# Službeni list L 151/2022

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 151 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 65.2. lipnja 2022. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 151

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 65.2. lipnja 2022.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2022/858 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2022. o pilot-režimu za tržišne infrastrukture temeljene na tehnologiji distribuiranog zapisa i o izmjeni uredaba (EU) br. 600/2014 i (EU) br. 909/2014 te Direktive 2014/65/EU (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2022/858 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2022. o pilot-režimu za tržišne infrastrukture temeljene na tehnologiji distribuiranog zapisa i o izmjeni uredaba (EU) br. 600/2014 i (EU) br. 909/2014 te Direktive 2014/65/EU (
  1
  )

1

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/859 оd 24. svibnja 2022. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi | 34 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2022/860 оd 1. lipnja 2022. o izmjeni Priloga III. Uredbi (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu monakolinâ iz crvene fermentirane riže (
  1
  ) | 37 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/861 оd 1. lipnja 2022. o utvrđivanju izvanrednih pravila za druge zahtjeve država članica za potporu Unije za voće i povrće te mlijeko u školama i odstupanju od Provedbene uredbe (EU) 2017/39 u pogledu preraspodjele potpore Unije za razdoblje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023. | 42 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/862 оd 1. lipnja 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 474/2006 u pogledu popisa zračnih prijevoznika kojima je letenje u Uniji zabranjeno ili ograničeno (
  1
  ) | 45 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/863 od 24. svibnja 2022. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora EU-ZZP osnovanog Konvencijom od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku u pogledu izmjena te Konvencije | 62 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/864 od 24. svibnja 2022. o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka, u pogledu vanjskih revizora središnje banke Lietuvos bankas | 64 |
| | * | Provedbena odluka Vijeća (EU) 2022/865 od 24. svibnja 2022. kojom se Češkoj Republici odobrava uvođenje posebne mjere odstupanja od članka 287. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost | 66 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/866 оd 25. svibnja 2022. o neriješenim prigovorima u pogledu uvjeta za odobrenje biocidnog proizvoda Primer PIP u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 3318)

   (
  1
  ) | 68 |
| | | PREPORUKE |
| | * | Preporuka Komisije (EU) 2022/867 оd 1. lipnja 2022. o puštanju u promet zaliha nafte za slučaj nužde u državama članicama nakon invazije na Ukrajinu | 72 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/859 оd 24. svibnja 2022. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi

34

*

Uredba Komisije (EU) 2022/860 оd 1. lipnja 2022. o izmjeni Priloga III. Uredbi (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu monakolinâ iz crvene fermentirane riže (
  1
  )

1

37

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/861 оd 1. lipnja 2022. o utvrđivanju izvanrednih pravila za druge zahtjeve država članica za potporu Unije za voće i povrće te mlijeko u školama i odstupanju od Provedbene uredbe (EU) 2017/39 u pogledu preraspodjele potpore Unije za razdoblje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023.

42

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/862 оd 1. lipnja 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 474/2006 u pogledu popisa zračnih prijevoznika kojima je letenje u Uniji zabranjeno ili ograničeno (
  1
  )

1

45

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/863 od 24. svibnja 2022. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora EU-ZZP osnovanog Konvencijom od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku u pogledu izmjena te Konvencije

62

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/864 od 24. svibnja 2022. o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka, u pogledu vanjskih revizora središnje banke Lietuvos bankas

64

*

Provedbena odluka Vijeća (EU) 2022/865 od 24. svibnja 2022. kojom se Češkoj Republici odobrava uvođenje posebne mjere odstupanja od članka 287. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

66

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/866 оd 25. svibnja 2022. o neriješenim prigovorima u pogledu uvjeta za odobrenje biocidnog proizvoda Primer PIP u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 3318)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 3318)

1

68

PREPORUKE

*

Preporuka Komisije (EU) 2022/867 оd 1. lipnja 2022. o puštanju u promet zaliha nafte za slučaj nužde u državama članicama nakon invazije na Ukrajinu

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 2.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 151/1

---

UREDBA (EU) 2022/858 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 30. svibnja 2022.

o pilot-režimu za tržišne infrastrukture temeljene na tehnologiji distribuiranog zapisa i o izmjeni uredaba (EU) br. 600/2014 i (EU) br. 909/2014 te Direktive 2014/65/EU

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Važno je osigurati da zakonodavstvo Unije o financijskim uslugama bude prikladno za digitalno doba i da doprinese gospodarstvu otpornom na buduće promjene koje je u interesu građana, među ostalim omogućivanjem upotrebe inovativnih tehnologija. Istraživanje, razvoj i promicanje prihvaćanja transformativnih tehnologija u financijskom sektoru, uključujući prihvaćanje tehnologije distribuiranog zapisa („DLT”), od interesa je za politiku Unije. Kriptoimovina jedna je od glavnih primjena tehnologije distribuiranog zapisa u financijskom sektoru. |
| --- | --- |

(1)

Važno je osigurati da zakonodavstvo Unije o financijskim uslugama bude prikladno za digitalno doba i da doprinese gospodarstvu otpornom na buduće promjene koje je u interesu građana, među ostalim omogućivanjem upotrebe inovativnih tehnologija. Istraživanje, razvoj i promicanje prihvaćanja transformativnih tehnologija u financijskom sektoru, uključujući prihvaćanje tehnologije distribuiranog zapisa („DLT”), od interesa je za politiku Unije. Kriptoimovina jedna je od glavnih primjena tehnologije distribuiranog zapisa u financijskom sektoru.

| (2) | Većina kriptoimovine nije obuhvaćena područjem primjene zakonodavstva Unije o financijskim uslugama i postavlja izazove, među ostalim kad je riječ o zaštiti ulagatelja, integritetu tržišta, potrošnji energije i financijskoj stabilnosti. Zbog toga takva kriptoimovina zahtijeva poseban regulatorni okvir na razini Unije. S druge strane, postoji kriptoimovina koja se smatra financijskim instrumentima u smislu Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4). U mjeri u kojoj se kriptoimovina smatra financijskim instrumentom iz te direktive, na izdavatelje takve kriptoimovine i na trgovačka društva koja provode aktivnosti povezane s takvom kriptoimovinom moguće je primjenjivati cjelovit skup zakonodavstva Unije o financijskim uslugama, uključujući uredbe (EU) br. 236/2012 (5), (EU) br. 596/2014 (6), (EU) br. 909/2014 (7) i (EU) 2017/1129 (8) te direktive 98/26/EZ (9) i 2013/50/EU (10). |
| --- | --- |

(2)

Većina kriptoimovine nije obuhvaćena područjem primjene zakonodavstva Unije o financijskim uslugama i postavlja izazove, među ostalim kad je riječ o zaštiti ulagatelja, integritetu tržišta, potrošnji energije i financijskoj stabilnosti. Zbog toga takva kriptoimovina zahtijeva poseban regulatorni okvir na razini Unije. S druge strane, postoji kriptoimovina koja se smatra financijskim instrumentima u smislu Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4). U mjeri u kojoj se kriptoimovina smatra financijskim instrumentom iz te direktive, na izdavatelje takve kriptoimovine i na trgovačka društva koja provode aktivnosti povezane s takvom kriptoimovinom moguće je primjenjivati cjelovit skup zakonodavstva Unije o financijskim uslugama, uključujući uredbe (EU) br. 236/2012 (5), (EU) br. 596/2014 (6), (EU) br. 909/2014 (7) i (EU) 2017/1129 (8) te direktive 98/26/EZ (9) i 2013/50/EU (10).

| (3) | Od takozvane tokenizacije financijskih instrumenata, odnosno digitalnog prikaza financijskih instrumenata u okviru distribuiranih zapisa ili izdavanja tradicionalnih kategorija imovine u tokeniziranom obliku radi omogućivanja njihova izdavanja, pohrane i prijenosa u okviru distribuiranog zapisa, očekuje se otvaranje prilika za povećanje učinkovitosti procesa trgovanja i procesa poslije trgovanja. Međutim, s obzirom na to da temeljni kompromisi koji uključuju kreditni rizik i likvidnost ostaju u tokeniziranom svijetu, uspjeh sustava utemeljenih na tokenima ovisit će o tome koliko će dobro komunicirati s tradicionalnim sustavima utemeljenima na računima, barem u prijelaznom razdoblju. |
| --- | --- |

(3)

Od takozvane tokenizacije financijskih instrumenata, odnosno digitalnog prikaza financijskih instrumenata u okviru distribuiranih zapisa ili izdavanja tradicionalnih kategorija imovine u tokeniziranom obliku radi omogućivanja njihova izdavanja, pohrane i prijenosa u okviru distribuiranog zapisa, očekuje se otvaranje prilika za povećanje učinkovitosti procesa trgovanja i procesa poslije trgovanja. Međutim, s obzirom na to da temeljni kompromisi koji uključuju kreditni rizik i likvidnost ostaju u tokeniziranom svijetu, uspjeh sustava utemeljenih na tokenima ovisit će o tome koliko će dobro komunicirati s tradicionalnim sustavima utemeljenima na računima, barem u prijelaznom razdoblju.

| (4) | Zakonodavstvo Unije o financijskim uslugama ne predviđa tehnologiju distribuiranog zapisa ni kriptoimovinu te sadržava odredbe koje mogu isključiti ili ograničiti upotrebu tehnologije distribuiranog zapisa pri izdavanju, trgovanju i namiri kriptoimovine koja se smatra financijskim instrumentima. Trenutačno je vidljiv i nedostatak odobrenih infrastruktura financijskog tržišta koje upotrebljavaju tehnologiju distribuiranog zapisa za pružanje usluga trgovanja ili namire, ili kombinacije tih usluga, za kriptoimovinu koja se smatra financijskim instrumentima. Razvoj sekundarnog tržišta za takvu kriptoimovinu mogao bi donijeti višestruke koristi, kao što su veća učinkovitost, transparentnost i tržišno natjecanje u odnosu na aktivnosti trgovanja i namire. |
| --- | --- |

(4)

Zakonodavstvo Unije o financijskim uslugama ne predviđa tehnologiju distribuiranog zapisa ni kriptoimovinu te sadržava odredbe koje mogu isključiti ili ograničiti upotrebu tehnologije distribuiranog zapisa pri izdavanju, trgovanju i namiri kriptoimovine koja se smatra financijskim instrumentima. Trenutačno je vidljiv i nedostatak odobrenih infrastruktura financijskog tržišta koje upotrebljavaju tehnologiju distribuiranog zapisa za pružanje usluga trgovanja ili namire, ili kombinacije tih usluga, za kriptoimovinu koja se smatra financijskim instrumentima. Razvoj sekundarnog tržišta za takvu kriptoimovinu mogao bi donijeti višestruke koristi, kao što su veća učinkovitost, transparentnost i tržišno natjecanje u odnosu na aktivnosti trgovanja i namire.

| (5) | Istodobno su prisutne i regulatorne praznine zbog pravnih, tehnoloških i operativnih posebnosti povezanih s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa i kriptoimovinom koja se smatra financijskim instrumentima. Na primjer, na protokole i „pametne ugovore” na kojima se temelji kriptoimovina koja se smatra financijskim instrumentima ne primjenjuju se zahtjevi u pogledu transparentnosti, pouzdanosti i sigurnosti. Temeljna tehnologija mogla bi stvoriti i neke nove oblike rizika koji postojećim pravilima nisu riješeni na odgovarajući način. Za potrebe trgovanja kriptoimovinom koja se smatra financijskim instrumentima te s njom povezanih usluga i aktivnosti poslije trgovanja u Uniji izrađeno je više projekata, ali malo ih je u funkciji, a oni koji jesu u funkciji ograničenog su opsega. Nadalje, kako je istaknula savjetodavna skupina Europske središnje banke (ESB) za tržišne infrastrukture za vrijednosne papire i kolaterale te njezina Savjetodavna skupina za tržišne infrastrukture za plaćanja, upotreba tehnologije distribuiranog zapisa podrazumijevala bi izazove slične onima s kojima se suočava konvencionalna tehnologija, kao što su problemi fragmentacije i interoperabilnosti, te bi mogla stvoriti i nove probleme, na primjer u pogledu pravne valjanosti tokenâ. Imajući u vidu ograničeno iskustvo u trgovanju kriptoimovinom koja se smatra financijskim instrumentima i s njom povezanih usluga i aktivnosti poslije trgovanja, u ovom je trenutku preuranjeno znatno mijenjati propise Unije o financijskim uslugama u cilju pune primjene takve kriptoimovine i njezine osnovne tehnologije. Istodobno je uspostava infrastrukture financijskog tržišta za kriptoimovinu koja se smatra financijskim instrumentima trenutačno ograničena zahtjevima ugrađenima u zakonodavstvo Unije o financijskim uslugama koji nisu posve prilagođeni kriptoimovini koja se smatra financijskim instrumentima ni upotrebi tehnologije distribuiranog zapisa. Na primjer, platforme za trgovanje kriptoimovinom u pravilu daju malim ulagateljima izravan pristup, dok tradicionalna mjesta trgovanja obično malim ulagateljima omogućuju pristup samo preko financijskih posrednika. |
| --- | --- |

(5)

Istodobno su prisutne i regulatorne praznine zbog pravnih, tehnoloških i operativnih posebnosti povezanih s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa i kriptoimovinom koja se smatra financijskim instrumentima. Na primjer, na protokole i „pametne ugovore” na kojima se temelji kriptoimovina koja se smatra financijskim instrumentima ne primjenjuju se zahtjevi u pogledu transparentnosti, pouzdanosti i sigurnosti. Temeljna tehnologija mogla bi stvoriti i neke nove oblike rizika koji postojećim pravilima nisu riješeni na odgovarajući način. Za potrebe trgovanja kriptoimovinom koja se smatra financijskim instrumentima te s njom povezanih usluga i aktivnosti poslije trgovanja u Uniji izrađeno je više projekata, ali malo ih je u funkciji, a oni koji jesu u funkciji ograničenog su opsega. Nadalje, kako je istaknula savjetodavna skupina Europske središnje banke (ESB) za tržišne infrastrukture za vrijednosne papire i kolaterale te njezina Savjetodavna skupina za tržišne infrastrukture za plaćanja, upotreba tehnologije distribuiranog zapisa podrazumijevala bi izazove slične onima s kojima se suočava konvencionalna tehnologija, kao što su problemi fragmentacije i interoperabilnosti, te bi mogla stvoriti i nove probleme, na primjer u pogledu pravne valjanosti tokenâ. Imajući u vidu ograničeno iskustvo u trgovanju kriptoimovinom koja se smatra financijskim instrumentima i s njom povezanih usluga i aktivnosti poslije trgovanja, u ovom je trenutku preuranjeno znatno mijenjati propise Unije o financijskim uslugama u cilju pune primjene takve kriptoimovine i njezine osnovne tehnologije. Istodobno je uspostava infrastrukture financijskog tržišta za kriptoimovinu koja se smatra financijskim instrumentima trenutačno ograničena zahtjevima ugrađenima u zakonodavstvo Unije o financijskim uslugama koji nisu posve prilagođeni kriptoimovini koja se smatra financijskim instrumentima ni upotrebi tehnologije distribuiranog zapisa. Na primjer, platforme za trgovanje kriptoimovinom u pravilu daju malim ulagateljima izravan pristup, dok tradicionalna mjesta trgovanja obično malim ulagateljima omogućuju pristup samo preko financijskih posrednika.

