial som krävs för att den tillverkade produkten ska få ursprungsstatus |
| --- | --- |

BILAGA II:

| BILAGA III: | Ursprungsdeklaration |
| --- | --- |

BILAGA III:

| BILAGA IV: | Förlaga till varucertifikat EUR.1 och till ansökan om varucertifikat EUR.1 |
| --- | --- |

BILAGA IV:

| BILAGA V: | Särskilda villkor för produkter med ursprung i Ceuta och Melilla |
| --- | --- |

BILAGA V:

| BILAGA VI: | Leverantörsdeklaration |
| --- | --- |

BILAGA VI:

| BILAGA VII: | Leverantörsdeklaration för längre tid |
| --- | --- |

BILAGA VII:

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Definitioner

I dessa regler gäller följande definitioner:

| a) | tillämpande fördragsslutande part: en fördragsslutande part i den regionala konventionen som införlivar dessa regler i sina bilaterala förmånshandelsavtal med en annan fördragsslutande part i den regionala konventionen, vilket inbegriper de avtalsslutande parterna i EES-avtalet . |
| --- | --- |

a)

tillämpande fördragsslutande part: en fördragsslutande part i den regionala konventionen som införlivar dessa regler i sina bilaterala förmånshandelsavtal med en annan fördragsslutande part i den regionala konventionen, vilket inbegriper de avtalsslutande parterna i EES-avtalet .

| b) | kapitel, nummer och undernummer: de kapitel, nummer och undernummer (med fyr- eller sexställig sifferkod) som används i systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (Harmoniserade systemet), med hänsyn till de ändringar som gjorts enligt Tullsamarbetsrådets rekommendation av den 26 juni 2004. |
| --- | --- |

b)

kapitel, nummer och undernummer: de kapitel, nummer och undernummer (med fyr- eller sexställig sifferkod) som används i systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (Harmoniserade systemet), med hänsyn till de ändringar som gjorts enligt Tullsamarbetsrådets rekommendation av den 26 juni 2004.

| c) | klassificering: klassificeringen av en vara enligt ett visst nummer eller undernummer i Harmoniserade systemet. |
| --- | --- |

c)

klassificering: klassificeringen av en vara enligt ett visst nummer eller undernummer i Harmoniserade systemet.

| d) | sändning: produkter som antingen






  i) | sänds samtidigt från en exportör till en mottagare, eller |
| --- | --- | --- |

d)

sändning: produkter som antingen

i)

sänds samtidigt från en exportör till en mottagare, eller

| ii) | omfattas av ett enda transportdokument för hela transporten från exportören till mottagaren eller, i avsaknad av ett sådant dokument, av en enda faktura. |
| --- | --- |

ii)

omfattas av ett enda transportdokument för hela transporten från exportören till mottagaren eller, i avsaknad av ett sådant dokument, av en enda faktura.

| e) | partens eller den tillämpande fördragsslutande partens tullmyndigheter: för Europeiska unionens del, vilken som helst av tullmyndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

e)

partens eller den tillämpande fördragsslutande partens tullmyndigheter: för Europeiska unionens del, vilken som helst av tullmyndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater.

| f) | tullvärde: det värde som fastställs i enlighet med 1994 års avtal om tillämpning av artikel VII i Allmänna tull- och handelsavtalet (WTO-avtalet om tullvärdeberäkning). |
| --- | --- |

f)

tullvärde: det värde som fastställs i enlighet med 1994 års avtal om tillämpning av artikel VII i Allmänna tull- och handelsavtalet (WTO-avtalet om tullvärdeberäkning).

| g) | pris fritt fabrik: det pris som betalas för produkten fritt fabrik till den tillverkare i EES i vars företag den sista behandlingen eller bearbetningen äger rum, förutsatt att värdet av allt använt material och alla andra kostnader för tillverkningen inkluderas i priset och att avdrag gjorts för alla inhemska skatter som kommer att eller kan komma att återbetalas när den framställda produkten exporteras. Om den sista behandlingen eller bearbetningen har lagts ut på en underleverantör avser begreppet tillverkare det företag som har anlitat underleverantören.
  När det faktiskt betalade priset inte återspeglar samtliga de kostnader för tillverkningen av en produkt som faktiskt uppstått i EES, avses med priset fritt fabrik summan av alla dessa kostnader, med avdrag för alla inhemska skatter som kommer att eller kan komma att återbetalas när den framställda produkten exporteras. |
| --- | --- |

g)

pris fritt fabrik: det pris som betalas för produkten fritt fabrik till den tillverkare i EES i vars företag den sista behandlingen eller bearbetningen äger rum, förutsatt att värdet av allt använt material och alla andra kostnader för tillverkningen inkluderas i priset och att avdrag gjorts för alla inhemska skatter som kommer att eller kan komma att återbetalas när den framställda produkten exporteras. Om den sista behandlingen eller bearbetningen har lagts ut på en underleverantör avser begreppet tillverkare det företag som har anlitat underleverantören.

När det faktiskt betalade priset inte återspeglar samtliga de kostnader för tillverkningen av en produkt som faktiskt uppstått i EES, avses med priset fritt fabrik summan av alla dessa kostnader, med avdrag för alla inhemska skatter som kommer att eller kan komma att återbetalas när den framställda produkten exporteras.

| h) | fungibelt material eller fungibel produkt: material eller produkt som är av samma slag och handelskvalitet, som har samma tekniska och fysiska egenskaper och som inte kan skiljas från varandra. |
| --- | --- |

h)

fungibelt material eller fungibel produkt: material eller produkt som är av samma slag och handelskvalitet, som har samma tekniska och fysiska egenskaper och som inte kan skiljas från varandra.

| i) | varor: både material och produkt. |
| --- | --- |

i)

varor: både material och produkt.

| j) | tillverkning: alla slag av behandling eller bearbetning, inbegripet sammansättning. |
| --- | --- |

j)

tillverkning: alla slag av behandling eller bearbetning, inbegripet sammansättning.

| k) | material: alla ingredienser, råmaterial, beståndsdelar eller delar osv. som används vid tillverkningen av en produkt. |
| --- | --- |

k)

material: alla ingredienser, råmaterial, beståndsdelar eller delar osv. som används vid tillverkningen av en produkt.

| l) | maximalt innehåll av icke-ursprungsmaterial: det maximala innehåll av icke-ursprungsmaterial som medges för att en tillverkning ska betraktas som en behandling eller bearbetning som är tillräcklig för att ge en produkt ursprungsstatus. Innehållet kan uttryckas som en procentandel av produktens pris fritt fabrik eller av nettovikten för dessa använda material som omfattas av en angiven grupp kapitel eller ett angivet kapitel, nummer eller undernummer. |
| --- | --- |

l)

maximalt innehåll av icke-ursprungsmaterial: det maximala innehåll av icke-ursprungsmaterial som medges för att en tillverkning ska betraktas som en behandling eller bearbetning som är tillräcklig för att ge en produkt ursprungsstatus. Innehållet kan uttryckas som en procentandel av produktens pris fritt fabrik eller av nettovikten för dessa använda material som omfattas av en angiven grupp kapitel eller ett angivet kapitel, nummer eller undernummer.

| m) | produkt: den produkt som tillverkas, även om den är avsedd för senare användning i en annan tillverkningsprocess. |
| --- | --- |

m)

produkt: den produkt som tillverkas, även om den är avsedd för senare användning i en annan tillverkningsprocess.

| n) | territorium: de landterritorium, inre vatten och territorialhav i de avtalsslutande parterna i EES-avtalet på vilka EES-avtalet är tillämpligt. |
| --- | --- |

n)

territorium: de landterritorium, inre vatten och territorialhav i de avtalsslutande parterna i EES-avtalet på vilka EES-avtalet är tillämpligt.

| o) | mervärde: priset fritt fabrik med avdrag för tullvärdet av allt material som införlivats och som har ursprung i de andra tillämpande fördragsslutande parter med vilka kumulation tillämpas eller, om tullvärdet inte är känt och inte kan fastställas, det första fastställbara pris som betalats för materialet i EES. |
| --- | --- |

o)

mervärde: priset fritt fabrik med avdrag för tullvärdet av allt material som införlivats och som har ursprung i de andra tillämpande fördragsslutande parter med vilka kumulation tillämpas eller, om tullvärdet inte är känt och inte kan fastställas, det första fastställbara pris som betalats för materialet i EES.

| p) | värdet av material: tullvärdet vid importtillfället för det icke-ursprungsmaterial som använts eller, om värdet inte är känt och inte kan fastställas, det första fastställbara pris som betalats för materialet i EES. Om värdet av använt ursprungsmaterial behöver fastställas, ska detta led gälla i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

p)

värdet av material: tullvärdet vid importtillfället för det icke-ursprungsmaterial som använts eller, om värdet inte är känt och inte kan fastställas, det första fastställbara pris som betalats för materialet i EES. Om värdet av använt ursprungsmaterial behöver fastställas, ska detta led gälla i tillämpliga delar.

AVDELNING II

AVDELNING II

DEFINITION AV BEGREPPET URSPRUNGSPRODUKTER

DEFINITION AV BEGREPPET URSPRUNGSPRODUKTER

Artikel 2

Allmänna villkor

1.   Vid tillämpningen av EES-avtalet ska följande produkter anses ha ursprung i EES:

| a) | Produkter som helt framställts i EES i den mening som avses i artikel 3. |
| --- | --- |

a)

Produkter som helt framställts i EES i den mening som avses i artikel 3.

| b) | Produkter som framställts i EES och som innehåller material som inte helt framställts där, förutsatt att detta material har genomgått tillräcklig behandling eller bearbetning i EES i den mening som avses i artikel 4. |
| --- | --- |

b)

Produkter som framställts i EES och som innehåller material som inte helt framställts där, förutsatt att detta material har genomgått tillräcklig behandling eller bearbetning i EES i den mening som avses i artikel 4.

För detta ändamål ska de territorier i de avtalsslutande parterna i EES-avtalet på vilka avtalet är tillämpligt anses som ett enda territorium.

2.   Utan hinder av vad som sägs i punkt 1 ska Furstendömet Liechtensteins territorium inte anses ingå i EES territorium vid bestämningen av ursprung för de produkter som avses i tabellerna I och II i protokoll 3, och sådana produkter ska anses ha ursprung i EES endast om de antingen helt har framställts eller har genomgått tillräcklig behandling eller bearbetning inom territorierna i de andra avtalsslutande parterna i EES-avtalet.

Artikel 3

Helt framställda produkter

1.   Följande produkter ska anses som helt framställda i EES:

| a) | Mineralprodukter och naturligt vatten som utvunnits ur dess jord eller havsbotten. |
| --- | --- |

a)

Mineralprodukter och naturligt vatten som utvunnits ur dess jord eller havsbotten.

| b) | Växter, inklusive vattenväxter, och vegetabiliska produkter som har odlats eller skördats där. |
| --- | --- |

b)

Växter, inklusive vattenväxter, och vegetabiliska produkter som har odlats eller skördats där.

| c) | Levande djur som har fötts och uppfötts där. |
| --- | --- |

c)

Levande djur som har fötts och uppfötts där.

| d) | Produkter som har erhållits från levande djur som uppfötts där. |
| --- | --- |

d)

Produkter som har erhållits från levande djur som uppfötts där.

| e) | Produkter som har erhållits från slaktade djur som fötts och uppfötts där. |
| --- | --- |

e)

Produkter som har erhållits från slaktade djur som fötts och uppfötts där.

| f) | Produkter från jakt och fiske som har bedrivits där. |
| --- | --- |

f)

Produkter från jakt och fiske som har bedrivits där.

| g) | Produkter från vattenbruk, om fisken, kräftdjuren, blötdjuren eller de andra ryggradslösa vattendjuren fötts där eller uppfötts där från ägg, larver eller yngel. |
| --- | --- |

g)

Produkter från vattenbruk, om fisken, kräftdjuren, blötdjuren eller de andra ryggradslösa vattendjuren fötts där eller uppfötts där från ägg, larver eller yngel.

| h) | Produkter från havsfiske och andra produkter som av dess fartyg har hämtats ur ett hav som inte ingår i ett territorialvatten. |
| --- | --- |

h)

Produkter från havsfiske och andra produkter som av dess fartyg har hämtats ur ett hav som inte ingår i ett territorialvatten.

| i) | Produkter som framställts ombord på dess fabriksfartyg uteslutande av produkter som avses i led h. |
| --- | --- |

i)

Produkter som framställts ombord på dess fabriksfartyg uteslutande av produkter som avses i led h.

| j) | Begagnade varor som insamlats där och som endast kan användas för återvinning av råmaterial. |
| --- | --- |

j)

Begagnade varor som insamlats där och som endast kan användas för återvinning av råmaterial.

| k) | Avfall och skrot från tillverkningsprocesser som ägt rum där. |
| --- | --- |

k)

Avfall och skrot från tillverkningsprocesser som ägt rum där.

| l) | Produkter som har utvunnits ur havsbottnen eller dess underliggande lager utanför partens territorialvatten, förutsatt att parten har ensamrätt att exploatera denna havsbotten eller dess underliggande lager. |
| --- | --- |

l)

Produkter som har utvunnits ur havsbottnen eller dess underliggande lager utanför partens territorialvatten, förutsatt att parten har ensamrätt att exploatera denna havsbotten eller dess underliggande lager.

| m) | Varor som har tillverkats där uteslutande av sådana produkter som avses i leden a–l. |
| --- | --- |

m)

Varor som har tillverkats där uteslutande av sådana produkter som avses i leden a–l.

2.   Med dess fartyg och dess fabriksfartyg i punkt 1 led h respektive led i avses endast fartyg och fabriksfartyg som uppfyller vart och ett av följande krav:

| a) | De är registrerade i en medlemsstat i Europeiska unionen eller i en Eftastat. |
| --- | --- |

a)

De är registrerade i en medlemsstat i Europeiska unionen eller i en Eftastat.

| b) | De för en av Europeiska unionens medlemsstaters eller en Eftastats flagg. |
| --- | --- |

b)

De för en av Europeiska unionens medlemsstaters eller en Eftastats flagg.

| c) | De uppfyller ett av följande villkor:






  i) | De ägs till minst 50 % av medborgare i de avtalsslutande parterna i EES-avtalet. |
| --- | --- | --- |

c)

De uppfyller ett av följande villkor:

i)

De ägs till minst 50 % av medborgare i de avtalsslutande parterna i EES-avtalet.

| ii) | De ägs av företag som






  — | har sitt huvudkontor och sin huvudsakliga verksamhetsort i en medlemsstat i Europeiska unionen eller i en Eftastat, och |
| --- | --- | --- |

ii)

De ägs av företag som

—

har sitt huvudkontor och sin huvudsakliga verksamhetsort i en medlemsstat i Europeiska unionen eller i en Eftastat, och

| — | till minst 50 % ägs av de avtalsslutande parterna i EES-avtalet eller offentliga enheter eller medborgare i dessa parter. |
| --- | --- |

—

till minst 50 % ägs av de avtalsslutande parterna i EES-avtalet eller offentliga enheter eller medborgare i dessa parter.

3.   Vid tillämpning av punkt 2 ska Eftastaterna betraktas som en enda tillämpande fördragsslutande part.

Artikel 4

Tillräcklig behandling eller bearbetning

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 i denna artikel och av artikel 6 ska produkter som inte är helt framställda i EES anses vara tillräckligt behandlade eller bearbetade om villkoren i förteckningen i bilaga II för de berörda varorna är uppfyllda.

2.   Om en produkt som har erhållit ursprungsstatus i EES i enlighet med punkt 1 används som material vid tillverkningen av en annan produkt, ska hänsyn inte tas till det icke-ursprungsmaterial som kan ha använts vid dess tillverkning.

3.   Bedömningen av huruvida villkoren i punkt 1 är uppfyllda ska göras separat för varje produkt.

Om regeln i fråga baseras på efterlevnad av regeln om maximalt innehåll av icke-ursprungsmaterial får emellertid tullmyndigheterna i de avtalsslutande parterna i EES-avtalet tillåta exportörer att beräkna produktens pris fritt fabrik och värdet av icke-ursprungsmaterial som ett genomsnitt i enlighet med punkt 4, i syfte att beakta fluktuationer i kostnader och växelkurser.

4.   Om punkt 3 andra stycket är tillämplig ska ett genomsnittligt produktpris fritt fabrik och ett genomsnittligt värde av använt icke-ursprungsmaterial beräknas på grundval av summan av priserna fritt fabrik för all försäljning av samma produkter under det föregående räkenskapsåret respektive summan av värdet av allt icke-ursprungsmaterial som använts i tillverkningen av samma produkter under det föregående räkenskapsåret så som detta definieras i den avtalsslutande parten i EES-avtalet eller, om siffror för ett fullständigt räkenskapsår inte är tillgängliga, en kortare period på minst tre månader.

5.   Exportörer som har valt att beräkna genomsnittsvärden ska konsekvent tillämpa denna metod under det år som följer på referensräkenskapsåret eller, i tillämpliga fall, det år som följer på den kortare period som används som referensperiod. Exportörerna får upphöra att tillämpa denna metod om de under ett givet räkenskapsår, eller en given kortare representativ period på minst tre månader, konstaterar att de fluktuationer i kostnader eller växelkurser som motiverat användningen av metoden har upphört.

6.   De genomsnittsvärden som avses i punkt 4 ska användas som priset fritt fabrik respektive värdet av icke-ursprungsmaterial vid fastställandet av huruvida regeln om maximalt innehåll av icke-ursprungsmaterial har efterlevts.

Artikel 5

Toleranser

1.   Genom undantag från artikel 4 och om inte annat följer av punkterna 2 och 3 i den här artikeln får icke-ursprungsmaterial som enligt villkoren i förteckningen i bilaga II inte får användas vid tillverkningen av en viss produkt ändå användas, förutsatt att deras totala nettovikt eller värde för produkten i fråga inte överskrider

| a) | 15 % av produktens nettovikt, när det gäller produkter som omfattas av kapitlen 2 och 4–24, utom bearbetade fiskeriprodukter enligt kapitel 16, |
| --- | --- |

a)

15 % av produktens nettovikt, när det gäller produkter som omfattas av kapitlen 2 och 4–24, utom bearbetade fiskeriprodukter enligt kapitel 16,

| b) | 15 % av produktens pris fritt fabrik, när det gäller andra produkter än de som omfattas av led a. |
| --- | --- |

b)

15 % av produktens pris fritt fabrik, när det gäller andra produkter än de som omfattas av led a.

Denna punkt får inte tillämpas på produkter som omfattas av kapitlen 50–63 i Harmoniserade systemet, för vilka de toleranser som anges i anmärkningarna 6 och 7 i bilaga I ska tillämpas.

2.   Tillämpningen av punkt 1 i denna artikel får inte medföra att någon av de procentsatser för maximalt innehåll av icke-ursprungsmaterial som anges i förteckningen i bilaga II överskrids.

3.   Punkterna 1 och 2 i denna artikel ska inte gälla för produkter som är helt framställda i EES i den mening som avses i artikel 3. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 6 och 9.1 ska emellertid de toleranser som föreskrivs i dessa bestämmelser ändå tillämpas på produkter för vilka regeln i förteckningen i bilaga II kräver att de material som används vid tillverkningen av den produkten ska vara helt framställda.

Artikel 6

Otillräcklig behandling eller bearbetning

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 i denna artikel ska följande åtgärder anses utgöra otillräcklig behandling eller bearbetning för att ge en produkt ursprungsstatus, oavsett om villkoren i artikel 4 är uppfyllda:

| a) | Åtgärder för att bevara produkten i gott skick under transport och lagring. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder för att bevara produkten i gott skick under transport och lagring.

| b) | Uppdelning eller sammanföring av kollin. |
| --- | --- |

b)

Uppdelning eller sammanföring av kollin.

| c) | Tvättning och rengöring; avlägsnande av damm, oxid, olja, färg eller andra beläggningar. |
| --- | --- |

c)

Tvättning och rengöring; avlägsnande av damm, oxid, olja, färg eller andra beläggningar.

| d) | Strykning eller pressning av textilvaror. |
| --- | --- |

d)

Strykning eller pressning av textilvaror.

| e) | Enklare målning eller polering. |
| --- | --- |

e)

Enklare målning eller polering.

| f) | Skalning och partiell eller fullständig malning av ris; polering och glasering av spannmål och ris. |
| --- | --- |

f)

Skalning och partiell eller fullständig malning av ris; polering och glasering av spannmål och ris.

| g) | Tillsats av färg- eller smakämnen till socker eller formning av sockerbitar; partiell eller fullständig malning av kristallsocker. |
| --- | --- |

g)

Tillsats av färg- eller smakämnen till socker eller formning av sockerbitar; partiell eller fullständig malning av kristallsocker.

| h) | Skalning eller urkärning av frukter, nötter eller grönsaker. |
| --- | --- |

h)

Skalning eller urkärning av frukter, nötter eller grönsaker.

| i) | Vässning, enklare slipning eller enklare tillskärning. |
| --- | --- |

i)

Vässning, enklare slipning eller enklare tillskärning.

| j) | Siktning, sållning, sortering, klassificering, indelning i kategorier, hoppassning (inbegripet sammanföring av artiklar i satser). |
| --- | --- |

j)

Siktning, sållning, sortering, klassificering, indelning i kategorier, hoppassning (inbegripet sammanföring av artiklar i satser).

| k) | Enklare förpackning i flaskor, burkar, säckar, fodral eller askar, uppsättning på kartor eller skivor samt alla övriga enklare förpackningsåtgärder. |
| --- | --- |

k)

Enklare förpackning i flaskor, burkar, säckar, fodral eller askar, uppsättning på kartor eller skivor samt alla övriga enklare förpackningsåtgärder.

| l) | Anbringande eller tryckande av varumärken, etiketter, logotyper eller annan liknande särskiljande märkning på produkter eller på deras förpackningar. |
| --- | --- |

l)

Anbringande eller tryckande av varumärken, etiketter, logotyper eller annan liknande särskiljande märkning på produkter eller på deras förpackningar.

| m) | Enklare blandning av produkter, även av olika slag. |
| --- | --- |

m)

Enklare blandning av produkter, även av olika slag.

| n) | Blandning av socker med varje slag av material. |
| --- | --- |

n)

Blandning av socker med varje slag av material.

| o) | Enkel tillsats av vatten eller utspädning, dehydratisering eller denaturering av produkter. |
| --- | --- |

o)

Enkel tillsats av vatten eller utspädning, dehydratisering eller denaturering av produkter.

| p) | Enklare sammansättning av delar av artiklar i avsikt att framställa en komplett artikel eller isärtagning av produkter i delar. |
| --- | --- |

p)

Enklare sammansättning av delar av artiklar i avsikt att framställa en komplett artikel eller isärtagning av produkter i delar.

| q) | Slakt av djur. |
| --- | --- |

q)

Slakt av djur.

| r) | En kombination av två eller flera av de åtgärder som avses i leden a–q. |
| --- | --- |

r)

En kombination av två eller flera av de åtgärder som avses i leden a–q.

2.   Alla åtgärder som vidtagits i EES i fråga om en viss produkt ska beaktas när det fastställs om den behandling eller bearbetning som produkten har genomgått ska anses vara otillräcklig i den mening som avses i punkt 1.

Artikel 7

Ursprungskumulation

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2 ska produkter anses ha ursprung i EES, om de har framställts där och innehåller material som har ursprung i en tillämpande fördragsslutande part, förutsatt att de har genomgått behandling eller bearbetning i EES som är mer omfattande än de åtgärder som avses i artikel 6. Sådant material behöver inte ha genomgått tillräcklig behandling eller bearbetning.

2.   Om behandlingen eller bearbetningen i EES inte är mer omfattande än de åtgärder som anges i artikel 6 ska den produkt som framställts genom införlivande av material med ursprung i en annan tillämpande fördragsslutande part anses ha ursprung i EES endast om det mervärde den tillförts där överstiger värdet av använt material med ursprung i någon av de andra tillämpande fördragsslutande parterna. Om så inte är fallet ska den framställda produkten anses ha ursprung i den tillämpande fördragsslutande part som står för den största delen av värdet av det ursprungsmaterial som använts vid tillverkningen i EES.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2 och med undantag av produkter som omfattas av kapitlen 50–63 ska behandling eller bearbetning som utförts i en annan tillämpande fördragsslutande part än en avtalsslutande part i EES-avtalet anses ha utförts i EES när de framställda produkterna genomgår påföljande behandling eller bearbetning i EES.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2 ska i fråga om produkter som omfattas av kapitlen 50–63 och endast för bilateral handel mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet, behandling eller bearbetning som utförts i den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet anses ha utförts i EES när produkterna genomgår påföljande behandling eller bearbetning i EES.

Vid tillämpning av denna punkt ska deltagarna i Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess och Moldavien betraktas som en enda tillämpande fördragsslutande part.

5.   De avtalsslutande parterna i EES-avtalet får, genom ett beslut av gemensamma EES-kommittén, välja att tillsammans utvidga tillämpningen av punkt 3 i denna artikel till att även gälla import av produkter som omfattas av kapitlen 50–63.

6.   Vid tillämpning av kumulation i den mening som avses i punkterna 3–5 i denna artikel ska ursprungsprodukterna anses ha ursprung i EES endast om behandlingen eller bearbetningen där är mer omfattande än de åtgärder som avses i artikel 6.

7.   Produkter med ursprung i en av de tillämpande fördragsslutande parterna som inte genomgår någon behandling eller bearbetning i EES ska behålla sitt ursprung om de exporteras till någon annan avtalsslutande part i EES-avtalet.

Artikel 8

Villkor för tillämpning av ursprungskumulation

1.   Kumulation enligt artikel 7 får tillämpas endast om

| a) | ett förmånshandelsavtal i enlighet med artikel XXIV i Allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt 1994) är tillämpligt mellan de tillämpande fördragsslutande parter som är involverade i förvärvet av ursprungsstatus och den avtalsslutande part i EES-avtalet som är destinationsland, och |
| --- | --- |

a)

ett förmånshandelsavtal i enlighet med artikel XXIV i Allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt 1994) är tillämpligt mellan de tillämpande fördragsslutande parter som är involverade i förvärvet av ursprungsstatus och den avtalsslutande part i EES-avtalet som är destinationsland, och

| b) | varor har erhållit ursprungsstatus genom tillämpning av ursprungsregler som är identiska med dessa regler. |
| --- | --- |

b)

varor har erhållit ursprungsstatus genom tillämpning av ursprungsregler som är identiska med dessa regler.

2.   Tillkännagivanden om uppfyllande av de nödvändiga villkoren för tillämpning av kumulation ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning (C-serien) och i en officiell publikation i andra avtalsslutande parter i EES-avtalet i enlighet med deras egna förfaranden.

Kumulation enligt artikel 7 ska tillämpas från och med den dag som anges i dessa tillkännagivanden.

De avtalsslutande parterna i EES-avtalet ska ge Europeiska kommissionen närmare upplysningar om relevanta avtal som ingåtts med andra tillämpande fördragsslutande parter, inbegripet ikraftträdandedatumen för dessa regler.

3.   Ursprungsbeviset ska innehålla frasen på engelska ”CUMULATION APPLIED WITH (den eller de berörda tillämpande fördragsslutande partens eller parternas namn på engelska)” när produkter erhållit ursprungsstatus genom tillämpning av ursprungskumulation i enlighet med artikel 7.

Om ett varucertifikat EUR.1 används som ursprungsbevis ska den frasen anges i fält 7 i varucertifikatet EUR.1.

4.   När det gäller produkter som exporteras inom EES och som erhållit ursprungsstatus genom tillämpning av ursprungskumulation i enlighet med artikel 7, får de avtalsslutande parterna i EES-avtalet besluta att frångå kravet på att ursprungsbeviset ska innehålla den fras som anges i punkt 3 i den här artikeln (1).

De avtalsslutande parterna i EES-avtalet ska underrätta Europeiska kommissionen om beslutet att frångå kravet i enlighet med artikel 8.2.

Artikel 9

Bedömningsenhet

1.   Bedömningsenheten för tillämpning av dessa regler ska vara den särskilda produkt som anses som grundenhet vid klassificering enligt Harmoniserade systemets nomenklatur. Detta innebär att

| a) | när en produkt som består av en grupp eller en sammansättning av artiklar i enlighet med reglerna i Harmoniserade systemet klassificeras enligt ett enda nummer, ska helheten utgöra bedömningsenheten, |
| --- | --- |

a)

när en produkt som består av en grupp eller en sammansättning av artiklar i enlighet med reglerna i Harmoniserade systemet klassificeras enligt ett enda nummer, ska helheten utgöra bedömningsenheten,

| b) | när en sändning består av flera identiska produkter som klassificeras enligt samma nummer i Harmoniserade systemet ska varje enskild produkt beaktas vid tillämpning av dessa regler. |
| --- | --- |

b)

när en sändning består av flera identiska produkter som klassificeras enligt samma nummer i Harmoniserade systemet ska varje enskild produkt beaktas vid tillämpning av dessa regler.