| (6) | Kako bi se omogućio razvoj kriptoimovine koja se smatra financijskim instrumentima, kao i razvoj tehnologije distribuiranog zapisa te istodobno zadržala visoka razina zaštite ulagatelja, integriteta tržišta, financijske stabilnosti i transparentnosti te izbjegla regulatorna arbitraža i regulatorni nedostatci, bilo bi korisno uspostaviti pilot-režim za tržišne infrastrukture utemeljene na tehnologiji distribuiranog zapisa radi testiranja takvih tržišnih infrastruktura DLT („pilot-režim”). Pilot-režim trebao bi određenim tržišnim infrastrukturama DLT-a omogućiti privremena izuzeća od određenih konkretnih zahtjeva zakonodavstva Unije o financijskim uslugama koji bi u protivnom mogli spriječili operatere u razvoju rješenja za trgovanje kriptoimovinom koja se smatra financijskim instrumentima i namiru transakcija takvom kriptoimovinom bez slabljenja postojećih zahtjeva ili zaštitnih mjera koji se primjenjuju na tradicionalne tržišne infrastrukture. Tržišne infrastrukture DLT i njihovi operateri trebali bi imati uspostavljene odgovarajuće zaštitne mehanizme povezane s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa kako bi se osigurala učinkovita zaštita ulagatelja, uključujući jasno definirane lance odgovornosti prema klijentima za sve gubitke prouzročene operativnim propustima. Pilot-režim trebao bi također omogućiti europskom nadzornom tijelu (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) uspostavljenom Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (11) (ESMA) i nadležnim tijelima da izvuku pouke iz pilot-režima i da steknu iskustva kad je riječ o prilikama i posebnim rizicima povezanima s kriptoimovinom koja se smatra financijskim instrumentima i njezinim osnovnim tehnologijama. Iskustvo stečeno pilot-režimom trebalo bi pomoći pri utvrđivanju mogućih praktičnih prijedloga za prikladni regulatorni okvir kako bi se provele ciljane prilagodbe prava Unije u pogledu usluga izdavanja, čuvanja i servisiranja imovine te trgovanja financijskim instrumentima u okviru DLT-a i njihove namire. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se omogućio razvoj kriptoimovine koja se smatra financijskim instrumentima, kao i razvoj tehnologije distribuiranog zapisa te istodobno zadržala visoka razina zaštite ulagatelja, integriteta tržišta, financijske stabilnosti i transparentnosti te izbjegla regulatorna arbitraža i regulatorni nedostatci, bilo bi korisno uspostaviti pilot-režim za tržišne infrastrukture utemeljene na tehnologiji distribuiranog zapisa radi testiranja takvih tržišnih infrastruktura DLT („pilot-režim”). Pilot-režim trebao bi određenim tržišnim infrastrukturama DLT-a omogućiti privremena izuzeća od određenih konkretnih zahtjeva zakonodavstva Unije o financijskim uslugama koji bi u protivnom mogli spriječili operatere u razvoju rješenja za trgovanje kriptoimovinom koja se smatra financijskim instrumentima i namiru transakcija takvom kriptoimovinom bez slabljenja postojećih zahtjeva ili zaštitnih mjera koji se primjenjuju na tradicionalne tržišne infrastrukture. Tržišne infrastrukture DLT i njihovi operateri trebali bi imati uspostavljene odgovarajuće zaštitne mehanizme povezane s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa kako bi se osigurala učinkovita zaštita ulagatelja, uključujući jasno definirane lance odgovornosti prema klijentima za sve gubitke prouzročene operativnim propustima. Pilot-režim trebao bi također omogućiti europskom nadzornom tijelu (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) uspostavljenom Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (11) (ESMA) i nadležnim tijelima da izvuku pouke iz pilot-režima i da steknu iskustva kad je riječ o prilikama i posebnim rizicima povezanima s kriptoimovinom koja se smatra financijskim instrumentima i njezinim osnovnim tehnologijama. Iskustvo stečeno pilot-režimom trebalo bi pomoći pri utvrđivanju mogućih praktičnih prijedloga za prikladni regulatorni okvir kako bi se provele ciljane prilagodbe prava Unije u pogledu usluga izdavanja, čuvanja i servisiranja imovine te trgovanja financijskim instrumentima u okviru DLT-a i njihove namire.

| (7) | Radi ostvarivanja ciljeva pilot-režima trebalo bi utvrditi novi status za tržišne infrastrukture DLT kako bi se osiguralo da Unija može imati vodeću ulogu u pogledu financijskih instrumenata u tokeniziranom obliku te kako bi se doprinijelo razvoju sekundarnog tržišta za takvu imovinu. Status tržišne infrastrukture DLT trebao bi biti neobvezan i ne bi smio sprečavati infrastrukture financijskih tržišta, kao što su mjesta trgovanja, središnji depozitoriji vrijednosnih papira (CSD-ovi) i središnje druge ugovorne strane, da razviju usluge i aktivnosti trgovanja te usluge i aktivnosti poslije trgovanja za kriptoimovinu koja se smatra financijskim instrumentima ili koja se temelji na tehnologiji distribuiranog zapisa u skladu s postojećim zakonodavstvom Unije o financijskim uslugama. |
| --- | --- |

(7)

Radi ostvarivanja ciljeva pilot-režima trebalo bi utvrditi novi status za tržišne infrastrukture DLT kako bi se osiguralo da Unija može imati vodeću ulogu u pogledu financijskih instrumenata u tokeniziranom obliku te kako bi se doprinijelo razvoju sekundarnog tržišta za takvu imovinu. Status tržišne infrastrukture DLT trebao bi biti neobvezan i ne bi smio sprečavati infrastrukture financijskih tržišta, kao što su mjesta trgovanja, središnji depozitoriji vrijednosnih papira (CSD-ovi) i središnje druge ugovorne strane, da razviju usluge i aktivnosti trgovanja te usluge i aktivnosti poslije trgovanja za kriptoimovinu koja se smatra financijskim instrumentima ili koja se temelji na tehnologiji distribuiranog zapisa u skladu s postojećim zakonodavstvom Unije o financijskim uslugama.

| (8) | Tržišne infrastrukture DLT trebalo bi uvrstiti za trgovanje ili evidentirati financijske instrumente DLT samo u okviru distribuiranog zapisa. Financijski instrumenti DLT trebali bi biti kriptoimovina koja se smatra financijskim instrumentima i koja se izdaje, prenosi i pohranjuje u okviru distribuiranog zapisa. |
| --- | --- |

(8)

Tržišne infrastrukture DLT trebalo bi uvrstiti za trgovanje ili evidentirati financijske instrumente DLT samo u okviru distribuiranog zapisa. Financijski instrumenti DLT trebali bi biti kriptoimovina koja se smatra financijskim instrumentima i koja se izdaje, prenosi i pohranjuje u okviru distribuiranog zapisa.

| (9) | Svrha je zakonodavstva Unije o financijskim uslugama biti neutralno u pogledu upotrebe bilo koje tehnologije u odnosu na neku drug. Stoga treba izbjegavati upućivanja na određenu vrstu tehnologije distribuiranog zapisa. Operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi osigurati da mogu ispuniti sve primjenjive zahtjeve, bez obzira na korištenu tehnologiju. |
| --- | --- |

(9)

Svrha je zakonodavstva Unije o financijskim uslugama biti neutralno u pogledu upotrebe bilo koje tehnologije u odnosu na neku drug. Stoga treba izbjegavati upućivanja na određenu vrstu tehnologije distribuiranog zapisa. Operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi osigurati da mogu ispuniti sve primjenjive zahtjeve, bez obzira na korištenu tehnologiju.

| (10) | Pri primjeni ove Uredbe trebalo bi uzeti u obzir načela tehnološke neutralnosti, proporcionalnosti i jednakih uvjeta te načelo „ista aktivnost, isti rizici, ista pravila” kako bi se osiguralo da sudionici na tržištu imaju regulatorni prostor za inovacije, kako bi se očuvale vrijednosti transparentnosti, pravednosti, stabilnosti, zaštite ulagatelja, odgovornosti i integriteta tržišta te kako bi se osigurala zaštita privatnosti i osobnih podataka zajamčena člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

(10)

Pri primjeni ove Uredbe trebalo bi uzeti u obzir načela tehnološke neutralnosti, proporcionalnosti i jednakih uvjeta te načelo „ista aktivnost, isti rizici, ista pravila” kako bi se osiguralo da sudionici na tržištu imaju regulatorni prostor za inovacije, kako bi se očuvale vrijednosti transparentnosti, pravednosti, stabilnosti, zaštite ulagatelja, odgovornosti i integriteta tržišta te kako bi se osigurala zaštita privatnosti i osobnih podataka zajamčena člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

| (11) | Pristup pilot-režimu ne bi trebao biti ograničen na postojeće operatere, već bi trebao biti otvoren i novim sudionicima. Subjekt koji nema odobrenje za rad na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 ili Direktive 2014/65/EU mogao bi podnijeti zahtjev za izdavanje tog odobrenja na temelju te uredbe ili direktive i, istodobno, za posebno odobrenje na temelju ove Uredbe. U takvim slučajevima nadležno tijelo ne bi smjelo procjenjivati ispunjava li takav subjekt zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 909/2014 ili Direktive 2014/65/EU u pogledu kojih je zatraženo izuzeće na temelju ove Uredbe. Takvi subjekti trebali bi moći upravljati tržišnim infrastrukturama DLT samo u skladu s ovom Uredbom, a njihovo odobrenje za rad trebalo bi opozvati nakon isteka posebnog odobrenja, osim ako subjekti podnesu potpuni zahtjev za odobrenje na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 ili Direktive 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(11)

Pristup pilot-režimu ne bi trebao biti ograničen na postojeće operatere, već bi trebao biti otvoren i novim sudionicima. Subjekt koji nema odobrenje za rad na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 ili Direktive 2014/65/EU mogao bi podnijeti zahtjev za izdavanje tog odobrenja na temelju te uredbe ili direktive i, istodobno, za posebno odobrenje na temelju ove Uredbe. U takvim slučajevima nadležno tijelo ne bi smjelo procjenjivati ispunjava li takav subjekt zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 909/2014 ili Direktive 2014/65/EU u pogledu kojih je zatraženo izuzeće na temelju ove Uredbe. Takvi subjekti trebali bi moći upravljati tržišnim infrastrukturama DLT samo u skladu s ovom Uredbom, a njihovo odobrenje za rad trebalo bi opozvati nakon isteka posebnog odobrenja, osim ako subjekti podnesu potpuni zahtjev za odobrenje na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 ili Direktive 2014/65/EU.

| (12) | Koncept tržišne infrastrukture DLT obuhvaća multilateralne trgovinske platforme DLT (MTP DLT), sustave za namiru DLT (SS DLT) i sustave za trgovanje i namiru DLT (TSS DLT). Tržišne infrastrukture DLT trebale bi moći surađivati s ostalim sudionicima na tržištu radi testiranja inovativnih rješenja koja se temelje na tehnologiji distribuiranog zapisa u raznim segmentima vrijednosnog lanca financijskih usluga. |
| --- | --- |

(12)

Koncept tržišne infrastrukture DLT obuhvaća multilateralne trgovinske platforme DLT (MTP DLT), sustave za namiru DLT (SS DLT) i sustave za trgovanje i namiru DLT (TSS DLT). Tržišne infrastrukture DLT trebale bi moći surađivati s ostalim sudionicima na tržištu radi testiranja inovativnih rješenja koja se temelje na tehnologiji distribuiranog zapisa u raznim segmentima vrijednosnog lanca financijskih usluga.

| (13) | MTP DLT trebao bi biti multilateralna trgovinska platforma kojom upravlja investicijsko društvo ili tržišni operater koji ima odobrenje za rad na temelju Direktive 2014/65/EU i koji je dobio posebno odobrenje na temelju ove Uredbe. Kreditnoj instituciji koja ima odobrenje za rad na temelju Direktive 2013/36/EU, koja pruža investicijske usluge ili provodi investicijske aktivnosti, trebalo bi biti dopušteno upravljati MTP-om DLT samo kada ima odobrenje za rad kao investicijsko društvo ili tržišni operater na temelju Direktive 2014/65/EU. Na MTP DLT i njegove operatere trebali bi se primjenjivati svi zahtjevi koji se primjenjuju na multilateralne trgovinske platforme i njihove operatere na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (12), Direktive 2014/65/EU ili bilo kojeg drugog primjenjivog zakonodavstva Unije o financijskim uslugama, osim za zahtjeve u pogledu kojih je nadležno tijelo dodijelilo izuzeće u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(13)

MTP DLT trebao bi biti multilateralna trgovinska platforma kojom upravlja investicijsko društvo ili tržišni operater koji ima odobrenje za rad na temelju Direktive 2014/65/EU i koji je dobio posebno odobrenje na temelju ove Uredbe. Kreditnoj instituciji koja ima odobrenje za rad na temelju Direktive 2013/36/EU, koja pruža investicijske usluge ili provodi investicijske aktivnosti, trebalo bi biti dopušteno upravljati MTP-om DLT samo kada ima odobrenje za rad kao investicijsko društvo ili tržišni operater na temelju Direktive 2014/65/EU. Na MTP DLT i njegove operatere trebali bi se primjenjivati svi zahtjevi koji se primjenjuju na multilateralne trgovinske platforme i njihove operatere na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (12), Direktive 2014/65/EU ili bilo kojeg drugog primjenjivog zakonodavstva Unije o financijskim uslugama, osim za zahtjeve u pogledu kojih je nadležno tijelo dodijelilo izuzeće u skladu s ovom Uredbom.

| (14) | Upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa kojom se sve transakcije evidentiraju u distribuiranom zapisu može se ubrzati i kombinirati trgovanje i namiru na način da se odvijaju gotovo u stvarnom vremenu te se može omogućiti kombiniranje usluge i aktivnosti trgovanja te usluge i aktivnosti poslije trgovanja. Međutim, kombinacija aktivnosti trgovanja i aktivnosti poslije trgovanja u okviru jednog subjekta nije predviđena postojećim pravilima, bez obzira na tehnologiju koja se upotrebljava, zbog izbora politika povezanih sa specijalizacijom rizika i razdvajanja radi poticanja tržišnog natjecanja. Pilot-režim ne bi trebao biti presedan za opravdavanje temeljite reforme razdvajanja aktivnosti trgovanja i aktivnosti poslije trgovanja ni krajolika infrastruktura financijskog tržišta. Međutim, s obzirom na moguće koristi tehnologije distribuiranog zapisa u pogledu kombiniranja trgovanja i namire opravdano je u pilot-režimu predvidjeti namjensku tržišnu infrastrukturu DLT, odnosno TSS DLT, u okviru koje se kombiniraju aktivnosti koje obično provode multilateralne trgovinske platforme i sustavi za namiru vrijednosnih papira. |
| --- | --- |

(14)

Upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa kojom se sve transakcije evidentiraju u distribuiranom zapisu može se ubrzati i kombinirati trgovanje i namiru na način da se odvijaju gotovo u stvarnom vremenu te se može omogućiti kombiniranje usluge i aktivnosti trgovanja te usluge i aktivnosti poslije trgovanja. Međutim, kombinacija aktivnosti trgovanja i aktivnosti poslije trgovanja u okviru jednog subjekta nije predviđena postojećim pravilima, bez obzira na tehnologiju koja se upotrebljava, zbog izbora politika povezanih sa specijalizacijom rizika i razdvajanja radi poticanja tržišnog natjecanja. Pilot-režim ne bi trebao biti presedan za opravdavanje temeljite reforme razdvajanja aktivnosti trgovanja i aktivnosti poslije trgovanja ni krajolika infrastruktura financijskog tržišta. Međutim, s obzirom na moguće koristi tehnologije distribuiranog zapisa u pogledu kombiniranja trgovanja i namire opravdano je u pilot-režimu predvidjeti namjensku tržišnu infrastrukturu DLT, odnosno TSS DLT, u okviru koje se kombiniraju aktivnosti koje obično provode multilateralne trgovinske platforme i sustavi za namiru vrijednosnih papira.

| (15) | TSS DLT trebao bi biti MTP DLT koji kombinira usluge koje pružaju MTP DLT i SS DLT te bi njime trebalo upravljati investicijsko društvo ili tržišni operater koji su dobili posebno odobrenje za upravljanje TSS-om DLT na temelju ove Uredbe, ili bi trebao biti SS DLT koji kombinira usluge koje pružaju MTP DLT i SS DLT te bi njime trebao upravljati CSD koji je dobio posebno odobrenje za upravljanje TSS-om DLT na temelju ove Uredbe. Kreditnoj instituciji koja ima odobrenje za rad na temelju Direktive 2013/36/EU, koja pruža investicijske usluge ili provodi investicijske aktivnosti, trebalo bi biti dopušteno upravljati TSS-om DLT samo kada ima odobrenje za rad kao investicijsko društvo ili tržišni operater na temelju Direktive 2014/65/EU. Investicijsko društvo ili tržišni operater koji upravljaju TSS-om DLT trebali bi podlijegati zahtjevima koji se primjenjuju na MTP DLT, a CSD koji upravlja TSS-om DLT trebao bi podlijegati zahtjevima koji se primjenjuju na SS DLT. Budući da bi TSS DLT investicijskom društvu ili tržišnom operateru omogućio i pružanje usluga namire, a CSD-u i pružanje usluga trgovanja, nužno je da investicijska društva ili tržišni operateri poštuju i zahtjeve koji se primjenjuju na SS DLT, a CSD-ovi i one zahtjeve koji se primjenjuju na MTP DLT. Budući da CSD-ovi pri pružanju investicijskih usluga ili obavljanju aktivnosti u skladu s Uredbom (EU) br. 909/2014 ne podliježu određenim zahtjevima u pogledu odobrenja za rad i određenim organizacijskim zahtjevima na temelju Direktive 2014/65/EU, primjereno je primijeniti sličan pristup u pilot-režimu za investicijska društva i za tržišne operatere te za CSD-ove koji upravljaju TSS-om DLT. Stoga bi investicijsko društvo ili tržišnog operatera koji upravlja TSS-om DLT trebalo izuzeti iz ograničenog skupa zahtjeva u pogledu odobrenja za rad i organizacijskih zahtjeva na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 jer će investicijsko društvo ili tržišni operater morati ispunjavati zahtjeve u pogledu odobrenja za rad i organizacijske zahtjeve na temelju Direktive 2014/65/EU. S druge strane, CSD koji upravlja TSS-om DLT trebao bi biti izuzet iz ograničenog skupa zahtjeva u pogledu odobrenja za rad i organizacijskih zahtjeva u skladu s Direktivom 2014/65/EU jer će CSD morati poštovati zahtjeve u pogledu odobrenja za rad i organizacijske zahtjeve na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014. Takva izuzeća trebala bi biti privremena i ne bi se trebala primjenjivati na tržišnu infrastrukturu DLT koja posluje izvan pilot-režima. ESMA bi trebala moći procijeniti tehničke standarde za vođenje evidencije i operativne rizike donesene na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 kako bi se osiguralo da se razmjerno primjenjuju na investicijska društva ili tržišne operatere koji upravljaju TSS-om DLT. |
| --- | --- |

(15)

TSS DLT trebao bi biti MTP DLT koji kombinira usluge koje pružaju MTP DLT i SS DLT te bi njime trebalo upravljati investicijsko društvo ili tržišni operater koji su dobili posebno odobrenje za upravljanje TSS-om DLT na temelju ove Uredbe, ili bi trebao biti SS DLT koji kombinira usluge koje pružaju MTP DLT i SS DLT te bi njime trebao upravljati CSD koji je dobio posebno odobrenje za upravljanje TSS-om DLT na temelju ove Uredbe. Kreditnoj instituciji koja ima odobrenje za rad na temelju Direktive 2013/36/EU, koja pruža investicijske usluge ili provodi investicijske aktivnosti, trebalo bi biti dopušteno upravljati TSS-om DLT samo kada ima odobrenje za rad kao investicijsko društvo ili tržišni operater na temelju Direktive 2014/65/EU. Investicijsko društvo ili tržišni operater koji upravljaju TSS-om DLT trebali bi podlijegati zahtjevima koji se primjenjuju na MTP DLT, a CSD koji upravlja TSS-om DLT trebao bi podlijegati zahtjevima koji se primjenjuju na SS DLT. Budući da bi TSS DLT investicijskom društvu ili tržišnom operateru omogućio i pružanje usluga namire, a CSD-u i pružanje usluga trgovanja, nužno je da investicijska društva ili tržišni operateri poštuju i zahtjeve koji se primjenjuju na SS DLT, a CSD-ovi i one zahtjeve koji se primjenjuju na MTP DLT. Budući da CSD-ovi pri pružanju investicijskih usluga ili obavljanju aktivnosti u skladu s Uredbom (EU) br. 909/2014 ne podliježu određenim zahtjevima u pogledu odobrenja za rad i određenim organizacijskim zahtjevima na temelju Direktive 2014/65/EU, primjereno je primijeniti sličan pristup u pilot-režimu za investicijska društva i za tržišne operatere te za CSD-ove koji upravljaju TSS-om DLT. Stoga bi investicijsko društvo ili tržišnog operatera koji upravlja TSS-om DLT trebalo izuzeti iz ograničenog skupa zahtjeva u pogledu odobrenja za rad i organizacijskih zahtjeva na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 jer će investicijsko društvo ili tržišni operater morati ispunjavati zahtjeve u pogledu odobrenja za rad i organizacijske zahtjeve na temelju Direktive 2014/65/EU. S druge strane, CSD koji upravlja TSS-om DLT trebao bi biti izuzet iz ograničenog skupa zahtjeva u pogledu odobrenja za rad i organizacijskih zahtjeva u skladu s Direktivom 2014/65/EU jer će CSD morati poštovati zahtjeve u pogledu odobrenja za rad i organizacijske zahtjeve na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014. Takva izuzeća trebala bi biti privremena i ne bi se trebala primjenjivati na tržišnu infrastrukturu DLT koja posluje izvan pilot-režima. ESMA bi trebala moći procijeniti tehničke standarde za vođenje evidencije i operativne rizike donesene na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 kako bi se osiguralo da se razmjerno primjenjuju na investicijska društva ili tržišne operatere koji upravljaju TSS-om DLT.

| (16) | Operateri TSS-ova DLT trebali bi moći zatražiti ista izuzeća koja su na raspolaganju operaterima MTP-ova DLT i SS-ova DLT pod uvjetom da poštuju uvjete povezane s izuzećima i s kompenzacijskim mjerama koje su odredila nadležna tijela. Na izuzeća dostupna TSS-ovima DLT te uvjete povezane s tim izuzećima i na kompenzacijske mjere trebala bi se primjenjivati slična razmatranja onima koja se primjenjuju na MTP-ove DLT i SS-ove DLT. |
| --- | --- |

(16)

Operateri TSS-ova DLT trebali bi moći zatražiti ista izuzeća koja su na raspolaganju operaterima MTP-ova DLT i SS-ova DLT pod uvjetom da poštuju uvjete povezane s izuzećima i s kompenzacijskim mjerama koje su odredila nadležna tijela. Na izuzeća dostupna TSS-ovima DLT te uvjete povezane s tim izuzećima i na kompenzacijske mjere trebala bi se primjenjivati slična razmatranja onima koja se primjenjuju na MTP-ove DLT i SS-ove DLT.

| (17) | Kako bi se osigurala dodatna fleksibilnost pri primjeni određenih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 909/2014 na investicijska društva ili tržišne operatere koji upravljaju TSS-om DLT, te pritom osigurali jednaki uvjeti za CSD-ove koji pružaju usluge namire u okviru pilot-režima, određena izuzeća od zahtjeva te uredbe u pogledu mjera za sprečavanje i rješavanje neuspjelih namira, zahtjeva za sudjelovanje i transparentnost te zahtjeva za upotrebom određenih komunikacijskih postupaka sa sudionicima i ostalim tržišnim infrastrukturama trebala bi biti dostupna CSD-ovima koji upravljaju SS-om DLT ili TSS-om DLT te investicijskim društvima ili tržišnim operaterima koji upravljaju TSS-om DLT. Ta bi izuzeća trebala podlijegati uvjetima koji su povezani s njima, uključujući određene minimalne zahtjeve, te kompenzacijskim mjerama koje je odredilo nadležno tijelo a kako bi se ispunili ciljevi odredaba Uredbe (EU) br. 909/2014 u pogledu kojih se traži izuzeće ili kako bi se očuvala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnost. Operater TSS-a DLT trebao bi dokazati da je zatraženo izuzeće razmjerno i opravdano upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se osigurala dodatna fleksibilnost pri primjeni određenih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 909/2014 na investicijska društva ili tržišne operatere koji upravljaju TSS-om DLT, te pritom osigurali jednaki uvjeti za CSD-ove koji pružaju usluge namire u okviru pilot-režima, određena izuzeća od zahtjeva te uredbe u pogledu mjera za sprečavanje i rješavanje neuspjelih namira, zahtjeva za sudjelovanje i transparentnost te zahtjeva za upotrebom određenih komunikacijskih postupaka sa sudionicima i ostalim tržišnim infrastrukturama trebala bi biti dostupna CSD-ovima koji upravljaju SS-om DLT ili TSS-om DLT te investicijskim društvima ili tržišnim operaterima koji upravljaju TSS-om DLT. Ta bi izuzeća trebala podlijegati uvjetima koji su povezani s njima, uključujući određene minimalne zahtjeve, te kompenzacijskim mjerama koje je odredilo nadležno tijelo a kako bi se ispunili ciljevi odredaba Uredbe (EU) br. 909/2014 u pogledu kojih se traži izuzeće ili kako bi se očuvala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnost. Operater TSS-a DLT trebao bi dokazati da je zatraženo izuzeće razmjerno i opravdano upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa.

| (18) | SS DLT trebao bi biti sustav za namiru kojim upravlja CSD s odobrenjem za rad na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 koji je dobio posebno odobrenje za upravljanjem SS-om DLT na temelju ove Uredbe. SS DLT i CSD koji njime upravlja trebao bi podlijegati svim relevantnim zahtjevima na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 i svom ostalom primjenjivom zakonodavstvu Unije o financijskim uslugama, osim zahtjevima u pogledu kojih je odobreno izuzeće u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(18)

SS DLT trebao bi biti sustav za namiru kojim upravlja CSD s odobrenjem za rad na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 koji je dobio posebno odobrenje za upravljanjem SS-om DLT na temelju ove Uredbe. SS DLT i CSD koji njime upravlja trebao bi podlijegati svim relevantnim zahtjevima na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 i svom ostalom primjenjivom zakonodavstvu Unije o financijskim uslugama, osim zahtjevima u pogledu kojih je odobreno izuzeće u skladu s ovom Uredbom.

| (19) | Ako ESB i nacionalne središnje banke ili druge institucije kojima upravljaju države članice i koje obavljaju slične funkcije, ili druga javna tijela zadužena za upravljanje javnim dugom u Uniji ili uključena u upravljanje, upravljaju SS-om DLT, ne bi smjeli biti obvezni tražiti posebno odobrenje od nadležnog tijela da bi dobili izuzeće na temelju ove Uredbe jer takvi subjekti ne trebaju izvješćivati nadležna tijela niti trebaju biti usklađeni s njihovim nalozima te podliježu ograničenom skupu zahtjeva na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014. |
| --- | --- |

(19)

Ako ESB i nacionalne središnje banke ili druge institucije kojima upravljaju države članice i koje obavljaju slične funkcije, ili druga javna tijela zadužena za upravljanje javnim dugom u Uniji ili uključena u upravljanje, upravljaju SS-om DLT, ne bi smjeli biti obvezni tražiti posebno odobrenje od nadležnog tijela da bi dobili izuzeće na temelju ove Uredbe jer takvi subjekti ne trebaju izvješćivati nadležna tijela niti trebaju biti usklađeni s njihovim nalozima te podliježu ograničenom skupu zahtjeva na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014.

| (20) | Stvaranje pilot-režima ne bi trebalo dovesti u pitanje zadaće i odgovornosti ESB-a ni nacionalnih središnjih banaka u Europskom sustavu središnjih banaka utvrđenom u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Protokolu br. 4 o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, kako bi se promicalo neometano funkcioniranje platnih sustava te osigurali učinkoviti i pouzdani klirinški i platni sustavi unutar Unije i s trećim zemljama. |
| --- | --- |

(20)

Stvaranje pilot-režima ne bi trebalo dovesti u pitanje zadaće i odgovornosti ESB-a ni nacionalnih središnjih banaka u Europskom sustavu središnjih banaka utvrđenom u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Protokolu br. 4 o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, kako bi se promicalo neometano funkcioniranje platnih sustava te osigurali učinkoviti i pouzdani klirinški i platni sustavi unutar Unije i s trećim zemljama.

| (21) | Dodjela nadzornih odgovornosti predviđena ovom Uredbom opravdana je posebnim značajkama i rizicima pilot-režima. Stoga nadzornu strukturu pilot-režima ne bi trebalo smatrati presedanom ni za jedan budući zakonodavni akt Unije o financijskim uslugama. |
| --- | --- |

(21)

Dodjela nadzornih odgovornosti predviđena ovom Uredbom opravdana je posebnim značajkama i rizicima pilot-režima. Stoga nadzornu strukturu pilot-režima ne bi trebalo smatrati presedanom ni za jedan budući zakonodavni akt Unije o financijskim uslugama.

| (22) | Operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi biti odgovorni u slučaju gubitka sredstava, kolaterala ili financijskog instrumenta DLT. Odgovornost operatera tržišne infrastrukture DLT trebala bi biti ograničena na tržišnu vrijednost izgubljene imovine kakva je bila u trenutku kada je došlo do gubitka. Operater tržišne infrastrukture DLT ne bi smio biti odgovoran za događaje koji se ne mogu pripisati operateru, a osobito za one događaje za koje operater dokaže da su se dogodili neovisno o njegovu poslovanju, uključujući probleme koji proizlaze iz nekog vanjskog događaja koji je izvan njegove razumne kontrole. |
| --- | --- |

(22)

Operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi biti odgovorni u slučaju gubitka sredstava, kolaterala ili financijskog instrumenta DLT. Odgovornost operatera tržišne infrastrukture DLT trebala bi biti ograničena na tržišnu vrijednost izgubljene imovine kakva je bila u trenutku kada je došlo do gubitka. Operater tržišne infrastrukture DLT ne bi smio biti odgovoran za događaje koji se ne mogu pripisati operateru, a osobito za one događaje za koje operater dokaže da su se dogodili neovisno o njegovu poslovanju, uključujući probleme koji proizlaze iz nekog vanjskog događaja koji je izvan njegove razumne kontrole.

| (23) | Kako bi se omogućile inovacije i eksperimentiranje u dobrom regulatornom okružju uz istodobno očuvanje zaštite ulagatelja, integriteta tržišta i financijske stabilnosti, vrste financijskih instrumenata uvrštenih za trgovanje ili evidentiranih u tržišnoj infrastrukturi DLT trebale bi biti ograničene na dionice, obveznice i udjele u subjektima za zajednička ulaganja na koje se primjenjuje izuzeće samo za izvršenje na temelju Direktive 2014/65/EU. Ovom bi se Uredbom trebali utvrditi vrijednosni pragovi koji bi se u određenim situacijama mogli sniziti. Konkretno, radi izbjegavanja nastanka bilo kakvog rizika za financijsku stabilnost ukupna tržišna vrijednost financijskih instrumenata DLT uvrštenih za trgovanje ili evidentiranih u tržišnoj infrastrukturi DLT trebala bi biti ograničena. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se omogućile inovacije i eksperimentiranje u dobrom regulatornom okružju uz istodobno očuvanje zaštite ulagatelja, integriteta tržišta i financijske stabilnosti, vrste financijskih instrumenata uvrštenih za trgovanje ili evidentiranih u tržišnoj infrastrukturi DLT trebale bi biti ograničene na dionice, obveznice i udjele u subjektima za zajednička ulaganja na koje se primjenjuje izuzeće samo za izvršenje na temelju Direktive 2014/65/EU. Ovom bi se Uredbom trebali utvrditi vrijednosni pragovi koji bi se u određenim situacijama mogli sniziti. Konkretno, radi izbjegavanja nastanka bilo kakvog rizika za financijsku stabilnost ukupna tržišna vrijednost financijskih instrumenata DLT uvrštenih za trgovanje ili evidentiranih u tržišnoj infrastrukturi DLT trebala bi biti ograničena.

| (24) | Kako bi se napredovalo prema jednakim uvjetima za financijske instrumente uvrštene za trgovanje na tradicionalnim mjestima trgovanja u smislu Direktive 2014/65/EU i osigurala visoka razina zaštite ulagatelja, integriteta tržišta i financijske stabilnosti, financijski instrumenti DLT uvršteni za trgovanje na MTP-u DLT ili na TSS-u DLT trebali bi podlijegati odredbama Uredbe (EU) br. 596/2014 kojima se zabranjuje zlouporaba tržišta. |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se napredovalo prema jednakim uvjetima za financijske instrumente uvrštene za trgovanje na tradicionalnim mjestima trgovanja u smislu Direktive 2014/65/EU i osigurala visoka razina zaštite ulagatelja, integriteta tržišta i financijske stabilnosti, financijski instrumenti DLT uvršteni za trgovanje na MTP-u DLT ili na TSS-u DLT trebali bi podlijegati odredbama Uredbe (EU) br. 596/2014 kojima se zabranjuje zlouporaba tržišta.