2.   Om förpackningen, enligt den allmänna regeln 5 i Harmoniserade systemet, klassificeras tillsammans med den produkt som den innehåller, ska den vid ursprungsbestämningen anses utgöra en helhet tillsammans med produkten.

3.   Tillbehör, reservdelar och verktyg som levereras tillsammans med en utrustning, en maskin, en apparat eller ett fordon ska tillsammans med dessa anses som en enhet när de utgör standardutrustning och ingår i priset fritt fabrik för utrustningen, maskinen, apparaten eller fordonet.

Artikel 10

Satser

Satser enligt den allmänna regeln 3 i Harmoniserade systemet ska anses som ursprungsprodukter när alla produkter som ingår i satsen är ursprungsprodukter.

När en sats består av både ursprungsprodukter och icke-ursprungsprodukter ska dock hela satsen anses ha ursprungsstatus, om värdet av icke-ursprungsprodukterna inte överstiger 15 % av satsens pris fritt fabrik.

Artikel 11

Neutrala element

Vid fastställandet av om en produkt är en ursprungsprodukt ska ursprunget för följande element som kan ingå i tillverkningsprocessen inte beaktas:

| a) | Energi och bränsle. |
| --- | --- |

a)

Energi och bränsle.

| b) | Anläggningar och utrustning. |
| --- | --- |

b)

Anläggningar och utrustning.

| c) | Maskiner och verktyg. |
| --- | --- |

c)

Maskiner och verktyg.

| d) | Andra varor som inte ingår och som inte är avsedda att ingå i produktens slutliga sammansättning. |
| --- | --- |

d)

Andra varor som inte ingår och som inte är avsedda att ingå i produktens slutliga sammansättning.

Artikel 12

Bokföringsmässig uppdelning

1.   Om fungibla material med ursprungsstatus respektive utan ursprungsstatus används i behandlingen eller bearbetningen av en produkt får de ekonomiska aktörerna förvalta materialen med hjälp av metoden med bokföringsmässig uppdelning, utan att fysiskt hålla materialen i separata lager.

2.   Ekonomiska aktörer får förvalta fungibla produkter enligt nummer 1701 med ursprungsstatus respektive utan ursprungsstatus med hjälp av metoden med bokföringsmässig uppdelning, utan att hålla produkterna i separata lager.

3.   De avtalsslutande parterna i EES-avtalet får kräva att tillämpningen av bokföringsmässig uppdelning förutsätter ett tillstånd i förväg från tullmyndigheterna. Tullmyndigheterna får bevilja ett tillstånd på de villkor som de anser lämpliga och ska övervaka hur tillståndet används. Tullmyndigheterna får återkalla tillståndet om tillståndshavaren på något sätt missbrukar det eller inte uppfyller något av de andra villkor som anges i dessa regler.

Vid användningen av bokföringsmässig uppdelning ska det säkerställas att det antal produkter som kan anses ha ursprung i EES inte vid någon tidpunkt överskrider det antal som skulle haft sådant ursprung om lagren skilts åt fysiskt.

Metoden ska tillämpas och dess användning dokumenteras på grundval av de allmänna redovisningsprinciper som gäller i den avtalsslutande parten i EES-avtalet.

4.   Den som beviljats tillstånd att använda den metod som avses i punkterna 1 och 2 ska upprätta eller ansöka om ursprungsbevis för den kvantitet produkter som kan anses ha ursprung i EES. På begäran av tullmyndigheterna ska tillståndshavaren lämna en redogörelse för hur kvantiteterna förvaltats.

AVDELNING III

AVDELNING III

TERRITORIELLA VILLKOR

TERRITORIELLA VILLKOR

Artikel 13

Territorialprincip

1.   Villkoren i avdelning II ska vara uppfyllda utan avbrott i EES.

2.   Om ursprungsprodukter som exporterats från EES till ett annat land återinförs ska de anses vara icke-ursprungsprodukter, såvida det inte på ett sätt som tillfredsställer tullmyndigheterna kan visas

| a) | att de återinförda produkterna är samma produkter som de som exporterades, och |
| --- | --- |

a)

att de återinförda produkterna är samma produkter som de som exporterades, och

| b) | att produkterna inte har blivit föremål för någon åtgärd som är mer omfattande än vad som krävs för att bevara dem i gott skick under tiden i det landet eller under exporten. |
| --- | --- |

b)

att produkterna inte har blivit föremål för någon åtgärd som är mer omfattande än vad som krävs för att bevara dem i gott skick under tiden i det landet eller under exporten.

3.   Erhållandet av ursprungsstatus enligt villkoren i avdelning II ska inte påverkas av om material som exporterats från EES och därefter återimporterats dit behandlats eller bearbetats utanför EES, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Materialen är helt framställda i EES eller har före exporten genomgått en behandling eller bearbetning som är mer omfattande än de åtgärder som avses i artikel 6. |
| --- | --- |

a)

Materialen är helt framställda i EES eller har före exporten genomgått en behandling eller bearbetning som är mer omfattande än de åtgärder som avses i artikel 6.

| b) | Det kan på ett sätt som tillfredsställer tullmyndigheterna visas att






  i) | de återimporterade produkterna har framställts genom behandling eller bearbetning av de exporterade materialen, och |
| --- | --- | --- |

b)

Det kan på ett sätt som tillfredsställer tullmyndigheterna visas att

i)

de återimporterade produkterna har framställts genom behandling eller bearbetning av de exporterade materialen, och

| ii) | det totala mervärde som tillförts utanför EES genom tillämpning av denna artikel inte överstiger 10 % av priset fritt fabrik på den slutprodukt för vilken ursprungsstatus begärs. |
| --- | --- |

ii)

det totala mervärde som tillförts utanför EES genom tillämpning av denna artikel inte överstiger 10 % av priset fritt fabrik på den slutprodukt för vilken ursprungsstatus begärs.

4.   Vid tillämpning av punkt 3 i denna artikel ska de villkor för erhållande av ursprungsstatus som anges i avdelning II inte gälla behandling eller bearbetning utanför EES. I de fall då enligt förteckningen i bilaga II en regel om ett högsta totalt värde av alla införlivade icke-ursprungsmaterial ska tillämpas för att avgöra slutproduktens ursprungsstatus, får det totala värdet av de icke-ursprungsmaterial som införlivats i produkten inom den berörda avtalsslutande parten i EES-avtalets territorium, plus det totala mervärde som genom tillämpning av denna artikel tillförts utanför EES, emellertid inte överstiga den angivna procentsatsen.

5.   Vid tillämpning av punkterna 3 och 4 avses med totalt mervärde samtliga kostnader som uppstår utanför EES, inbegripet värdet av material som införlivats där.

6.   Punkterna 3 och 4 i denna artikel ska inte tillämpas på produkter som inte uppfyller de villkor som anges i förteckningen i bilaga II eller som kan anses tillräckligt behandlade eller bearbetade endast om den allmänna toleransregeln i artikel 5 tillämpas.

7.   Behandling eller bearbetning av det slag som avses i denna artikel och som utförs utanför EES ska ske enligt förfarandet för passiv förädling eller liknande förfaranden.

Artikel 14

Förbud mot ändringar

1.   Den förmånsbehandling som föreskrivs i EES-avtalet ska endast gälla för produkter som uppfyller kraven i dessa regler och som deklareras för import till en avtalsslutande part i EES-avtalet om de produkterna är samma produkter som de som exporterats från den exporterande avtalsslutande parten i EES-avtalet. Innan produkterna deklareras för fri konsumtion får de inte ha ändrats eller omvandlats på något sätt eller blivit föremål för andra åtgärder än åtgärder för att bevara dem i gott skick eller för att anbringa märkning, etiketter, förseglingar eller annan dokumentation i syfte att efterleva särskilda inhemska krav hos den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet, vilket skett under tullövervakning i det tredjeland eller de tredjeländer där transitering eller uppdelning skett.

2.   Lagring av produkter eller sändningar får äga rum, förutsatt att de kvarstår under tullövervakning i det tredjeland eller de tredjeländer som är transiteringsland.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av avdelning V i detta tillägg får uppdelning av sändningar äga rum, förutsatt att de kvarstår under tullövervakning i det tredjeland eller de tredjeländer där uppdelning skett.

4.   Om det råder tvivel får den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet när som helst begära att importören eller dennes ombud lämnar in alla relevanta handlingar som styrker att denna artikel följs, vilket kan styrkas med skriftlig bevisning, särskilt genom

| a) | transportavtalsdokument såsom konossement, |
| --- | --- |

a)

transportavtalsdokument såsom konossement,

| b) | faktaunderstödd eller konkret bevisning i form av märkning eller numrering av kollin, |
| --- | --- |

b)

faktaunderstödd eller konkret bevisning i form av märkning eller numrering av kollin,

| c) | ett intyg om att varorna inte har manipulerats som tillhandahållits av tullmyndigheterna i det land/de länder som transiterats eller där uppdelning skett, eller andra dokument som visar att varorna kvarstått under tullövervakning i det land eller de länder där transitering eller uppdelning skett, eller |
| --- | --- |

c)

ett intyg om att varorna inte har manipulerats som tillhandahållits av tullmyndigheterna i det land/de länder som transiterats eller där uppdelning skett, eller andra dokument som visar att varorna kvarstått under tullövervakning i det land eller de länder där transitering eller uppdelning skett, eller

| d) | bevisning som rör själva varorna. |
| --- | --- |

d)

bevisning som rör själva varorna.

Artikel 15

Utställningar

1.   Ursprungsprodukter som har sänts till en utställning i ett annat land än ett med vilket kumulation är tillämplig i enlighet med artiklarna 7 och 8 och som efter utställningen sålts för att importeras till EES ska vid importen omfattas av EES-avtalet, om det på ett sätt som tillfredsställer tullmyndigheterna kan visas att

| a) | en exportör har sänt produkterna från en avtalsslutande part i EES-avtalet till utställningslandet och ställt ut dem där, |
| --- | --- |

a)

en exportör har sänt produkterna från en avtalsslutande part i EES-avtalet till utställningslandet och ställt ut dem där,

| b) | exportören har sålt eller på annat sätt överlåtit produkterna till en person i en annan avtalsslutande part i EES-avtalet, |
| --- | --- |

b)

exportören har sålt eller på annat sätt överlåtit produkterna till en person i en annan avtalsslutande part i EES-avtalet,

| c) | produkterna under utställningen eller omedelbart därefter har sänts i samma skick som de var när de sändes till utställningen, och |
| --- | --- |

c)

produkterna under utställningen eller omedelbart därefter har sänts i samma skick som de var när de sändes till utställningen, och

| d) | produkterna, sedan de sändes till utställningen, inte har använts för något annat ändamål än för demonstration på utställningen. |
| --- | --- |

d)

produkterna, sedan de sändes till utställningen, inte har använts för något annat ändamål än för demonstration på utställningen.

2.   Ett ursprungsbevis ska utfärdas eller upprättas i enlighet med avdelning V i detta tillägg och på vanligt sätt uppvisas för tullmyndigheterna i den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet. Utställningens namn och adress ska anges på beviset. Vid behov får ytterligare skriftlig bevisning begäras om de förhållanden under vilka produkterna ställts ut.

3.   Punkt 1 ska tillämpas på alla handels-, industri-, jordbruks- och hantverksutställningar samt på mässor eller offentliga visningar av liknande karaktär under vilka produkterna kvarstår under tullkontroll, dock med undantag för sådana som i butiker eller affärslokaler anordnas i privat syfte för försäljning av utländska produkter.

AVDELNING IV

AVDELNING IV

TULLRESTITUTION ELLER TULLBEFRIELSE

TULLRESTITUTION ELLER TULLBEFRIELSE

Artikel 16

Restitution av eller befrielse från tullar

1.   Icke-ursprungsmaterial som används vid tillverkning av produkter som omfattas av kapitlen 50–63 i Harmoniserade systemet med ursprung i EES för vilka ett ursprungsbevis utfärdas eller upprättas enligt avdelning V i detta tillägg får inte bli föremål för restitution av eller befrielse från tullar av något slag i den exporterande avtalsslutande parten i EES-avtalet.

2.   Förbudet enligt punkt 1 ska gälla varje åtgärd för återbetalning eller eftergift, helt eller delvis, av tullar eller avgifter med motsvarande verkan som tillämpas i en exporterande avtalsslutande part i EES-avtalet på material som används vid tillverkningen, om en sådan återbetalning eller eftergift uttryckligen eller faktiskt tillämpas när de produkter som framställs av detta material exporteras, men inte när de behålls för fri konsumtion där.

3.   Exportören av produkter som omfattas av ursprungsbevis ska vara beredd att när som helst på begäran av tullmyndigheterna uppvisa alla relevanta handlingar som visar att ingen tullrestitution har erhållits för de icke-ursprungsmaterial som använts vid tillverkningen av produkterna i fråga, och att alla tullar och avgifter med motsvarande verkan som är tillämpliga på sådant material faktiskt har betalats.

4.   Förbudet enligt punkt 1 i denna artikel ska inte tillämpas på handel mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet med produkter som erhållit ursprungsstatus genom tillämpning av ursprungskumulation i enlighet med artikel 7.4 eller 7.5.

AVDELNING V

AVDELNING V

URSPRUNGSBEVIS

URSPRUNGSBEVIS

Artikel 17

Allmänna villkor

1.   Ursprungsprodukter som importeras till en avtalsslutande part i EES-avtalet ska omfattas av bestämmelserna i EES-avtalet, förutsatt att ett av följande ursprungsbevis uppvisas:

| a) | Ett varucertifikat EUR.1 enligt förlagan i bilaga IV till detta tillägg. |
| --- | --- |

a)

Ett varucertifikat EUR.1 enligt förlagan i bilaga IV till detta tillägg.

| b) | I de fall som avses i artikel 18.1, en deklaration, nedan kallad ursprungsdeklaration, som exportören lämnar på en faktura, en följesedel eller någon annan kommersiell handling där de berörda produkterna beskrivs tillräckligt noggrant för att de ska kunna identifieras; texten till ursprungsdeklarationen återges i bilaga III till detta tillägg. |
| --- | --- |

b)

I de fall som avses i artikel 18.1, en deklaration, nedan kallad ursprungsdeklaration, som exportören lämnar på en faktura, en följesedel eller någon annan kommersiell handling där de berörda produkterna beskrivs tillräckligt noggrant för att de ska kunna identifieras; texten till ursprungsdeklarationen återges i bilaga III till detta tillägg.

2.   Utan hinder av vad som sägs i punkt 1 i denna artikel ska ursprungsprodukter i den mening som avses i dessa regler, i de fall som anges i artikel 27, omfattas av bestämmelserna i EES-avtalet utan att något av de ursprungsbevis som avses i punkt 1 i den här artikeln behöver uppvisas.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 får de avtalsslutande parterna i EES-avtalet vid förmånshandel dem emellan komma överens om att ursprungsbevis som förtecknas i punkt 1 a och b ersätts med ursprungsförsäkringar upprättade av exportörer som är registrerade i en elektronisk databas i enlighet med den inhemska lagstiftningen i de avtalsslutande parterna i EES-avtalet.

Användningen av en ursprungsförsäkran som upprättats av exportörer som är registrerade i en elektronisk databas som godkänts av två eller flera tillämpande fördragsslutande parter ska inte hindra användning av diagonal kumulation med andra tillämpande fördragsslutande parter.

4.   Vid tillämpning av punkt 1 får de avtalsslutande parterna i EES-avtalet komma överens om att inrätta ett system som medger att ursprungsbevis som förtecknas i punkt 1 a och b utfärdas elektroniskt och/eller lämnas in elektroniskt.

5.   Vid tillämpning av artikel 7 ska, om artikel 8.4 är tillämplig, den exportör som är etablerad i en tillämpande fördragsslutande part som utfärdar eller ansöker om ett ursprungsbevis på grundval av ett annat ursprungsbevis som har undantagits från skyldigheten att inkludera den fras som annars krävs enligt artikel 8.3, vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att villkoren för tillämpning av kumulation är uppfyllda och ska vara beredd att lämna alla relevanta handlingar till tullmyndigheterna.

Artikel 18

Villkor för upprättande av en ursprungsdeklaration

1.   En ursprungsdeklaration enligt artikel 17.1 b får upprättas

| a) | av en godkänd exportör enligt artikel 19, eller |
| --- | --- |

a)

av en godkänd exportör enligt artikel 19, eller

| b) | av vilken exportör som helst för sändningar som består av ett eller flera kollin med ursprungsprodukter vars totala värde inte överstiger 6 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

av vilken exportör som helst för sändningar som består av ett eller flera kollin med ursprungsprodukter vars totala värde inte överstiger 6 000 EUR.

2.   En ursprungsdeklaration får upprättas om produkterna kan anses ha ursprung i EES eller en tillämpande fördragsslutande part och om de uppfyller övriga villkor i dessa regler.

3.   En exportör som upprättar en ursprungsdeklaration ska vara beredd att när som helst på begäran av tullmyndigheterna i den exporterande avtalsslutande parten i EES-avtalet uppvisa alla relevanta handlingar som styrker att de berörda produkterna har ursprungsstatus samt att övriga krav i dessa regler är uppfyllda.

4.   En ursprungsdeklaration ska upprättas av exportören genom att deklarationen enligt bilaga III till detta tillägg maskinskrivs, stämplas eller trycks på fakturan, följesedeln eller någon annan kommersiell handling, med användning av en av de språkversioner som anges i den bilagan och enligt bestämmelserna i exportlandets nationella rätt. Om deklarationen skrivs för hand, ska den skrivas med bläck och tryckbokstäver.

5.   Ursprungsdeklarationer ska undertecknas för hand av exportören. Godkända exportörer enligt artikel 19 behöver dock inte underteckna sådana deklarationer, om de lämnar en skriftlig försäkran till tullmyndigheterna i den exporterande avtalsslutande parten i EES-avtalet om att de påtar sig fullt ansvar för varje ursprungsdeklaration där de identifieras, som om den hade undertecknats av dem för hand.

6.   En ursprungsdeklaration får upprättas av exportören när de produkter som den avser exporteras, eller efter exporten (ursprungsdeklaration i efterhand) om den uppvisas i importlandet inom två år efter importen av de produkter som den avser.

Om en sändning delas upp i enlighet med artikel 14.3 och förutsatt att samma tvåårsfrist iakttas, ska ursprungsdeklarationen i efterhand upprättas av den godkända exportören i den avtalsslutande part i EES-avtalet från vilken produkterna exporteras.

Artikel 19

Godkänd exportör

1.   Tullmyndigheterna i den exporterande avtalsslutande parten i EES-avtalet får, med förbehåll för nationella krav, ge varje exportör som är etablerad i den avtalsslutande parten i EES-avtalet (godkänd exportör) tillstånd att upprätta ursprungsdeklarationer oberoende av de berörda produkternas värde.

2.   En exportör som ansöker om ett sådant tillstånd måste på ett sätt som tillfredsställer tullmyndigheterna lämna de garantier som dessa behöver när de kontrollerar att produkterna har ursprungsstatus och att övriga villkor i dessa regler är uppfyllda.

3.   Tullmyndigheterna ska tilldela den godkända exportören ett tillståndsnummer som ska anges på ursprungsdeklarationen.

4.   Tullmyndigheterna ska kontrollera att ett tillstånd används på rätt sätt. De får återkalla tillståndet om den godkända exportören missbrukar det, och de ska göra detta om den godkända exportören inte längre lämnar de garantier som avses i punkt 2.

Artikel 20

Förfarande för utfärdande av varucertifikat EUR.1

1.   Varucertifikat EUR.1 ska utfärdas av tullmyndigheterna i den exporterande avtalsslutande parten i EES-avtalet på skriftlig ansökan av exportören eller, på exportörens ansvar, av dennes befullmäktigade ombud.

2.   För detta ändamål ska exportören eller dennes befullmäktigade ombud fylla i både ett varucertifikat EUR.1 och ett ansökningsformulär enligt förlagorna i bilaga IV till detta tillägg. Dessa formulär ska fyllas i på något av de språk som EES-avtalet har upprättats på och i enlighet med bestämmelserna i nationell rätt i den exporterande avtalsslutande parten i EES-avtalet. Om formulären fylls i för hand ska detta göras med bläck och tryckbokstäver. Varubeskrivningen ska anges i det avsedda fältet utan att någon rad lämnas tom. Om hela fältet inte fylls i ska en vågrät linje dras under den sista textraden i varubeskrivningen och det tomma utrymmet korsas över.

3.   Varucertifikatet EUR.1 ska innehålla den engelska frasen ”TRANSITIONAL RULES” i fält 7.

4.   En exportör som ansöker om ett varucertifikat EUR.1 ska vara beredd att när som helst på begäran av tullmyndigheterna i den exporterande avtalsslutande parten i EES-avtalet där varucertifikatet EUR.1 utfärdas, uppvisa alla relevanta handlingar som styrker att de berörda produkterna har ursprungsstatus samt att övriga villkor i dessa regler är uppfyllda.

5.   Ett varucertifikat EUR.1 ska utfärdas av tullmyndigheterna i den exporterande avtalsslutande parten i EES-avtalet om de berörda produkterna kan anses vara ursprungsprodukter och uppfyller övriga villkor i dessa regler.

6.   De tullmyndigheter som utfärdar varucertifikat EUR.1 ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att kontrollera att produkterna har ursprungsstatus och att övriga villkor i dessa regler är uppfyllda. För detta ändamål ska de ha rätt att begära alla slags underlag och att göra alla slags kontroller av exportörens räkenskaper eller varje annan kontroll som de anser lämplig. De ska också kontrollera att de formulär som avses i punkt 2 i denna artikel är korrekt ifyllda. De ska särskilt kontrollera att fältet för varubeskrivningen har fyllts i på ett sådant sätt att det utesluter varje möjlighet till bedrägliga tillägg.

7.   Datum för utfärdandet av varucertifikat EUR.1 ska anges i fält 11 på varucertifikatet EUR.1.

8.   Ett varucertifikat EUR.1 ska utfärdas av tullmyndigheterna och ställas till exportörens förfogande så snart exporten faktiskt ägt rum eller säkerställts.

Artikel 21

Varucertifikat EUR.1 som utfärdas i efterhand

1.   Trots vad som sägs i artikel 20.8 får ett varucertifikat EUR.1 utfärdas efter export av de produkter det avser, om

| a) | det inte utfärdades vid tidpunkten för exporten på grund av fel, förbiseende eller särskilda omständigheter, |
| --- | --- |

a)

det inte utfärdades vid tidpunkten för exporten på grund av fel, förbiseende eller särskilda omständigheter,

| b) | det på ett sätt som tillfredsställer tullmyndigheterna visas att ett varucertifikat EUR.1 utfärdades men av tekniska skäl inte godtogs vid importen, |
| --- | --- |

b)

det på ett sätt som tillfredsställer tullmyndigheterna visas att ett varucertifikat EUR.1 utfärdades men av tekniska skäl inte godtogs vid importen,

| c) | de berörda produkternas slutdestination inte var känd vid tidpunkten för exporten, utan fastställdes under transporten eller lagringen och eventuellt efter en uppdelning av sändningar i enlighet med artikel 14.3, |
| --- | --- |

c)

de berörda produkternas slutdestination inte var känd vid tidpunkten för exporten, utan fastställdes under transporten eller lagringen och eventuellt efter en uppdelning av sändningar i enlighet med artikel 14.3,

| d) | ett varucertifikat EUR.1 eller EUR.MED har utfärdats i enlighet med reglerna i den regionala konventionen i fråga om produkter som också har ursprung i enlighet med dessa regler; exportören ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att villkoren för tillämpning av kumulation är uppfyllda och vara beredd att till tullmyndigheterna lämna alla relevanta handlingar som styrker att produkten är en ursprungsprodukt i enlighet med dessa regler, eller |
| --- | --- |

d)

ett varucertifikat EUR.1 eller EUR.MED har utfärdats i enlighet med reglerna i den regionala konventionen i fråga om produkter som också har ursprung i enlighet med dessa regler; exportören ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att villkoren för tillämpning av kumulation är uppfyllda och vara beredd att till tullmyndigheterna lämna alla relevanta handlingar som styrker att produkten är en ursprungsprodukt i enlighet med dessa regler, eller

| e) | ett varucertifikat EUR.1 har utfärdats på grundval av artikel 8.4 och tillämpning av artikel 8.3 krävs vid import till en annan tillämpande fördragsslutande part. |
| --- | --- |

e)

ett varucertifikat EUR.1 har utfärdats på grundval av artikel 8.4 och tillämpning av artikel 8.3 krävs vid import till en annan tillämpande fördragsslutande part.

2.   Vid tillämpning av punkt 1 ska exportören i sin ansökan ange plats och datum för exporten av de produkter som varucertifikatet EUR.1 avser samt ange skälen för ansökan.

3.   Tullmyndigheterna får utfärda ett varucertifikat EUR.1 i efterhand inom två år från dagen för exporten och först efter att ha kontrollerat att uppgifterna i exportörens ansökan stämmer överens med uppgifterna i motsvarande handlingar.

4.   Utöver kravet i artikel 20.3 ska ett varucertifikat EUR.1 som utfärdas i efterhand förses med följande påskrift på engelska: ”ISSUED RETROSPECTIVELY”.

5.   Den påskrift som avses i punkt 4 ska göras i fält 7 på varucertifikatet EUR.1.

Artikel 22

Utfärdande av duplikat av varucertifikat EUR.1

1.   Om ett varucertifikat EUR.1 stulits, förlorats eller förstörts får exportören ansöka om ett duplikat hos de tullmyndigheter som utfärdade certifikatet, som de ska upprätta på grundval av de exporthandlingar som de har tillgång till.

2.   Utöver kravet i artikel 20.3 ska ett duplikat som utfärdas i enlighet med punkt 1 i den här artikeln förses med följande påskrift på engelska: ”DUPLICATE”.

3.   Den påskrift som avses i punkt 2 ska göras i fält 7 på duplikatet av varucertifikatet EUR.1.

4.   Duplikatet ska ha samma utfärdandedatum som det ursprungliga varucertifikatet EUR.1 och få verkan från och med det datumet.

Artikel 23

Ursprungsbevisets giltighet

1.   Ett ursprungsbevis ska gälla i tio månader från och med dagen för utfärdande eller upprättande i den exporterande avtalsslutande parten i EES-avtalet och ska uppvisas för tullmyndigheterna i den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet inom den tiden.

2.   Ursprungsbevis som uppvisas för tullmyndigheterna i den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet efter den giltighetsperiod som avses i punkt 1 får godtas för tillämpning av tullförmåner, om underlåtenheten att uppvisa dessa handlingar senast den föreskrivna dagen beror på exceptionella omständigheter.

3.   I andra fall där ursprungsbevis uppvisas för sent får tullmyndigheterna i den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet godta dem, om produkterna har anmälts till tullen före ovannämnda sista dag.

Artikel 24

Frizoner

1.   När handel sker med produkter upptagna i ett ursprungsbevis och produkterna i fråga under transporten befinner sig i en frizon på parternas territorium, ska de avtalsslutande parterna i EES-avtalet vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att produkterna inte ersätts med andra varor och inte genomgår någon annan hantering än normala åtgärder för att förhindra att de försämras.

2.   Om produkter med ursprung i EES eller en tillämpande fördragsslutande part importeras till en frizon upptagna i ett ursprungsbevis och där genomgår hantering eller bearbetning, får, genom undantag från punkt 1, ett nytt ursprungsbevis utfärdas eller upprättas, om hanteringen eller bearbetningen är förenlig med dessa regler.

Artikel 25

Krav vid import

Ursprungsbevis ska uppvisas för tullmyndigheterna i den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet i enlighet med de förfaranden som gäller i den avtalsslutande parten i EES-avtalet.

Artikel 26

Import i delleveranser

Om isärtagna eller icke hopsatta produkter i den mening som avses i den allmänna regeln 2 a för tolkning av Harmoniserade systemet som omfattas av avdelningarna XVI och XVII eller nummer 7308 och 9406, importeras i delleveranser på begäran av importören och på de villkor som fastställts av tullmyndigheterna i den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet, ska ett enda ursprungsbevis för dessa produkter uppvisas för tullmyndigheterna vid import av den första delleveransen.

Artikel 27

Undantag från krav på ursprungsbevis

1.   Produkter som sänds som småpaket mellan privatpersoner eller som ingår i resandes personliga bagage ska godtas som ursprungsprodukter utan att ett ursprungsbevis behöver uppvisas, om importen av sådana produkter inte är av kommersiell karaktär och om produkterna har förklarats uppfylla villkoren i dessa regler och det inte finns något tvivel om denna förklarings riktighet.