| (25) | Nadležnim tijelima trebalo bi biti dopušteno da operateru MTP-a DLT na njegov zahtjev dodijele jedno privremeno izuzeće ili više njih ako on ispunjava uvjete povezane s tim izuzećima te dodatne zahtjeve utvrđene ovom Uredbom kako bi se odgovorilo na nove oblike rizika koji nastaju upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa. Operater MTP-a DLT trebao bi postupati i u skladu sa svim kompenzacijskim mjerama koje odredi nadležno tijelo kako bi se ostvarili ciljevi odredbe za koju je zatraženo izuzeće ili kako bi se očuvala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnost. |
| --- | --- |

(25)

Nadležnim tijelima trebalo bi biti dopušteno da operateru MTP-a DLT na njegov zahtjev dodijele jedno privremeno izuzeće ili više njih ako on ispunjava uvjete povezane s tim izuzećima te dodatne zahtjeve utvrđene ovom Uredbom kako bi se odgovorilo na nove oblike rizika koji nastaju upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa. Operater MTP-a DLT trebao bi postupati i u skladu sa svim kompenzacijskim mjerama koje odredi nadležno tijelo kako bi se ostvarili ciljevi odredbe za koju je zatraženo izuzeće ili kako bi se očuvala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnost.

| (26) | Nadležnim tijelima trebalo bi biti dopušteno da operateru MTP-a DLT na njegov zahtjev dodijele izuzeće od obveze posredovanja na temelju Direktive 2014/65/EU. Tradicionalnim multilateralnim trgovinskim platformama trenutačno je dopušteno da primaju kao članove ili sudionike samo investicijska društva, kreditne institucije i druge osobe koje imaju dovoljnu razinu sposobnosti za trgovanje i osposobljenosti te koje imaju odgovarajuće organizacijske aranžmane i resurse. S druge strane, brojne platforme za trgovanje kriptoimovinom nude pristup bez posrednika i izravan pristup malim ulagateljima. U skladu s tim, jedna od mogućih regulatornih prepreka razvoju multilateralnih trgovinskih platformi za financijske instrumente DLT mogla bi biti obveza posredovanja utvrđena Direktivom 2014/65/EU. Nadležnom tijelu trebalo bi stoga biti dopušteno da operateru MTP-a DLT dodijeli privremeno izuzeće od te obveze posredovanja kako bi se malim ulagateljima omogućio izravan pristup te kako bi im se omogućilo trgovanje za vlastiti račun, pod uvjetom da su uspostavljene odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu zaštite ulagatelja, da takvi mali ulagatelji ispunjavaju određene uvjete te da takav operater poštuje sve moguće dodatne mjere za zaštitu ulagatelja koje odredi nadležno tijelo. Male ulagatelje koji imaju izravan pristup MTP-u DLT kao članovi ili sudionici na temelju izuzeća od obveze posredovanja ne bi trebalo smatrati investicijskim društvima u smislu Direktive 2014/65/EU samo zato što su članovi ili sudionici MTP-a DLT. |
| --- | --- |

(26)

Nadležnim tijelima trebalo bi biti dopušteno da operateru MTP-a DLT na njegov zahtjev dodijele izuzeće od obveze posredovanja na temelju Direktive 2014/65/EU. Tradicionalnim multilateralnim trgovinskim platformama trenutačno je dopušteno da primaju kao članove ili sudionike samo investicijska društva, kreditne institucije i druge osobe koje imaju dovoljnu razinu sposobnosti za trgovanje i osposobljenosti te koje imaju odgovarajuće organizacijske aranžmane i resurse. S druge strane, brojne platforme za trgovanje kriptoimovinom nude pristup bez posrednika i izravan pristup malim ulagateljima. U skladu s tim, jedna od mogućih regulatornih prepreka razvoju multilateralnih trgovinskih platformi za financijske instrumente DLT mogla bi biti obveza posredovanja utvrđena Direktivom 2014/65/EU. Nadležnom tijelu trebalo bi stoga biti dopušteno da operateru MTP-a DLT dodijeli privremeno izuzeće od te obveze posredovanja kako bi se malim ulagateljima omogućio izravan pristup te kako bi im se omogućilo trgovanje za vlastiti račun, pod uvjetom da su uspostavljene odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu zaštite ulagatelja, da takvi mali ulagatelji ispunjavaju određene uvjete te da takav operater poštuje sve moguće dodatne mjere za zaštitu ulagatelja koje odredi nadležno tijelo. Male ulagatelje koji imaju izravan pristup MTP-u DLT kao članovi ili sudionici na temelju izuzeća od obveze posredovanja ne bi trebalo smatrati investicijskim društvima u smislu Direktive 2014/65/EU samo zato što su članovi ili sudionici MTP-a DLT.

| (27) | Nadležnim tijelima trebalo bi biti dopušteno da operaterima MTP-a DLT dodijele izuzeće od zahtjeva za izvješćivanje o transakcijama na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014, pod uvjetom da MTP DLT ispunjava određene uvjete. |
| --- | --- |

(27)

Nadležnim tijelima trebalo bi biti dopušteno da operaterima MTP-a DLT dodijele izuzeće od zahtjeva za izvješćivanje o transakcijama na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014, pod uvjetom da MTP DLT ispunjava određene uvjete.

| (28) | Da bi operater MTP-a DLT na temelju ove Uredbom bio prihvatljiv za izuzeće, trebao bi dokazati da je zatraženo izuzeće razmjerno i ograničeno na upotrebu tehnologije distribuiranog zapisa kako je to opisano u njegovu poslovnom planu te da je zatraženo izuzeće ograničeno na MTP DLT i da njime nije obuhvaćena nijedna druga multilateralna trgovinska platforma kojom upravlja isto investicijsko društvo ili tržišni operater. |
| --- | --- |

(28)

Da bi operater MTP-a DLT na temelju ove Uredbom bio prihvatljiv za izuzeće, trebao bi dokazati da je zatraženo izuzeće razmjerno i ograničeno na upotrebu tehnologije distribuiranog zapisa kako je to opisano u njegovu poslovnom planu te da je zatraženo izuzeće ograničeno na MTP DLT i da njime nije obuhvaćena nijedna druga multilateralna trgovinska platforma kojom upravlja isto investicijsko društvo ili tržišni operater.

| (29) | Nadležnim tijelima trebalo bi biti dopušteno, na zahtjev CSD-a koji upravlja SS-om DLT, dodijeliti jedno privremeno izuzeće ili više njih ako ispunjava uvjete povezane s tim izuzećima kao i dodatne zahtjeve utvrđene ovom Uredbom kako bi se odgovorilo na nove oblike rizika koji nastaju upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa. CSD koji upravlja SS-om DLT trebao bi postupati i u skladu sa svim kompenzacijskim mjerama koje zahtijeva nadležno tijelo kako bi se ostvarili ciljevi odredbe za koju je zatraženo izuzeće ili kako bi se očuvala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnost. |
| --- | --- |

(29)

Nadležnim tijelima trebalo bi biti dopušteno, na zahtjev CSD-a koji upravlja SS-om DLT, dodijeliti jedno privremeno izuzeće ili više njih ako ispunjava uvjete povezane s tim izuzećima kao i dodatne zahtjeve utvrđene ovom Uredbom kako bi se odgovorilo na nove oblike rizika koji nastaju upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa. CSD koji upravlja SS-om DLT trebao bi postupati i u skladu sa svim kompenzacijskim mjerama koje zahtijeva nadležno tijelo kako bi se ostvarili ciljevi odredbe za koju je zatraženo izuzeće ili kako bi se očuvala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnost.

| (30) | Trebalo bi biti dopušteno izuzeti CSD-ove koji upravljaju SS-om DLT od određenih odredaba Uredbe (EU) br. 909/2014 koje bi mogle biti regulatorna prepreka razvoju SS-ova DLT. Izuzeća bi, na primjer, trebala biti moguća u mjeri u kojoj se pravila te uredbe koja su primjenjiva na CSD-ove, a koja upućuju na pojmove „nematerijalizirani oblik”, „račun vrijednosnih papira” ili „nalozi za prijenos”, ne primjenjuju na CSD-ove koji upravljaju SS-om DLT, uz izuzetak zahtjeva za poveznice CSD-a koji bi se trebali primjenjivati mutatis mutandis. U odnosu na pojam „račun vrijednosnih papira”, izuzeće bi obuhvaćalo i pravila o evidentiranju vrijednosnih papira, integritetu izdanja i odvajanju računa. Budući da CSD-ovi upravljaju sustavima za namiru vrijednosnih papira odobravanjem i terećenjem računa vrijednosnih papira svojih sudionika, računi vrijednosnih papira s dvostrukim ili višestrukim knjigovodstvom ne moraju uvijek biti izvedivi u SS-u DLT. Zbog toga bi izuzeće od pravila Uredbe (EU) br. 909/2014 koja se odnose na pojam „nematerijalizirani oblik” trebalo biti moguće i za CSD koji upravlja SS-om DLT ako je takvo izuzeće potrebno za omogućavanje evidentiranja financijskih instrumenata DLT u okviru distribuiranog zapisa. Međutim, CSD koji upravlja SS-om DLT i dalje bi trebao osiguravati integritet izdanja financijskih instrumenata DLT u okviru distribuiranog zapisa i odvajanje financijskih instrumenata DLT koji pripadaju različitim sudionicima. |
| --- | --- |

(30)

Trebalo bi biti dopušteno izuzeti CSD-ove koji upravljaju SS-om DLT od određenih odredaba Uredbe (EU) br. 909/2014 koje bi mogle biti regulatorna prepreka razvoju SS-ova DLT. Izuzeća bi, na primjer, trebala biti moguća u mjeri u kojoj se pravila te uredbe koja su primjenjiva na CSD-ove, a koja upućuju na pojmove „nematerijalizirani oblik”, „račun vrijednosnih papira” ili „nalozi za prijenos”, ne primjenjuju na CSD-ove koji upravljaju SS-om DLT, uz izuzetak zahtjeva za poveznice CSD-a koji bi se trebali primjenjivati mutatis mutandis. U odnosu na pojam „račun vrijednosnih papira”, izuzeće bi obuhvaćalo i pravila o evidentiranju vrijednosnih papira, integritetu izdanja i odvajanju računa. Budući da CSD-ovi upravljaju sustavima za namiru vrijednosnih papira odobravanjem i terećenjem računa vrijednosnih papira svojih sudionika, računi vrijednosnih papira s dvostrukim ili višestrukim knjigovodstvom ne moraju uvijek biti izvedivi u SS-u DLT. Zbog toga bi izuzeće od pravila Uredbe (EU) br. 909/2014 koja se odnose na pojam „nematerijalizirani oblik” trebalo biti moguće i za CSD koji upravlja SS-om DLT ako je takvo izuzeće potrebno za omogućavanje evidentiranja financijskih instrumenata DLT u okviru distribuiranog zapisa. Međutim, CSD koji upravlja SS-om DLT i dalje bi trebao osiguravati integritet izdanja financijskih instrumenata DLT u okviru distribuiranog zapisa i odvajanje financijskih instrumenata DLT koji pripadaju različitim sudionicima.

| (31) | CSD koji upravlja SS-om DLT trebao bi uvijek podlijegati odredbama Uredbe (EU) br. 909/2014, u skladu s kojom CSD koji izdvaja usluge ili aktivnosti trećoj strani ostaje u potpunosti odgovoran za ispunjavanje svih svojih obveza na temelju te uredbe i dužan je osigurati da nijedno izdvajanje djelatnosti ne dovede do delegiranja njegovih odgovornosti. Uredbom (EU) br. 909/2014 dopušteno je samo CSD-ovima koji upravljaju SS-om DLT izdvojiti osnovnu uslugu ili aktivnost samo nakon što dobije odobrenje nadležnog tijela. CSD koji upravlja SS-om DLT trebao bi stoga moći zatražiti izuzeće od tog zahtjeva za odobrenje ako dokaže da zahtjev nije u skladu s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa kako je predviđeno njegovim poslovnim planom. Delegiranje zadaća koje se odnose na rad SS-a DLT ili upotrebu tehnologije distribuiranog zapisa za izvršenje namire ne bi se trebalo smatrati izdvajanjem u smislu Uredbe (EU) br. 909/2014. |
| --- | --- |

(31)

CSD koji upravlja SS-om DLT trebao bi uvijek podlijegati odredbama Uredbe (EU) br. 909/2014, u skladu s kojom CSD koji izdvaja usluge ili aktivnosti trećoj strani ostaje u potpunosti odgovoran za ispunjavanje svih svojih obveza na temelju te uredbe i dužan je osigurati da nijedno izdvajanje djelatnosti ne dovede do delegiranja njegovih odgovornosti. Uredbom (EU) br. 909/2014 dopušteno je samo CSD-ovima koji upravljaju SS-om DLT izdvojiti osnovnu uslugu ili aktivnost samo nakon što dobije odobrenje nadležnog tijela. CSD koji upravlja SS-om DLT trebao bi stoga moći zatražiti izuzeće od tog zahtjeva za odobrenje ako dokaže da zahtjev nije u skladu s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa kako je predviđeno njegovim poslovnim planom. Delegiranje zadaća koje se odnose na rad SS-a DLT ili upotrebu tehnologije distribuiranog zapisa za izvršenje namire ne bi se trebalo smatrati izdvajanjem u smislu Uredbe (EU) br. 909/2014.

| (32) | Obveza posredovanja preko kreditne institucije ili investicijskog društva radi sprečavanja izravnog pristupa malih ulagatelja sustavima za namiru i isporuku kojima upravlja CSD mogla bi stvoriti regulatornu prepreku razvoju alternativnih modela namire utemeljenih na tehnologiji distribuiranog zapisa koja malim ulagateljima omogućuje izravan pristup. Stoga bi CSD-ovima koji upravljaju SS-om DLT trebalo dopustiti izuzeće u smislu da se smatra da pojam „sudionik” iz Direktive 98/26/EZ uključuje, pod određenim uvjetima, i druge osobe pored onih na koje se upućuje u toj direktivi. Kad traži izuzeće od obveze posredovanja iz Uredbe (EU) br. 909/2014, CSD koji upravlja SS-om DLT trebao bi osigurati da osobe koje će biti prihvaćene kao sudionici ispunjavaju određene uvjete. CSD koji upravlja SS-om DLT trebao bi osigurati da njegovi sudionici imaju dovoljnu razinu sposobnosti, osposobljenosti, iskustva i znanja o aktivnostima poslije trgovanja i funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa. |
| --- | --- |

(32)

Obveza posredovanja preko kreditne institucije ili investicijskog društva radi sprečavanja izravnog pristupa malih ulagatelja sustavima za namiru i isporuku kojima upravlja CSD mogla bi stvoriti regulatornu prepreku razvoju alternativnih modela namire utemeljenih na tehnologiji distribuiranog zapisa koja malim ulagateljima omogućuje izravan pristup. Stoga bi CSD-ovima koji upravljaju SS-om DLT trebalo dopustiti izuzeće u smislu da se smatra da pojam „sudionik” iz Direktive 98/26/EZ uključuje, pod određenim uvjetima, i druge osobe pored onih na koje se upućuje u toj direktivi. Kad traži izuzeće od obveze posredovanja iz Uredbe (EU) br. 909/2014, CSD koji upravlja SS-om DLT trebao bi osigurati da osobe koje će biti prihvaćene kao sudionici ispunjavaju određene uvjete. CSD koji upravlja SS-om DLT trebao bi osigurati da njegovi sudionici imaju dovoljnu razinu sposobnosti, osposobljenosti, iskustva i znanja o aktivnostima poslije trgovanja i funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa.

| (33) | Subjekti koji su prihvatljivi za sudjelovanje u CSD-u na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 odgovaraju subjektima koji su prihvatljivi za sudjelovanje u sustavu za namiru vrijednosnih papira koji je imenovan i objavljen na temelju Direktive 98/26/EZ jer se Uredbom (EU) br. 909/2014 zahtijeva da se sustavi za namiru vrijednosnih papira kojima upravljaju CSD-ovi imenuju i objave na temelju Direktive 98/26/EZ. U skladu s tim operater sustava za namiru vrijednosnih papira utemeljenog na tehnologiji distribuiranog zapisa koji traži izuzeće od zahtjeva u pogledu sudjelovanja iz Uredbe (EU) br. 909/2014 kao rezultat toga ne bi ispunjavao zahtjeve u pogledu sudjelovanja iz Direktive 98/26/EZ. Shodno tome, taj sustav za namiru vrijednosnih papira ne može se imenovati ni objaviti na temelju te direktive te se zbog toga u ovoj Uredbi ne naziva „sustav za namiru vrijednosnih papira DLT” nego SS DLT. Ovom bi Uredbom CSD-u trebalo omogućiti da upravlja SS-om DLT koji se ne smatra sustavom za namiru vrijednosnih papira imenovanim na temelju Direktive 98/26/EZ te bi trebalo biti na raspolaganju izuzeće od pravila o konačnosti namire iz Uredbe (EU) br. 909/2014, podložno određenim kompenzacijskim mjerama, uključujući posebne kompenzacijske mjere za smanjenje rizika koji proizlaze iz nesolventnosti, budući da se mjere za zaštitu u slučaju nesolventnosti na temelju Direktive 98/26/EZ ne primjenjuju. Ipak, takvim izuzećem ne bi se isključila mogućnost da se SS DLT koji je usklađen sa svim zahtjevima iz Direktive 98/26/EZ imenuje i objavi kao sustav za namiru vrijednosnih papira u skladu s tom direktivom. |
| --- | --- |

(33)

Subjekti koji su prihvatljivi za sudjelovanje u CSD-u na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 odgovaraju subjektima koji su prihvatljivi za sudjelovanje u sustavu za namiru vrijednosnih papira koji je imenovan i objavljen na temelju Direktive 98/26/EZ jer se Uredbom (EU) br. 909/2014 zahtijeva da se sustavi za namiru vrijednosnih papira kojima upravljaju CSD-ovi imenuju i objave na temelju Direktive 98/26/EZ. U skladu s tim operater sustava za namiru vrijednosnih papira utemeljenog na tehnologiji distribuiranog zapisa koji traži izuzeće od zahtjeva u pogledu sudjelovanja iz Uredbe (EU) br. 909/2014 kao rezultat toga ne bi ispunjavao zahtjeve u pogledu sudjelovanja iz Direktive 98/26/EZ. Shodno tome, taj sustav za namiru vrijednosnih papira ne može se imenovati ni objaviti na temelju te direktive te se zbog toga u ovoj Uredbi ne naziva „sustav za namiru vrijednosnih papira DLT” nego SS DLT. Ovom bi Uredbom CSD-u trebalo omogućiti da upravlja SS-om DLT koji se ne smatra sustavom za namiru vrijednosnih papira imenovanim na temelju Direktive 98/26/EZ te bi trebalo biti na raspolaganju izuzeće od pravila o konačnosti namire iz Uredbe (EU) br. 909/2014, podložno određenim kompenzacijskim mjerama, uključujući posebne kompenzacijske mjere za smanjenje rizika koji proizlaze iz nesolventnosti, budući da se mjere za zaštitu u slučaju nesolventnosti na temelju Direktive 98/26/EZ ne primjenjuju. Ipak, takvim izuzećem ne bi se isključila mogućnost da se SS DLT koji je usklađen sa svim zahtjevima iz Direktive 98/26/EZ imenuje i objavi kao sustav za namiru vrijednosnih papira u skladu s tom direktivom.

| (34) | Uredbom (EU) br. 909/2014 potiče se namira transakcija novcem središnje banke. Ako namira gotovinskih plaćanja novcem središnje banke nije praktična i dostupna, trebala bi biti moguća preko vlastitih računa CSD-a u skladu s tom uredbom ili preko računa otvorenih u kreditnoj instituciji („novac komercijalne banke”). To pravilo, međutim, može biti teško primjenjivo za CSD koji upravlja SS-om DLT jer bi taj CSD morao izvršiti transakcije na gotovinskim računima uz istovremenu isporuku vrijednosnih papira evidentiranih u okviru distribuiranog zapisa. Stoga bi CSD-ovima koji upravljaju SS-om DLT trebalo dopustiti privremeno izuzeće od odredbe te uredbe o gotovinskoj namiri kako bi razvili inovativna rješenja u okviru pilot-režima olakšavanjem pristupa novcu komercijalnih banaka ili upotrebom „tokena e-novca”. Namira u novcu središnje banke može se smatrati nepraktičnom i nedostupnom ako nije dostupna u okviru distribuiranog zapisa. |
| --- | --- |

(34)

Uredbom (EU) br. 909/2014 potiče se namira transakcija novcem središnje banke. Ako namira gotovinskih plaćanja novcem središnje banke nije praktična i dostupna, trebala bi biti moguća preko vlastitih računa CSD-a u skladu s tom uredbom ili preko računa otvorenih u kreditnoj instituciji („novac komercijalne banke”). To pravilo, međutim, može biti teško primjenjivo za CSD koji upravlja SS-om DLT jer bi taj CSD morao izvršiti transakcije na gotovinskim računima uz istovremenu isporuku vrijednosnih papira evidentiranih u okviru distribuiranog zapisa. Stoga bi CSD-ovima koji upravljaju SS-om DLT trebalo dopustiti privremeno izuzeće od odredbe te uredbe o gotovinskoj namiri kako bi razvili inovativna rješenja u okviru pilot-režima olakšavanjem pristupa novcu komercijalnih banaka ili upotrebom „tokena e-novca”. Namira u novcu središnje banke može se smatrati nepraktičnom i nedostupnom ako nije dostupna u okviru distribuiranog zapisa.

| (35) | Osim zahtjeva koji su se pokazali nepraktičnima u okviru tehnologije distribuiranog zapisa, zahtjevi povezani s gotovinskom namirom na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 i dalje se primjenjuju izvan pilot-režima. Operateri tržišne infrastrukture DLT trebali bi stoga u svojim poslovnim planovima opisati kako namjeravaju poštovati glavu IV. Uredbe (EU) br. 909/2014 ako u konačnici izađu iz pilot-režima. |
| --- | --- |

(35)

Osim zahtjeva koji su se pokazali nepraktičnima u okviru tehnologije distribuiranog zapisa, zahtjevi povezani s gotovinskom namirom na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 i dalje se primjenjuju izvan pilot-režima. Operateri tržišne infrastrukture DLT trebali bi stoga u svojim poslovnim planovima opisati kako namjeravaju poštovati glavu IV. Uredbe (EU) br. 909/2014 ako u konačnici izađu iz pilot-režima.

| (36) | Uredbom (EU) br. 909/2014 zahtijeva se da CSD omogući pristup drugom CSD-u ili drugim tržišnim infrastrukturama na nediskriminirajućoj i transparentnoj osnovi. Omogućavanje pristupa CSD-u koji upravlja SS-om DLT može biti tehnički izazovnije, složenije ili teže ostvarivo jer interoperabilnost između postojećih sustava i tehnologije distribuiranog zapisa još nije ispitana. Stoga bi trebalo biti moguće SS-u DLT dodijeliti izuzeće od tog zahtjeva ako dokaže da je primjena zahtjeva nerazmjerna opsegu aktivnosti SS-a DLT. |
| --- | --- |

(36)

Uredbom (EU) br. 909/2014 zahtijeva se da CSD omogući pristup drugom CSD-u ili drugim tržišnim infrastrukturama na nediskriminirajućoj i transparentnoj osnovi. Omogućavanje pristupa CSD-u koji upravlja SS-om DLT može biti tehnički izazovnije, složenije ili teže ostvarivo jer interoperabilnost između postojećih sustava i tehnologije distribuiranog zapisa još nije ispitana. Stoga bi trebalo biti moguće SS-u DLT dodijeliti izuzeće od tog zahtjeva ako dokaže da je primjena zahtjeva nerazmjerna opsegu aktivnosti SS-a DLT.

| (37) | Neovisno o zahtjevu u pogledu kojeg je zatraženo izuzeće CSD koji upravlja SS-om DLT trebao bi dokazati da je zatraženo izuzeće razmjerno i opravdano upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa. Izuzeće bi trebalo biti ograničeno na SS DLT i ne bi smjelo obuhvaćati druge sustave za namiru kojima upravlja isti CSD. |
| --- | --- |

(37)

Neovisno o zahtjevu u pogledu kojeg je zatraženo izuzeće CSD koji upravlja SS-om DLT trebao bi dokazati da je zatraženo izuzeće razmjerno i opravdano upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa. Izuzeće bi trebalo biti ograničeno na SS DLT i ne bi smjelo obuhvaćati druge sustave za namiru kojima upravlja isti CSD.

| (38) | Na tržišne infrastrukture DLT i njihove operatere trebalo bi se primjenjivati više dodatnih zahtjeva nego na tradicionalne tržišne infrastrukture. Dodatni zahtjevi nužni su radi izbjegavanja rizika povezanih s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa ili načinom na koji bi tržišna infrastruktura DLT funkcionirala. Zbog toga bi operater tržišne infrastrukture DLT trebao izraditi jasan poslovni plan u kojem se detaljno navodi kako će se tehnologija distribuiranog zapisa transakcija upotrebljavati i koji su primjenjivi pravni uvjeti. |
| --- | --- |

(38)

Na tržišne infrastrukture DLT i njihove operatere trebalo bi se primjenjivati više dodatnih zahtjeva nego na tradicionalne tržišne infrastrukture. Dodatni zahtjevi nužni su radi izbjegavanja rizika povezanih s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa ili načinom na koji bi tržišna infrastruktura DLT funkcionirala. Zbog toga bi operater tržišne infrastrukture DLT trebao izraditi jasan poslovni plan u kojem se detaljno navodi kako će se tehnologija distribuiranog zapisa transakcija upotrebljavati i koji su primjenjivi pravni uvjeti.

| (39) | Operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi utvrditi ili dokumentirati, ako je to primjereno, pravila o funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa koju upotrebljavaju, što uključuje pravila o pristupu i uvrštenju u trgovanje u okviru distribuiranog zapisa, pravila o sudjelovanju validacijskih čvorova i pravila za rješavanje potencijalnog sukoba interesa te mjere za upravljanje rizikom. |
| --- | --- |

(39)

Operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi utvrditi ili dokumentirati, ako je to primjereno, pravila o funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa koju upotrebljavaju, što uključuje pravila o pristupu i uvrštenju u trgovanje u okviru distribuiranog zapisa, pravila o sudjelovanju validacijskih čvorova i pravila za rješavanje potencijalnog sukoba interesa te mjere za upravljanje rizikom.

| (40) | Operater tržišne infrastrukture DLT trebao bi imati obvezu informirati članove, sudionike, izdavatelje i klijente o načinu na koji namjerava provoditi svoje aktivnosti i o tome kako upotreba tehnologije distribuiranog zapisa odstupa od načina na koji usluge obično pružaju tradicionalna multilateralna trgovinska platforma ili CSD-a koji upravljaju sustavom za namiru vrijednosnih papira. |
| --- | --- |

(40)

Operater tržišne infrastrukture DLT trebao bi imati obvezu informirati članove, sudionike, izdavatelje i klijente o načinu na koji namjerava provoditi svoje aktivnosti i o tome kako upotreba tehnologije distribuiranog zapisa odstupa od načina na koji usluge obično pružaju tradicionalna multilateralna trgovinska platforma ili CSD-a koji upravljaju sustavom za namiru vrijednosnih papira.

| (41) | Tržišna infrastruktura DLT trebala bi imati specifične i pouzdane mehanizme informacijske tehnologije (IT) i kibermehanizme povezane s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa. Takvi bi mehanizmi trebali biti razmjerni prirodi, opsegu i složenosti poslovnog plana operatera tržišne infrastrukture DLT. Ti bi mehanizmi isto tako trebali osigurati kontinuitet te trajnu transparentnost, dostupnost, pouzdanost i sigurnost usluga koje se pružaju, uključujući pouzdanost svih pametnih ugovora koji se koriste, bez obzira na to jesu li ti pametni ugovori izrađeni preko same tržišne infrastrukture DLT ili ih je izradila treća strana nakon postupaka za izdvajanje djelatnosti. Tržišne infrastrukture DLT trebale bi osigurati i integritet, sigurnost, povjerljivost, dostupnost i pristup podatcima koji su pohranjeni u okviru distribuiranog zapisa. Nadležnom tijelu za tržišnu infrastrukturu DLT trebalo bi dopustiti da zatraži reviziju kako bi osiguralo da svi mehanizmi IT-a i kibermehanizmi tržišne infrastrukture DLT odgovaraju svrsi. Troškove te revizije trebao bi snositi operater tržišne infrastrukture DLT. |
| --- | --- |

(41)

Tržišna infrastruktura DLT trebala bi imati specifične i pouzdane mehanizme informacijske tehnologije (IT) i kibermehanizme povezane s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa. Takvi bi mehanizmi trebali biti razmjerni prirodi, opsegu i složenosti poslovnog plana operatera tržišne infrastrukture DLT. Ti bi mehanizmi isto tako trebali osigurati kontinuitet te trajnu transparentnost, dostupnost, pouzdanost i sigurnost usluga koje se pružaju, uključujući pouzdanost svih pametnih ugovora koji se koriste, bez obzira na to jesu li ti pametni ugovori izrađeni preko same tržišne infrastrukture DLT ili ih je izradila treća strana nakon postupaka za izdvajanje djelatnosti. Tržišne infrastrukture DLT trebale bi osigurati i integritet, sigurnost, povjerljivost, dostupnost i pristup podatcima koji su pohranjeni u okviru distribuiranog zapisa. Nadležnom tijelu za tržišnu infrastrukturu DLT trebalo bi dopustiti da zatraži reviziju kako bi osiguralo da svi mehanizmi IT-a i kibermehanizmi tržišne infrastrukture DLT odgovaraju svrsi. Troškove te revizije trebao bi snositi operater tržišne infrastrukture DLT.

| (42) | Ako poslovni plan operatera tržišne infrastrukture DLT obuhvaća čuvanje sredstava klijenata, kao što je novac ili novčani ekvivalent, ili financijskih instrumenata DLT ili načina pristupa takvim financijskim instrumentima DLT, među ostalim i u obliku kriptografskih ključeva, tržišna infrastruktura DLT trebala bi imati odgovarajuće mehanizme za čuvanje te imovine. Operateri tržišnih infrastruktura DLT ne bi smjeli koristiti imovinu klijenata za vlastiti račun, osim uz prethodnu izričitu pisanu privolu svojih klijenata. Tržišne infrastrukture DLT trebale bi odvojiti sredstva klijenata i financijske instrumente DLT kao i načine pristupa takvoj imovini od vlastite imovine ili imovine drugih klijenata. Mehanizmi IT-a i kibermehanizmi tržišnih infrastruktura DLT trebali bi u cjelini osigurati da je imovina klijenata zaštićena od prijevare, kiberprijetnji ili ostalih ozbiljnih operativnih neispravnosti. |
| --- | --- |

(42)

Ako poslovni plan operatera tržišne infrastrukture DLT obuhvaća čuvanje sredstava klijenata, kao što je novac ili novčani ekvivalent, ili financijskih instrumenata DLT ili načina pristupa takvim financijskim instrumentima DLT, među ostalim i u obliku kriptografskih ključeva, tržišna infrastruktura DLT trebala bi imati odgovarajuće mehanizme za čuvanje te imovine. Operateri tržišnih infrastruktura DLT ne bi smjeli koristiti imovinu klijenata za vlastiti račun, osim uz prethodnu izričitu pisanu privolu svojih klijenata. Tržišne infrastrukture DLT trebale bi odvojiti sredstva klijenata i financijske instrumente DLT kao i načine pristupa takvoj imovini od vlastite imovine ili imovine drugih klijenata. Mehanizmi IT-a i kibermehanizmi tržišnih infrastruktura DLT trebali bi u cjelini osigurati da je imovina klijenata zaštićena od prijevare, kiberprijetnji ili ostalih ozbiljnih operativnih neispravnosti.