2.   Importen ska inte anses ha kommersiell karaktär om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Importen är av tillfällig karaktär. |
| --- | --- |

a)

Importen är av tillfällig karaktär.

| b) | Importen består uteslutande av produkter för mottagarnas, de resandes eller deras familjers personliga bruk. |
| --- | --- |

b)

Importen består uteslutande av produkter för mottagarnas, de resandes eller deras familjers personliga bruk.

| c) | Det är på grund av produkternas beskaffenhet och kvantitet uppenbart att syftet inte är kommersiellt. |
| --- | --- |

c)

Det är på grund av produkternas beskaffenhet och kvantitet uppenbart att syftet inte är kommersiellt.

3.   Dessa produkters sammanlagda värde får inte överstiga 500 EUR i fråga om småpaket eller 1 200 EUR i fråga om produkter som ingår i resandes personliga bagage.

Artikel 28

Avvikelser och formella fel

1.   Om det konstateras att uppgifterna i ursprungsbeviset endast obetydligt avviker från uppgifterna i de dokument som uppvisats för tullkontoret för att fullgöra formaliteterna vid import av produkterna, ska detta inte i sig medföra att ursprungsbeviset blir ogiltigt, förutsatt att det vederbörligen fastställs att det dokumentet verkligen motsvarar de uppvisade produkterna.

2.   Uppenbara formella fel, till exempel skrivfel, i ett ursprungsbevis ska inte leda till att de dokument som avses i punkt 1 i denna artikel avvisas, om felen inte är av den arten att det uppstår tvivel om att uppgifterna i dokumenten är riktiga.

Artikel 29

Leverantörsdeklarationer

1.   När ett varucertifikat EUR.1 utfärdas eller en ursprungsdeklaration upprättas i en avtalsslutande part i EES-avtalet för ursprungsprodukter vid vilkas tillverkning varor från en annan tillämpande fördragsslutande part som har genomgått behandling eller bearbetning där utan att ha fått förmånsursprungsstatus har använts i enlighet med artikel 7.3 eller 7.4, ska hänsyn tas till den leverantörsdeklaration som avgetts för dessa varor i enlighet med den här artikeln.

2.   Den leverantörsdeklaration som avses i punkt 1 ska tjäna som bevis på att de berörda varorna har genomgått behandling eller bearbetning i EES eller i en tillämpande fördragsslutande part vid fastställandet av huruvida de produkter som tillverkas med hjälp av dessa varor kan anses som produkter med ursprung i EES och uppfyller övriga villkor i dessa regler.

3.   Utom i de fall som avses i punkt 4 ska leverantören för varje varusändning upprätta en separat leverantörsdeklaration med användning av ett pappersformulär enligt bilaga VI som bifogas en faktura, en följesedel eller någon annan kommersiell handling där de berörda varorna beskrivs tillräckligt noggrant för att kunna identifieras.

4.   Om en leverantör regelbundet förser en viss kund med varor vars typ av behandling eller bearbetning i EES eller i en tillämpande fördragsslutande part förutses bli bestående under viss tid, får leverantören tillhandahålla en enda leverantörsdeklaration som omfattar efterföljande sändningar av dessa varor (leverantörsdeklaration för längre tid). En leverantörsdeklaration för längre tid får normalt gälla för en period av upp till två år från och med dagen för upprättandet av deklarationen. Tullmyndigheterna i den tillämpande fördragsslutande part där deklarationen upprättas fastställer villkoren för när längre perioder får användas. Leverantören ska upprätta en leverantörsdeklaration för längre tid på ett formulär enligt bilaga VII och de berörda varorna ska i deklarationen beskrivas tillräckligt noggrant för att de ska kunna identifieras. Leverantörsdeklarationen ska lämnas till den berörda kunden innan den första varusändning som deklarationen omfattar levereras till kunden eller tillsammans med den första sändningen. Leverantören ska omedelbart underrätta sin kund när en leverantörsdeklaration för längre tid inte längre är giltig för de varor som levereras.

5.   De leverantörsdeklarationer som avses i punkterna 3 och 4 ska, i enlighet med den nationella rätten i den tillämpande fördragsslutande part där deklarationen upprättas, maskinskrivas eller tryckas med användning av ett av de språk som EES-avtalet är upprättat på, och ska undertecknas för hand av leverantören. Deklarationen får också skrivas för hand; i ett sådant fall ska den skrivas med bläck och tryckbokstäver.

6.   En leverantör som upprättar en deklaration ska vara beredd att när som helst på begäran av tullmyndigheterna i den tillämpande fördragsslutande part där den upprättas uppvisa alla relevanta handlingar som styrker att uppgifterna i deklarationen är riktiga.

Artikel 30

Belopp i euro

1.   Vid tillämpning av artiklarna 18.1 b och 27.3 i fall där produkter faktureras i en annan valuta än euro, ska de i euro uttryckta beloppens motvärde i nationell valuta i de avtalsslutande parterna i EES-avtalet fastställas årligen av vart och ett av de berörda länderna.

2.   En sändning ska omfattas av artikel 18.1 b eller 27.3 med utgångspunkt i den valuta i vilken fakturan upprättats och det belopp som fastställts av det berörda landet.

3.   De belopp som ska användas i en viss nationell valuta ska utgöra motvärdet i denna valuta till de i euro uttryckta beloppen den första arbetsdagen i oktober. Beloppen ska meddelas Europeiska kommissionen senast den 15 oktober och ska tillämpas från och med den 1 januari följande år. Europeiska kommissionen ska meddela samtliga berörda länder de aktuella beloppen.

4.   De avtalsslutande parterna i EES-avtalet får avrunda, uppåt eller nedåt, det belopp som blir resultatet av omräkningen till dess nationella valuta av ett belopp i euro. Det avrundade beloppet får inte avvika med mer än 5 % från det belopp som omräkningen resulterar i. En part får bibehålla motvärdet i nationell valuta till ett belopp uttryckt i euro oförändrat om, vid tidpunkten för den årliga justering som avses i punkt 3, omräkningen av detta belopp före avrundning resulterar i en ökning på mindre än 15 % av motvärdet i nationell valuta. Motvärdet i nationell valuta får bibehållas oförändrat om omräkningen skulle resultera i ett lägre motvärde.

5.   De i euro uttryckta beloppen ska ses över av gemensamma EES-kommittén på begäran av en avtalsslutande part i EES-avtalet. Vid denna översyn ska gemensamma EES-kommittén beakta det önskvärda i att bevara effekten av berörda beloppsgränser i reala termer. För det ändamålet får den besluta att ändra de i euro uttryckta beloppen.

AVDELNING VI

AVDELNING VI

PRINCIPER FÖR SAMARBETE OCH SKRIFTLIG BEVISNING

PRINCIPER FÖR SAMARBETE OCH SKRIFTLIG BEVISNING

Artikel 31

Skriftlig bevisning, bevarande av ursprungsbevis och styrkande handlingar

1.   En exportör som har upprättat en ursprungsdeklaration eller har ansökt om ett varucertifikat EUR.1 ska under minst tre år från och med dagen för utfärdande eller upprättande av ursprungsdeklarationen bevara en papperskopia eller en elektronisk version av dessa ursprungsbevis och alla handlingar som styrker produktens ursprungsstatus.

2.   En leverantör som upprättar en leverantörsdeklaration ska under minst tre år bevara kopior av denna och av alla fakturor, följesedlar eller andra kommersiella handlingar till vilka deklarationen bifogats samt av de handlingar som avses i artikel 29.6.

En leverantör som upprättar en leverantörsdeklaration för längre tid ska under minst tre år bevara kopior av denna och av alla fakturor, följesedlar eller andra kommersiella handlingar som rör varor som omfattas av deklarationen och som sänts till kunden i fråga, samt av de handlingar som avses i artikel 29.6. Denna period ska löpa från den dag då leverantörsdeklarationen för längre tid upphör att gälla.

3.   Vid tillämpning av punkt 1 i denna artikel ska handlingar som styrker produktens ursprungsstatus bland annat vara följande:

| a) | Direkta bevis för de åtgärder som exportören eller leverantören vidtagit för att framställa produkten, såsom framgår av exempelvis dennes räkenskaper eller interna bokföring. |
| --- | --- |

a)

Direkta bevis för de åtgärder som exportören eller leverantören vidtagit för att framställa produkten, såsom framgår av exempelvis dennes räkenskaper eller interna bokföring.

| b) | Handlingar som styrker det använda materialets ursprungsstatus och som utfärdats eller upprättats i den relevanta tillämpande fördragsslutande parten i enlighet med dess nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

Handlingar som styrker det använda materialets ursprungsstatus och som utfärdats eller upprättats i den relevanta tillämpande fördragsslutande parten i enlighet med dess nationella lagstiftning.

| c) | Handlingar som styrker att materialet har behandlats eller bearbetats i den relevanta avtalsslutande parten i EES-avtalet och som upprättats eller utfärdats i den avtalsslutande parten i EES-avtalet i enlighet med dess nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

c)

Handlingar som styrker att materialet har behandlats eller bearbetats i den relevanta avtalsslutande parten i EES-avtalet och som upprättats eller utfärdats i den avtalsslutande parten i EES-avtalet i enlighet med dess nationella lagstiftning.

| d) | Ursprungsdeklarationer eller varucertifikat EUR.1 som styrker det använda materialets ursprungsstatus och som upprättats eller utfärdats i de avtalsslutande parterna i EES-avtalet i enlighet med dessa regler. |
| --- | --- |

d)

Ursprungsdeklarationer eller varucertifikat EUR.1 som styrker det använda materialets ursprungsstatus och som upprättats eller utfärdats i de avtalsslutande parterna i EES-avtalet i enlighet med dessa regler.

| e) | Lämpliga bevis för behandling eller bearbetning som utförts utanför EES genom tillämpning av artiklarna 13 och 14, och som styrker att villkoren i dessa artiklar är uppfyllda. |
| --- | --- |

e)

Lämpliga bevis för behandling eller bearbetning som utförts utanför EES genom tillämpning av artiklarna 13 och 14, och som styrker att villkoren i dessa artiklar är uppfyllda.

4.   Tullmyndigheterna i den exporterande avtalsslutande part i EES-avtalet som utfärdar varucertifikat EUR.1 ska bevara det ansökningsformulär som avses i artikel 20.2 under minst tre år.

5.   Tullmyndigheterna i den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet ska bevara de ursprungsdeklarationer och varucertifikat EUR.1 som lämnas in till dem under minst tre år.

6.   Leverantörsdeklarationer som styrker den behandling eller bearbetning som använda material genomgått i en tillämpande fördragsslutande part eller i EES och som upprättats i den tillämpande fördragsslutande parten eller i EES, ska betraktas som en sådan typ av handling som avses i artiklarna 18.3, 20.4 och 29.6 och som används för att styrka att produkter som omfattas av ett varucertifikat EUR.1 eller en ursprungsdeklaration kan anses vara produkter med ursprung i den tillämpande fördragsslutande parten eller i EES och uppfyller de övriga villkoren i dessa regler.

Artikel 32

Tvistlösning

Om det i samband med kontrollförfaranden enligt artiklarna 34 och 35 eller i samband med tolkningen av detta tillägg uppstår tvister som inte kan lösas mellan de tullmyndigheter som begärt en kontroll och de tullmyndigheter som ansvarar för att kontrollen utförs, ska tvisterna hänskjutas till gemensamma EES-kommittén.

Alla tvister mellan importören och tullmyndigheterna i den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet ska lösas i enlighet med lagstiftningen i det landet.

AVDELNING VII

AVDELNING VII

ADMINISTRATIVT SAMARBETE

ADMINISTRATIVT SAMARBETE

Artikel 33

Underrättelser och samarbete

1.   Tullmyndigheterna i de avtalsslutande parterna i EES-avtalet ska förse varandra med avtryck av de stämplar som används vid deras tullkontor för att utfärda varucertifikat EUR.1, förlagor till de tillståndsnummer som godkända exportörer tilldelas och adresser till de tullmyndigheter som ansvarar för att kontrollera sådana certifikat och ursprungsdeklarationer.

2.   I syfte att sörja för att dessa regler tillämpas på ett riktigt sätt ska de avtalsslutande parterna i EES-avtalet genom de behöriga tullmyndigheterna bistå varandra vid kontrollen av att varucertifikat EUR.1, ursprungsdeklarationer och leverantörsdeklarationer är äkta och att uppgifterna i dessa handlingar är riktiga.

Artikel 34

Kontroll av ursprungsbevis

1.   Efterkontroll av ursprungsbevis ska göras stickprovsvis eller när tullmyndigheterna i den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet har rimliga tvivel beträffande handlingarnas äkthet, de berörda produkternas ursprungsstatus eller uppfyllandet av övriga villkor i dessa regler.

2.   När tullmyndigheterna i den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet begär en efterkontroll ska de återsända varucertifikatet EUR.1 och fakturan, om den lämnats in, samt ursprungsdeklarationen, eller en kopia av dessa handlingar, till tullmyndigheterna i den exporterande avtalsslutande parten i EES-avtalet och vid behov ange skälen för begäran om kontroll. Till stöd för begäran om kontroll ska de tillhandahålla alla de mottagna handlingar och upplysningar som tyder på att uppgifterna i ursprungsbeviset inte är riktiga.

3.   Kontrollen ska göras av tullmyndigheterna i den exporterande avtalsslutande parten i EES-avtalet. För detta ändamål ska de ha rätt att begära alla slags underlag och att göra alla slags kontroller av exportörens räkenskaper eller varje annan kontroll som de anser lämplig.

4.   Om tullmyndigheterna i den importerande avtalsslutande parten i EES-avtalet beslutar att tills vidare upphöra att bevilja förmånsbehandling för de berörda produkterna i avvaktan på resultatet av kontrollen, ska de erbjuda importören att produkterna frigörs, med förbehåll för de säkerhetsåtgärder som de finner nödvändiga.

5.   De tullmyndigheter som begärt kontrollen ska så snart som möjligt underrättas om resultaten av den. Dessa resultat ska klart utvisa om handlingarna är äkta och om de berörda produkterna kan anses vara produkter med ursprung i EES och uppfyller övriga villkor i dessa regler.

6.   Om rimliga tvivel föreligger och inget svar erhålls inom tio månader från den dag då kontrollen begärdes, eller om svaret inte innehåller tillräckliga uppgifter för att handlingens äkthet eller produkternas verkliga ursprung ska kunna fastställas, ska de tullmyndigheter som begärt kontrollen vägra förmånsbehandling, utom under exceptionella omständigheter.

Artikel 35

Kontroll av leverantörsdeklarationer

1.   Efterkontroll av leverantörsdeklarationer eller leverantörsdeklarationer för längre tid får göras stickprovsvis eller när tullmyndigheterna i en avtalsslutande part i EES-avtalet där sådana deklarationer har beaktats vid utfärdandet av ett varucertifikat EUR.1 eller upprättandet av en ursprungsdeklaration har rimliga tvivel beträffande handlingens äkthet eller huruvida uppgifterna i handlingen är riktiga.

2.   Vid tillämpning av punkt 1 ska tullmyndigheterna i den part som avses i punkt 1 återsända leverantörsdeklarationen eller leverantörsdeklarationen för längre tid och den eller de fakturor, följesedlar eller andra kommersiella handlingar som rör varor som omfattas av en sådan deklaration till tullmyndigheterna i den tillämpande fördragsslutande part där deklarationen upprättades, och vid behov ange de sakliga eller formella skälen för begäran om kontroll.

Till stöd för begäran om efterkontroll ska de tillhandahålla alla de mottagna handlingar och upplysningar som tyder på att uppgifterna i leverantörsdeklarationen eller leverantörsdeklarationen för längre tid inte är riktiga.

3.   Kontrollen ska göras av tullmyndigheterna i den tillämpande fördragsslutande part där leverantörsdeklarationen eller leverantörsdeklarationen för längre tid upprättades. För detta ändamål ska de ha rätt att begära alla slags underlag och att göra alla slags kontroller av leverantörens räkenskaper eller varje annan kontroll som de anser lämplig.

4.   De tullmyndigheter som begärt kontrollen ska så snart som möjligt underrättas om resultaten av den. Dessa resultat ska klart utvisa om uppgifterna i leverantörsdeklarationen eller leverantörsdeklarationen för längre tid är riktiga och göra det möjligt för tullmyndigheterna att fastställa huruvida och i vilken utsträckning denna deklaration skulle kunna beaktas vid utfärdandet av ett varucertifikat EUR.1 eller vid upprättandet av en ursprungsdeklaration.

Artikel 36

Sanktioner

Varje avtalsslutande part i EES-avtalet ska föreskriva straffrättsliga, civilrättsliga eller administrativa sanktioner vid överträdelser av dess nationella lagstiftning som har samband med dessa regler.

AVDELNING VIII

AVDELNING VIII

TILLÄMPNING AV TILLÄGG A

TILLÄMPNING AV TILLÄGG A

Artikel 37

Liechtenstein

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2 ska en produkt med ursprung i Liechtenstein anses ha ursprung i Schweiz, på grund av tullunionen mellan Schweiz och Liechtenstein.

Artikel 38

Republiken San Marino

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2 ska en produkt med ursprung i Republiken San Marino anses ha ursprung i Europeiska unionen, på grund av tullunionen mellan Europeiska unionen och Republiken San Marino.

Artikel 39

Furstendömet Andorra

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2 ska en produkt med ursprung i Furstendömet Andorra som klassificeras enligt kapitlen 25–97 i Harmoniserade systemet anses ha ursprung i Europeiska unionen, på grund av tullunionen mellan Europeiska unionen och Furstendömet Andorra.

Artikel 40

Ceuta och Melilla

1.   Vid tillämpning av dessa regler ska begreppet EES inte omfatta Ceuta och Melilla.

2.   Vid tillämpning av protokoll 49 till EES-avtalet avseende produkter med ursprung i Ceuta och Melilla, ska dessa regler gälla i tillämpliga delar om inte annat följer av de särskilda villkor som anges i bilaga V.

BILAGA I

INLEDANDE ANMÄRKNINGAR TILL FÖRTECKNINGEN I BILAGA II

Anmärkning 1 –   Allmän inledning

I förteckningen anges de villkor som gäller för alla produkter för att de ska anses som tillräckligt behandlade eller bearbetade i den mening som avses i artikel 4 i avdelning II i detta tillägg. Det finns fyra olika typer av regler, som varierar beroende på produkten:

| a) | Behandling eller bearbetning gör att det maximala innehållet av icke-ursprungsmaterial inte överskrids. |
| --- | --- |

a)

Behandling eller bearbetning gör att det maximala innehållet av icke-ursprungsmaterial inte överskrids.

| b) | Behandling eller bearbetning gör att de tillverkade produkternas fyrställiga HS-nummer eller sexställiga HS-undernummer blir ett annat än de använda materialens fyrställiga HS-nummer eller sexställiga HS-undernummer. |
| --- | --- |

b)

Behandling eller bearbetning gör att de tillverkade produkternas fyrställiga HS-nummer eller sexställiga HS-undernummer blir ett annat än de använda materialens fyrställiga HS-nummer eller sexställiga HS-undernummer.

| c) | En särskild behandlings- eller bearbetningsprocess utförs. |
| --- | --- |

c)

En särskild behandlings- eller bearbetningsprocess utförs.

| d) | Behandling eller bearbetning utförs på vissa helt framställda material. |
| --- | --- |

d)

Behandling eller bearbetning utförs på vissa helt framställda material.

Anmärkning 2 –   Förteckningens struktur

| 2.1 | I förteckningens två första kolumner beskrivs den framställda produkten. Kolumn 1 innehåller det nummer eller kapitelnummer som används i Harmoniserade systemet och kolumn 2 innehåller den varubeskrivning som används i det systemet för det numret eller kapitlet. För varje post i de två första kolumnerna anges en regel i kolumn 3. Om en post i kolumn 1 föregås av ordet ”ex”, betyder detta att reglerna i kolumn 3 endast gäller för den del av det numret som anges i kolumn 2. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Om flera nummer grupperats tillsammans i kolumn 1 eller ett kapitelnummer angivits och beskrivningen av produkterna i kolumn 2 därför gjorts i allmänna ordalag, gäller de motsvarande reglerna i kolumn 3 för alla de produkter som enligt Harmoniserade systemet klassificeras enligt de olika numren i kapitlet eller enligt något av de nummer som är grupperade i kolumn 1. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Om olika regler i förteckningen gäller för olika produkter inom samma nummer innehåller varje strecksats beskrivningen av den del av numret för vilken de motsvarande reglerna i kolumn 3 gäller. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | När två alternativa regler anges i kolumn 3, separerade med ordet ”eller”, kan exportören välja vilken regel som ska användas. |
| --- | --- |

2.4

Anmärkning 3 –   Exempel på hur reglerna ska tillämpas

| 3.1 | Artikel 4 i avdelning II i detta tillägg, avseende produkter som erhållit ursprungsstatus och som används vid tillverkningen av andra produkter, ska tillämpas oavsett om denna status erhållits i den fabrik där dessa produkter används eller i en annan fabrik i EES. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Enligt artikel 6 i avdelning II i detta tillägg ska den behandling eller bearbetning som utförs vara mer omfattande än de åtgärder som beskrivs i den artikeln. Om detta inte är fallet ska varorna inte omfattas av förmånlig tullbehandling, även om villkoren i förteckningen nedan är uppfyllda.
  Om inte annat följer av artikel 6 i avdelning II i detta tillägg anger reglerna i förteckningen den minsta behandling eller bearbetning som fordras, och ytterligare behandling eller bearbetning ger också ursprungsstatus; utförandet av mindre behandling eller bearbetning kan däremot inte ge ursprungsstatus.
  Om det i en regel fastslås att icke-ursprungsmaterial på ett visst tillverkningsstadium får användas, är alltså användning av sådant material på ett tidigare tillverkningsstadium tillåten, medan användning av sådant material på ett längre framskridet tillverkningsstadium inte är tillåten.
  Om det i en regel fastslås att icke-ursprungsmaterial på ett visst tillverkningsstadium inte får användas, är användning av material på ett tidigare tillverkningsstadium tillåten, medan användning av material på ett längre framskridet tillverkningsstadium inte är tillåten.
  Exempel: om det i regeln i förteckningen för kapitel 19 anges att ”icke-ursprungsmaterial enligt nummer 1101–1108 inte får överstiga 20 viktprocent”, är användningen (dvs. import) av spannmål enligt kapitel 10 (material på ett tidigare tillverkningsstadium) inte begränsad. |
| --- | --- |

3.2

Om inte annat följer av artikel 6 i avdelning II i detta tillägg anger reglerna i förteckningen den minsta behandling eller bearbetning som fordras, och ytterligare behandling eller bearbetning ger också ursprungsstatus; utförandet av mindre behandling eller bearbetning kan däremot inte ge ursprungsstatus.

Om det i en regel fastslås att icke-ursprungsmaterial på ett visst tillverkningsstadium får användas, är alltså användning av sådant material på ett tidigare tillverkningsstadium tillåten, medan användning av sådant material på ett längre framskridet tillverkningsstadium inte är tillåten.

Om det i en regel fastslås att icke-ursprungsmaterial på ett visst tillverkningsstadium inte får användas, är användning av material på ett tidigare tillverkningsstadium tillåten, medan användning av material på ett längre framskridet tillverkningsstadium inte är tillåten.

Exempel: om det i regeln i förteckningen för kapitel 19 anges att ”icke-ursprungsmaterial enligt nummer 1101–1108 inte får överstiga 20 viktprocent”, är användningen (dvs. import) av spannmål enligt kapitel 10 (material på ett tidigare tillverkningsstadium) inte begränsad.

| 3.3 | Utan att det påverkar tillämpningen av anmärkning 3.2 får, om det i en regel anges ”Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst”, material enligt vilket nummer som helst användas (även material med samma varubeskrivning och nummer som produkten), dock med förbehåll för alla särskilda begränsningar som också kan ingå i regeln.
  Uttrycken ”Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, även annat material enligt nummer ...” eller ”Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, även annat material enligt samma nummer som produkten” innebär däremot att material enligt vilket nummer som helst får användas, utom material med samma varubeskrivning som den som anges för produkten i kolumn 2 i förteckningen. |
| --- | --- |

3.3

Uttrycken ”Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, även annat material enligt nummer ...” eller ”Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, även annat material enligt samma nummer som produkten” innebär däremot att material enligt vilket nummer som helst får användas, utom material med samma varubeskrivning som den som anges för produkten i kolumn 2 i förteckningen.

| 3.4 | Om det i en regel i förteckningen anges att en produkt får tillverkas av mer än ett material, innebär detta att ett eller flera av dessa material får användas. Det krävs inte att alla material används. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Om det i en regel i förteckningen anges att en produkt måste tillverkas av ett visst material, hindrar villkoret inte användning av andra material som på grund av sin beskaffenhet inte kan uppfylla det villkoret. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Om det i en regel i förteckningen anges två procentsatser som det högsta värdet för icke-ursprungsmaterial som får användas, får dessa procentsatser inte läggas samman. Värdet av allt icke-ursprungsmaterial som används får med andra ord aldrig överstiga den högre av de angivna procentsatserna. Dessutom får de enskilda procentsatserna för de specifika material som de är tillämpliga på inte överskridas. |
| --- | --- |

3.6

Anmärkning 4 –   Allmänna bestämmelser om vissa jordbruksvaror

| 4.1 | Jordbruksvaror som omfattas av kapitlen 6, 7, 8, 9, 10 och 12 och nummer 2401 som har odlats eller skördats i EES ska anses ha ursprung i EES, även om de har odlats från importerade fröer, lökar, rotstockar, sticklingar, ympkvistar, skott, knoppar eller andra levande delar av växter. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | I de fall innehållet av socker utan ursprungsstatus i en viss produkt är föremål för begränsningar ska vikten av det socker enligt nummer 1701 (sackaros) och 1702 (exempelvis fruktos, glukos, laktos, maltos, isoglukos eller invertsocker) som används vid tillverkningen av slutprodukten och som används vid tillverkningen av icke-ursprungsprodukter som införlivats i slutprodukten beaktas vid beräkningen av dessa begränsningar. |
| --- | --- |

4.2

Anmärkning 5 –   Terminologi som används för vissa textilprodukter

| 5.1 | Begreppet naturfibrer används i förteckningen för att ange andra fibrer än regenat- eller syntetfibrer. Det är begränsat till stadiet innan spinningen äger rum och inbegriper avfall och, om inte annat anges, fibrer som har kardats, kammats eller beretts på annat sätt, men inte spunnits. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Begreppet naturfibrer inbegriper tagel enligt nummer 0511, natursilke enligt nummer 5002 och 5003 samt ullfibrer och fina eller grova djurhår enligt nummer 5101–5105, bomullsfibrer enligt nummer 5201–5203 och andra vegetabiliska fibrer enligt nummer 5301–5305. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Med begreppen textilmassa, kemiska material och material för papperstillverkning avses i förteckningen de material som inte klassificeras enligt kapitlen 50–63 och som kan användas för tillverkning av regenat-, syntet- eller pappersfibrer eller regenat-, syntet- eller pappersgarn. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Med begreppet konststapelfibrer avses i förteckningen fiberkabel av syntetfilament eller av regenatfilament, syntet- eller regenatstapelfibrer och avfall av syntet- eller regenatfibrer enligt nummer 5501–5507. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Tryckning (när den kombineras med vävning, stickning/virkning, tuftning eller stoftning) definieras som en teknik genom vilken en objektivt bedömd funktion, såsom färg, utformning eller tekniska prestanda, på ett permanent sätt ges till ett substrat av textilmaterial med hjälp av en schablon eller vals eller med digitala tekniker eller överföringstekniker. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Tryckning (som fristående verksamhet) definieras som en teknik genom vilken en objektivt bedömd funktion, såsom färg, utformning eller tekniska prestanda, på ett permanent sätt ges till ett substrat av textilmaterial med hjälp av en schablon eller vals eller med digitala tekniker eller överföringstekniker, i kombination med minst två förberedande/avslutande behandlingar (t.ex. tvättning, blekning, mercerisering, värmefixering, ruggning, kalandrering, behandling mot krympning, appretering, dekatering, impregnering, stoppning eller noppning), om värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik. |
| --- | --- |

5.6

Anmärkning 6 –   Toleranser som gäller för produkter tillverkade av en blandning av textilmaterial

| 6.1 | Om det i fråga om en viss produkt i förteckningen hänvisas till denna anmärkning, ska villkoren i kolumn 3 inte tillämpas på något bastextilmaterial som använts vid tillverkning av denna produkt och som sammanlagt utgör högst 15 % av den sammanlagda vikten av alla de bastextilmaterial som har använts (se även anmärkningarna 6.3 och 6.4). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Den tolerans som avses i anmärkning 6.1 får emellertid endast tillämpas på blandprodukter som har tillverkats av två eller flera bastextilmaterial.
  Följande är bastextilmaterial:






  — | Natursilke. |
| --- | --- | --- |

6.2

Följande är bastextilmaterial:

—

Natursilke.

| — | Ull. |
| --- | --- |

—

Ull.

| — | Grova djurhår. |
| --- | --- |

—

Grova djurhår.