| (43) | U vrijeme izdavanja posebnog odobrenja operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi imati i vjerodostojnu izlaznu strategiju u slučaju prestanka pilot-režima, povlačenja posebnog odobrenja ili nekih odobrenih izuzeća ili premašivanja pragova utvrđenih ovom Uredbom. Ta bi strategija trebala obuhvaćati tranziciju ili povratak njihovih operacija povezanih s tehnologijom distribuiranog zapisa u tradicionalne tržišne infrastrukture. U tu bi svrhu novi sudionici ili operateri TSS-a DLT koji ne upravljaju tradicionalnom tržišnom infrastrukturom na koju bi mogli prenijeti financijske instrumente DLT trebali nastojati sklopiti aranžmane s operaterima tradicionalnih tržišnih infrastruktura. To je posebno važno za evidentiranje financijskih instrumenata DLT. Stoga bi CSD-ovi trebali podlijegati određenim zahtjevima u pogledu uspostave takvih aranžmana. Osim toga, CSD-ovi bi trebali sklapati takve aranžmane na nediskriminirajući način te moći naplaćivati razumnu komercijalnu naknadu na temelju stvarnih troškova. |
| --- | --- |

(43)

U vrijeme izdavanja posebnog odobrenja operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi imati i vjerodostojnu izlaznu strategiju u slučaju prestanka pilot-režima, povlačenja posebnog odobrenja ili nekih odobrenih izuzeća ili premašivanja pragova utvrđenih ovom Uredbom. Ta bi strategija trebala obuhvaćati tranziciju ili povratak njihovih operacija povezanih s tehnologijom distribuiranog zapisa u tradicionalne tržišne infrastrukture. U tu bi svrhu novi sudionici ili operateri TSS-a DLT koji ne upravljaju tradicionalnom tržišnom infrastrukturom na koju bi mogli prenijeti financijske instrumente DLT trebali nastojati sklopiti aranžmane s operaterima tradicionalnih tržišnih infrastruktura. To je posebno važno za evidentiranje financijskih instrumenata DLT. Stoga bi CSD-ovi trebali podlijegati određenim zahtjevima u pogledu uspostave takvih aranžmana. Osim toga, CSD-ovi bi trebali sklapati takve aranžmane na nediskriminirajući način te moći naplaćivati razumnu komercijalnu naknadu na temelju stvarnih troškova.

| (44) | Postupak izdavanja posebnog odobrenja operateru tržišne infrastrukture DLT trebao bi općenito biti jednak postupku izdavanja odobrenja za rad na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 ili Direktive 2014/65/EU. Međutim, pri podnošenju zahtjeva za posebno odobrenje na temelju ove Uredbe podnositelj zahtjeva trebao bi naznačiti izuzeća koja traži. Nadležno tijelo trebalo bi ESMA-i dostaviti sve relevantne informacije prije izdavanja posebnog odobrenja tržišnoj infrastrukturi DLT. Prema potrebi, ESMA bi trebala izdati neobvezujuće mišljenje o zatraženim izuzećima ili o primjerenosti tehnologije distribuiranog zapisa za potrebe ove Uredbe. Takvo neobvezujuće mišljenje ne bi se trebalo smatrati mišljenjem u smislu Uredbe (EU) br. 1095/2010. Pri pripremi svojeg mišljenja ESMA bi se trebala savjetovati s nadležnim tijelima drugih država članica. Svojim bi neobvezujućim mišljenjem ESMA trebala nastojati osigurati zaštitu ulagatelja, integritet tržišta i financijsku stabilnost. Radi osiguravanja jednakih uvjeta i poštenog tržišnog natjecanja diljem jedinstvenog tržišta ESMA bi pri izdavanju neobvezujućeg mišljenja i smjernica trebala imati za cilj osiguravanje dosljednosti i razmjernosti izuzeća koja odobravaju različita nadležna tijela u Uniji, među ostalim pri ocjenjivanju primjerenosti različitih vrsta tehnologije distribuiranog zapisa koje operateri upotrebljavaju za potrebe ove Uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Postupak izdavanja posebnog odobrenja operateru tržišne infrastrukture DLT trebao bi općenito biti jednak postupku izdavanja odobrenja za rad na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 ili Direktive 2014/65/EU. Međutim, pri podnošenju zahtjeva za posebno odobrenje na temelju ove Uredbe podnositelj zahtjeva trebao bi naznačiti izuzeća koja traži. Nadležno tijelo trebalo bi ESMA-i dostaviti sve relevantne informacije prije izdavanja posebnog odobrenja tržišnoj infrastrukturi DLT. Prema potrebi, ESMA bi trebala izdati neobvezujuće mišljenje o zatraženim izuzećima ili o primjerenosti tehnologije distribuiranog zapisa za potrebe ove Uredbe. Takvo neobvezujuće mišljenje ne bi se trebalo smatrati mišljenjem u smislu Uredbe (EU) br. 1095/2010. Pri pripremi svojeg mišljenja ESMA bi se trebala savjetovati s nadležnim tijelima drugih država članica. Svojim bi neobvezujućim mišljenjem ESMA trebala nastojati osigurati zaštitu ulagatelja, integritet tržišta i financijsku stabilnost. Radi osiguravanja jednakih uvjeta i poštenog tržišnog natjecanja diljem jedinstvenog tržišta ESMA bi pri izdavanju neobvezujućeg mišljenja i smjernica trebala imati za cilj osiguravanje dosljednosti i razmjernosti izuzeća koja odobravaju različita nadležna tijela u Uniji, među ostalim pri ocjenjivanju primjerenosti različitih vrsta tehnologije distribuiranog zapisa koje operateri upotrebljavaju za potrebe ove Uredbe.

| (45) | Evidentiranje vrijednosnih papira, vođenje računa vrijednosnih papira i upravljanje sustavima namire aktivnosti su koje su također obuhvaćene neusklađenim odredbama nacionalnog prava, kao što je pravo trgovačkih društava i vrijednosnih papira. Stoga je važno da operateri tržišnih infrastruktura DLT poštuju sva primjenjiva pravila i omoguće svojim korisnicima da to i oni čine. |
| --- | --- |

(45)

Evidentiranje vrijednosnih papira, vođenje računa vrijednosnih papira i upravljanje sustavima namire aktivnosti su koje su također obuhvaćene neusklađenim odredbama nacionalnog prava, kao što je pravo trgovačkih društava i vrijednosnih papira. Stoga je važno da operateri tržišnih infrastruktura DLT poštuju sva primjenjiva pravila i omoguće svojim korisnicima da to i oni čine.

| (46) | Nadležno tijelo koje ispituje zahtjev operatera tržišne infrastrukture DLT trebalo bi imati mogućnost odbiti izdavanje posebnog odobrenja ako ima razloga vjerovati da tržišna infrastruktura DLT ne bi mogla biti u skladu s primjenjivim odredbama utvrđenima pravom Unije ili s primjenjivim odredbama nacionalnog prava koje nisu obuhvaćene područjem primjene prava Unije, ako ima razloga vjerovati da bi tržišna infrastruktura DLT bila prijetnja zaštiti ulagatelja, integritetu tržištu ili financijskoj stabilnosti, ili pak ako se zahtjevom pokušavaju zaobići postojeća pravila. |
| --- | --- |

(46)

Nadležno tijelo koje ispituje zahtjev operatera tržišne infrastrukture DLT trebalo bi imati mogućnost odbiti izdavanje posebnog odobrenja ako ima razloga vjerovati da tržišna infrastruktura DLT ne bi mogla biti u skladu s primjenjivim odredbama utvrđenima pravom Unije ili s primjenjivim odredbama nacionalnog prava koje nisu obuhvaćene područjem primjene prava Unije, ako ima razloga vjerovati da bi tržišna infrastruktura DLT bila prijetnja zaštiti ulagatelja, integritetu tržištu ili financijskoj stabilnosti, ili pak ako se zahtjevom pokušavaju zaobići postojeća pravila.

| (47) | U posebnom odobrenju koje nadležno tijelo izdaje operateru tržišne infrastrukture DLT trebala bi biti naznačena izuzeća odobrena toj tržišnoj infrastrukturi DLT. Ono bi trebalo važiti diljem Unije, ali samo za vrijeme trajanja pilot-režima. ESMA bi na svojim internetskim stranicama trebala objaviti popis tržišnih infrastruktura DLT i popis izuzeća koja su odobrena svakoj od njih. |
| --- | --- |

(47)

U posebnom odobrenju koje nadležno tijelo izdaje operateru tržišne infrastrukture DLT trebala bi biti naznačena izuzeća odobrena toj tržišnoj infrastrukturi DLT. Ono bi trebalo važiti diljem Unije, ali samo za vrijeme trajanja pilot-režima. ESMA bi na svojim internetskim stranicama trebala objaviti popis tržišnih infrastruktura DLT i popis izuzeća koja su odobrena svakoj od njih.

| (48) | Posebna odobrenja i izuzeća trebali bi se izdavati na privremenoj osnovi, na rok do šest godina od datuma izdavanja posebnog odobrenja i trebali bi važiti samo za vrijeme trajanja pilot-režima. To šestogodišnje razdoblje trebalo bi operaterima tržišnih infrastruktura DLT dati dovoljno vremena za prilagodbu njihovih poslovnih modela mogućim izmjenama pilot-režima i za poslovanje u skladu s pilot-režimom na komercijalno održiv način. To bi ESMA-i i Komisiji omogućilo i prikupljanje korisnog skupa podataka o radu pilot-režima nakon izdavanja kritične mase posebnih odobrenja i s njima povezanih izuzeća, te izradu izvješća o tome. U konačnici time bi se i operaterima tržišnih infrastruktura DLT dalo dovoljno vremena za poduzimanje nužnih koraka za okončanje aktivnosti ili prelazak na novi regulatorni okvir nakon izvješća koja trebaju objaviti ESMA i Komisija. |
| --- | --- |

(48)

Posebna odobrenja i izuzeća trebali bi se izdavati na privremenoj osnovi, na rok do šest godina od datuma izdavanja posebnog odobrenja i trebali bi važiti samo za vrijeme trajanja pilot-režima. To šestogodišnje razdoblje trebalo bi operaterima tržišnih infrastruktura DLT dati dovoljno vremena za prilagodbu njihovih poslovnih modela mogućim izmjenama pilot-režima i za poslovanje u skladu s pilot-režimom na komercijalno održiv način. To bi ESMA-i i Komisiji omogućilo i prikupljanje korisnog skupa podataka o radu pilot-režima nakon izdavanja kritične mase posebnih odobrenja i s njima povezanih izuzeća, te izradu izvješća o tome. U konačnici time bi se i operaterima tržišnih infrastruktura DLT dalo dovoljno vremena za poduzimanje nužnih koraka za okončanje aktivnosti ili prelazak na novi regulatorni okvir nakon izvješća koja trebaju objaviti ESMA i Komisija.

| (49) | Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 909/2014 i Direktivu 2014/65/EU, nadležna tijela trebala bi biti ovlaštena povući posebno odobrenje ili bilo koje izuzeće odobreno tržišnoj infrastrukturi DLT ako se utvrdi nedostatak u osnovnoj tehnologiji ili u uslugama koje pruža ili aktivnostima koje obavlja operater tržišne infrastrukture DLT, ako taj nedostatak nadilazi prednosti usluge i aktivnosti o kojima je riječ ili ako operater tržišne infrastrukture DLT povrijedi bilo koju obvezu povezanu s odobrenjima ili izuzećima koja je odobrilo nadležno tijelo ili ako operater tržišne infrastrukture DLT evidentira financijske instrumente koji premašuju pragove utvrđene ovom Uredbom ili koji ne ispunjavaju ostale uvjete koji se primjenjuju na financijske instrumente DLT na temelju ove Uredbe. Tijekom obavljanja svoje aktivnosti operater tržišne infrastrukture DLT trebao bi imati mogućnost zatražiti dodatna izuzeća osim onih koje je zatražio u vrijeme podnošenja prvotnog zahtjeva. U tom bi slučaju dodatna izuzeća trebalo zatražiti od nadležnih tijela na isti način kao i izuzeća zatražena u vrijeme podnošenja prvotnog zahtjeva za odobrenje tržišne infrastrukture DLT. |
| --- | --- |

(49)

Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 909/2014 i Direktivu 2014/65/EU, nadležna tijela trebala bi biti ovlaštena povući posebno odobrenje ili bilo koje izuzeće odobreno tržišnoj infrastrukturi DLT ako se utvrdi nedostatak u osnovnoj tehnologiji ili u uslugama koje pruža ili aktivnostima koje obavlja operater tržišne infrastrukture DLT, ako taj nedostatak nadilazi prednosti usluge i aktivnosti o kojima je riječ ili ako operater tržišne infrastrukture DLT povrijedi bilo koju obvezu povezanu s odobrenjima ili izuzećima koja je odobrilo nadležno tijelo ili ako operater tržišne infrastrukture DLT evidentira financijske instrumente koji premašuju pragove utvrđene ovom Uredbom ili koji ne ispunjavaju ostale uvjete koji se primjenjuju na financijske instrumente DLT na temelju ove Uredbe. Tijekom obavljanja svoje aktivnosti operater tržišne infrastrukture DLT trebao bi imati mogućnost zatražiti dodatna izuzeća osim onih koje je zatražio u vrijeme podnošenja prvotnog zahtjeva. U tom bi slučaju dodatna izuzeća trebalo zatražiti od nadležnih tijela na isti način kao i izuzeća zatražena u vrijeme podnošenja prvotnog zahtjeva za odobrenje tržišne infrastrukture DLT.

| (50) | Budući da bi u okviru pilot-režima operateri tržišnih infrastruktura DLT mogli dobiti privremena izuzeća od primjene određenih odredbi postojećeg zakonodavstva Unije, trebali bi usko surađivati s nadležnim tijelima i s ESMA-om tijekom razdoblja u kojem je njihovo posebno odobrenje važeće. Operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi obavijestiti nadležna tijela o svim bitnim promjenama u svojim poslovnim planovima i svojem ključnom osoblju, o svim dokazima o kibernapadima ili drugim kiberprijetnjama, prijevarama ili teškoj zlouporabi, o svakoj promjeni informacija koje su pružene u vrijeme podnošenja prvotnog zahtjeva za izdavanje posebnog odobrenja, o svim tehničkim ili operativnim poteškoćama, a posebno o onima povezanima s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa te o svim novim rizicima za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost koji nisu bili predviđeni u vrijeme izdavanja posebnog odobrenja. Radi osiguravanja zaštite ulagatelja, integriteta tržišta i financijske stabilnosti, kad primi obavijest o takvoj bitnoj promjeni, nadležno bi tijelo trebalo moći od tržišne infrastrukture DLT zatražiti da podnese zahtjev za novo posebno odobrenje ili izuzeće ili bi trebalo poduzeti sve korektivne mjere koje nadležno tijelo smatra prikladnima. Operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi nadležnom tijelu pružiti i sve odgovarajuće podatke kad se to od njih zatraži. Nadležna tijela trebala bi ESMA-i proslijediti podatke dobivene od operatera tržišnih infrastruktura DLT i podatke o korektivnim mjerama. |
| --- | --- |

(50)

Budući da bi u okviru pilot-režima operateri tržišnih infrastruktura DLT mogli dobiti privremena izuzeća od primjene određenih odredbi postojećeg zakonodavstva Unije, trebali bi usko surađivati s nadležnim tijelima i s ESMA-om tijekom razdoblja u kojem je njihovo posebno odobrenje važeće. Operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi obavijestiti nadležna tijela o svim bitnim promjenama u svojim poslovnim planovima i svojem ključnom osoblju, o svim dokazima o kibernapadima ili drugim kiberprijetnjama, prijevarama ili teškoj zlouporabi, o svakoj promjeni informacija koje su pružene u vrijeme podnošenja prvotnog zahtjeva za izdavanje posebnog odobrenja, o svim tehničkim ili operativnim poteškoćama, a posebno o onima povezanima s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa te o svim novim rizicima za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost koji nisu bili predviđeni u vrijeme izdavanja posebnog odobrenja. Radi osiguravanja zaštite ulagatelja, integriteta tržišta i financijske stabilnosti, kad primi obavijest o takvoj bitnoj promjeni, nadležno bi tijelo trebalo moći od tržišne infrastrukture DLT zatražiti da podnese zahtjev za novo posebno odobrenje ili izuzeće ili bi trebalo poduzeti sve korektivne mjere koje nadležno tijelo smatra prikladnima. Operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi nadležnom tijelu pružiti i sve odgovarajuće podatke kad se to od njih zatraži. Nadležna tijela trebala bi ESMA-i proslijediti podatke dobivene od operatera tržišnih infrastruktura DLT i podatke o korektivnim mjerama.