| — | Fina djurhår. |
| --- | --- |

—

Fina djurhår.

| — | Tagel. |
| --- | --- |

—

Tagel.

| — | Bomull. |
| --- | --- |

—

Bomull.

| — | Material för papperstillverkning och papper. |
| --- | --- |

—

Material för papperstillverkning och papper.

| — | Lin. |
| --- | --- |

—

Lin.

| — | Mjukhampa. |
| --- | --- |

—

Mjukhampa.

| — | Jute och andra bastfibrer för textilt ändamål. |
| --- | --- |

—

Jute och andra bastfibrer för textilt ändamål.

| — | Sisal eller andra textilfibrer av släktet Agave. |
| --- | --- |

—

Sisal eller andra textilfibrer av släktet Agave.

| — | Kokosfibrer, abaca, rami och andra vegetabiliska textilfibrer. |
| --- | --- |

—

Kokosfibrer, abaca, rami och andra vegetabiliska textilfibrer.

| — | Syntetkonstfilamentfibrer av polypropen. |
| --- | --- |

—

Syntetkonstfilamentfibrer av polypropen.

| — | Syntetkonstfilamentfibrer av polyester. |
| --- | --- |

—

Syntetkonstfilamentfibrer av polyester.

| — | Syntetkonstfilamentfibrer av polyamid. |
| --- | --- |

—

Syntetkonstfilamentfibrer av polyamid.

| — | Syntetkonstfilamentfibrer av polyakrylnitril. |
| --- | --- |

—

Syntetkonstfilamentfibrer av polyakrylnitril.

| — | Syntetkonstfilamentfibrer av polyimid. |
| --- | --- |

—

Syntetkonstfilamentfibrer av polyimid.

| — | Syntetkonstfilamentfibrer av polytetrafluoreten. |
| --- | --- |

—

Syntetkonstfilamentfibrer av polytetrafluoreten.

| — | Syntetkonstfilamentfibrer av polyfenylensulfid. |
| --- | --- |

—

Syntetkonstfilamentfibrer av polyfenylensulfid.

| — | Syntetkonstfilamentfibrer av polyvinylklorid. |
| --- | --- |

—

Syntetkonstfilamentfibrer av polyvinylklorid.

| — | Andra syntetkonstfilamentfibrer. |
| --- | --- |

—

Andra syntetkonstfilamentfibrer.

| — | Regenatkonstfilamentfibrer av viskos. |
| --- | --- |

—

Regenatkonstfilamentfibrer av viskos.

| — | Andra regenatkonstfilamentfibrer. |
| --- | --- |

—

Andra regenatkonstfilamentfibrer.

| — | Elektriskt ledande filament. |
| --- | --- |

—

Elektriskt ledande filament.

| — | Syntetkonststapelfibrer av polypropen. |
| --- | --- |

—

Syntetkonststapelfibrer av polypropen.

| — | Syntetkonststapelfibrer av polyester. |
| --- | --- |

—

Syntetkonststapelfibrer av polyester.

| — | Syntetkonststapelfibrer av polyamid. |
| --- | --- |

—

Syntetkonststapelfibrer av polyamid.

| — | Syntetkonststapelfibrer av polyakrylnitril. |
| --- | --- |

—

Syntetkonststapelfibrer av polyakrylnitril.

| — | Syntetkonststapelfibrer av polyimid. |
| --- | --- |

—

Syntetkonststapelfibrer av polyimid.

| — | Syntetkonststapelfibrer av polytetrafluoreten. |
| --- | --- |

—

Syntetkonststapelfibrer av polytetrafluoreten.

| — | Syntetkonststapelfibrer av polyfenylensulfid. |
| --- | --- |

—

Syntetkonststapelfibrer av polyfenylensulfid.

| — | Syntetkonststapelfibrer av polyvinylklorid. |
| --- | --- |

—

Syntetkonststapelfibrer av polyvinylklorid.

| — | Andra syntetkonststapelfibrer. |
| --- | --- |

—

Andra syntetkonststapelfibrer.

| — | Regenatkonststapelfibrer av viskos. |
| --- | --- |

—

Regenatkonststapelfibrer av viskos.

| — | Andra regenatkonststapelfibrer. |
| --- | --- |

—

Andra regenatkonststapelfibrer.

| — | Garn av segmenterad polyuretan med mjuka segment av polyeter, även överspunnet. |
| --- | --- |

—

Garn av segmenterad polyuretan med mjuka segment av polyeter, även överspunnet.

| — | Produkter enligt nummer 5605 (metalliserat garn) som innehåller remsor som utgörs av en kärna bestående av antingen aluminiumfolie eller av plastfilm med eller utan överdrag av aluminiumpulver, med en bredd av högst 5 mm, och som är infogad mellan två plastfilmer med hjälp av genomskinligt eller färgat klister. |
| --- | --- |

—

Produkter enligt nummer 5605 (metalliserat garn) som innehåller remsor som utgörs av en kärna bestående av antingen aluminiumfolie eller av plastfilm med eller utan överdrag av aluminiumpulver, med en bredd av högst 5 mm, och som är infogad mellan två plastfilmer med hjälp av genomskinligt eller färgat klister.

| — | Andra produkter enligt nummer 5605. |
| --- | --- |

—

Andra produkter enligt nummer 5605.

| — | Glasfibrer. |
| --- | --- |

—

Glasfibrer.

| — | Metallfibrer. |
| --- | --- |

—

Metallfibrer.

| — | Mineralfibrer. |
| --- | --- |

—

Mineralfibrer.

| 6.3 | I fråga om produkter som innehåller ”garn av segmenterad polyuretan med mjuka segment av polyeter, även överspunnet” är denna tolerans 20 % för sådant garn. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | I fråga om produkter som innehåller ”remsor som utgörs av en kärna bestående av antingen aluminiumfolie eller av plastfilm med eller utan överdrag av aluminiumpulver, med en bredd av högst 5 mm, och som är infogad mellan två plastfilmer med hjälp av genomskinligt eller färgat klister” är denna tolerans 30 % för sådana remsor. |
| --- | --- |

6.4

Anmärkning 7 –   Andra toleranser som gäller för vissa textilprodukter

| 7.1 | När det i förteckningen hänvisas till denna anmärkning får textilmaterial (med undantag av foder och mellanfoder) som inte uppfyller regeln i kolumn 3 i förteckningen för de berörda konfektionerade produkterna användas, om de klassificeras enligt ett annat nummer än produkten och deras värde inte överstiger 15 % av produktens pris fritt fabrik. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Utan att det påverkar tillämpningen av anmärkning 7.3 får material som inte klassificeras enligt kapitlen 50–63 användas fritt vid tillverkning av textilprodukter, oavsett om de innehåller textilmaterial. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | I de fall en procentregel gäller måste vid beräkningen av värdet av införlivade icke-ursprungsmaterial hänsyn tas till värdet av de icke-ursprungsmaterial som inte klassificeras enligt kapitlen 50–63. |
| --- | --- |

7.3

Anmärkning 8 –   Definition av särskilda processer och enkla åtgärder som utförs beträffande vissa produkter enligt kapitel 27

| 8.1 | Med särskilda processer avses i samband med nummer ex 2707 och 2713 följande:






  a) | Vakuumdestillation. |
| --- | --- | --- |

8.1

a)

Vakuumdestillation.

| b) | Omfattande fraktionerad omdestillation. |
| --- | --- |

b)

Omfattande fraktionerad omdestillation.

| c) | Krackning. |
| --- | --- |

c)

Krackning.

| d) | Reformering. |
| --- | --- |

d)

Reformering.

| e) | Extraktion med selektiva lösningsmedel. |
| --- | --- |

e)

Extraktion med selektiva lösningsmedel.

| f) | Den process som omfattar alla följande behandlingar: behandling med koncentrerad svavelsyra, oleum (rykande svavelsyra) eller svaveltrioxid och efterföljande neutralisering med alkali samt blekning och rening med naturligt aktiva jordarter, aktiverade jordarter, aktiverat kol eller bauxit. |
| --- | --- |

f)

Den process som omfattar alla följande behandlingar: behandling med koncentrerad svavelsyra, oleum (rykande svavelsyra) eller svaveltrioxid och efterföljande neutralisering med alkali samt blekning och rening med naturligt aktiva jordarter, aktiverade jordarter, aktiverat kol eller bauxit.

| g) | Polymerisation. |
| --- | --- |

g)

Polymerisation.

| h) | Alkylering. |
| --- | --- |

h)

Alkylering.

| i) | Isomerisering. |
| --- | --- |

i)

Isomerisering.

| 8.2 | Med särskilda processer avses i samband med nummer 2710, 2711 och 2712 följande:






  a) | Vakuumdestillation. |
| --- | --- | --- |

8.2

a)

Vakuumdestillation.

| b) | Omfattande fraktionerad omdestillation. |
| --- | --- |

b)

Omfattande fraktionerad omdestillation.

| c) | Krackning. |
| --- | --- |

c)

Krackning.

| d) | Reformering. |
| --- | --- |

d)

Reformering.

| e) | Extraktion med selektiva lösningsmedel. |
| --- | --- |

e)

Extraktion med selektiva lösningsmedel.

| f) | Den process som omfattar alla följande behandlingar: behandling med koncentrerad svavelsyra, oleum (rykande svavelsyra) eller svaveltrioxid och efterföljande neutralisering med alkali samt blekning och rening med naturligt aktiva jordarter, aktiverade jordarter, aktiverat kol eller bauxit. |
| --- | --- |

f)

Den process som omfattar alla följande behandlingar: behandling med koncentrerad svavelsyra, oleum (rykande svavelsyra) eller svaveltrioxid och efterföljande neutralisering med alkali samt blekning och rening med naturligt aktiva jordarter, aktiverade jordarter, aktiverat kol eller bauxit.

| g) | Polymerisation. |
| --- | --- |

g)

Polymerisation.

| h) | Alkylering. |
| --- | --- |

h)

Alkylering.

| i) | Isomerisering. |
| --- | --- |

i)

Isomerisering.

| j) | Endast för tungoljor enligt nummer ex 2710: avsvavling med hydrogen om de bearbetade produkternas svavelinnehåll reduceras med minst 85 % (ASTM D 1266-59 T-metoden). |
| --- | --- |

j)

Endast för tungoljor enligt nummer ex 2710: avsvavling med hydrogen om de bearbetade produkternas svavelinnehåll reduceras med minst 85 % (ASTM D 1266-59 T-metoden).

| k) | Endast för produkter enligt nummer 2710: avparaffinering på annat sätt än genom enkel filtrering. |
| --- | --- |

k)

Endast för produkter enligt nummer 2710: avparaffinering på annat sätt än genom enkel filtrering.

| l) | Endast för tungoljor enligt nummer ex 2710: hydrogenbehandling, annan än avsvavling, vid vilken hydrogen vid ett tryck över 20 bar och en temperatur över 250 °C aktivt deltar i en kemisk reaktion med hjälp av en katalysator. Efterföljande hydrering av smörjoljor enligt nummer ex 2710 (t.ex. hydrofinishing eller avfärgning) för att framför allt förbättra färg eller stabilitet ska emellertid inte räknas som en särskild process. |
| --- | --- |

l)

Endast för tungoljor enligt nummer ex 2710: hydrogenbehandling, annan än avsvavling, vid vilken hydrogen vid ett tryck över 20 bar och en temperatur över 250 °C aktivt deltar i en kemisk reaktion med hjälp av en katalysator. Efterföljande hydrering av smörjoljor enligt nummer ex 2710 (t.ex. hydrofinishing eller avfärgning) för att framför allt förbättra färg eller stabilitet ska emellertid inte räknas som en särskild process.

| m) | Endast för eldningsoljor enligt nummer ex 2710: atmosfärisk destillation, om mindre än 30 volymprocent destillat (inklusive destillationsförluster) erhålls vid 300 °C enligt ASTM D 86-metoden. |
| --- | --- |

m)

Endast för eldningsoljor enligt nummer ex 2710: atmosfärisk destillation, om mindre än 30 volymprocent destillat (inklusive destillationsförluster) erhålls vid 300 °C enligt ASTM D 86-metoden.

| n) | Endast för andra tungoljor än gasoljor (dieselbrännoljor) och eldningsoljor enligt nummer ex 2710: bearbetning vid elektrisk högfrekvensurladdning. |
| --- | --- |

n)

Endast för andra tungoljor än gasoljor (dieselbrännoljor) och eldningsoljor enligt nummer ex 2710: bearbetning vid elektrisk högfrekvensurladdning.

| o) | Endast för råa produkter (andra än vaselin, ozokerit, montanvax (lignitvax), torvvax eller paraffin innehållande mindre än 0,75 viktprocent olja) enligt nummer ex 2712: oljeavskiljning genom fraktionerad kristallisation. |
| --- | --- |

o)

Endast för råa produkter (andra än vaselin, ozokerit, montanvax (lignitvax), torvvax eller paraffin innehållande mindre än 0,75 viktprocent olja) enligt nummer ex 2712: oljeavskiljning genom fraktionerad kristallisation.

| 8.3 | I fråga om nummer ex 2707 och 2713 ska enkla åtgärder såsom rengöring, dekantering, avsaltning, vattenseparering, filtrering, färgning, märkning eller erhållande av ett visst svavelinnehåll genom blandning av produkter med olika svavelinnehåll, eller någon kombination av dessa eller liknande åtgärder, inte ge ursprungsstatus. |
| --- | --- |

8.3

Anmärkning 9 –   Definition av särskilda processer och åtgärder som utförs beträffande vissa produkter

| 9.1 | Produkter som omfattas av kapitel 30 som i EES framställts genom cellodling ska anses ha ursprung i EES. Med cellodling avses odling av mänskliga celler och djur- och växtceller under kontrollerade förhållanden (exempelvis i fråga om temperatur, odlingsmedium, gasblandning och pH-värde) utanför en levande organism. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Produkter som omfattas av kapitlen 29 (utom 2905.43–2905.44), 30, 32, 33 (utom 3302.10 och 3301), 34, 35 (utom 35.01, 3502.11–3502.19, 3502.20 och 35.05), 36, 37, 38 (utom 3809.10, 38.23, 3824.60 och 38.26) och 39 (utom 39.16–39.26) som framställts genom fermentering i EES ska anses ha ursprung i EES. Med fermentering avses en bioteknisk process där mänskliga celler, djur- och växtceller, bakterier, jäst, svampar eller enzymer används för att tillverka produkter som omfattas av kapitlen 29–39. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Följande bearbetningsåtgärder ska anses som tillräckliga i enlighet med artikel 4.1 för produkter som omfattas av kapitlen 28, 29 (utom 2905.43–2905.44), 30, 32, 33 (utom 3302.10 och 3301), 34, 35 (utom 35.01, 3502.11–3502.19, 3502.20 och 35.05), 36, 37, 38 (utom 3809.10, 38.23, 3824.60 och 38.26) och 39 (utom 39.16–39.26):






  — | Kemisk reaktion: Med kemisk reaktion avses en process (inbegripet biokemisk bearbetning) som ger upphov till en molekyl med en ny struktur genom att intramolekylära bindningar bryts och nya intramolekylära bindningar bildas, eller genom att atomernas rumsliga arrangemang i en molekyl ändras. En kemisk reaktion kan uttryckas genom en ändring av CAS-numret. |
| --- | --- | --- |

9.3

—

Kemisk reaktion: Med kemisk reaktion avses en process (inbegripet biokemisk bearbetning) som ger upphov till en molekyl med en ny struktur genom att intramolekylära bindningar bryts och nya intramolekylära bindningar bildas, eller genom att atomernas rumsliga arrangemang i en molekyl ändras. En kemisk reaktion kan uttryckas genom en ändring av CAS-numret.

| — | Följande processer bör inte beaktas när det gäller erhållande av ursprung: a) Upplösning i vatten eller andra lösningsmedel. b) Avlägsnande av lösningsmedel, inklusive vatten som används som lösningsmedel. c) Tillsats eller avlägsnande av kristallvatten. En kemisk reaktion enligt definitionen ovan ska anses ge ursprungsstatus. |
| --- | --- |

—

Följande processer bör inte beaktas när det gäller erhållande av ursprung: a) Upplösning i vatten eller andra lösningsmedel. b) Avlägsnande av lösningsmedel, inklusive vatten som används som lösningsmedel. c) Tillsats eller avlägsnande av kristallvatten. En kemisk reaktion enligt definitionen ovan ska anses ge ursprungsstatus.

| — | Blandningar: En avsiktlig och proportionsmässigt kontrollerad blandning (inbegripet dispersion) av material, med undantag av tillsats av spädningsmedel, för att uppfylla fastställda specifikationer och som resulterar i framställningen av en vara med fysikaliska eller kemiska egenskaper som är relevanta för varans syften eller användningsområden och som skiljer sig från insatsmaterialens egenskaper, ska anses ge ursprungsstatus. |
| --- | --- |

—

Blandningar: En avsiktlig och proportionsmässigt kontrollerad blandning (inbegripet dispersion) av material, med undantag av tillsats av spädningsmedel, för att uppfylla fastställda specifikationer och som resulterar i framställningen av en vara med fysikaliska eller kemiska egenskaper som är relevanta för varans syften eller användningsområden och som skiljer sig från insatsmaterialens egenskaper, ska anses ge ursprungsstatus.

| — | Rening: Rening ska anses ge ursprungsstatus, om den sker i EES och leder till att ett av följande kriterier uppfylls:






  a) | Reningen av en vara resulterar i att minst 80 % av innehållet av befintliga föroreningar avlägsnas. |
| --- | --- | --- |

—

Rening: Rening ska anses ge ursprungsstatus, om den sker i EES och leder till att ett av följande kriterier uppfylls:

a)

Reningen av en vara resulterar i att minst 80 % av innehållet av befintliga föroreningar avlägsnas.

| b) | Minskningen eller avlägsnandet av föroreningar ger en vara som är lämplig för ett eller flera av följande användningsområden:






  i) | Läkemedelssubstanser, medicinska, kosmetiska eller veterinärmedicinska substanser eller substanser för livsmedel. |
| --- | --- | --- |

b)

Minskningen eller avlägsnandet av föroreningar ger en vara som är lämplig för ett eller flera av följande användningsområden:

i)

Läkemedelssubstanser, medicinska, kosmetiska eller veterinärmedicinska substanser eller substanser för livsmedel.

| ii) | Kemiska produkter och reagenser för analys-, diagnos- och laboratorieändamål. |
| --- | --- |

ii)

Kemiska produkter och reagenser för analys-, diagnos- och laboratorieändamål.

| iii) | Delar och komponenter för användning inom mikroelektronik. |
| --- | --- |

iii)

Delar och komponenter för användning inom mikroelektronik.

| iv) | Specialiserade optiska användningsområden. |
| --- | --- |

iv)

Specialiserade optiska användningsområden.

| v) | Bioteknik (till exempel i cellodling, för genteknik eller som katalysator). |
| --- | --- |

v)

Bioteknik (till exempel i cellodling, för genteknik eller som katalysator).

| vi) | Bärare som används i en separationsprocess. |
| --- | --- |

vi)

Bärare som används i en separationsprocess.

| vii) | Kärnteknik. |
| --- | --- |

vii)

Kärnteknik.

| — | Ändring av partikelstorlek: En avsiktlig och kontrollerad modifiering av en varas partikelstorlek, annat än genom enbart krossning eller pressning, vilket resulterar i en vara med en bestämd partikelstorlek, en bestämd partikelstorleksfördelning eller en bestämd yta och som är relevant för den resulterande varans syften och medför fysikaliska eller kemiska egenskaper som skiljer sig från insatsmaterialens, ska anses ge ursprungsstatus. |
| --- | --- |

—

Ändring av partikelstorlek: En avsiktlig och kontrollerad modifiering av en varas partikelstorlek, annat än genom enbart krossning eller pressning, vilket resulterar i en vara med en bestämd partikelstorlek, en bestämd partikelstorleksfördelning eller en bestämd yta och som är relevant för den resulterande varans syften och medför fysikaliska eller kemiska egenskaper som skiljer sig från insatsmaterialens, ska anses ge ursprungsstatus.

| — | Produktion av standardmaterial: Standardmaterial (inklusive standardlösningar) är preparat som är lämpliga för analys- eller kalibreringsändamål eller som referens och som har exakta renhetsgrader eller proportioner som intygas av tillverkaren. Produktion av standardmaterial ska anses ge ursprungsstatus. |
| --- | --- |

—

Produktion av standardmaterial: Standardmaterial (inklusive standardlösningar) är preparat som är lämpliga för analys- eller kalibreringsändamål eller som referens och som har exakta renhetsgrader eller proportioner som intygas av tillverkaren. Produktion av standardmaterial ska anses ge ursprungsstatus.

| — | Isomerseparation: Isolering eller separation av isomerer från en blandning av isomerer ska anses ge ursprungsstatus. |
| --- | --- |

—

Isomerseparation: Isolering eller separation av isomerer från en blandning av isomerer ska anses ge ursprungsstatus.

BILAGA II

FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLING ELLER BEARBETNING AV ICKE-URSPRUNGSMATERIAL SOM KRÄVS FÖR ATT DEN TILLVERKADE PRODUKTEN SKA FÅ URSPRUNGSSTATUS

| Nummer | Produktbeskrivning | Behandling eller bearbetning av icke-ursprungsmaterial som ger ursprungsstatus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kapitel 1 | Levande djur | Alla djur enligt kapitel 1 ska vara helt framställda |
| Kapitel 2 | Kött och ätbara slaktbiprodukter | Tillverkning vid vilken allt kött och alla ätbara slaktbiprodukter i produkter enligt detta kapitel är helt framställda |
| Kapitel 3 | Fisk samt kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur | Tillverkning vid vilken allt använt material enligt kapitel 3 ska vara helt framställt |
| Kapitel 4 | Mejeriprodukter; fågelägg; naturlig honung; ätbara produkter av animaliskt ursprung, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans | Tillverkning vid vilken allt använt material enligt kapitel 4 ska vara helt framställt |
| ex Kapitel 5 | Produkter av animaliskt ursprung, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; med undantag av följande: | Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst |
| ex 0511 91 | Oätlig rom och mjölke | All rom och mjölke ska vara helt framställd |
| Kapitel 6 | Levande träd och andra levande växter; lökar, rötter o.d.; snittblommor och snittgrönt | Tillverkning vid vilken allt använt material enligt kapitel 6 ska vara helt framställt |
| Kapitel 7 | Grönsaker samt vissa ätbara rötter och stam- eller rotknölar | Tillverkning vid vilken allt använt material enligt kapitel 7 ska vara helt framställt |
| Kapitel 8 | Ätbar frukt samt ätbara bär och nötter; skal av citrusfrukter eller meloner | Tillverkning vid vilken all använd frukt och alla använda bär, nötter och skal av citrusfrukter eller meloner enligt kapitel 8 ska vara helt framställda |
| Kapitel 9 | Kaffe, te, matte och kryddor | Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst |
| Kapitel 10 | Spannmål | Tillverkning vid vilken allt använt material enligt kapitel 10 ska vara helt framställt |
| Kapitel 11 | Produkter från kvarnindustrin; malt; stärkelse; inulin; vetegluten | Tillverkning vid vilken allt använt material enligt kapitlen 8, 10 och 11, nummer 0701 , 0714 , 2302 och 2303 och undernummer 0710 10 ska vara helt framställt |
| Kapitel 12 | Oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter; diverse andra frön och frukter; växter för industriellt eller medicinskt bruk; halm och foderväxter | Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten |
| ex Kapitel 13 | Schellack o.d.; naturliga gummiarter och hartser samt andra växtsafter och växtextrakter; med undantag av följande: | Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst |
| ex 1302 | Pektinämnen, pektinater och pektater | Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst och vid vilken det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt |
| Kapitel 14 | Vegetabiliska flätningsmaterial; vegetabiliska produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans | Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst |
| ex Kapitel 15 | Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt spaltningsprodukter av sådana fetter och oljor; beredda ätbara fetter; animaliska och vegetabiliska vaxer; med undantag av följande: | Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten |
| 1504 –1506 | Fetter och oljor av fisk eller havsdäggdjur samt fraktioner av sådana fetter och oljor; ullfett och fettartade ämnen erhållna ur ullfett (inbegripet lanolin); andra animaliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter och oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade | Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst |
| 1508 | Jordnötsolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade | Tillverkning utgående från material enligt vilket undernummer som helst, utom material enligt samma undernummer som produkten |
| 1509 och 1510 | Olivolja och fraktioner av denna olja | Tillverkning vid vilken allt använt vegetabiliskt material ska vara helt framställt |
| 1511 | Palmolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade | Tillverkning utgående från material enligt vilket undernummer som helst, utom material enligt samma undernummer som produkten |
| ex 1512 | Solrosolja samt fraktioner av dessa oljor | |
| — | För tekniskt eller industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel |

Nummer

Produktbeskrivning

Behandling eller bearbetning av icke-ursprungsmaterial som ger ursprungsstatus

(1)

(2)

(3)

Kapitel 1

Levande djur

Alla djur enligt kapitel 1 ska vara helt framställda

Kapitel 2

Kött och ätbara slaktbiprodukter

Tillverkning vid vilken allt kött och alla ätbara slaktbiprodukter i produkter enligt detta kapitel är helt framställda

Kapitel 3

Fisk samt kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur

Tillverkning vid vilken allt använt material enligt kapitel 3 ska vara helt framställt

Kapitel 4

Mejeriprodukter; fågelägg; naturlig honung; ätbara produkter av animaliskt ursprung, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

Tillverkning vid vilken allt använt material enligt kapitel 4 ska vara helt framställt

ex Kapitel 5

Produkter av animaliskt ursprung, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst

ex 0511 91

Oätlig rom och mjölke

All rom och mjölke ska vara helt framställd

Kapitel 6

Levande träd och andra levande växter; lökar, rötter o.d.; snittblommor och snittgrönt

Tillverkning vid vilken allt använt material enligt kapitel 6 ska vara helt framställt

Kapitel 7

Grönsaker samt vissa ätbara rötter och stam- eller rotknölar

Tillverkning vid vilken allt använt material enligt kapitel 7 ska vara helt framställt

Kapitel 8

Ätbar frukt samt ätbara bär och nötter; skal av citrusfrukter eller meloner

Tillverkning vid vilken all använd frukt och alla använda bär, nötter och skal av citrusfrukter eller meloner enligt kapitel 8 ska vara helt framställda

Kapitel 9

Kaffe, te, matte och kryddor

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst

Kapitel 10

Spannmål

Tillverkning vid vilken allt använt material enligt kapitel 10 ska vara helt framställt

Kapitel 11

Produkter från kvarnindustrin; malt; stärkelse; inulin; vetegluten

Tillverkning vid vilken allt använt material enligt kapitlen 8, 10 och 11, nummer 0701 , 0714 , 2302 och 2303 och undernummer 0710 10 ska vara helt framställt

Kapitel 12

Oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter; diverse andra frön och frukter; växter för industriellt eller medicinskt bruk; halm och foderväxter

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

ex Kapitel 13

Schellack o.d.; naturliga gummiarter och hartser samt andra växtsafter och växtextrakter; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst

ex 1302

Pektinämnen, pektinater och pektater

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst och vid vilken det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt

Kapitel 14

Vegetabiliska flätningsmaterial; vegetabiliska produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst

ex Kapitel 15

Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt spaltningsprodukter av sådana fetter och oljor; beredda ätbara fetter; animaliska och vegetabiliska vaxer; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

1504 –1506

Fetter och oljor av fisk eller havsdäggdjur samt fraktioner av sådana fetter och oljor; ullfett och fettartade ämnen erhållna ur ullfett (inbegripet lanolin); andra animaliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter och oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst

1508

Jordnötsolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

Tillverkning utgående från material enligt vilket undernummer som helst, utom material enligt samma undernummer som produkten

1509 och 1510

Olivolja och fraktioner av denna olja

Tillverkning vid vilken allt använt vegetabiliskt material ska vara helt framställt

1511

Palmolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

Tillverkning utgående från material enligt vilket undernummer som helst, utom material enligt samma undernummer som produkten

ex 1512

Solrosolja samt fraktioner av dessa oljor

—

För tekniskt eller industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

Tillverkning vid vilken allt använt vegetabiliskt material ska vara helt framställt

1515

Andra icke flyktiga vegetabiliska fetter och oljor (inbegripet jojobaolja) samt fraktioner av sådana fetter och oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

Tillverkning utgående från material enligt vilket undernummer som helst, utom material enligt samma undernummer som produkten

ex 1516

Fetter och oljor av fisk samt fraktioner av sådana fetter eller oljor

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst

1520

Glycerol, rå; glycerolvatten och glycerollut

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst

Kapitel 16

Beredningar av kött, fisk, kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur

Tillverkning vid vilken allt använt material enligt kapitlen 2, 3 och 16 ska vara helt framställt

ex Kapitel 17

Socker och sockerkonfektyrer; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

1702

Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör:

| — | Kemiskt ren maltos och fruktos |
| --- | --- |

—

Kemiskt ren maltos och fruktos

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, även annat material enligt nummer 1702

| — | Annat |
| --- | --- |

—

Annat

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken vikten av allt använt material enligt nummer 1101 –1108 , 1701 och 1703 inte överstiger 30 % av slutproduktens vikt

1704

Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken

| — | det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt
  eller |
| --- | --- |

—

det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt

eller

| — | värdet av använt socker inte överstiger 30 % av produktens pris fritt fabrik |
| --- | --- |

—

värdet av använt socker inte överstiger 30 % av produktens pris fritt fabrik

ex Kapitel 18

Kakao och kakaoberedningar; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt

ex 1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken

| — | det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt
  eller |
| --- | --- |

—

det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt

eller

| — | värdet av använt socker inte överstiger 30 % av produktens pris fritt fabrik |
| --- | --- |

—

värdet av använt socker inte överstiger 30 % av produktens pris fritt fabrik

1806 10

Kakaopulver med tillsats av socker eller annat sötningsmedel

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt

1901

Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nummer 0401 –0404 , som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

| — | Maltextrakt |
| --- | --- |

—

Maltextrakt

Tillverkning utgående från spannmål enligt kapitel 10

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken den individuella vikten av använt socker och av använt material enligt kapitel 4 inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt

1902

Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken

| — | vikten av använt material enligt nummer 1006 och 1101 –1108 inte överstiger 20 % av slutproduktens vikt, och |
| --- | --- |

—

vikten av använt material enligt nummer 1006 och 1101 –1108 inte överstiger 20 % av slutproduktens vikt, och

| — | vikten av använt material enligt kapitlen 2, 3 och 16 inte överstiger 20 % av slutproduktens vikt |
| --- | --- |

—

vikten av använt material enligt kapitlen 2, 3 och 16 inte överstiger 20 % av slutproduktens vikt

1903

Tapioka och tapiokaersättningar, framställda av stärkelse, i form av flingor, gryn o.d.