| (51) | Operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi podnositi redovita izvješća svojim nadležnim tijelima. ESMA bi trebala organizirati rasprave o tim izvješćima kako bi se svim nadležnim tijelima u cijeloj Uniji omogućilo da steknu iskustvo iz utjecaja tehnologije distribuiranog zapisa i shvate postoje li ikakve izmjene zakonodavstva Unije o financijskim uslugama koje bi mogle biti potrebne za omogućavanje šire upotrebe tehnologije distribuiranog zapisa. |
| --- | --- |

(51)

Operateri tržišnih infrastruktura DLT trebali bi podnositi redovita izvješća svojim nadležnim tijelima. ESMA bi trebala organizirati rasprave o tim izvješćima kako bi se svim nadležnim tijelima u cijeloj Uniji omogućilo da steknu iskustvo iz utjecaja tehnologije distribuiranog zapisa i shvate postoje li ikakve izmjene zakonodavstva Unije o financijskim uslugama koje bi mogle biti potrebne za omogućavanje šire upotrebe tehnologije distribuiranog zapisa.

| (52) | Tijekom trajanja pilot-režima važno je da njegov okvir i funkcioniranje podliježu čestom praćenju i evaluaciji kako bi se operaterima tržišnih infrastruktura DLT pružila najveća moguća količina informacija. ESMA bi trebala objavljivati godišnja izvješća kako bi se sudionicima na tržištu omogućilo bolje razumijevanje funkcioniranja i razvoja tržišta te kako bi se pojasnila primjena pilot-režima. Ta godišnja izvješća trebala bi sadržavati ažurirane informacije o najvažnijim trendovima i rizicima. Ta godišnja izvješća trebalo bi podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

(52)

Tijekom trajanja pilot-režima važno je da njegov okvir i funkcioniranje podliježu čestom praćenju i evaluaciji kako bi se operaterima tržišnih infrastruktura DLT pružila najveća moguća količina informacija. ESMA bi trebala objavljivati godišnja izvješća kako bi se sudionicima na tržištu omogućilo bolje razumijevanje funkcioniranja i razvoja tržišta te kako bi se pojasnila primjena pilot-režima. Ta godišnja izvješća trebala bi sadržavati ažurirane informacije o najvažnijim trendovima i rizicima. Ta godišnja izvješća trebalo bi podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.

| (53) | Tri godine od datuma početka primjene ove Uredbe ESMA bi Komisiji trebala podnijeti izvješće koje sadržava njezinu procjenu pilot-režima. Na temelju izviješća ESMA-e Komisija bi trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće. To bi izvješće trebalo sadržavati procjenu troškova i koristi produljenja pilot-režima za dodatno razdoblje, proširenja tog režima na druge vrste financijskih instrumenata, neke druge izmjene pilot-režima, njegove trajne primjene predlaganjem odgovarajućih izmjena propisa Unije o financijskim uslugama ili ukidanja tog režima. Ne bi bilo poželjno imati dva paralelna režima za tržišne infrastrukture DLT i za one tržišne infrastrukture koje se ne temelje na DLT-u. Ako pilot-režim bude uspješan, mogao bi postati trajan izmjenom relevantnog zakonodavstva Unije o financijskim uslugama tako da se uspostavi jedinstven i dosljedan okvir. |
| --- | --- |

(53)

Tri godine od datuma početka primjene ove Uredbe ESMA bi Komisiji trebala podnijeti izvješće koje sadržava njezinu procjenu pilot-režima. Na temelju izviješća ESMA-e Komisija bi trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće. To bi izvješće trebalo sadržavati procjenu troškova i koristi produljenja pilot-režima za dodatno razdoblje, proširenja tog režima na druge vrste financijskih instrumenata, neke druge izmjene pilot-režima, njegove trajne primjene predlaganjem odgovarajućih izmjena propisa Unije o financijskim uslugama ili ukidanja tog režima. Ne bi bilo poželjno imati dva paralelna režima za tržišne infrastrukture DLT i za one tržišne infrastrukture koje se ne temelje na DLT-u. Ako pilot-režim bude uspješan, mogao bi postati trajan izmjenom relevantnog zakonodavstva Unije o financijskim uslugama tako da se uspostavi jedinstven i dosljedan okvir.

| (54) | Uočene su neke potencijalne praznine u postojećem zakonodavstvu Unije o financijskim uslugama u pogledu njihove primjene na kriptoimovinu koja se smatra financijskim instrumentima. Konkretno, regulatorni tehnički standardi na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 koji se odnose na određene zahtjeve povezane s dostavom podataka i s transparentnošću u fazi prije trgovanja i poslije trgovanja nisu dobro prilagođeni financijskim instrumentima koji se izdaju s pomoću tehnologije distribuiranog zapisa. Sekundarna tržišta financijskih instrumenata izdanih s pomoću tehnologije distribuiranog zapisa ili slične tehnologije tek su u povojima i stoga se njihove značajke mogu razlikovati od tržišta financijskih instrumenata koja upotrebljavaju tradicionalnu tehnologiju. Pravila utvrđena u tim regulatornim tehničkim standardima trebala bi se primjenjivati na sve financijske instrumente neovisno o tehnologiji koja se upotrebljava. Stoga bi u, skladu s postojećim mandatima za donošenje nacrta regulatornih tehničkih standarda iz Uredbe (EU) br. 600/2014, ESMA trebala provesti sveobuhvatnu procjenu tih regulatornih tehničkih standarda i predložiti sve potrebne izmjene kako bi se osiguralo da se pravila utvrđena u njima mogu učinkovito primijeniti na financijske instrumente DLT. Pri provođenju te procjene ESMA bi trebala uzeti u obzir posebnosti financijskih instrumenata DLT te ispitati je li potrebno prilagoditi standarde kako bi se omogućio razvoj tih financijskih instrumenata bez ugrožavanja ciljeva pravila utvrđenih u regulatornim tehničkim standardima donesenima na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014. |
| --- | --- |

(54)

Uočene su neke potencijalne praznine u postojećem zakonodavstvu Unije o financijskim uslugama u pogledu njihove primjene na kriptoimovinu koja se smatra financijskim instrumentima. Konkretno, regulatorni tehnički standardi na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 koji se odnose na određene zahtjeve povezane s dostavom podataka i s transparentnošću u fazi prije trgovanja i poslije trgovanja nisu dobro prilagođeni financijskim instrumentima koji se izdaju s pomoću tehnologije distribuiranog zapisa. Sekundarna tržišta financijskih instrumenata izdanih s pomoću tehnologije distribuiranog zapisa ili slične tehnologije tek su u povojima i stoga se njihove značajke mogu razlikovati od tržišta financijskih instrumenata koja upotrebljavaju tradicionalnu tehnologiju. Pravila utvrđena u tim regulatornim tehničkim standardima trebala bi se primjenjivati na sve financijske instrumente neovisno o tehnologiji koja se upotrebljava. Stoga bi u, skladu s postojećim mandatima za donošenje nacrta regulatornih tehničkih standarda iz Uredbe (EU) br. 600/2014, ESMA trebala provesti sveobuhvatnu procjenu tih regulatornih tehničkih standarda i predložiti sve potrebne izmjene kako bi se osiguralo da se pravila utvrđena u njima mogu učinkovito primijeniti na financijske instrumente DLT. Pri provođenju te procjene ESMA bi trebala uzeti u obzir posebnosti financijskih instrumenata DLT te ispitati je li potrebno prilagoditi standarde kako bi se omogućio razvoj tih financijskih instrumenata bez ugrožavanja ciljeva pravila utvrđenih u regulatornim tehničkim standardima donesenima na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014.

| (55) | S obzirom na to ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog regulatornih prepreka razvoju tržišnih infrastruktura DLT za kriptoimovinu koja se smatra financijskim instrumentima ugrađenih u propise Unije o financijskim uslugama oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(55)

S obzirom na to ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog regulatornih prepreka razvoju tržišnih infrastruktura DLT za kriptoimovinu koja se smatra financijskim instrumentima ugrađenih u propise Unije o financijskim uslugama oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (56) | Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća (13). Istodobno, za subjekte koji imaju odobrenje za rad na temelju Direktive 2014/65/EU trebali bi se upotrebljavati mehanizmi za izvješćivanje o kršenju Uredbe (EU) br. 600/2014 ili Direktive 2014/65/EU kako je utvrđeno tom direktivom. U pogledu subjekata koji imaju odobrenje za rad na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 trebalo bi primjenjivati mehanizme za izvješćivanje o kršenju te uredbe kako je utvrđeno tom uredbom. |
| --- | --- |

(56)

Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća (13). Istodobno, za subjekte koji imaju odobrenje za rad na temelju Direktive 2014/65/EU trebali bi se upotrebljavati mehanizmi za izvješćivanje o kršenju Uredbe (EU) br. 600/2014 ili Direktive 2014/65/EU kako je utvrđeno tom direktivom. U pogledu subjekata koji imaju odobrenje za rad na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 trebalo bi primjenjivati mehanizme za izvješćivanje o kršenju te uredbe kako je utvrđeno tom uredbom.

| (57) | Upravljanje tržišnim infrastrukturama DLT moglo bi uključivati obradu osobnih podataka. Ako je u svrhu ove Uredbe nužno obrađivati osobne podatke, to bi trebalo provoditi u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije o zaštiti osobnih podataka. Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje uredbe (EU) 2016/679 (14) i (EU) 2018/1725 (15) Europskog parlamenta i Vijeća. Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 te je on dao mišljenje 23. travnja 2021. |
| --- | --- |

(57)

Upravljanje tržišnim infrastrukturama DLT moglo bi uključivati obradu osobnih podataka. Ako je u svrhu ove Uredbe nužno obrađivati osobne podatke, to bi trebalo provoditi u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije o zaštiti osobnih podataka. Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje uredbe (EU) 2016/679 (14) i (EU) 2018/1725 (15) Europskog parlamenta i Vijeća. Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 te je on dao mišljenje 23. travnja 2021.

| (58) | Uredbom (EU) br. 600/2014 predviđa se prijelazno razdoblje tijekom kojeg se nediskriminirajući pristup središnjoj drugoj ugovornoj strani ili mjestu trgovanja na temelju te uredbe ne primjenjuje na središnje druge ugovorne strane ili mjesta trgovanja koji su svojim nadležnim tijelima podnijeli zahtjev za primjenu prijelaznih aranžmana u pogledu izvedenica kojima se trguje na burzi. Razdoblje tijekom kojeg je nadležno tijelo moglo izuzeti središnju drugu ugovornu stranu ili mjesto trgovanja u pogledu izvedenica kojima se trguje na burzi iz pravila o nediskriminirajućem pristupu isteklo je 3. srpnja 2020. Povećana nesigurnost i volatilnost tržišta negativno su utjecale na operativne rizike središnjih drugih ugovornih strana i mjesta trgovanja te je stoga datum početka primjene novog režima otvorenog pristupa za središnje druge ugovorne strane ili mjesta trgovanja koji nude usluge trgovanja i poravnanja u pogledu izvedenica kojima se trguje na burzi odgođen za jednu godinu, do 3. srpnja 2021., u skladu s člankom 95. Uredbe (EU) 2021/23 Europskog parlamenta i Vijeća (16). I dalje postoje razlozi za odgodu datuma početka primjene novog režima otvorenog pristupa. Nadalje, režim otvorenog pristupa mogao bi biti u suprotnosti s usporednim ciljevima politike za poticanje trgovine i inovacija u Uniji jer bi mogao destimulirati inovacije u izvedenicama kojima se trguje na burzi tako što bi konkurentima, koji su korisnici otvorenog pristupa, omogućio da se oslanjaju na postojeću infrastrukturu i ulaganja kako bi ponudili konkurentne proizvode s niskim početnim troškovima. Održavanje sustava poravnanja izvedenica i trgovanja njima u vertikalno integriranom subjektu također je u skladu s dugotrajnim međunarodnim trendovima. Datum početka primjene novog režima otvorenog pristupa trebalo bi stoga odgoditi za još dvije godine, do 3. srpnja 2023. |
| --- | --- |

(58)

Uredbom (EU) br. 600/2014 predviđa se prijelazno razdoblje tijekom kojeg se nediskriminirajući pristup središnjoj drugoj ugovornoj strani ili mjestu trgovanja na temelju te uredbe ne primjenjuje na središnje druge ugovorne strane ili mjesta trgovanja koji su svojim nadležnim tijelima podnijeli zahtjev za primjenu prijelaznih aranžmana u pogledu izvedenica kojima se trguje na burzi. Razdoblje tijekom kojeg je nadležno tijelo moglo izuzeti središnju drugu ugovornu stranu ili mjesto trgovanja u pogledu izvedenica kojima se trguje na burzi iz pravila o nediskriminirajućem pristupu isteklo je 3. srpnja 2020. Povećana nesigurnost i volatilnost tržišta negativno su utjecale na operativne rizike središnjih drugih ugovornih strana i mjesta trgovanja te je stoga datum početka primjene novog režima otvorenog pristupa za središnje druge ugovorne strane ili mjesta trgovanja koji nude usluge trgovanja i poravnanja u pogledu izvedenica kojima se trguje na burzi odgođen za jednu godinu, do 3. srpnja 2021., u skladu s člankom 95. Uredbe (EU) 2021/23 Europskog parlamenta i Vijeća (16). I dalje postoje razlozi za odgodu datuma početka primjene novog režima otvorenog pristupa. Nadalje, režim otvorenog pristupa mogao bi biti u suprotnosti s usporednim ciljevima politike za poticanje trgovine i inovacija u Uniji jer bi mogao destimulirati inovacije u izvedenicama kojima se trguje na burzi tako što bi konkurentima, koji su korisnici otvorenog pristupa, omogućio da se oslanjaju na postojeću infrastrukturu i ulaganja kako bi ponudili konkurentne proizvode s niskim početnim troškovima. Održavanje sustava poravnanja izvedenica i trgovanja njima u vertikalno integriranom subjektu također je u skladu s dugotrajnim međunarodnim trendovima. Datum početka primjene novog režima otvorenog pristupa trebalo bi stoga odgoditi za još dvije godine, do 3. srpnja 2023.

| (59) | Trenutačno definicija financijskog instrumenta u Direktivi 2014/65/EU ne obuhvaća eksplicitno financijske instrumente koji se izdaju s pomoću kategorije tehnologija koja podržava distribuirano evidentiranje šifriranih podataka, odnosno tehnologiju distribuiranog zapisa. Kako bi se takvim financijskim instrumentima moglo trgovati na tržištu unutar postojećeg pravnog okvira, trebalo bi izmijeniti definiciju financijskih instrumenata iz Direktive 2014/65/EU tako da se oni njome obuhvate. |
| --- | --- |

(59)

Trenutačno definicija financijskog instrumenta u Direktivi 2014/65/EU ne obuhvaća eksplicitno financijske instrumente koji se izdaju s pomoću kategorije tehnologija koja podržava distribuirano evidentiranje šifriranih podataka, odnosno tehnologiju distribuiranog zapisa. Kako bi se takvim financijskim instrumentima moglo trgovati na tržištu unutar postojećeg pravnog okvira, trebalo bi izmijeniti definiciju financijskih instrumenata iz Direktive 2014/65/EU tako da se oni njome obuhvate.