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom potatisstärkelse enligt nummer 1108

1904

Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken

| — | vikten av använt material enligt nummer 1006 och 1101 –1108 inte överstiger 20 % av slutproduktens vikt, och |
| --- | --- |

—

vikten av använt material enligt nummer 1006 och 1101 –1108 inte överstiger 20 % av slutproduktens vikt, och

| — | det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt |
| --- | --- |

—

det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt

1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken vikten av allt använt material enligt nummer 1006 och 1101 –1108 inte överstiger 20 % av slutproduktens vikt

ex Kapitel 20

Beredningar av grönsaker, frukt, bär, nötter eller andra växtdelar; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

2002 och 2003

Tomater, svampar och tryffel, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken allt använt material enligt kapitel 7 ska vara helt framställt

2006

Grönsaker, frukt, bär, nötter, fruktskal och andra växtdelar, konserverade med socker (avrunna, glaserade eller kanderade)

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt

2007

Sylter, frukt- och bärgeléer, marmelader, mos och pastor av frukt, bär eller nötter, erhållna genom kokning, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt

ex 2008

Produkter, med undantag av följande:

| — | Nötter, utan tillsats av socker eller alkohol |
| --- | --- |

—

Nötter, utan tillsats av socker eller alkohol

| — | Jordnötssmör; blandningar baserade på spannmål; palmhjärtan; majs |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör; blandningar baserade på spannmål; palmhjärtan; majs

| — | Frukt, bär och nötter, kokta på annat sätt än ångkokta eller i vatten, utan tillsats av socker, frysta |
| --- | --- |

—

Frukt, bär och nötter, kokta på annat sätt än ångkokta eller i vatten, utan tillsats av socker, frysta

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt

2009

Frukt- och bärsaft (inbegripet druvmust) samt grönsakssaft, ojäst och utan tillsats av alkohol, även med tillsats av socker eller annat sötningsmedel

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt

ex Kapitel 21

Diverse ätbara beredningar; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

2103

| — | Såser samt beredningar för tillredning av såser; blandningar för smaksättningsändamål |
| --- | --- |

—

Såser samt beredningar för tillredning av såser; blandningar för smaksättningsändamål

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Senapspulver eller beredd senap får dock användas

| — | Senapspulver och beredd senap |
| --- | --- |

—

Senapspulver och beredd senap

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst

2105

Glassvaror, även innehållande kakao

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken

| — | den individuella vikten av använt socker och av använt material enligt kapitel 4 inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt
  och |
| --- | --- |

—

den individuella vikten av använt socker och av använt material enligt kapitel 4 inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt

och

| — | den sammanlagda vikten av använt socker och av använt material enligt kapitel 4 inte överstiger 60 % av slutproduktens vikt |
| --- | --- |

—

den sammanlagda vikten av använt socker och av använt material enligt kapitel 4 inte överstiger 60 % av slutproduktens vikt

2106

Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken det använda sockrets vikt inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt

ex Kapitel 22

Drycker, sprit och ättika; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken allt använt material enligt undernummer 0806 10 , 2009 61 och 2009 69 ska vara helt framställt

2202

Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nummer 2009

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

2207 och 2208

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mer än eller mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt nummer 2207 eller 2208 , och vid vilken allt använt material enligt undernummer 0806 10 , 2009 61 och 2009 69 ska vara helt framställt

ex Kapitel 23

Återstoder och avfall från livsmedelsindustrin; beredda fodermedel; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

2309

Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur

Tillverkning vid vilken

| — | allt använt material enligt kapitlen 2 och 3 ska vara helt framställt, |
| --- | --- |

—

allt använt material enligt kapitlen 2 och 3 ska vara helt framställt,

| — | vikten av använt material enligt kapitlen 10 och 11 och nummer 2302 och 2303 inte överstiger 20 % av slutproduktens vikt, |
| --- | --- |

—

vikten av använt material enligt kapitlen 10 och 11 och nummer 2302 och 2303 inte överstiger 20 % av slutproduktens vikt,

| — | den individuella vikten av använt socker och av använt material enligt kapitel 4 inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt, och |
| --- | --- |

—

den individuella vikten av använt socker och av använt material enligt kapitel 4 inte överstiger 40 % av slutproduktens vikt, och

| — | den sammanlagda vikten av använt socker och av använt material enligt kapitel 4 inte överstiger 50 % av slutproduktens vikt |
| --- | --- |

—

den sammanlagda vikten av använt socker och av använt material enligt kapitel 4 inte överstiger 50 % av slutproduktens vikt

ex Kapitel 24

Tobak samt varor tillverkade av tobaksersättning; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, och vid vilken vikten av använt material enligt nummer 2401 inte överstiger 30 % av den totala vikten av använt material enligt kapitel 24

2401

Råtobak; tobaksavfall

Tillverkning vid vilken allt använt material enligt nummer 2401 ska vara helt framställt

ex 2402

Cigaretter av tobak eller tobaksersättning

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten eller röktobak enligt undernummer 2403 19 , och vid vilken minst 10 viktprocent av allt använt material enligt nummer 2401 ska vara helt framställt

ex 2403

Produkter som är avsedda för inandning genom uppvärmning eller på annat sätt, utan förbränning

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och vid vilken minst 10 viktprocent av allt använt material enligt nummer 2401 ska vara helt framställt

ex Kapitel 25

Salt; svavel; jord och sten; gips, kalk och cement; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 70 % av produktens pris fritt fabrik

ex 2519

Krossat naturligt magnesiumkarbonat (magnesit) i hermetiskt tillslutna behållare och magnesiumoxid, även ren, annat än smält magnesia eller dödbränd (sintrad) magnesia

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Naturligt magnesiumkarbonat (magnesit) får dock användas

Kapitel 26

Malm, slagg och aska

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

ex Kapitel 27

Mineraliska bränslen, mineraloljor och destillationsprodukter av dessa; bituminösa ämnen; mineralvaxer; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex 2707

Oljor som liknar mineraloljor och i vilka de aromatiska beståndsdelarnas vikt överstiger de icke-aromatiska beståndsdelarnas vikt, erhållna genom destillation av högtemperaturtjära från stenkol, som ger mer än 65 volymprocent destillat vid en temperatur på upp till 250 °C (inklusive blandningar av lacknafta och bensol), avsedda att användas som drivmedel eller bränsle

Raffinering och/eller en eller flera särskilda processer (2)

eller

Andra förfaranden vid vilka allt använt material klassificeras enligt ett annat nummer än produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

2710

Oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral, andra än råolja; produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, innehållande som karaktärsgivande beståndsdel minst 70 viktprocent oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral; avfallsoljor

Raffinering och/eller en eller flera särskilda processer (2)

eller

Andra förfaranden vid vilka allt använt material klassificeras enligt ett annat nummer än produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

2711

Petroleumgaser och andra gasformiga kolväten

Raffinering och/eller en eller flera särskilda processer (2)

eller

Andra förfaranden vid vilka allt använt material klassificeras enligt ett annat nummer än produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

2712

Vaselin; paraffin, mikrovax, ”slack wax”, ozokerit, montanvax (lignitvax), torvvax, andra mineralvaxer och liknande produkter erhållna genom syntes eller genom andra processer, även färgade

Raffinering och/eller en eller flera särskilda processer (2)

eller

Andra förfaranden vid vilka allt använt material klassificeras enligt ett annat nummer än produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

2713

Petroleumkoks, petroleumbitumen (asfalt) och andra återstoder från oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral

Raffinering och/eller en eller flera särskilda processer (2)

eller

Andra förfaranden vid vilka allt använt material klassificeras enligt ett annat nummer än produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 28

Oorganiska kemikalier; organiska och oorganiska föreningar av ädla metaller, av sällsynta jordartsmetaller, av radioaktiva grundämnen och av isotoper

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 20 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex Kapitel 29

Organiska kemikalier; med undantag av följande:

Särskilda processer (5)

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 20 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex 2901

Acykliska kolväten avsedda att användas som drivmedel eller bränsle

Särskilda processer (5)

eller

Raffinering och/eller en eller flera särskilda processer (2)

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex 2902

Cyklaner och cyklener (andra än azulen), bensen (bensol), toluen (toluol) och xylener (xyloler), avsedda att användas som drivmedel eller bränsle

Särskilda processer (5)

eller

Raffinering och/eller en eller flera särskilda processer (2)

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex 2905

Metallalkoholater av alkoholer enligt detta nummer och av etanol

Särskilda processer (5)

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, även annat material enligt nummer 2905 . Metallalkoholater enligt detta nummer får dock användas, om deras totala värde inte överstiger 20 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 30

Farmaceutiska produkter

Särskilda processer (5)

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst

Kapitel 31

Gödselmedel

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 20 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 32

Garvämnes- och färgämnesextrakter; garvsyror och garvsyraderivat; pigment och andra färgämnen; lacker och andra målningsfärger; kitt och andra tätnings- och utfyllningsmedel; tryckfärger, bläck och tusch

Särskilda processer (5)

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 20 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 33

Eteriska oljor och resinoider; parfymerings-, skönhets- och kroppsvårdsmedel

Särskilda processer (5)

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 20 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 34

Tvål och såpa, organiska ytaktiva ämnen, tvättmedel, smörjmedel, konstgjorda vaxer, beredda vaxer, puts- och skurmedel, ljus och liknande artiklar, modelleringspastor, så kallad dentalvax samt dentalpreparat på basis av gips

Särskilda processer (5)

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 20 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 35

Proteiner; modifierad stärkelse; lim och klister; enzymer

Särskilda processer (5)

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 20 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 36

Krut och sprängämnen; pyrotekniska produkter; tändstickor; pyrofora legeringar; vissa brännbara produkter

Särskilda processer (5)

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 20 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 37

Varor för foto- eller kinobruk

Särskilda processer (5)

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 20 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex Kapitel 38

Diverse kemiska produkter; med undantag av följande:

Särskilda processer (5)

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Material enligt samma nummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 20 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex 3811

Preparat för motverkande av knackning, oxidation, korrosion eller hartsbildning, viskositetsförbättrande preparat och andra beredda tillsatsmedel för mineraloljor (inbegripet bensin) eller för andra vätskor som används för samma ändamål som mineraloljor:

Särskilda processer (5)

eller

| — | Beredda tillsatsmedel för smörjoljor, innehållande oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral |
| --- | --- |

—

Beredda tillsatsmedel för smörjoljor, innehållande oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material enligt nummer 3811 inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex 3824 99 och ex 3826 00

Biodiesel

Tillverkning vid vilken biodiesel framställs genom transesterifiering och/eller förestring eller genom vätgasbehandling

Kapitel 39

Plaster och plastvaror

Särskilda processer (5)

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Material enligt samma undernummer som produkten får dock användas, om dess totala värde inte överstiger 20 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex Kapitel 40

Gummi och gummivaror; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex 4012

Regummerade däck, massivdäck och halvmassivdäck, av gummi

Regummering av begagnade däck

ex Kapitel 41

Oberedda hudar och skinn (andra än pälsskinn) samt läder; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

4104 –4106

Hudar och skinn, garvade eller som crust, utan kvarsittande ull eller hår, även spaltade men inte vidare beredda

Eftergarvning av garvat läder

eller

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

Kapitel 42

Lädervaror; sadelmakeriarbeten; reseffekter, handväskor och liknande artiklar; varor av tarmar

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex Kapitel 43

Pälsskinn och konstgjord päls; varor av dessa material; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

ex 4302

Garvade eller på annat sätt beredda pälsskinn, hopfogade:

| — | Tavlor, kors och liknande former |
| --- | --- |

—

Tavlor, kors och liknande former

Blekning eller färgning, utöver tillskärning och hopfogning av garvade eller på annat sätt beredda pälsskinn, icke hopfogade

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

Tillverkning utgående från garvade eller på annat sätt beredda pälsskinn, icke hopfogade

4303

Kläder och tillbehör till kläder samt andra varor av pälsskinn

Tillverkning utgående från garvade eller på annat sätt beredda pälsskinn enligt nummer 4302 , icke hopfogade

ex Kapitel 44

Trä och varor av trä; träkol; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex 4407

Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen eller skuret eller svarvat till skivor, med en tjocklek av mer än 6 mm, hyvlat, slipat eller längdskarvat

Hyvling, slipning eller längdskarvning

ex 4408

Skivor för fanering (inbegripet sådana som erhållits genom skärning av laminerat virke) och skivor för plywood, med en tjocklek av högst 6 mm, kantskarvade, och annat virke, sågat i längdriktningen eller skuret eller svarvat till skivor, med en tjocklek av högst 6 mm, hyvlat, slipat eller längdskarvat

Kantskarvning, hyvling, slipning eller längdskarvning

ex 4410 –ex 4413

Profilerade lister, inbegripet profilerade socklar och andra profilerade skivor

Profilering

ex 4415

Packlådor, förpackningsaskar, häckar, tunnor och liknande förpackningar, av trä

Tillverkning utgående från bräder eller skivor i icke avpassade dimensioner

ex 4418

| — | Byggnadssnickerier och timmermansarbeten, av trä |
| --- | --- |

—

Byggnadssnickerier och timmermansarbeten, av trä

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Cellplattor och vissa takspån (shingles och shakes) får dock användas

| — | Profilerade lister |
| --- | --- |

—

Profilerade lister

Profilering

ex 4421

Ämnen till tändstickor; träpligg till skodon

Tillverkning utgående från virke enligt vilket nummer som helst, utom trätråd enligt nummer 4409

Kapitel 45

Kork och varor av kork

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 46

Varor av halm, esparto eller andra flätningsmaterial; korgmakeriarbeten

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 47

Massa av ved eller andra fibrösa cellulosahaltiga material; papper eller papp för återvinning (avfall och förbrukade varor)

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 48

Papper och papp; varor av pappersmassa, papper eller papp

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 49

Tryckta böcker, tidningar, bilder och andra produkter från den grafiska industrin; handskrifter, maskinskrivna texter samt ritningar

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex Kapitel 50

Natursilke; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

ex 5003

Avfall av natursilke (inbegripet silkeskokonger, inte lämpliga för avhaspling, garnavfall samt rivet avfall och riven lump), kardat eller kammat

Kardning eller kamning av avfall av natursilke

5004 –ex 5006

Garn av natursilke och garn spunnet av avfall av natursilke

(3)

Spinning av naturfibrer

eller

Sprutning av kontinuerliga konstfilament i kombination med spinning

eller

Sprutning av kontinuerliga konstfilament i kombination med snoddning

eller

Snoddning i kombination med mekanisk bearbetning av något slag

5007

Vävnader av natursilke eller av avfall av natursilke

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med vävning

eller

Sprutning av garn av konstfilament i kombination med vävning

eller

Snoddning eller mekanisk bearbetning av något slag i kombination med vävning

eller

Vävning i kombination med färgning

eller

Färgning av garn i kombination med vävning

eller

Vävning i kombination med tryckning

eller

Tryckning (som fristående verksamhet)

ex Kapitel 51

Ull samt fina eller grova djurhår; garn och vävnader av tagel; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

5106 –5110

Garn av ull eller fina eller grova djurhår eller av tagel

(3)

Spinning av naturfibrer

eller

Sprutning av konstfibrer i kombination med spinning

eller

Snoddning i kombination med mekanisk bearbetning av något slag

5111 –5113

Vävnader av ull eller fina eller grova djurhår eller av tagel

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med vävning

eller

Sprutning av garn av konstfilament i kombination med vävning

eller

Vävning i kombination med färgning

eller

Färgning av garn i kombination med vävning

eller

Vävning i kombination med tryckning

eller

Tryckning (som fristående verksamhet)

ex Kapitel 52

Bomull; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

5204 –5207

Garn och tråd av bomull

(3)

Spinning av naturfibrer

eller

Sprutning av konstfibrer i kombination med spinning

eller

Snoddning i kombination med mekanisk bearbetning av något slag

5208 –5212

Vävnader av bomull

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med vävning

eller

Sprutning av garn av konstfilament i kombination med vävning

eller

Snoddning eller mekanisk bearbetning av något slag i kombination med vävning

eller

Vävning i kombination med färgning, överdrag eller laminering

eller

Färgning av garn i kombination med vävning

eller

Vävning i kombination med tryckning

eller

Tryckning (som fristående verksamhet)

ex Kapitel 53

Andra vegetabiliska textilfibrer; pappersgarn och vävnader av pappersgarn; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

5306 –5308

Garn av andra vegetabiliska textilfibrer;

pappersgarn

(3)

Spinning av naturfibrer

eller

Sprutning av konstfibrer i kombination med spinning

eller

Snoddning i kombination med mekanisk bearbetning av något slag

5309 –5311

Vävnader av andra vegetabiliska textilfibrer; vävnader av pappersgarn

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med vävning

eller

Sprutning av garn av konstfilament i kombination med vävning

eller

Vävning i kombination med färgning, överdrag eller laminering

eller

Färgning av garn i kombination med vävning

eller

Vävning i kombination med tryckning

eller

Tryckning (som fristående verksamhet)

5401 –5406

Garn, monofilament och tråd av konstfilament

(3)

Spinning av naturfibrer

eller

Sprutning av konstfibrer i kombination med spinning

eller

Snoddning i kombination med mekanisk bearbetning av något slag

5407 och 5408

Vävnader av garn av konstfilament

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med vävning

eller

Sprutning av garn av konstfilament i kombination med vävning

eller

Snoddning eller mekanisk bearbetning av något slag i kombination med vävning

eller

Färgning av garn i kombination med vävning

eller

Vävning i kombination med färgning, överdrag eller laminering

eller

Vävning i kombination med tryckning

eller

Tryckning (som fristående verksamhet)

5501 –5507

Konststapelfibrer

Sprutning av konstfibrer

5508 –5511

Garn och sytråd av konststapelfibrer

(3)

Spinning av naturfibrer

eller

Sprutning av konstfibrer i kombination med spinning

eller

Snoddning i kombination med mekanisk bearbetning av något slag

5512 –5516

Vävnader av konststapelfibrer

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med vävning

eller

Sprutning av garn av konstfilament i kombination med vävning

eller

Snoddning eller mekanisk bearbetning av något slag i kombination med vävning

eller

Vävning i kombination med färgning, överdrag eller laminering

eller

Färgning av garn i kombination med vävning

eller

Vävning i kombination med tryckning

eller

Tryckning (som fristående verksamhet)

ex Kapitel 56

Vadd, filt och bondad duk; specialgarner; surrningsgarn och tågvirke samt varor av sådana produkter; med undantag av följande:

(3)

Spinning av naturfibrer

eller

Sprutning av konstfibrer i kombination med spinning

5601

Vadd av textilmaterial och varor av sådan vadd; textilfibrer med en längd av högst 5 mm (flock) samt stoft och noppor av textilmaterial

Spinning av naturfibrer

eller

Sprutning av konstfibrer i kombination med spinning

eller

Stoftning i kombination med färgning eller tryckning

eller

Överdrag, stoftning, laminering eller metallisering i kombination med minst två andra huvudsakliga förberedande eller avslutande behandlingar (t.ex. kalandrering, behandling mot krympning, värmefixering eller appretering), om värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

5602

Filt, även impregnerad, överdragen, belagd eller laminerad:

| — | Nålfilt |
| --- | --- |

—

Nålfilt

(3)

Sprutning av konstfibrer i kombination med framställning av textilvaror Följande får dock användas:

| — | garn av polypropenfilament enligt nummer 5402 , |
| --- | --- |

—

garn av polypropenfilament enligt nummer 5402 ,

| — | fibrer av polypropen enligt nummer 5503 eller 5506 , eller |
| --- | --- |

—

fibrer av polypropen enligt nummer 5503 eller 5506 , eller

| — | fiberkabel av polypropenfilament enligt nummer 5501 , |
| --- | --- |

—

fiberkabel av polypropenfilament enligt nummer 5501 ,

om varje enskilt filament eller varje enskild fiber har en längdvikt av mindre än 9 decitex, och om det totala värdet av dessa material inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Enbart framställning av bondade textilvaror, när det gäller filt som tillverkats av naturfibrer

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

(3)

Sprutning av konstfibrer i kombination med framställning av textilvaror

eller

Enbart framställning av bondade textilvaror, när det gäller annan filt som tillverkats av naturfibrer

5603

Bondad duk, även impregnerad, överdragen, belagd eller laminerad:

5603 11 –5603 14

Bondad duk, även impregnerad, överdragen, belagd eller laminerad, av konstfilament

Tillverkning utgående från

| — | enhetligt eller slumpmässigt orienterade filament,
  eller |
| --- | --- |

—

enhetligt eller slumpmässigt orienterade filament,

eller

| — | naturliga eller konstgjorda ämnen eller polymerer, |
| --- | --- |

—

naturliga eller konstgjorda ämnen eller polymerer,

följt i båda fallen av bondning

5603 91 –5603 94

Bondad duk, även impregnerad, överdragen, belagd eller laminerad, inte av konstfilament

Tillverkning utgående från

| — | enhetligt eller slumpmässigt orienterade stapelfibrer,
  och/eller |
| --- | --- |

—

enhetligt eller slumpmässigt orienterade stapelfibrer,

och/eller

| — | naturligt eller konstgjort klippt garn, |
| --- | --- |

—

naturligt eller konstgjort klippt garn,

följt i båda fallen av bondning

5604

Tråd och rep av gummi, textilöverdragna; textilgarn samt remsor o.d. enligt nummer 5404 eller 5405 , impregnerade, överdragna eller belagda med gummi eller plast eller försedda med hölje av gummi eller plast:

| — | Tråd och rep av gummi, textilöverdragna |
| --- | --- |

—

Tråd och rep av gummi, textilöverdragna

Tillverkning utgående från tråd eller rep av gummi, inte textilöverdragna

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

(3)

Spinning av naturfibrer

eller

Sprutning av konstfibrer i kombination med spinning

eller

Snoddning i kombination med mekanisk bearbetning av något slag

5605

Metalliserat garn (även överspunnet), dvs. textilgarn eller remsor o.d. enligt nummer 5404 eller 5405 , i förening med metall i form av tråd, remsa eller pulver eller överdragna med metall

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer

eller

Sprutning av konstfibrer i kombination med spinning

eller

Snoddning i kombination med mekanisk bearbetning av något slag

5606

Överspunnet garn samt remsor o.d. enligt nummer 5404 eller 5405 , överspunna (dock inte garn enligt nummer 5605 och överspunnet tagelgarn); sniljgarn (inbegripet sniljgarn framställt av textilflock); chainettegarn

(3)

Sprutning av konstfibrer i kombination med spinning

eller

Snoddning i kombination med överspinning

eller

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer

eller

Stoftning i kombination med färgning

Kapitel 57

Mattor och annan golvbeläggning av textilmaterial

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med vävning eller tuftning

eller

Sprutning av garn av konstfilament i kombination med vävning eller tuftning

eller

Tillverkning utgående från garn av kokosfibrer, garn av sisal, garn av jute eller klassiskt ringspunnet garn av viskos

eller

Tuftning i kombination med färgning eller tryckning

eller

Stoftning i kombination med färgning eller tryckning

eller

Sprutning av konstfibrer i kombination med bondningsmetoder, inbegripet nålfiltning

Vävnader av jute får användas som underlag

ex Kapitel 58

Speciella vävnader; tuftade dukvaror av textilmaterial; spetsar; tapisserier; snörmakeriarbeten; broderier; med undantag av följande:

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med vävning eller tuftning

eller

Sprutning av garn av konstfilament i kombination med vävning eller tuftning

eller

Vävning i kombination med färgning, stoftning, överdrag, laminering eller metallisering

eller

Tuftning i kombination med färgning eller tryckning

eller

Stoftning i kombination med färgning eller tryckning

eller

Färgning av garn i kombination med vävning

eller

Vävning i kombination med tryckning

eller

Tryckning (som fristående verksamhet)

5805

Handvävda tapisserier av typerna Gobelins, Flandern, Aubusson, Beauvais och liknande samt handbroderade tapisserier (t.ex. med petits points eller korsstygn), även konfektionerade

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

5810

Broderier som längdvara, remsor eller i form av motiv

Brodering vid vilken värdet av allt använt material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

5901

Textilvävnader överdragna med gummi arabicum e.d. eller med stärkelseprodukter, av sådana slag som används till bokpärmar o.d.; kalkerväv; preparerad målarduk; kanfas och liknande styva textilvävnader av sådana slag som används till hattstommar

Vävning i kombination med färgning, stoftning, överdrag, laminering eller metallisering

eller

Stoftning i kombination med färgning eller tryckning

5902

Kordväv av högstyrkegarn av nylon eller andra polyamider, polyestrar eller viskos:

| — | Innehållande högst 90 viktprocent textilmaterial |
| --- | --- |

—

Innehållande högst 90 viktprocent textilmaterial

Vävning

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

Sprutning av konstfibrer i kombination med vävning

5903

Textilvävnader, impregnerade, överdragna, belagda eller laminerade med plast, andra än vävnader enligt nummer 5902

Vävning i kombination med impregnering, överdrag, beläggning, laminering eller metallisering

eller

Vävning i kombination med tryckning

eller

Tryckning (som fristående verksamhet)

5904

Linoleum, även i tillskurna stycken; golvbeläggning bestående av en textilbotten med överdrag eller beläggning, även i tillskurna stycken

(3)

Vävning i kombination med färgning, överdrag, laminering eller metallisering

Vävnader av jute får användas som underlag.

5905

Textiltapeter:

| — | Impregnerade, överdragna, belagda eller laminerade med gummi, plast eller andra material |
| --- | --- |

—

Impregnerade, överdragna, belagda eller laminerade med gummi, plast eller andra material

Vävning, stickning eller framställning av bondade textilvaror i kombination med impregnering, överdrag, beläggning, laminering eller metallisering

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med vävning

eller

Sprutning av garn av konstfilament i kombination med vävning

eller

Vävning, stickning eller framställning av bondade textilvaror i kombination med färgning, överdrag eller laminering

eller

Vävning i kombination med tryckning

eller

Tryckning (som fristående verksamhet)

5906

Gummibehandlade textilvävnader, andra än vävnader enligt nummer 5902:

| — | Dukvaror av trikå |
| --- | --- |

—

Dukvaror av trikå

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med stickning/virkning

eller

Sprutning av garn av konstfilament i kombination med stickning/virkning

eller

Stickning eller virkning i kombination med gummibehandling

eller

Gummibehandling i kombination med minst två andra huvudsakliga förberedande eller avslutande behandlingar (t.ex. kalandrering, behandling mot krympning, värmefixering eller appretering), om värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

| — | Andra vävnader gjorda av garn av syntetfilament, innehållande mer än 90 viktprocent textilmaterial |
| --- | --- |

—

Andra vävnader gjorda av garn av syntetfilament, innehållande mer än 90 viktprocent textilmaterial

Sprutning av konstfibrer i kombination med vävning

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

Vävning, stickning eller bondning i kombination med färgning eller överdrag/gummibehandling

eller

Färgning av garner i kombination med vävning, stickning eller bondning

eller

Gummibehandling i kombination med minst två andra huvudsakliga förberedande eller avslutande behandlingar (t.ex. kalandrering, behandling mot krympning, värmefixering eller appretering), om värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

5907

Textilvävnader med annan impregnering, annat överdrag eller annan beläggning; målade teaterkulisser, ateljéfonder o.d., av textilvävnad

Vävning, stickning eller framställning av bondade textilvaror i kombination med färgning, tryckning, överdrag, impregnering eller beläggning

eller

Stoftning i kombination med färgning eller tryckning

eller

Tryckning (som fristående verksamhet)

5908

Vekar av vävt, flätat eller stickat textilmaterial, för lampor, kaminer, tändare, ljus e.d.; glödstrumpor och rundstickad glödstrumpsväv, även impregnerade:

| — | Glödstrumpor, impregnerade |
| --- | --- |

—

Glödstrumpor, impregnerade

Tillverkning utgående från rundstickad/virkad glödstrumpsväv

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

5909 –5911

Textilvaror för tekniskt bruk

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med vävning

eller

Sprutning av konstfibrer i kombination med vävning

eller

Vävning i kombination med färgning, överdrag eller laminering

eller

Överdrag, stoftning, laminering eller metallisering i kombination med minst två andra huvudsakliga förberedande eller avslutande behandlingar (t.ex. kalandrering, behandling mot krympning, värmefixering eller appretering), om värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 60

Dukvaror av trikå

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med stickning/virkning

eller

Sprutning av garn av konstfilament i kombination med stickning/virkning

eller

Stickning/virkning i kombination med färgning, stoftning, överdrag, laminering eller tryckning

eller

Stoftning i kombination med färgning eller tryckning

eller

Färgning av garn i kombination med stickning/virkning

eller

Snoddning eller texturering i kombination med stickning/virkning, om värdet av använda icke-snodda/icke-texturerade garner inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 61

Kläder och tillbehör till kläder, av trikå:

| — | Framställda genom sömnad eller annan hopfogning av två eller flera stycken av trikå, som antingen tillskurits eller formats direkt vid framställningen |
| --- | --- |

—

Framställda genom sömnad eller annan hopfogning av två eller flera stycken av trikå, som antingen tillskurits eller formats direkt vid framställningen

(3)
   (4)

Stickning eller virkning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

(3)

Spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med stickning eller virkning

eller

Sprutning av garn av konstfilament i kombination med stickning eller virkning

eller

Stickning och konfektionering i ett enda moment

ex Kapitel 62

Kläder och tillbehör till kläder, av annan textilvara än trikå; med undantag av följande:

(3)
   (4)

Vävning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

eller

Konfektionering, inbegripet skärning av textilvara, föregången av tryckning (som fristående verksamhet)

ex 6202 , ex 6204 , ex 6206 , ex 6209 och ex 6211

Kläder för kvinnor och flickor, broderade; babykläder och tillbehör till babykläder, broderade

(4)

Vävning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

eller

Tillverkning utgående från obroderad vävnad, om värdet av den använda obroderade vävnaden inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik

ex 6210 och ex 6216

Brandsäker utrustning av väv med en beläggning av aluminerad polyesterfolie

(3)
   (4)

Vävning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

eller

Överdrag eller laminering, om värdet av den använda icke-överdragna eller icke-laminerade textilvaran inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik, i kombination med konfektionering och inbegripet skärning av textilvara

ex 6212

Bysthållare, gördlar, korsetter, hängslen, strumphållare, strumpeband och liknande artiklar samt delar till sådana varor, av trikå och framställda genom sömnad eller annan hopfogning av två eller flera stycken av trikå, som antingen tillskurits eller formats direkt vid framställningen

(3)
   (4)

Stickning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

eller

Konfektionering, inbegripet skärning av textilvara, föregången av tryckning (som fristående verksamhet)

6213 och 6214

Näsdukar, sjalar, scarfar, halsdukar, mantiljer, slöjor o.d.:

| — | Broderade |
| --- | --- |

—

Broderade

(3)
   (4)

Vävning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

eller

Tillverkning utgående från obroderad vävnad, om värdet av den använda obroderade vävnaden inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Konfektionering, inbegripet skärning av textilvara, föregången av tryckning (som fristående verksamhet)

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

(3)
   (4)

Vävning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

eller

Konfektionering, föregången av tryckning (som fristående verksamhet)

6217

Andra konfektionerade tillbehör till kläder; delar till kläder eller till tillbehör till kläder, andra än sådana enligt nummer 6212 :

| — | Broderade |
| --- | --- |

—

Broderade

(4)

Vävning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

eller

Tillverkning utgående från obroderad vävnad, om värdet av den använda obroderade vävnaden inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Konfektionering, föregången av tryckning (som fristående verksamhet)

| — | Brandsäker utrustning av väv med en beläggning av aluminerad polyesterfolie |
| --- | --- |

—

Brandsäker utrustning av väv med en beläggning av aluminerad polyesterfolie

(4)

Vävning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

eller

Överdrag eller laminering, om värdet av den använda icke-överdragna eller icke-laminerade textilvaran inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik, i kombination med konfektionering och inbegripet skärning av textilvara

| — | Tillskurna mellanlägg till kragar och manschetter |
| --- | --- |

—

Tillskurna mellanlägg till kragar och manschetter

Tillverkning

| — | utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och |
| --- | --- |

—

utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och

| — | vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik |
| --- | --- |

—

vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

(4)

Vävning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

ex Kapitel 63

Andra konfektionerade textilvaror; handarbetssatser; begagnade kläder och andra begagnade textilvaror; lump; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

6301 –6304

Res- och sängfiltar, sänglinne m.m.; gardiner m.m.; andra inredningsartiklar:

| — | Av filt eller bondad duk |
| --- | --- |

—

Av filt eller bondad duk

(3)

Framställning av bondade textilvaror i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

| — | Andra: |
| --- | --- |

—

Andra:

| - | Broderade |
| --- | --- |

-

Broderade

(3)
   (4)

Vävning eller stickning/virkning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

eller

Tillverkning utgående från obroderad vävnad (annan än trikå), om värdet av den använda obroderade vävnaden inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik

| -- | Andra |
| --- | --- |

--

Andra

(3)
   (4)

Vävning eller stickning/virkning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

6305

Säckar och påsar av sådana slag som används för förpackning av varor

(3)Sprutning av konstfibrer eller spinning av naturfibrer och/eller konststapelfibrer i kombination med vävning eller stickning och konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

6306

Presenningar och markiser; tält; segel till båtar, segelbrädor eller fordon; campingartiklar:

| — | Av bondad duk |
| --- | --- |

—

Av bondad duk

(3)
   (4)

Framställning av bondade textilvaror i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

| — | Andra |
| --- | --- |

—

Andra

(3)
   (4)

Vävning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara

6307

Andra konfektionerade artiklar, inbegripet tillskärningsmönster

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik

6308

Satser bestående av vävnadsstycken och garn, med eller utan tillbehör, avsedda för tillverkning av mattor, tapisserier, broderade borddukar eller servetter eller liknande artiklar av textilmaterial, i detaljhandelsförpackningar

Varje artikel i satsen måste uppfylla den regel som skulle gälla för den om den inte ingick i satsen. Artiklar utan ursprungsstatus får dock ingå, om deras totala värde inte överstiger 15 % av satsens pris fritt fabrik

ex Kapitel 64

Skodon, damasker o.d.; delar till sådana artiklar; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom överdelar hopfogade med innersulor eller med andra delar av sulan enligt nummer 6406

6406

Delar till skodon (inbegripet överdelar, även hopfogade med andra sulor än yttersulor), lösa inläggssulor, hälinlägg o.d.; damasker, benläder och liknande artiklar samt delar till sådana artiklar

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

Kapitel 65

Huvudbonader och delar till huvudbonader

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

Kapitel 66

Paraplyer, parasoller, promenadkäppar, sittkäppar, piskor och ridspön samt delar till sådana artiklar

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 67

Bearbetade fjädrar och dun samt varor tillverkade av fjädrar eller dun; konstgjorda blommor; varor av människohår

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 68

Varor av sten, gips, cement, asbest, glimmer eller liknande material

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 70 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 69

Keramiska produkter

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

ex Kapitel 70

Glas och glasvaror

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

7010

Damejeanner, flaskor, burkar, krukor, ampuller och andra behållare av glas, av sådana slag som används för transport eller förpackning av varor; konserveringsburkar av glas; proppar, lock och andra tillslutningsanordningar av glas

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Slipning av glasvaror, om det totala värdet av använda glasvaror i oslipat skick inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

7013

Glasvaror av sådana slag som används som bords-, köks-, toalett- eller kontorsartiklar, för prydnadsändamål inomhus eller för liknande ändamål (andra än sådana som omfattas av nummer 7010 eller 7018 )

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

ex Kapitel 71

Naturpärlor och odlade pärlor, ädelstenar och halvädelstenar, ädla metaller och metaller med plätering av ädel metall samt varor av sådana produkter; oäkta smycken; mynt; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 70 % av produktens pris fritt fabrik

ex 7102 , ex 7103 och ex 7104

Bearbetade ädelstenar eller halvädelstenar (naturliga, syntetiska eller rekonstruerade)

Tillverkning av material enligt vilket undernummer som helst, utom material enligt samma undernummer som produkten

7106 , 7108 och 7110

Ädla metaller:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt nummer 7106 , 7108 och 7110 , eller

elektrolytisk, termisk eller kemisk separering av ädla metaller enligt nummer 7106 , 7108 eller 7110 , eller

sammansmältning och/eller legering av ädla metaller enligt nummer 7106 , 7108 eller 7110 , med varandra eller med oädla metaller, eller rening

| — | Obearbetade |
| --- | --- |

—

Obearbetade

| — | I form av halvfabrikat eller pulver |
| --- | --- |

—

I form av halvfabrikat eller pulver

Tillverkning utgående från obearbetade ädla metaller

ex 7107 , ex 7109 och ex 7111

Metall med plätering av ädel metall, i form av halvfabrikat

Tillverkning utgående från metall med plätering av ädel metall, obearbetad

ex Kapitel 72

Järn och stål; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

7207

Halvfärdiga produkter av järn eller olegerat stål

Tillverkning utgående från material enligt nummer 7201 , 7202 , 7203 , 7204 eller 7205

7208 –7212

Valsade platta produkter av järn eller olegerat stål

Tillverkning utgående från halvfärdigt material enligt nummer 7207

7213 –7216

Stång och profiler, av järn eller olegerat stål

Tillverkning utgående från göt eller andra obearbetade former enligt nummer 7206

7217

Tråd av järn eller olegerat stål

Tillverkning utgående från halvfärdigt material enligt nummer 7207

7218 91 och 7218 99

Halvfärdiga produkter

Tillverkning utgående från material enligt nummer 7201 , 7202 , 7203 , 7204 eller 7205

7219 –7222

Valsade platta produkter, stång och profiler, av rostfritt stål

Tillverkning utgående från göt eller andra obearbetade former enligt nummer 7218

7223

Tråd av rostfritt stål

Tillverkning utgående från halvfärdigt material enligt nummer 7218

7224 90

Halvfärdiga produkter

Tillverkning utgående från material enligt nummer 7201 , 7202 , 7203 , 7204 eller 7205

7225 –7228

Valsade platta produkter, varmvalsad stång i oregelbundet upprullade ringar; profiler av annat legerat stål; ihåligt borrstål av legerat eller olegerat stål

Tillverkning utgående från göt eller andra obearbetade former enligt nummer 7206 , 7218 eller 7224

7229

Tråd av annat legerat stål

Tillverkning utgående från halvfärdigt material enligt nummer 7224

ex Kapitel 73

Varor av järn eller stål; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

ex 7301

Spont

Tillverkning utgående från material enligt nummer 7207

7302

Följande banbyggnadsmateriel av järn eller stål för järnvägar eller spårvägar: räler, moträler och kuggskenor, växeltungor, spårkorsningar, växelstag och andra delar till spårväxlar, sliprar, rälskarvjärn, rälstolar, rälstolskilar, underläggsplattor, klämplattor, spårhållare, spårplattor och annan speciell materiel för sammanbindning eller fästande av räler

Tillverkning utgående från material enligt nummer 7206

7304 , 7305 och 7306

Rör och ihåliga profiler, av järn eller stål

Tillverkning utgående från material enligt nummer 7206 –7212 och 7218 eller 7224

ex 7307

Rördelar av rostfritt stål (ISO-nummer X5CrNiMo 1712), bestående av flera delar

Svarvning, borrning, brotschning, gängning, gradning och sandblästring av smidda ämnen, om det totala värdet av använda smidda ämnen inte överstiger 35 % av produktens pris fritt fabrik

7308

Konstruktioner (med undantag av monterade eller monteringsfärdiga byggnader enligt nummer 9406 ) och delar till konstruktioner (t.ex. broar, brosektioner, slussportar, torn, fackverksmaster, tak, fackverk till tak, dörrar, fönster, dörr- och fönsterkarmar, dörrtrösklar, fönsterluckor, räcken och pelare), av järn eller stål; plåt, stång, profiler, rör o.d. av järn eller stål, bearbetade för användning i konstruktioner

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Profiler framställda genom svetsning enligt nummer 7301 får dock inte användas

ex 7315

Snökedjor o.d.

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material enligt nummer 7315 inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex Kapitel 74

Koppar och varor av koppar; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

7403

Raffinerad koppar och kopparlegeringar, i obearbetad form

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst

7408

Tråd av koppar

Tillverkning

| — | utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och |
| --- | --- |

—

utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och

| — | vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik |
| --- | --- |

—

vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 75

Nickel och varor av nickel

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

ex Kapitel 76

Aluminium och varor av aluminium; med undantag av följande:

Tillverkning

| — | utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och |
| --- | --- |

—

utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och

| — | vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik |
| --- | --- |

—

vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

7601

Aluminium i obearbetad form

Tillverkning

| — | utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och |
| --- | --- |

—

utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, och

| — | vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik |
| --- | --- |

—

vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

eller

Tillverkning genom värmebehandling eller elektrolytisk behandling av olegerat aluminium eller av avfall och skrot av aluminium

7602

Avfall och skrot av aluminium

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

ex 7616

Varor av aluminium, andra än duk, galler, nät, stängselnät, armeringsnät och liknande produkter (inbegripet ändlösa band) av aluminiumtråd, och klippnät av aluminium

Tillverkning

| — | utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, varvid dock duk, galler, nät, stängselnät, armeringsnät och liknande produkter (inbegripet ändlösa band) av aluminiumtråd eller klippnät av aluminium får användas, och |
| --- | --- |

—

utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten, varvid dock duk, galler, nät, stängselnät, armeringsnät och liknande produkter (inbegripet ändlösa band) av aluminiumtråd eller klippnät av aluminium får användas, och

| — | vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik |
| --- | --- |

—

vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 78

Bly och varor av bly

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

Kapitel 79

Zink och varor av zink

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

Kapitel 80

Tenn och varor av tenn

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

Kapitel 81

Andra oädla metaller; kermeter; varor av dessa material

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst

ex Kapitel 82

Verktyg, redskap, knivar, skedar och gafflar av oädel metall; delar av oädel metall till sådana artiklar; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8206

Satser av handverktyg enligt två eller flera av nummer 8202 –8205 , i detaljhandelsförpackningar

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt nummer 8202 –8205 . Verktyg enligt nummer 8202 –8205 får dock ingå i satsen, om deras totala värde inte överstiger 15 % av satsens pris fritt fabrik

Kapitel 83

Diverse varor av oädel metall

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex Kapitel 84

Kärnreaktorer, ångpannor, maskiner, apparater och mekaniska redskap; delar till sådana varor: med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8407

Förbränningskolvmotorer med gnisttändning och med fram- och återgående eller roterande kolvar

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8408

Förbränningskolvmotorer med kompressionständning (diesel- eller semidieselmotorer)

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8425 –8430

Taljor och lyftblock; vinschar och gångspel; domkrafter

Lyftkranar, inbegripet kabelkranar och mobila portallyftare; grensletruckar och krantruckar

Gaffeltruckar; andra truckar samt icke självgående vagnar, med lyft- eller annan hanteringsutrustning

Andra maskiner och apparater för lyftning eller annan hantering, lastning, lossning eller transport (t.ex. hissar, rulltrappor, transportörer och linbanor)

Självgående bladschaktmaskiner, väghyvlar, skrapor, grävmaskiner, lastare, stampmaskiner och vägvältar

Andra maskiner och apparater för grävning, hyvling, planering, stampning, tillpackning, schaktning, borrning eller brytning av jord, sten, mineral eller malm; pålningsmaskiner och påluppdragningsmaskiner; snöplogar och snöslungor

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten och enligt nummer 8431

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8444 –8447

Maskiner för sprutning, sträckning, texturering eller nedskärning av konstfibermaterial

Maskiner för beredning av textilfibrer; maskiner för spinning, tvinning eller snodd av textilgarn samt andra maskiner för framställning av textilgarn; maskiner för spolning (inbegripet väftspolmaskiner), rullning eller haspling av textilgarn samt maskiner för beredning av textilgarn för användning i maskiner enligt nummer 8446 eller 8447

Vävstolar

Trikåmaskiner, maskbondningsmaskiner, maskiner för tillverkning av överspunnet garn, tyll, spetsar, broderier, snörmakeriarbeten, flätor eller nätknytningar samt maskiner för tuftning

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten och enligt nummer 8448

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8456 –8465

Verktygsmaskiner för avverkande bearbetning av alla slags material

Fleroperationsmaskiner, enstationsmaskiner med mer än en bearbetningsenhet samt transfermaskiner, för metallbearbetning

Svarvar för avlägsnande av metall Verktygsmaskiner

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten och enligt nummer 8466

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8470 –8472

Räknemaskiner och maskiner i fickformat, med räknefunktion, för upptagning, återgivning och avläsning av data; bokföringsmaskiner, frankostämplingsmaskiner, biljettmaskiner och liknande maskiner och apparater, med inbyggt räkneverk; kassakontrollapparater

Maskiner för automatisk databehandling och enheter till sådana maskiner; magnetiska och optiska läsare, maskiner för överföring av data till databärare i kodad form samt maskiner för bearbetning av sådana data

Andra maskiner och apparater för kontorsbruk

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten och enligt nummer 8473

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex Kapitel 85

Elektriska maskiner och apparater, elektrisk materiel samt delar till sådana varor; apparater för inspelning eller återgivning av ljud, apparater för inspelning eller återgivning av bilder och ljud för television samt delar och tillbehör till sådana apparater; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8501 –8502

Elektriska motorer och generatorer

Elektriska generatoraggregat och roterande omformare

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten och enligt nummer 8503

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8519 , 8521

Apparater för ljudinspelning eller ljudåtergivning

Apparater för inspelning eller återgivning av videosignaler, även med inbyggd videotuner

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten och enligt nummer 8522

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8525 –8528

Apparater för sändning av rundradio eller television, televisionskameror, digitala kameror och videokameror

Radarapparater, apparater för radionavigering samt apparater för radiomanövrering eller radiostyrning

Apparater för mottagning av rundradio

Monitorer och projektorer utan inbyggd televisionsmottagare; televisionsmottagare, eller apparater för inspelning eller återgivning av videosignaler

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten och enligt nummer 8529

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8535 –8537

Elektriska apparater och andra artiklar för brytning, omkoppling eller skyddande av elektriska kretsar eller för åstadkommande av anslutning till eller förbindelse i elektriska kretsar; kopplingsdon för optiska fibrer eller för knippen eller kablar av optiska fibrer; tavlor, paneler, hyllor, bänkar, skåp o.d., avsedda att tjänstgöra som elektriska manöver- eller kopplingsorgan

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten och enligt nummer 8538

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8542 31 –8542 39

Integrerade monolitkretsar

Diffusion, varvid integrerade kretsar framställs på ett halvledarsubstrat genom selektiv tillsats av lämpliga dopämnen, även om montering eller provning äger rum i en icke-part

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8544 –8548

Isolerad tråd och kabel (andra isolerade elektriska ledare och optiska fiberkablar)

Kolelektroder, kolborstar, lampkol, kol för galvaniska element och andra artiklar av grafit eller annat kol, av sådana slag som används för elektriskt ändamål

Elektriska isolatorer, oavsett material

Isolerdetaljer för elektriska maskiner eller apparater eller för annat elektriskt ändamål och elektriska isolerrör samt förbindningsdetaljer till sådana, av oädel metall, invändigt belagda med isolermaterial

Avfall och skrot av galvaniska element, batterier och elektriska ackumulatorer; förbrukade galvaniska element, förbrukade batterier och förbrukade elektriska ackumulatorer; elektriska delar till maskiner och apparater, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans i detta kapitel

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 86

Lok och annan rullande järnvägs- och spårvägsmateriel samt delar till sådan materiel; stationär järnvägs- och spårvägsmateriel samt delar till sådan materiel; mekanisk (inbegripet elektromekanisk) trafiksignaleringsutrustning av alla slag

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

ex Kapitel 87

Fordon, andra än rullande järnvägs- eller spårvägsmateriel, samt delar och tillbehör till fordon; med undantag av följande:

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 45 % av produktens pris fritt fabrik

8708

Delar och tillbehör till motorfordon enligt nummer 8701 –8705

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

8711

Motorcyklar (inbegripet mopeder) samt cyklar försedda med hjälpmotor, med eller utan sidvagn; sidvagnar

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 88

Luftfartyg och rymdfarkoster samt delar till sådana

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 89

Fartyg samt annan flytande materiel

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten. Fartygsskrov enligt nummer 8906 får dock inte användas

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik

ex Kapitel 90

Optiska instrument och apparater, foto- och kinoapparater, instrument och apparater för mätning, kontroll eller precision, medicinska och kirurgiska instrument och apparater; delar och tillbehör till sådana artiklar; med undantag av följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

9001 50

Glasögonlinser av annat material

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken en av följande åtgärder utförs:

| — | Ytbehandling av den halvfärdiga linsen till en färdigbearbetad glasögonlins med synkorrigerande effekt, avsedd att monteras i ett par glasögon. |
| --- | --- |

—

Ytbehandling av den halvfärdiga linsen till en färdigbearbetad glasögonlins med synkorrigerande effekt, avsedd att monteras i ett par glasögon.

| — | Beläggning av linsen genom lämpliga behandlingar för att förbättra synen och ge skydd för bäraren. |
| --- | --- |

—

Beläggning av linsen genom lämpliga behandlingar för att förbättra synen och ge skydd för bäraren.

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 91

Ur och delar till ur

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 92

Musikinstrument; delar och tillbehör till musikinstrument

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 93

Vapen och ammunition; delar och tillbehör till vapen och ammunition

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 94

Möbler; sängkläder, madrasser, resårbottnar till sängar, kuddar och liknande stoppade inredningsartiklar; belysningsarmatur och andra belysningsartiklar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; ljusskyltar, namnplåtar med belysning o.d.; monterade eller monteringsfärdiga byggnader

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 95

Leksaker, spel och sportartiklar; delar till sådana artiklar

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 96

Diverse artiklar

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

eller

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 50 % av produktens pris fritt fabrik

Kapitel 97

Konstverk, föremål för samlingar samt antikviteter

Tillverkning utgående från material enligt vilket nummer som helst, utom material enligt samma nummer som produkten

BILAGA III

TEXT TILL URSPRUNGSDEKLARATIONEN

Ursprungsdeklarationen, vars text återges nedan, måste upprättas i enlighet med fotnoterna. Fotnoterna behöver dock inte återges.

Albansk version

Eksportuesi i produkteve të mbuluara nga ky dokument (autorizim doganor Nr. ...(1)) deklaron që përveç rasteve kur tregohet qartësisht ndryshe, këto produkte janë me origjine preferenciale ...(2) n në përputhje me Rregullat kalimtare të origjinës.

Arabisk version

Image 1

Bosnisk version

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ...2) preferencijalnog porijekla u skladu sa prijelaznim pravilima porijekla.

Bulgarisk version

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ...(1)), декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ...(2) преференциален произход съгласно преходните правила за произход.

Kroatisk version

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

Tjeckisk version

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ...(1)) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v ...(2).

Dansk version

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ...(1)) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ...(2) i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nederländsk version

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ...(1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ...(2) oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Engelsk version

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ...(1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ...(2) preferential origin according to the transitional rules of origin.

Estnisk version

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. ...(1)) deklareerib, et need tooted on päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt ...(2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Färöisk version

Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. ...(1)) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur ...(2) sambært skiftisreglunum um uppruna.

Finsk version

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ...(1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ...(2) alkuperätuotteita siirtymäkauden alkuperäsääntöjen nojalla.

Fransk version

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ...(1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ...(2) selon les règles d’origine transitoires.

Tysk version

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ...(1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ...(2) Ursprungswaren gemäß den Übergangsregeln für den Ursprung sind.

Georgisk version

Image 2

Grekisk version

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. ...(1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ...(2) σύμφωνα με τους μεταβατικούς κανόνες καταγωγής.

Hebreisk version

Image 3

Ungersk version

A jelen okmányban szereplő termékek exportőre (vámfelhatalmazási szám: ...(1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában a termékek az átmeneti származási szabályok szerint preferenciális ...(2) származásúak.

Isländsk version

Útflytjandi framleiðsluvara sem skjal þetta tekur til (leyfi tollyfirvalda nr. ...1)), lýsir því yfir að vörurnar séu, ef annars er ekki greinilega getið, af ...2) uppruna samkvæmt upprunareglum á umbreytingartímabili.

Italiensk version

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ...(1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ...(2) conformemente alle norme di origine transitorie.

Lettisk version

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ...(1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir ...(2) preferenciāla izcelsme saskaņā ar pārejas noteikumiem par izcelsmi.

Litauisk version

Šiame dokumente nurodytų produktų eksportuotojas (muitinės leidimo Nr. ...(1)) deklaruoja, kad, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip, šie produktai turi ...(2) lengvatinės kilmės statusą pagal pereinamojo laikotarpio kilmės taisykles.

Makedonisk version

Извозникот на производите што ги покрива овоj документ (царинскo одобрение бр. ...(1)) изjавува дека, освен ако тоа не е jасно поинаку назначено, овие производи се со ...(2) преференциjaлно потекло, во согласност со преодните правила за потекло.

Maltesisk version

L-esportatur tal-prodotti koperti minn dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ...(1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat mod ieħor b’mod ċar, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ...(2) skont ir-regoli ta’ oriġini tranżitorji.

Montenegrinsk version

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...(1)) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ...(2) преференцијалног пориjекла, у складу са транзиционим правилима поријекла.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog porijekla u skladu sa tranzicionim pravilima porijekla.

Norsk version

Eksportøren av produktene omfattet av dette dokument (tollmyndighetenes autorisasjonsnr ...(1)) erklærer at disse produktene, unntatt hvor annet er tydelig angitt, har ... preferanseopprinnelse i henhold til overgangsreglene for opprinnelse(2).

Polsk version

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ...(1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ...(2) preferencyjne pochodzenie zgodnie z przejściowymi regułami pochodzenia.

Portugisisk version

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o ...(1)) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ...(2) de acordo com as regras de origem transitórias.

Rumänsk version

Exportatorul produselor care fac obiectul prezentului document (autorizația vamală nr. ...(1)) declară că, exceptând cazul în care se indică altfel în mod clar, aceste produse sunt de origine preferențială ...(2) în conformitate cu regulile de origine tranzitorii.

Serbisk version

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...(1)) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ...(2) преференцијалног порекла, у складу са прелазним правилима о пореклу.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito nаvedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog porekla, u skladu sa prelaznim pravilima o poreklu.

Slovakisk version

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ...(1)) vyhlasuje, že pokiaľ nie je zreteľne uvedené inak, tieto výrobky majú v súlade s prechodnými pravidlami pôvodu preferenčný pôvod v ...(2).

Slovensk version

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ...(1)), izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ...(2) poreklo v skladu s prehodnimi pravili o poreklu.

Spansk version

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n.o ...(1)) declara que, excepto donde se indique claramente lo contrario, estos productos son de origen preferencial ...(2) con arreglo a las normas de origen transitorias.

Svensk version

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ...(1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ...(2) ursprung i enlighet med övergångsreglerna om ursprung.

Turkisk version

Bu belge kapsamındaki ürünlerin ihracatçısı (gümrük yetki No: ...(1)), aksi açıkça belirtilmedikçe, bu ürünlerin geçiş menşe kurallarına göre ...(2) tercihli menşeli olduğunu beyan eder

Ukrainsk version

Експортер продукцiї, на яку поширюється цей документ (митний дозвiл No ...(1)) заявляє, що, за винятком випадкiв, де це явно зазначено, ця продукцiя має ...(2) преференцiйне походження згiдно з перехiдними правилами походження.

...

(Ort och datum)(3)

...

(Exportörens underskrift och namnförtydligande)(4)

| (1) | Om ursprungsdeklarationen upprättas av en godkänd exportör, måste dennes tillståndsnummer anges i detta utrymme. Om ursprungsdeklarationen inte upprättas av en godkänd exportör, ska texten inom parentes utelämnas eller utrymmet lämnas tomt. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Produkternas ursprung ska anges. Om ursprungsdeklarationen helt eller delvis avser produkter med ursprung i Ceuta och Melilla, ska exportören tydligt ange dessa produkter, genom koden ”CM”, i det dokument i vilket deklarationen upprättas. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Dessa uppgifter får utelämnas om de redan finns angivna i själva dokumentet. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | I de fall exportören inte behöver underteckna, behövs inte heller namnförtydligande. |
| --- | --- |

(4)

BILAGA IV

FÖRLAGA TILL VARUCERTIFIKAT EUR.1 OCH TILL ANSÖKAN OM VARUCERTIFIKAT EUR.1

ANVISNINGAR FÖR TRYCKNING

| 1. | Formulären ska ha måtten 210 x 297 mm, med en tillåten avvikelse på längden på minus 5 mm eller plus 8 mm. Papperet ska vara vitt, träfritt, limmat skrivpapper med en vikt av minst 25 g/m2. Det ska ha en tryckt guillocherad bakgrund i grönt som gör alla förfalskningar på mekanisk eller kemisk väg synbara. |
| --- | --- |

1.

| 2. | De behöriga myndigheterna i de avtalsslutande parterna i EES-avtalet får förbehålla sig rätten att själva trycka formulären eller låta godkända tryckerier trycka dem. I det senare fallet ska varje formulär förses med uppgift om godkännandet. Varje formulär ska förses med uppgift om tryckeriets namn och adress eller med tecken som gör det möjligt att identifiera tryckeriet. Det ska också ha ett löpnummer, eventuellt tryckt, varigenom det kan identifieras. |
| --- | --- |

2.

VARUCERTIFIKAT

| 1. | Exportör (Namn, fullständig adress, land) |
| --- | --- |

1.

Exportör (Namn, fullständig adress, land)

EUR.1

Nr A

000.000

Se anmärkningarna på omstående sida innan detta formulär fylls i.

| 2. | Certifikat för förmånshandel mellan
  ...

  och

  ... |
| --- | --- |

2.

...

och

...

(ange berörda länder, landgrupper eller territorier)

| 3. | Mottagare (namn, fullständig adress, land) (frivillig uppgift) |
| --- | --- |

3.

Mottagare (namn, fullständig adress, land) (frivillig uppgift)

| 4. | Land, landgrupp eller territorium där produkterna anses ha sitt ursprung |
| --- | --- |

4.

| 5. | Land, landgrupp eller territorium som är destination |
| --- | --- |

5.

| 6. | Uppgifter om transporten (frivillig uppgift) |
| --- | --- |

6.

Uppgifter om transporten (frivillig uppgift)

| 7. | Anmärkningar |
| --- | --- |

7.

| 8. | Varupostnummer; kollis märken och nummer, antal och slag
   (6)
  ; varubeskrivning |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bruttovikt (kg) eller annat mått (l, m3, osv.) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Fakturor (frivillig uppgift) |
| --- | --- |

10.

Fakturor (frivillig uppgift)

| 11. | TULLENS PÅSKRIFT

  Deklarationen bestyrks

  Exportdokument (7)

  Formulär ... nr ...
  Datum ...
  Tullkontor ...
  Utfärdande land eller territorium ...
  ...
  Ort och datum: ...
  ... |
| --- | --- |

11.

Deklarationen bestyrks

Exportdokument (7)

Formulär ... nr ...

Datum ...

Tullkontor ...

Utfärdande land eller territorium ...

...

Ort och datum: ...

...

...

(Underskrift)

Stämpel

| 12. | EXPORTÖRENS DEKLARATION
  Jag intygar härmed att de varor som beskrivs ovan uppfyller villkoren för utfärdande av detta certifikat.
  Ort och datum:
  ...
  ... |
| --- | --- |

12.

Jag intygar härmed att de varor som beskrivs ovan uppfyller villkoren för utfärdande av detta certifikat.

Ort och datum:

...

...

(Underskrift)

| 13. | BEGÄRAN OM KONTROLL, till: |
| --- | --- |

13.

| 14. | RESULTAT AV KONTROLLEN |
| --- | --- |

14.

Kontrollen visar att detta certifikat(1)

| ☐ | utfärdats av det angivna tullkontoret och att uppgifterna i certifikatet är riktiga. |
| --- | --- |

☐

utfärdats av det angivna tullkontoret och att uppgifterna i certifikatet är riktiga.

| ☐ | inte uppfyller de fastställda kraven på äkthet och riktighet (se bifogade anmärkningar). |
| --- | --- |

☐

inte uppfyller de fastställda kraven på äkthet och riktighet (se bifogade anmärkningar).

Kontroll begärs av detta certifikats äkthet och riktighet.

...

(Ort och datum)

Stämpel

...

(Underskrift)

...

(Ort och datum)

Stämpel

...

(Underskrift)

| (1) | Kryssa i tillämplig ruta. |
| --- | --- |

(1)

Kryssa i tillämplig ruta.

ANMÄRKNINGAR

| 1. | Certifikatet får inte innehålla raderingar eller överskrivna ord. Alla ändringar ska göras genom att felaktiga uppgifter stryks över och att rättelser vid behov läggs till. Ändringarna ska signeras av den person som upprättat certifikatet och påtecknas av det utfärdande landets eller territoriets tullmyndigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mellanrum får inte lämnas mellan varuposterna på certifikatet, och varje varupost ska föregås av ett varupostnummer. Omedelbart under den sista textraden ska en horisontell linje dras. Oanvänt utrymme ska strykas över för att förhindra att tillägg görs i efterhand. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Varorna ska beskrivas i enlighet med handelsbruket och tillräckligt noggrant för att möjliggöra identifiering av varorna. |
| --- | --- |

3.

ANSÖKAN OM VARUCERTIFIKAT

| 1. | Exportör (Namn, fullständig adress, land) |
| --- | --- |

1.

Exportör (Namn, fullständig adress, land)

EUR.1

Nr A

000.000

Se anmärkningarna på omstående sida innan detta formulär fylls i.

| 2. | Ansökan om certifikat för förmånshandel mellan
  ... |
| --- | --- |

2.

...

och

...

(ange berörda länder, landgrupper eller territorier)

| 3. | Mottagare (namn, fullständig adress, land) (frivillig uppgift) |
| --- | --- |

3.

Mottagare (namn, fullständig adress, land) (frivillig uppgift)

| 4. | Land, landgrupp eller territorium där produkterna anses ha sitt ursprung |
| --- | --- |

4.

| 5. | Land, landgrupp eller territorium som är destination |
| --- | --- |

5.

| 6. | Uppgifter om transporten (frivillig uppgift) |
| --- | --- |

6.

Uppgifter om transporten (frivillig uppgift)

| 7. | Anmärkningar |
| --- | --- |

7.

| 8. | Varupostnummer; kollis märken och nummer, antal och slag
   (8)
  ; varubeskrivning |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bruttovikt (kg) eller annat mått (l, m3, osv.) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Fakturor (frivillig uppgift) |
| --- | --- |

10.

Fakturor (frivillig uppgift)

EXPORTÖRENS DEKLARATION

Jag, exportör av de varor som beskrivs på omstående sida,

DEKLARERAR att varorna uppfyller villkoren för utfärdande av det bifogade certifikatet,

ANGER nedan de omständigheter som medför att varorna uppfyller ovannämnda villkor:

...

...

...

...

UPPVISAR följande styrkande handlingar(1):

...

...

...

...

ÅTAR MIG att på begäran av de behöriga myndigheterna uppvisa den bevisning som de kan behöva för att utfärda bifogade certifikat och godtar, om så begärs, varje kontroll från dessa myndigheters sida av min bokföring och av omständigheterna kring tillverkningen av ovannämnda varor,

ANSÖKER OM att det bifogade certifikatet utfärdas för varorna.

...

(Ort och datum)

...

(Underskrift)

| (1) | Till exempel importdokument, varucertifikat, fakturor eller tillverkardeklarationer som avser produkter som använts vid tillverkningen eller varor som återexporteras i oförändrat skick. |
| --- | --- |

(1)

BILAGA V

SÄRSKILDA VILLKOR FÖR PRODUKTER MED URSPRUNG I CEUTA OCH MELILLA

Enda artikel

1.   Förutsatt att produkterna uppfyller villkoren i artikel 14 i detta tillägg rörande förbud mot ändringar ska följande anses vara

| (1) | produkter med ursprung i Ceuta och Melilla:






  a) | Produkter som helt framställts i Ceuta och Melilla. |
| --- | --- | --- |

(1)

produkter med ursprung i Ceuta och Melilla:

a)

Produkter som helt framställts i Ceuta och Melilla.

| b) | Produkter som framställts i Ceuta och Melilla och vid vilkas tillverkning andra produkter än produkter som helt framställts i Ceuta och Melilla har använts, förutsatt att






  i) | dessa produkter har genomgått tillräcklig behandling eller bearbetning enligt artikel 4 i detta tillägg, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Produkter som framställts i Ceuta och Melilla och vid vilkas tillverkning andra produkter än produkter som helt framställts i Ceuta och Melilla har använts, förutsatt att

i)

dessa produkter har genomgått tillräcklig behandling eller bearbetning enligt artikel 4 i detta tillägg, eller

| ii) | dessa produkter har ursprung i EES och har genomgått behandling eller bearbetning som är mer omfattande än de åtgärder som avses i artikel 6 i detta tillägg. |
| --- | --- |

ii)

dessa produkter har ursprung i EES och har genomgått behandling eller bearbetning som är mer omfattande än de åtgärder som avses i artikel 6 i detta tillägg.

| (2) | produkter med ursprung i EES:






  a) | Produkter som helt framställts i EES. |
| --- | --- | --- |

(2)

produkter med ursprung i EES:

a)

Produkter som helt framställts i EES.

| b) | Produkter som framställts i EES och vid vilkas tillverkning andra produkter än produkter som helt framställts i EES har använts, förutsatt att






  i) | dessa produkter har genomgått tillräcklig behandling eller bearbetning enligt artikel 4 i detta tillägg, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Produkter som framställts i EES och vid vilkas tillverkning andra produkter än produkter som helt framställts i EES har använts, förutsatt att

i)

dessa produkter har genomgått tillräcklig behandling eller bearbetning enligt artikel 4 i detta tillägg, eller

| ii) | dessa produkter har ursprung i Ceuta och Melilla eller i EES och har genomgått behandling eller bearbetning som är mer omfattande än de åtgärder som avses i artikel 6 i detta tillägg. |
| --- | --- |

ii)

dessa produkter har ursprung i Ceuta och Melilla eller i EES och har genomgått behandling eller bearbetning som är mer omfattande än de åtgärder som avses i artikel 6 i detta tillägg.

2.   Ceuta och Melilla ska anses som ett enda territorium.

3.   Exportören eller dennes befullmäktigade ombud ska ange den exporterande partens namn respektive ”Ceuta och Melilla” i fält 2 på varucertifikatet EUR.1 eller i ursprungsdeklarationen. I fråga om produkter med ursprung i Ceuta och Melilla ska detta dessutom anges i fält 4 på varucertifikatet EUR.1 eller i ursprungsdeklarationen.

4.   De spanska tullmyndigheterna ska ansvara för tillämpningen av dessa regler i Ceuta och Melilla.

BILAGA VI

LEVERANTÖRSDEKLARATION

Leverantörsdeklarationen, vars text återges nedan, måste upprättas i enlighet med fotnoterna. Fotnoterna behöver dock inte återges.

LEVERANTÖRSDEKLARATION

för varor som har genomgått behandling eller bearbetning i EES eller tillämpande fördragsslutande parter utan att ha fått förmånsursprungsstatus

I egenskap av leverantör av de varor som omfattas av bifogade dokument deklarerar jag följande:

| 1. | Följande material, som inte har ursprung i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna], har använts i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] för att tillverka dessa varor:








  Beskrivning av levererade varor (9) | Beskrivning av använda icke-ursprungsmaterial | Nummer i tulltaxan för använda icke-ursprungsmaterial (10) | Värdet av använda icke-ursprungsmaterial (10)
   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Totalt värde | |

1.

Följande material, som inte har ursprung i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna], har använts i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] för att tillverka dessa varor:

Beskrivning av levererade varor (9)

Beskrivning av använda icke-ursprungsmaterial

Nummer i tulltaxan för använda icke-ursprungsmaterial (10)

Värdet av använda icke-ursprungsmaterial (10)
   (11)

Totalt värde

| 2. | Alla andra material som har använts i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] för att tillverka dessa varor har ursprung i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna]. |
| --- | --- |

2.

Alla andra material som har använts i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] för att tillverka dessa varor har ursprung i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna].

| 3. | Följande varor har genomgått behandling eller bearbetning utanför EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] i enlighet med artikel 13 i detta tillägg och har erhållit följande totala mervärde där:






  Beskrivning av levererade varor | Totalt mervärde erhållet utanför [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] (12) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | (Ort och datum) |
| |
| |
| |
| (Leverantörens adress och underskrift samt namnförtydligande) |
| | |

3.

Följande varor har genomgått behandling eller bearbetning utanför EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] i enlighet med artikel 13 i detta tillägg och har erhållit följande totala mervärde där:

Beskrivning av levererade varor

Totalt mervärde erhållet utanför [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] (12)

(Ort och datum)

(Leverantörens adress och underskrift samt namnförtydligande)

BILAGA VII

LEVERANTÖRSDEKLARATION FÖR LÄNGRE TID

Leverantörsdeklarationen för längre tid, vars text återges nedan, måste upprättas i enlighet med fotnoterna. Fotnoterna behöver dock inte återges.

LEVERANTÖRSDEKLARATION FÖR LÄNGRE TID

för varor som har genomgått behandling eller bearbetning i EES eller en tillämpande fördragsslutande part utan att ha fått förmånsursprungsstatus

I egenskap av leverantör av de varor som omfattas av bifogade dokument och som regelbundet levereras till (13)... deklarerar jag följande:

| 1. | Följande material, som inte har ursprung i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna], har använts i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] för att tillverka dessa varor:








  Beskrivning av levererade varor (14) | Beskrivning av använda icke-ursprungsmaterial | Nummer i tulltaxan för använda icke-ursprungsmaterial (15) | Värdet av använda icke-ursprungsmaterial (15)
   (16) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Totalt värde | |

1.

Följande material, som inte har ursprung i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna], har använts i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] för att tillverka dessa varor:

Beskrivning av levererade varor (14)

Beskrivning av använda icke-ursprungsmaterial

Nummer i tulltaxan för använda icke-ursprungsmaterial (15)

Värdet av använda icke-ursprungsmaterial (15)
   (16)

Totalt värde

| 2. | Alla andra material som har använts i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] för att tillverka dessa varor har ursprung i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna]. |
| --- | --- |

2.

Alla andra material som har använts i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] för att tillverka dessa varor har ursprung i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna].

| 3. | Följande varor har genomgått behandling eller bearbetning utanför EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] i enlighet med artikel 13 i detta tillägg och har erhållit följande totala mervärde där:






  Beskrivning av levererade varor | Totalt mervärde erhållet utanför [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] (17) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |

3.

Följande varor har genomgått behandling eller bearbetning utanför EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] i enlighet med artikel 13 i detta tillägg och har erhållit följande totala mervärde där:

Beskrivning av levererade varor

Totalt mervärde erhållet utanför [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] (17)

Denna deklaration gäller för alla efterföljande sändningar av dessa varor avsända från och med...

till och med... (18)

Jag förbinder mig att omedelbart informera ... (13) om denna deklaration inte längre är giltig.

| |
| --- |
| (Ort och datum) |
| |
| |
| |
| (Leverantörens adress och underskrift samt namnförtydligande) |

(Ort och datum)

(Leverantörens adress och underskrift samt namnförtydligande)

---

(1)  De avtalsslutande parterna i EES-avtalet beslutar att frångå kravet på att ursprungsbeviset ska innehålla den fras som avses i artikel 8.3.

1

(2)  För särskilda villkor rörande särskilda processer, se inledande anmärkningar 8.1–8.3.

2

särskilda processer

(3)  För särskilda villkor rörande produkter gjorda av en blandning av textilmaterial, se inledande anmärkning 6.

3

(4)  Se inledande anmärkning 7.

4

(5)  Se inledande anmärkning 9.

5

(6)  För oemballerade varor anges, alltefter omständigheterna, antalet artiklar eller ”i bulk”.

6

(7)  Fylls bara i om det exporterande landets eller territoriets regler kräver det.

7

(8)  För oemballerade varor anges, alltefter omständigheterna, antalet artiklar eller ”i bulk”.

8

(9)  Om fakturan, följesedeln eller annan kommersiell handling till vilken deklarationen bifogas omfattar olika varuslag, eller varor som inte innehåller icke-ursprungsmaterial i samma utsträckning, måste leverantören tydligt skilja mellan de olika varuslagen.

9

Exempel:

Dokumentet hänför sig till olika modeller av elektriska motorer enligt nummer 8501 som ska användas i tillverkningen av vattentvättmaskiner enligt nummer 8450. Beskaffenheten hos och värdet av de icke-ursprungsmaterial som används vid tillverkningen av dessa motorer skiljer sig från en modell till en annan. Modellerna måste därför skiljas åt i den första kolumnen och uppgifterna i de andra kolumnerna anges särskilt för var och en av modellerna, så att tillverkarna av tvättmaskiner korrekt kan bedöma sina produkters ursprungsstatus beroende på vilken modell av elektriska motorer de använder.

(10)  De uppgifter som avses i dessa kolumner ska lämnas endast om de är nödvändiga.

10

Exempel:

I regeln beträffande kläder i ex Kapitel 62 anges att Vävning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara får användas. Om en tillverkare av sådana kläder i en tillämpande fördragsslutande part använder textilvaror importerade från Europeiska unionen som har framställts där genom vävning av icke-ursprungsgarn, är det tillräckligt för leverantören i Europeiska unionen att beskriva det använda icke-ursprungsmaterialet som garn i sin deklaration, utan att ange numret i tulltaxan för och värdet av sådant garn.

En tillverkare av järntråd enligt nummer 7217 som vid tillverkningen använder järnstänger utan ursprungsstatus ska i den andra kolumnen ange ”stänger av järn”. Om denna järntråd ska användas vid tillverkningen av en maskin för vilken ursprungsregeln anger en begränsning av det totala icke-ursprungsmaterial som får användas till ett visst procentvärde, måste värdet av stängerna utan ursprungsstatus anges i den tredje kolumnen.

(11)  Med värdet av material avses tullvärdet vid importtillfället för det icke-ursprungsmaterial som använts eller, om värdet inte är känt och inte kan fastställas, det första fastställbara pris som betalats för materialet i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna].

11

värdet av material

Det exakta värdet av varje använt icke-ursprungsmaterial ska anges per enhet av de varor som specificerats i den första kolumnen.

(12)  Med totalt mervärde avses alla kostnader som uppstått utanför EES och [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna], inbegripet värdet av allt material som tillförts där. Det exakta totala mervärde som erhållits utanför EES och [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] ska anges per enhet av de varor som specificerats i den första kolumnen.

12

totalt mervärde

(13)  Kundens namn och adress.

13

(14)  Om fakturan, följesedeln eller annan kommersiell handling till vilken deklarationen bifogas omfattar olika varuslag, eller varor som inte innehåller icke-ursprungsmaterial i samma utsträckning, måste leverantören tydligt skilja mellan de olika varuslagen.

14

Exempel:

Dokumentet hänför sig till olika modeller av elektriska motorer enligt nummer 8501 som ska användas i tillverkningen av vattentvättmaskiner enligt nummer 8450. Beskaffenheten hos och värdet av de icke-ursprungsmaterial som används vid tillverkningen av dessa motorer skiljer sig från en modell till en annan. Modellerna måste därför skiljas åt i den första kolumnen och uppgifterna i de andra kolumnerna anges särskilt för var och en av modellerna, så att tillverkarna av tvättmaskiner korrekt kan bedöma sina produkters ursprungsstatus beroende på vilken modell av elektriska motorer de använder.

(15)  De uppgifter som avses i dessa kolumner ska lämnas endast om de är nödvändiga.

15

Exempel:

I regeln beträffande kläder i ex Kapitel 62 anges att Vävning i kombination med konfektionering, inbegripet skärning av textilvara får användas. Om en tillverkare av sådana kläder i en tillämpande fördragsslutande part använder textilvaror importerade från Europeiska unionen som har framställts där genom vävning av icke-ursprungsgarn, är det tillräckligt för leverantören i Europeiska unionen att beskriva det använda icke-ursprungsmaterialet som garn i sin deklaration, utan att ange numret i tulltaxan för och värdet av sådant garn.

En tillverkare av järntråd enligt nummer 7217 som vid tillverkningen använder järnstänger utan ursprungsstatus ska i den andra kolumnen ange ”stänger av järn”. Om denna järntråd ska användas vid tillverkningen av en maskin för vilken ursprungsregeln anger en begränsning av det totala icke-ursprungsmaterial som får användas till ett visst procentvärde, måste värdet av stängerna utan ursprungsstatus anges i den tredje kolumnen.

(16)  Med värdet av material avses tullvärdet vid importtillfället för det icke-ursprungsmaterial som använts eller, om värdet inte är känt och inte kan fastställas, det första fastställbara pris som betalats för materialet i EES eller [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna].

16

värdet av material

Det exakta värdet av varje använt icke-ursprungsmaterial ska anges per enhet av de varor som specificerats i den första kolumnen.

(17)  Med totalt mervärde avses alla kostnader som uppstått utanför EES och [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna], inbegripet värdet av allt material som tillförts där. Det exakta totala mervärde som erhållits utanför EES och [ange den eller de relevanta tillämpande fördragsslutande parten eller parterna] ska anges per enhet av de varor som specificerats i den första kolumnen.

17

totalt mervärde

(18)  Ange datum. Giltighetstiden för leverantörsdeklarationen för längre tid bör normalt inte överstiga 24 månader, med förbehåll för de villkor som fastställts av tullmyndigheterna i den tillämpande fördragsslutande part där leverantörsdeklarationen för längre tid upprättas.

18

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/173 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/173

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/599

av den 8 april 2022

om erkännande av det frivilliga systemet ”Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)” för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn.

| (2) | Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (3) | Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften.

| (4) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis. |
| --- | --- |

(4)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis.

| (5) | Begäran om erkännande av systemet ”Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 16 november 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 22 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter och hela försörjningskedjan (för biometan fram till produktionsenheten). |
| --- | --- |

(5)

Begäran om erkännande av systemet ”Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 16 november 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 22 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter och hela försörjningskedjan (för biometan fram till produktionsenheten).

| (6) | Vid bedömningen av systemet ”Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Systemet ”2BSvs” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits. |
| --- | --- |

(6)

Vid bedömningen av systemet ”Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Systemet ”2BSvs” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits.

| (7) | Bedömningen av systemet ”Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Bedömningen av systemet ”Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats. |
| --- | --- |

(8)

Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Systemet ”Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)” (systemet), som lämnades in för erkännande till kommissionen den 22 juni 2021, visar följande för de bränslen som granskas inom ramen för systemet:

| a) | Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

a)

Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

Systemet innehåller också korrekta uppgifter för de syften som anges i artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 eftersom det garanterar att alla relevanta uppgifter från de ekonomiska aktörerna i tidigare led i försörjningskedjan överförs till de ekonomiska aktörerna i senare led i försörjningskedjan.

Artikel 2

Beslutet gäller i fem år från och med den dag det träder i kraft. Om systemet, så som det ingetts för erkännande till kommissionen den 22 juni 2021, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för detta beslut, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut bland annat i följande fall:

| a) | Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt. |
| --- | --- |

a)

Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt.

| b) | Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs. |
| --- | --- |

c)

Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/176

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/600

av den 8 april 2022

om erkännande av det frivilliga systemet ”Bonsucro EU” för att visa efterlevnad av kraven i direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivets hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivets hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn.

| (2) | Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (3) | Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften.

| (4) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis. |
| --- | --- |

(4)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis.

| (5) | Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Bonsucro EU” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 18 februari 2021. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 23 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar sockerrörsbiomassa som bränsleråvara och första generationens bioetanol och cellulosaetanol producerad från sockerrör och dess restprodukter samt biomassabränslen producerade från bagass. |
| --- | --- |

(5)

Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Bonsucro EU” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 18 februari 2021. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 23 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar sockerrörsbiomassa som bränsleråvara och första generationens bioetanol och cellulosaetanol producerad från sockerrör och dess restprodukter samt biomassabränslen producerade från bagass.

| (6) | Vid bedömningen av det frivilliga systemet ”Bonsucro EU” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Det frivilliga systemet ”Bonsucro EU” kommer därför att omprövas när genomförandeakten har antagits. |
| --- | --- |

(6)

Vid bedömningen av det frivilliga systemet ”Bonsucro EU” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Det frivilliga systemet ”Bonsucro EU” kommer därför att omprövas när genomförandeakten har antagits.

| (7) | Bedömningen av det frivilliga systemet ”Bonsucro EU” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Bedömningen av det frivilliga systemet ”Bonsucro EU” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats. |
| --- | --- |

(8)

Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det frivilliga systemet ”Bonsucro EU” (systemet), som lämnades in för erkännande till kommissionen den 23 juni 2021, visar följande för de bränslen som granskas inom ramen för systemet:

| a) | Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

a)

Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller kriterierna för låg risk för indirekt ändring av markanvändning i förordning (EU) 2019/807. |
| --- | --- |

c)

Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller kriterierna för låg risk för indirekt ändring av markanvändning i förordning (EU) 2019/807.

Systemet innehåller också korrekta uppgifter för de syften som anges i artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 eftersom det garanterar att alla relevanta uppgifter från de ekonomiska aktörerna i tidigare led i försörjningskedjan överförs till de ekonomiska aktörerna i senare led i försörjningskedjan.

Artikel 2

Beslutet gäller i fem år från och med den dag det träder i kraft. Om systemet, så som det ingetts för erkännande till kommissionen den 23 juni 2021, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för detta beslut, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut bland annat i följande fall:

| a) | Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt. |
| --- | --- |

a)

Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt.

| b) | Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs. |
| --- | --- |

c)

Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/179 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/179

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/601

av den 8 april 2022

om erkännande av det frivilliga systemet ”Better Biomass” för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn.

| (2) | Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (3) | Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften.

| (4) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis. |
| --- | --- |

(4)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis.

| (5) | Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Better Biomass” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 19 december 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 2 juli 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan. |
| --- | --- |

(5)

Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Better Biomass” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 19 december 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 2 juli 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan.

| (6) | Vid bedömningen av det frivilliga systemet ”Better Biomass” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Det frivilliga systemet ”Better Biomass” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits. |
| --- | --- |

(6)

Vid bedömningen av det frivilliga systemet ”Better Biomass” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Det frivilliga systemet ”Better Biomass” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits.

| (7) | Bedömningen av det frivilliga systemet ”Better Biomass” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och även uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Bedömningen av det frivilliga systemet ”Better Biomass” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och även uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats. |
| --- | --- |

(8)

Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det frivilliga systemet ”Better Biomass” (systemet), som lämnades in för erkännande till kommissionen den 2 juli 2021, visar följande för de bränslen som granskas inom ramen för systemet:

| a) | Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

a)

Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

Systemet innehåller också korrekta uppgifter för de syften som anges i artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 eftersom det garanterar att alla relevanta uppgifter från de ekonomiska aktörerna i tidigare led i försörjningskedjan överförs till de ekonomiska aktörerna i senare led i försörjningskedjan.

Artikel 2

Beslutet gäller i fem år från och med den dag det träder i kraft. Om systemet, så som det ingetts för erkännande till kommissionen den 2 juli 2021, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för detta beslut, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut bland annat i följande fall:

| a) | Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt. |
| --- | --- |

a)

Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt.

| b) | Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs. |
| --- | --- |

c)

Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/182 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/182

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/602

av den 8 april 2022

om erkännande av det frivilliga systemet ”International Sustainability & Carbon Certification – ISCC EU” för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn.

| (2) | Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (3) | Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften.

| (4) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis. |
| --- | --- |

(4)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis.

| (5) | Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”International Sustainability & Carbon Certification” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 17 december 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 23 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan. |
| --- | --- |

(5)

Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”International Sustainability & Carbon Certification” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 17 december 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 23 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan.

| (6) | Vid bedömningen av det frivilliga systemet ”International Sustainability & Carbon Certification – ISCC EU” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Systemet ”ISCC” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits. |
| --- | --- |

(6)

Vid bedömningen av det frivilliga systemet ”International Sustainability & Carbon Certification – ISCC EU” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Systemet ”ISCC” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits.

| (7) | Bedömningen av det frivilliga systemet ”International Sustainability & Carbon Certification” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet och även uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Bedömningen av det frivilliga systemet ”International Sustainability & Carbon Certification” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet och även uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats. |
| --- | --- |

(8)

Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det frivilliga systemet ”International Sustainability & Carbon Certification” (systemet), som lämnades in för erkännande till kommissionen den 14 juni 2021, visar följande för de bränslen som granskas inom ramen för systemet:

| a) | Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

a)

Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller kriterierna för låg risk för indirekt ändring av markanvändning i förordning (EU) 2019/807. |
| --- | --- |

c)

Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller kriterierna för låg risk för indirekt ändring av markanvändning i förordning (EU) 2019/807.

Systemet innehåller också korrekta uppgifter för de syften som anges i artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 eftersom det garanterar att alla relevanta uppgifter från de ekonomiska aktörerna i tidigare led i försörjningskedjan överförs till de ekonomiska aktörerna i senare led i försörjningskedjan.

Artikel 2

Beslutet gäller i fem år från och med den dag det träder i kraft. Om systemet, så som det ingetts för erkännande till kommissionen den 14 juni 2021, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för detta beslut, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut bland annat i följande fall:

| a) | Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt. |
| --- | --- |

a)

Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt.

| b) | Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs. |
| --- | --- |

c)

Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/185 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/185

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/603

av den 8 april 2022

om erkännande av det frivilliga systemet ”KZR INiG” för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn.

| (2) | Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (3) | Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter iunionsdatabasen eller den nationella databasen avseende förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter iunionsdatabasen eller den nationella databasen avseende förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften.

| (4) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis. |
| --- | --- |

(4)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis.

| (5) | Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Bonsucro EU” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 28 augusti 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 25 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan (för biometan fram till produktionsenheten). |
| --- | --- |

(5)

Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Bonsucro EU” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 28 augusti 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 25 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan (för biometan fram till produktionsenheten).

| (6) | Det omfattar i tillräcklig utsträckning de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Det frivilliga systemet ”KZR INiG” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits. |
| --- | --- |

(6)

Det omfattar i tillräcklig utsträckning de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Det frivilliga systemet ”KZR INiG” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits.

| (7) | Bedömningen av det frivilliga systemet ”KZR INiG” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Bedömningen av det frivilliga systemet ”KZR INiG” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats. |
| --- | --- |

(8)

Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det frivilliga systemet ”KZR INiG” (systemet), som lämnades in för erkännande till kommissionen den 25 juni 2021, visar följande för de bränslen som granskas inom ramen för systemet:

| a) | Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

a)

Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

Systemet innehåller också korrekta uppgifter för de syften som anges i artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 eftersom det garanterar att alla relevanta uppgifter från de ekonomiska aktörerna i tidigare led i försörjningskedjan överförs till de ekonomiska aktörerna i senare led i försörjningskedjan.

Artikel 2

Beslutet gäller i fem år från och med den dag det träder i kraft. Om systemet, så som det ingetts för erkännande till kommissionen den 25 juni 2021, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för detta beslut, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut bland annat i följande fall:

| a) | Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt. |
| --- | --- |

a)

Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt.

| b) | Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs. |
| --- | --- |

c)

Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/188 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/188

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/604

av den 8 april 2022

om erkännande av det frivilliga systemet ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn.

| (2) | Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (3) | Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EGr (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EGr (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften.

| (4) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis. |
| --- | --- |

(4)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis.

| (5) | Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 24 februari 2021. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 23 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar biodrivmedel som framställs av tröskbara grödor (t.ex. spannmål och oljeväxter) och sockerbetor (utom avfall och restprodukter) producerade i Förenade kungariket, från gården fram till den första leveransplatsen för agrobiomassan. |
| --- | --- |

(5)

Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 24 februari 2021. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 23 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar biodrivmedel som framställs av tröskbara grödor (t.ex. spannmål och oljeväxter) och sockerbetor (utom avfall och restprodukter) producerade i Förenade kungariket, från gården fram till den första leveransplatsen för agrobiomassan.

| (6) | Vid bedömningen av det frivilliga systemet ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Verifiering av ekonomiska aktörers efterlevnad av kriterierna för minskade växthusgasutsläpp enligt artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 omfattas inte av certifiering inom systemet ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme”. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Systemet ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” kommer därför att omprövas när genomförandeakten har antagits. |
| --- | --- |

(6)

Vid bedömningen av det frivilliga systemet ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Verifiering av ekonomiska aktörers efterlevnad av kriterierna för minskade växthusgasutsläpp enligt artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 omfattas inte av certifiering inom systemet ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme”. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Systemet ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” kommer därför att omprövas när genomförandeakten har antagits.

| (7) | Bedömningen av det frivilliga systemet ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Bedömningen av det frivilliga systemet ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats. |
| --- | --- |

(8)

Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det frivilliga systemet ”Red Tractor” (systemet), som lämnades in för erkännande till kommissionen den 23 juni 2021, visar följande för de bränslen som granskas inom ramen för systemet:

| a) | Partierna av biodrivmedel uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

a)

Partierna av biodrivmedel uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

Artikel 2

Beslutet gäller i fem år från och med den dag det träder i kraft. Om systemet, så som det ingetts för erkännande till kommissionen den 23 juni 2021, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för detta beslut, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut bland annat i följande fall:

| a) | Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt. |
| --- | --- |

a)

Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt.

| b) | Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs. |
| --- | --- |

c)

Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/191 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/191

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/605

av den 8 april 2022

om erkännande av det frivilliga systemet ”REDcert-EU” för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn.

| (2) | Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (3) | Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften.

| (4) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis. |
| --- | --- |

(4)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis.

| (5) | Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”REDcert-EU” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 15 december 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 18 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan (för biometan från produktionsenheten till konsumtionsstället). |
| --- | --- |

(5)

Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”REDcert-EU” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 15 december 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 18 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan (för biometan från produktionsenheten till konsumtionsstället).

| (6) | Vid bedömningen av det frivilliga systemet ”REDcert-EU” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Det frivilliga systemet ”REDcert-EU” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits. |
| --- | --- |

(6)

Vid bedömningen av det frivilliga systemet ”REDcert-EU” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Det frivilliga systemet ”REDcert-EU” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits.

| (7) | Bedömningen av det frivilliga systemet ”REDcert-EU” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och även uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Bedömningen av det frivilliga systemet ”REDcert-EU” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och även uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats. |
| --- | --- |

(8)

Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det frivilliga systemet ”REDcert-EU” (systemet), som lämnades in för erkännande till kommissionen den 18 juni 2021, visar följande för de bränslen som granskas inom ramen för systemet:

| a) | Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

a)

Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

Systemet innehåller också korrekta uppgifter för de syften som anges i artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 eftersom det garanterar att alla relevanta uppgifter från de ekonomiska aktörerna i tidigare led i försörjningskedjan överförs till de ekonomiska aktörerna i senare led i försörjningskedjan.

Artikel 2

Beslutet gäller i fem år från och med den dag det träder i kraft. Om systemet, så som det ingetts för erkännande till kommissionen den 18 juni 2021, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för detta beslut, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut bland annat i följande fall:

| a) | Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt. |
| --- | --- |

a)

Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt.

| b) | Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs. |
| --- | --- |

c)

Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/194 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/194

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/606

av den 8 april 2022

om erkännande av det frivilliga systemet ”Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED)” för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn.

| (2) | Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (3) | Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften.

| (4) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis. |
| --- | --- |

(4)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis.

| (5) | Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”RTRS EU RED” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 22 november 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 24 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar sojabiomassa som bränsleråvara, exklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan. |
| --- | --- |

(5)

Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”RTRS EU RED” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 22 november 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 24 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar sojabiomassa som bränsleråvara, exklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan.

| (6) | Vid bedömningen av det frivilliga systemet ”RTRS EU RED” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Det frivilliga systemet ”RTRS EU RED” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits. |
| --- | --- |

(6)

Vid bedömningen av det frivilliga systemet ”RTRS EU RED” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Det frivilliga systemet ”RTRS EU RED” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits.

| (7) | Bedömningen av systemet ”RTRS EU RED” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och uppfyller metodkraven i bilaga V till direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Bedömningen av systemet ”RTRS EU RED” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och uppfyller metodkraven i bilaga V till direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats. |
| --- | --- |

(8)

Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Systemet ”RTRS EU RED” (systemet), som lämnades in för erkännande till kommissionen den 24 juni 2021, visar följande för de bränslen som granskas inom ramen för systemet:

| a) | Partierna av biodrivmedel uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

a)

Partierna av biodrivmedel uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

Systemet innehåller också korrekta uppgifter för de syften som anges i artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 eftersom det garanterar att alla relevanta uppgifter från de ekonomiska aktörerna i tidigare led i försörjningskedjan överförs till de ekonomiska aktörerna i senare led i försörjningskedjan.

Artikel 2

Beslutet gäller i fem år från och med den dag det träder i kraft. Om systemet, så som det ingetts för erkännande till kommissionen den 24 juni 2021, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för detta beslut, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut bland annat i följande fall:

| a) | Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt. |
| --- | --- |

a)

Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt.

| b) | Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs. |
| --- | --- |

c)

Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/197 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/197

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/607

av den 8 april 2022

om erkännande av det frivilliga systemet ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn.

| (2) | Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (3) | Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften.

| (4) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis. |
| --- | --- |

(4)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis.

| (5) | Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 27 augusti 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 24 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan. |
| --- | --- |

(5)

Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 27 augusti 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 24 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan.

| (6) | Vid bedömningen av systemet ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Det frivilliga systemet ”RSB EU RED” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits. |
| --- | --- |

(6)

Vid bedömningen av systemet ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning, och inte heller de delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Det frivilliga systemet ”RSB EU RED” kommer därför att omprövas när genomförandeakten och de delegerade akterna har antagits.

| (7) | Bedömningen av systemet ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och även uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Bedömningen av systemet ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och även uppfyller metodkraven i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats. |
| --- | --- |

(8)

Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Systemet ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” (systemet), som lämnades in för erkännande till kommissionen den 24 juni 2021, visar följande för de bränslen som granskas inom ramen för systemet:

| a) | Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

a)

Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.5 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller kriterierna för låg risk för indirekt ändring av markanvändning i förordning (EU) 2019/807. |
| --- | --- |

c)

Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller kriterierna för låg risk för indirekt ändring av markanvändning i förordning (EU) 2019/807.

Systemet innehåller också korrekta uppgifter för de syften som anges i artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 eftersom det garanterar att alla relevanta uppgifter från de ekonomiska aktörerna i tidigare led i försörjningskedjan överförs till de ekonomiska aktörerna i senare led i försörjningskedjan.

Artikel 2

Beslutet gäller i fem år från och med den dag det träder i kraft. Om systemet, så som det ingetts för erkännande till kommissionen den 24 juni 2021, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för detta beslut, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut bland annat i följande fall:

| a) | Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt. |
| --- | --- |

a)

Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt.

| b) | Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs. |
| --- | --- |

c)

Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/200 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/200

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/608

av den 8 april 2022

om erkännande av det frivilliga systemet ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC)” för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn.

| (2) | Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (3) | Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften.

| (4) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis. |
| --- | --- |

(4)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis.

| (5) | Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC)” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 30 april 2021. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 7 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar biodrivmedel som framställs av tröskbara grödor (t.ex. spannmål och oljeväxter) (utom avfall och restprodukter) producerade av jordbrukare i Förenade kungariket, fram till den första leveransplatsen för dessa grödor. |
| --- | --- |

(5)

Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC)” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 30 april 2021. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 7 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar biodrivmedel som framställs av tröskbara grödor (t.ex. spannmål och oljeväxter) (utom avfall och restprodukter) producerade av jordbrukare i Förenade kungariket, fram till den första leveransplatsen för dessa grödor.

| (6) | Vid bedömningen av systemet ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Verifiering av ekonomiska aktörers efterlevnad av kriterierna för minskade växthusgasutsläpp enligt artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 omfattas inte av certifiering inom systemet ”SQC”. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Systemet ”SQC” kommer därför att omprövas när genomförandeakten har antagits. |
| --- | --- |

(6)

Vid bedömningen av systemet ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Verifiering av ekonomiska aktörers efterlevnad av kriterierna för minskade växthusgasutsläpp enligt artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 omfattas inte av certifiering inom systemet ”SQC”. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Systemet ”SQC” kommer därför att omprövas när genomförandeakten har antagits.

| (7) | Bedömningen av systemet ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Bedömningen av systemet ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats. |
| --- | --- |

(8)

Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Systemet ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme” (systemet), som lämnades in för erkännande till kommissionen den 30 april 2021, visar följande för de bränslen som granskas inom ramen för systemet:

| a) | Partierna av biodrivmedel uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

a)

Partierna av biodrivmedel uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

Artikel 2

Beslutet gäller i fem år från och med den dag det träder i kraft. Om systemet, så som det ingetts för erkännande till kommissionen den 7 juni 2021, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för detta beslut, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut bland annat i följande fall:

| a) | Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt. |
| --- | --- |

a)

Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt.

| b) | Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs. |
| --- | --- |

c)

Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/203 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/203

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/609

av den 8 april 2022

om erkännande av det frivilliga systemet ”SURE” för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn.

| (2) | Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (3) | Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende vissa förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften.

| (4) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis. |
| --- | --- |

(4)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis.

| (5) | Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”SURE” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 15 oktober 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 29 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan. |
| --- | --- |

(5)

Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”SURE” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 15 oktober 2020. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 29 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar alla bränsleråvaror, inklusive avfall och restprodukter, och hela försörjningskedjan.

| (6) | Vid bedömningen av systemet ”SURE” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.7 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte de kommande genomförandeakter som ska antas i enlighet med artiklarna 29.8 och 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001, om vägledning för att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna i artikel 29.6 och 29.7 i direktiv (EU) 2018/2001 och om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Systemet ”SURE” kommer därför att omprövas när genomförandeakterna har antagits. |
| --- | --- |

(6)

Vid bedömningen av systemet ”SURE” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.2–29.7 i direktiv (EU) 2018/2001, samt att det innefattar korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp i enlighet med artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. Denna bedömning beaktar inte de kommande genomförandeakter som ska antas i enlighet med artiklarna 29.8 och 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001, om vägledning för att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna i artikel 29.6 och 29.7 i direktiv (EU) 2018/2001 och om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Systemet ”SURE” kommer därför att omprövas när genomförandeakterna har antagits.

| (7) | Bedömningen av systemet ”SURE” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och uppfyller metodkraven i bilaga VI till direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Bedömningen av systemet ”SURE” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och uppfyller metodkraven i bilaga VI till direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats. |
| --- | --- |

(8)

Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Systemet ”SURE” (systemet), som lämnades in för erkännande till kommissionen den 29 juni 2021, visar följande för de bränslen som granskas inom ramen för systemet:

| a) | Partierna av biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.7 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

a)

Partierna av biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.7 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

Systemet innehåller också korrekta uppgifter för de syften som anges i artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 eftersom det garanterar att alla relevanta uppgifter från de ekonomiska aktörerna i tidigare led i försörjningskedjan överförs till de ekonomiska aktörerna i senare led i försörjningskedjan.

Artikel 2

Beslutet gäller i fem år från och med den dag det träder i kraft. Om systemet, så som det ingetts för erkännande till kommissionen den 29 juni 2021, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för detta beslut, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut bland annat i följande fall:

| a) | Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt. |
| --- | --- |

a)

Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt.

| b) | Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artiklarna 29.8 och 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs. |
| --- | --- |

c)

Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artiklarna 29.8 och 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/206 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/206

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/610

av den 8 april 2022

om erkännande av det frivilliga systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn.

| (2) | Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (3) | Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften.

| (4) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis. |
| --- | --- |

(4)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis.

| (5) | Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 7 januari 2021. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 25 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar biodrivmedel som framställs av tröskbara grödor (t.ex. spannmål och oljeväxter) och sockerbetor (utom avfall, restprodukter, lignocellulosa och cellulosa från icke-livsmedel) producerade i Förenade kungariket. Det omfattar handel, transport och lagring från gården till den förste förädlaren och har särskilda moduler för trepartshandel, transport, lagring och provning. |
| --- | --- |

(5)

Begäran om erkännande av det frivilliga systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 7 januari 2021. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 25 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. Systemet omfattar biodrivmedel som framställs av tröskbara grödor (t.ex. spannmål och oljeväxter) och sockerbetor (utom avfall, restprodukter, lignocellulosa och cellulosa från icke-livsmedel) producerade i Förenade kungariket. Det omfattar handel, transport och lagring från gården till den förste förädlaren och har särskilda moduler för trepartshandel, transport, lagring och provning.

| (6) | Systemet omfattar inte direkt granskning och certifiering av jordbrukare i enlighet med hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001. För dessa aspekter förlitar sig systemet på andra frivilliga system som erkänts av kommissionen. Därför är det systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops” som har ansvaret för att säkerställa att det erkännande som utfärdats av kommissionen för de system som det används tillsammans med är giltigt under den tid samarbetet pågår. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Systemet ”TASCC” kommer därför att omprövas när genomförandeakten har antagits. |
| --- | --- |

(6)

Systemet omfattar inte direkt granskning och certifiering av jordbrukare i enlighet med hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001. För dessa aspekter förlitar sig systemet på andra frivilliga system som erkänts av kommissionen. Därför är det systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops” som har ansvaret för att säkerställa att det erkännande som utfärdats av kommissionen för de system som det används tillsammans med är giltigt under den tid samarbetet pågår. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Systemet ”TASCC” kommer därför att omprövas när genomförandeakten har antagits.

| (7) | Vid bedömningen av systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Vid bedömningen av systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Bedömningen av systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(8)

Bedömningen av systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001.

| (9) | Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats. |
| --- | --- |

(9)

Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” (systemet), som lämnades in för erkännande till kommissionen den 25 juni 2021, visar följande för de bränslen som granskas inom ramen för systemet:

| a) | Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

a)

Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

Artikel 2

Beslutet gäller i fem år från och med den dag det träder i kraft. Om systemet, så som det ingetts för erkännande till kommissionen den 25 juni 2021, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för detta beslut, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut bland annat i följande fall:

| a) | Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt. |
| --- | --- |

a)

Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt.

| b) | Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs. |
| --- | --- |

c)

Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/209 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/209

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/611

av den 8 april 2022

om erkännande av det frivilliga systemet ”Universal Feed Assurance Scheme (UFAS)” för att visa efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastställs krav för vissa bränslen, nämligen biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, för att säkerställa att de endast kan medräknas med avseende på de mål som fastställs i direktivet om de har producerats på ett hållbart sätt och medför betydligt minskade växthusgasutsläpp jämfört med fossila bränslen. För det första fastställs i artikel 29 i direktivet hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, och i artikel 26 i direktivet samt i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) fastställs kriterier för att fastställa dels de bränsleråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som har hög risk för indirekt ändring av markanvändning, dels de biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning vilka uppfyller vissa villkor och som kan certifieras ha låg risk för indirekt ändring av markanvändning. För det andra fastställs i artikel 25.2 i direktivet kriterier för minskade växthusgasutsläpp för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn. För det tredje föreskrivs i artikel 28.2 i direktivet att ekonomiska aktörer ska föra in uppgifter i en unionsdatabas om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos förnybara bränslen (biodrivmedel, biogas och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung) och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn.

| (2) | Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet innehåller också regler för att beräkna bidraget från förnybar el till transportmålen. Artikel 27.3 i direktivet innehåller regler för en sådan beräkning, både när elen används direkt för att driva elfordon och när den används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (3) | Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får använda frivilliga system för att kontrollera efterlevnaden av reglerna för biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Frivilliga system har spelat en viktig roll när det gäller att visa efterlevnad av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel och flytande biobränslen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3). Genom direktiv (EU) 2018/2001 har frivilliga system fått en utvidgad roll. För det första kan de nu användas för att certifiera att alla bränslen producerade från biomassa, inklusive gasformiga och fasta bränslen, uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001, och för att tillhandahålla korrekta uppgifter om hur dessa medför minskade växthusgasutsläpp. För det andra kan de användas för att certifiera att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp. För det tredje kan de användas för att visa efterlevnaden av reglerna i artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 för beräkning av förnybar el inom transportsektorn. För det fjärde kan de användas för att visa att ekonomiska aktörer för in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen avseende förnybara drivmedel och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. För det femte kan de användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system kan tjäna alla eller vissa av dessa syften.

| (4) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis. |
| --- | --- |

(4)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis på eller uppgifter om efterlevnad av hållbarhetskriterierna eller kriterierna för minskade växthusgasutsläpp, vilka erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande av systemet, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis.

| (5) | Begäran om erkännande av systemet ”Universal Feed Assurance Scheme” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 20 januari 2021. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 25 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(5)

Begäran om erkännande av systemet ”Universal Feed Assurance Scheme” enligt artikel 30.4 i direktivet lämnades in till kommissionen den 20 januari 2021. Denna begäran ledde till att kommissionen gjorde en bedömning av systemet och identifierade vissa problem som innebar att ändringar behövde göras. När en förnyad begäran lämnades in den 25 juni 2021 hade problemen åtgärdats på ett korrekt sätt.

| (6) | Systemet omfattar biodrivmedel som framställs av tröskbara grödor (t.ex. spannmål och oljeväxter) och sockerbetor (utom avfall, restprodukter, lignocellulosa och cellulosa från icke-livsmedel) producerade i Förenade kungariket och Irland. Det omfattar handel, transport och lagring från gården till den förste förädlaren och har särskilda moduler för trepartshandel och tillverkare av foderblandningar. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Systemet ”Universal Feed Assurance Scheme” kommer därför att omprövas när genomförandeakten har antagits. |
| --- | --- |

(6)

Systemet omfattar biodrivmedel som framställs av tröskbara grödor (t.ex. spannmål och oljeväxter) och sockerbetor (utom avfall, restprodukter, lignocellulosa och cellulosa från icke-livsmedel) producerade i Förenade kungariket och Irland. Det omfattar handel, transport och lagring från gården till den förste förädlaren och har särskilda moduler för trepartshandel och tillverkare av foderblandningar. Denna bedömning beaktar inte den kommande genomförandeakt som ska antas i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 om regler för att verifiera hållbarhetskriterier, kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Systemet ”Universal Feed Assurance Scheme” kommer därför att omprövas när genomförandeakten har antagits.

| (7) | Systemet omfattar inte direkt granskning och certifiering av jordbrukare i enlighet med hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001. För dessa aspekter förlitar sig systemet på andra frivilliga system som erkänts av kommissionen. Därför är det systemet ”Universal Feed Assurance Scheme” som har ansvaret för att säkerställa att det erkännande som utfärdats av kommissionen för de system som det används tillsammans med är giltigt under den tid samarbetet pågår. |
| --- | --- |

(7)

Systemet omfattar inte direkt granskning och certifiering av jordbrukare i enlighet med hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001. För dessa aspekter förlitar sig systemet på andra frivilliga system som erkänts av kommissionen. Därför är det systemet ”Universal Feed Assurance Scheme” som har ansvaret för att säkerställa att det erkännande som utfärdats av kommissionen för de system som det används tillsammans med är giltigt under den tid samarbetet pågår.

| (8) | Vid bedömningen av systemet ”Universal Feed Assurance Scheme” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(8)

Vid bedömningen av systemet ”Universal Feed Assurance Scheme” konstaterade kommissionen att det i tillräcklig utsträckning omfattar de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001 och tillämpar en massbalansmetod i enlighet med kraven i artikel 30.1 och 30.2 i direktiv (EU) 2018/2001.

| (9) | Bedömningen av systemet ”Universal Feed Assurance Scheme” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(9)

Bedömningen av systemet ”Universal Feed Assurance Scheme” visade att det håller godtagbar standard vad gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001.

| (10) | Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats. |
| --- | --- |

(10)

Det erkända systemet bör göras tillgängligt på avdelningen om frivilliga system på kommissionens Europa-webbplats.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Systemet ”Universal Feed Assurance Scheme” (systemet), som första gången lämnades in för erkännande till kommissionen den 25 juni 2021, visar följande för de bränslen som granskas inom ramen för systemet:

| a) | Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

a)

Partierna av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.3–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

De ekonomiska aktörerna efterlever skyldigheten att föra in korrekta uppgifter i unionsdatabasen eller den nationella databasen om biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som används inom transportsektorn i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

Artikel 2

Beslutet gäller i fem år från och med den dag det träder i kraft. Om systemet, så som det ingetts för erkännande till kommissionen den 25 juni 2021, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för detta beslut, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut bland annat i följande fall:

| a) | Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt. |
| --- | --- |

a)

Om det tydligt har visats att man för systemet inte har tillämpat aspekter som anses vara viktiga för detta beslut eller om dessa aspekter har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt.

| b) | Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

Om årliga rapporter om systemet inte lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs. |
| --- | --- |

c)

Om standarder för oberoende revision och andra krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 inte tillämpas på systemet, eller om förbättringar av andra aspekter av systemet som anses viktiga för ett fortsatt erkännande inte genomförs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

Rättelser

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/212 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/212

---

Rättelse till rådets förordning (EU) 2022/328 av den 25 februari 2022 om ändring av förordning (EU) nr 833/2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 49 av den 25 februari 2022
  )

Sidan 47, bilaga I

I stället för:

”ITALIEN

https://www.esteri.it/mae/it/politica_estera/politica_europea/misure_deroghe”

ska det stå:

”ITALIEN

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/”.

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/213 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/213

---

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/558 av den 6 april 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Folkrepubliken Kina

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 108 av den 7 april 2022
  )

På sidan 50, efter Ursula VON DER LEYEN Ordförande, ska följande text läggas till:

ska följande text läggas till

”BILAGA

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet

| Land | Namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | ANSHAN CARBON CO., LTD. | C735 |
| Folkrepubliken Kina | ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD. | C736 |
| Folkrepubliken Kina | DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD. | C738 |
| Folkrepubliken Kina | DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD. | C739 |
| Folkrepubliken Kina | DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD. | C740 |
| Folkrepubliken Kina | Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd | C741 |
| Folkrepubliken Kina | FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD. | C742 |
| Folkrepubliken Kina | Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory | C743 |
| Folkrepubliken Kina | Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited. | C744 |
| Folkrepubliken Kina | Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd | C746 |
| Folkrepubliken Kina | JILIN CARBON CO., LTD. | C747 |
| Folkrepubliken Kina | Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd | C748 |
| Folkrepubliken Kina | JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD. | C749 |
| Folkrepubliken Kina | Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd | C750 |
| Folkrepubliken Kina | LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD. | C751 |
| Folkrepubliken Kina | LIAOYANG CARBON CO., LTD. | C752 |
| Folkrepubliken Kina | LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY. | C753 |
| Folkrepubliken Kina | LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD. | C754 |
| Folkrepubliken Kina | MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD. | C755 |
| Folkrepubliken Kina | SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C756 |
| Folkrepubliken Kina | SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT | C757 |
| Folkrepubliken Kina | SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD. | C758 |
| Folkrepubliken Kina | SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C759 |
| Folkrepubliken Kina | TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD. | C760 |
| Folkrepubliken Kina | XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD. | C762 |

Land

Namn

Taric-tilläggsnummer

Folkrepubliken Kina

ANSHAN CARBON CO., LTD.

C735

Folkrepubliken Kina

ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD.

C736

Folkrepubliken Kina

DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD.

C738

Folkrepubliken Kina

DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD.

C739

Folkrepubliken Kina

DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD.

C740

Folkrepubliken Kina

Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd

C741

Folkrepubliken Kina

FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD.

C742

Folkrepubliken Kina

Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory

C743

Folkrepubliken Kina

Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited.

C744

Folkrepubliken Kina

Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd

C746

Folkrepubliken Kina

JILIN CARBON CO., LTD.

C747

Folkrepubliken Kina

Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd

C748

Folkrepubliken Kina

JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD.

C749

Folkrepubliken Kina

Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd

C750

Folkrepubliken Kina

LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD.

C751

Folkrepubliken Kina

LIAOYANG CARBON CO., LTD.

C752

Folkrepubliken Kina

LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY.

C753

Folkrepubliken Kina

LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD.

C754

Folkrepubliken Kina

MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD.

C755

Folkrepubliken Kina

SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C756

Folkrepubliken Kina

SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT

C757

Folkrepubliken Kina

SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD.

C758

Folkrepubliken Kina

SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C759

Folkrepubliken Kina

TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD.

C760

Folkrepubliken Kina

XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD.

C762

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/214 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/214

---

Rättelse till rådets förordning (EU) nr 833/2014 av den 31 juli 2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 229 av den 31 juli 2014
  )

Sidan 7, bilaga I, punkt 1

I stället för:

”ITALIEN

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm”

ska det stå:

”ITALIEN

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/”.

---

| 12.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/215 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/215

---

Rättelse till rådets förordning (EU) nr 692/2014 av den 23 juni 2014 om restriktioner för import till unionen av varor med ursprung i Krim eller Sevastopol med anledning av den olagliga annekteringen av Krim och Sevastopol

(
  EUT L 183, 24.6.2014
  )

Sidan 13, bilagan

I stället för:

”ITALIEN

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm”

ska det stå:

”ITALIEN

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/”.

---