| (60) | Iako se ovom Uredbom utvrđuje regulatorni okvir za tržišne infrastrukture DLT, uključujući one koje pružaju usluge namire, opći regulatorni okvir za sustave za namiru vrijednosnih papira kojima upravljaju CSD-ovi utvrđen je u Uredbi (EU) br. 909/2014, koja sadržava odredbe o disciplini namire. Režim discipline namire obuhvaća pravila za izvješćivanje o neuspjelim namirama, naplati i raspodjeli novčanih kazni i obveznim dokupima. U skladu s regulatornim tehničkim standardima donesenima na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 odredbe o disciplini namire primjenjuju se od 1. veljače 2022. Međutim, dionici su dostavili dokaze da bi obvezni dokupi mogli povećati pritisak na likvidnost i troškove vrijednosnih papira za koje postoji rizik od nakupa. Takav bi se učinak mogao dodatno pogoršati u slučajevima volatilnosti tržišta. U tom bi kontekstu primjena pravila o obveznim dokupima iz Uredbe (EU) br. 909/2014 mogla negativno utjecati na učinkovitost i konkurentnost tržišta kapitala u Uniji. Taj bi učinak mogao dovesti do većih razlika između ponuđene i tražene cijene, smanjene tržišne učinkovitosti i smanjenih poticaja za pozajmljivanje vrijednosnih papira na tržištima pozajmljivanja vrijednosnih papira i repo ugovora te za namiru transakcija s CSD-ovima koji imaju poslovni nastan u Uniji. Stoga se očekuje da će troškovi primjene pravila o obveznim dokupima nadmašiti potencijalne koristi. Uzimajući u obzir taj mogući negativni učinak, Uredbu (EU) br. 909/2014 trebalo bi izmijeniti kako bi se omogućio različit datum početka primjene svake mjere u okviru discipline namire, tako da se datum početka primjene pravila o obveznim dokupima može dodatno odgoditi. Tom bi se odgodom Komisiji omogućilo da u kontekstu predstojećeg zakonodavnog prijedloga o preispitivanju Uredbe (EU) br. 909/2014 procijeni kako bi trebalo izmijeniti okvir discipline namire, a posebno pravila o obveznim dokupima, kako bi se uzela u obzir i riješila prethodno navedena pitanja. Nadalje, tom bi se odgodom osiguralo da sudionici na tržištu, uključujući tržišne infrastrukture DLT koje bi podlijegale režimu discipline namire, ne snose troškove provedbe dvaput ako se ta pravila izmijene kao rezultat preispitivanja Uredbe (EU) br. 909/2014. |
| --- | --- |

(60)

Iako se ovom Uredbom utvrđuje regulatorni okvir za tržišne infrastrukture DLT, uključujući one koje pružaju usluge namire, opći regulatorni okvir za sustave za namiru vrijednosnih papira kojima upravljaju CSD-ovi utvrđen je u Uredbi (EU) br. 909/2014, koja sadržava odredbe o disciplini namire. Režim discipline namire obuhvaća pravila za izvješćivanje o neuspjelim namirama, naplati i raspodjeli novčanih kazni i obveznim dokupima. U skladu s regulatornim tehničkim standardima donesenima na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 odredbe o disciplini namire primjenjuju se od 1. veljače 2022. Međutim, dionici su dostavili dokaze da bi obvezni dokupi mogli povećati pritisak na likvidnost i troškove vrijednosnih papira za koje postoji rizik od nakupa. Takav bi se učinak mogao dodatno pogoršati u slučajevima volatilnosti tržišta. U tom bi kontekstu primjena pravila o obveznim dokupima iz Uredbe (EU) br. 909/2014 mogla negativno utjecati na učinkovitost i konkurentnost tržišta kapitala u Uniji. Taj bi učinak mogao dovesti do većih razlika između ponuđene i tražene cijene, smanjene tržišne učinkovitosti i smanjenih poticaja za pozajmljivanje vrijednosnih papira na tržištima pozajmljivanja vrijednosnih papira i repo ugovora te za namiru transakcija s CSD-ovima koji imaju poslovni nastan u Uniji. Stoga se očekuje da će troškovi primjene pravila o obveznim dokupima nadmašiti potencijalne koristi. Uzimajući u obzir taj mogući negativni učinak, Uredbu (EU) br. 909/2014 trebalo bi izmijeniti kako bi se omogućio različit datum početka primjene svake mjere u okviru discipline namire, tako da se datum početka primjene pravila o obveznim dokupima može dodatno odgoditi. Tom bi se odgodom Komisiji omogućilo da u kontekstu predstojećeg zakonodavnog prijedloga o preispitivanju Uredbe (EU) br. 909/2014 procijeni kako bi trebalo izmijeniti okvir discipline namire, a posebno pravila o obveznim dokupima, kako bi se uzela u obzir i riješila prethodno navedena pitanja. Nadalje, tom bi se odgodom osiguralo da sudionici na tržištu, uključujući tržišne infrastrukture DLT koje bi podlijegale režimu discipline namire, ne snose troškove provedbe dvaput ako se ta pravila izmijene kao rezultat preispitivanja Uredbe (EU) br. 909/2014.

| (61) | Funkcioniranje tržišne infrastrukture DLT ne bi smjelo ugroziti klimatske politike država članica. Stoga je važno poticati daljnji razvoj tehnologija distribuiranog zapisa s niskom ili nultom razinom emisija te ulaganje u njih, |
| --- | --- |

(61)

Funkcioniranje tržišne infrastrukture DLT ne bi smjelo ugroziti klimatske politike država članica. Stoga je važno poticati daljnji razvoj tehnologija distribuiranog zapisa s niskom ili nultom razinom emisija te ulaganje u njih,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet i područje primjene

Ovom se Uredbom utvrđuju zahtjevi koji se odnose na tržišne infrastrukture DLT i njihove operatere u pogledu:

| (a) | izdavanja i povlačenja posebnih odobrenja za rad tržišnih infrastruktura DLT u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(a)

izdavanja i povlačenja posebnih odobrenja za rad tržišnih infrastruktura DLT u skladu s ovom Uredbom;

| (b) | odobravanja, izmjene i povlačenja izuzeća povezanih s posebnim odobrenjima; |
| --- | --- |

(b)

odobravanja, izmjene i povlačenja izuzeća povezanih s posebnim odobrenjima;

| (c) | određivanja, izmjene i povlačenja uvjeta povezanih s izuzećima te u pogledu određivanja, izmjene i povlačenja kompenzacijskih ili korektivnih mjera; |
| --- | --- |

(c)

određivanja, izmjene i povlačenja uvjeta povezanih s izuzećima te u pogledu određivanja, izmjene i povlačenja kompenzacijskih ili korektivnih mjera;

| (d) | rada tržišnih infrastruktura DLT; |
| --- | --- |

(d)

rada tržišnih infrastruktura DLT;

| (e) | nadzora nad tržišnim infrastrukturama DLT; i |
| --- | --- |

(e)

nadzora nad tržišnim infrastrukturama DLT; i

| (f) | suradnje između operatera tržišnih infrastruktura DLT, nadležnih tijela i europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) osnovanog Uredbom (EU) br. 1095/2010 (ESMA). |
| --- | --- |

(f)

suradnje između operatera tržišnih infrastruktura DLT, nadležnih tijela i europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) osnovanog Uredbom (EU) br. 1095/2010 (ESMA).

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „tehnologija distribuiranog zapisa” ili „DLT” znači tehnologija kojom se omogućuje funkcioniranje i upotreba distribuiranih zapisa; |
| --- | --- |

1.

„tehnologija distribuiranog zapisa” ili „DLT” znači tehnologija kojom se omogućuje funkcioniranje i upotreba distribuiranih zapisa;

| 2. | „distribuirani zapis” znači repozitorij podataka kojim se vodi evidencija transakcija te koji se, s pomoću mehanizma konsenzusa, dijeli kroz skup mrežnih čvorova DLT i koji se među tim mrežnim čvorovima sinkronizira; |
| --- | --- |

2.

„distribuirani zapis” znači repozitorij podataka kojim se vodi evidencija transakcija te koji se, s pomoću mehanizma konsenzusa, dijeli kroz skup mrežnih čvorova DLT i koji se među tim mrežnim čvorovima sinkronizira;

| 3. | „mehanizam konsenzusa” znači pravila i postupci na temelju kojih se među mrežnim čvorovima DLT postiže dogovor da je transakcija potvrđena; |
| --- | --- |

3.

„mehanizam konsenzusa” znači pravila i postupci na temelju kojih se među mrežnim čvorovima DLT postiže dogovor da je transakcija potvrđena;

| 4. | „mrežni čvor DLT” znači uređaj ili proces koji je dio mreže i koji sadržava potpunu ili djelomičnu repliku evidencije svih transakcija u okviru distribuiranog zapisa; |
| --- | --- |

4.

„mrežni čvor DLT” znači uređaj ili proces koji je dio mreže i koji sadržava potpunu ili djelomičnu repliku evidencije svih transakcija u okviru distribuiranog zapisa;

| 5. | „tržišna infrastruktura DLT” znači multilateralna trgovinska platforma DLT, sustav za namiru DLT ili sustav za trgovanje i namiru DLT; |
| --- | --- |

5.

„tržišna infrastruktura DLT” znači multilateralna trgovinska platforma DLT, sustav za namiru DLT ili sustav za trgovanje i namiru DLT;

| 6. | „multilateralna trgovinska platforma DLT” ili „MTP DLT” znači multilateralna trgovinska platforma na kojoj su za trgovanje uvršteni samo financijski instrumenti DLT; |
| --- | --- |

6.

„multilateralna trgovinska platforma DLT” ili „MTP DLT” znači multilateralna trgovinska platforma na kojoj su za trgovanje uvršteni samo financijski instrumenti DLT;

| 7. | „sustav za namiru DLT” ili „SS DLT” znači sustav za namiru koji namiruje transakcije financijskih instrumenata DLT po plaćanju ili isporuci, neovisno o tome je li taj sustav za namiru određen i prijavljen u skladu s Direktivom 98/26/EZ, te koji omogućuje početno evidentiranje financijskih instrumenata DLT ili pružanje usluga pohrane u vezi s financijskim instrumentima DLT; |
| --- | --- |

7.

„sustav za namiru DLT” ili „SS DLT” znači sustav za namiru koji namiruje transakcije financijskih instrumenata DLT po plaćanju ili isporuci, neovisno o tome je li taj sustav za namiru određen i prijavljen u skladu s Direktivom 98/26/EZ, te koji omogućuje početno evidentiranje financijskih instrumenata DLT ili pružanje usluga pohrane u vezi s financijskim instrumentima DLT;

| 8. | „namira” znači namira kako je definirana u članku 2. stavku 1. točki 7. Uredbe (EU) br. 909/2014; |
| --- | --- |

8.

„namira” znači namira kako je definirana u članku 2. stavku 1. točki 7. Uredbe (EU) br. 909/2014;

| 9. | „neuspjela namira” znači neuspjela namira kako je definirana u članku 2. stavku 1. točki 15. Uredbe (EU) br. 909/2014; |
| --- | --- |

9.

„neuspjela namira” znači neuspjela namira kako je definirana u članku 2. stavku 1. točki 15. Uredbe (EU) br. 909/2014;

| 10. | „sustav za trgovanje i namiru DLT” ili „TSS DLT” znači MTP DLT ili SS DLT koji kombinira usluge koje pružaju MTP DLT i SS DLT; |
| --- | --- |

10.

„sustav za trgovanje i namiru DLT” ili „TSS DLT” znači MTP DLT ili SS DLT koji kombinira usluge koje pružaju MTP DLT i SS DLT;

| 11. | „financijski instrument DLT” znači financijski instrument koji se izdaje, evidentira, prenosi i pohranjuje s pomoću tehnologije distribuiranog zapisa; |
| --- | --- |

11.

„financijski instrument DLT” znači financijski instrument koji se izdaje, evidentira, prenosi i pohranjuje s pomoću tehnologije distribuiranog zapisa;

| 12. | „financijski instrument” znači financijski instrument kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 15. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

12.

„financijski instrument” znači financijski instrument kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 15. Direktive 2014/65/EU;

| 13. | „multilateralna trgovinska platforma” znači multilateralna trgovinska platforma kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 22. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

13.

„multilateralna trgovinska platforma” znači multilateralna trgovinska platforma kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 22. Direktive 2014/65/EU;

| 14. | „središnji depozitorij vrijednosnih papira” ili „CSD” znači središnji depozitorij vrijednosnih papira kako je definiran u članku 2. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 909/2014; |
| --- | --- |

14.

„središnji depozitorij vrijednosnih papira” ili „CSD” znači središnji depozitorij vrijednosnih papira kako je definiran u članku 2. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 909/2014;

| 15. | „sustav za namiru vrijednosnih papira” znači sustav za namiru vrijednosnih papira kako je definiran u članku 2. stavku 1. točki 10. Uredbe (EU) br. 909/2014; |
| --- | --- |

15.

„sustav za namiru vrijednosnih papira” znači sustav za namiru vrijednosnih papira kako je definiran u članku 2. stavku 1. točki 10. Uredbe (EU) br. 909/2014;

| 16. | „radni dan” znači radni dan kako je definiran u članku 2. stavku 1. točki 14. Uredbe (EU) br. 909/2014; |
| --- | --- |

16.

„radni dan” znači radni dan kako je definiran u članku 2. stavku 1. točki 14. Uredbe (EU) br. 909/2014;

| 17. | „isporuka po plaćanju” znači isporuka po plaćanju kako je definirana u članku 2. stavku 1. točki 27. Uredbe (EU) br. 909/2014; |
| --- | --- |

17.

„isporuka po plaćanju” znači isporuka po plaćanju kako je definirana u članku 2. stavku 1. točki 27. Uredbe (EU) br. 909/2014;

| 18. | „kreditna institucija” znači kreditna institucija kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (17); |
| --- | --- |

18.

„kreditna institucija” znači kreditna institucija kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (17);

17

| 19. | „investicijsko društvo” znači investicijsko društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

19.

„investicijsko društvo” znači investicijsko društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/65/EU;

| 20. | „tržišni operater” znači tržišni operater kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 18. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

20.

„tržišni operater” znači tržišni operater kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 18. Direktive 2014/65/EU;

| 21. | „nadležno tijelo” znači jedno ili više nadležnih tijela:






  (a) | koja su imenovana u skladu s člankom 67. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- | --- |

21.

„nadležno tijelo” znači jedno ili više nadležnih tijela:

(a)

koja su imenovana u skladu s člankom 67. Direktive 2014/65/EU;

| (b) | koja su imenovana u skladu s člankom 11. Uredbe (EU) br. 909/2014; ili |
| --- | --- |

(b)

koja su imenovana u skladu s člankom 11. Uredbe (EU) br. 909/2014; ili

| (c) | koja je država članica imenovala na drugi način radi nadzora primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(c)

koja je država članica imenovala na drugi način radi nadzora primjene ove Uredbe.

Članak 3.

Ograničenja u pogledu financijskih instrumenata uvrštenih za trgovanje ili evidentiranih u tržišnoj infrastrukturi DLT

1.   Financijski instrumenti DLT uvrštavaju se za trgovanje na tržišnoj infrastrukturi DLT ili se u njoj evidentiraju samo ako su u trenutku uvrštenja za trgovanje ili u trenutku evidentiranja u okviru distribuiranog zapisa ti financijski instrumenti DLT:

| (a) | dionice izdavatelja čija je tržišna kapitalizacija ili okvirna tržišna kapitalizacija manja od 500 milijuna EUR; |
| --- | --- |

(a)

dionice izdavatelja čija je tržišna kapitalizacija ili okvirna tržišna kapitalizacija manja od 500 milijuna EUR;

| (b) | obveznice, drugi oblici sekuritiziranog duga, uključujući potvrdu o takvim deponiranim vrijednosnim papirima, ili instrumenti tržišta novca čija je veličina izdanja manja od jedne milijarde EUR, izuzev onih u koje je ugrađena izvedenica ili koji imaju strukturu koja klijentima otežava razumijevanje povezanog rizika; ili |
| --- | --- |

(b)

obveznice, drugi oblici sekuritiziranog duga, uključujući potvrdu o takvim deponiranim vrijednosnim papirima, ili instrumenti tržišta novca čija je veličina izdanja manja od jedne milijarde EUR, izuzev onih u koje je ugrađena izvedenica ili koji imaju strukturu koja klijentima otežava razumijevanje povezanog rizika; ili

| (c) | udjeli u subjektima za zajednička ulaganja obuhvaćeni člankom 25. stavkom 4. točkom (a) podtočkom iv. Direktive 2014/65/EU čija je tržišna vrijednost imovine kojom se upravlja manja od 500 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(c)

udjeli u subjektima za zajednička ulaganja obuhvaćeni člankom 25. stavkom 4. točkom (a) podtočkom iv. Direktive 2014/65/EU čija je tržišna vrijednost imovine kojom se upravlja manja od 500 milijuna EUR.

Korporativne obveznice koje su izdali izdavatelji čija tržišna kapitalizacija nije premašivala 200 milijuna EUR u trenutku njihova izdavanja isključuju se iz izračuna praga utvrđenog u prvom podstavku točki (b).

2.   Ukupna tržišna vrijednost svih financijskih instrumenata DLT koji su uvršteni za trgovanje u tržišnoj infrastrukturi DLT ili su evidentirani u tržišnoj infrastrukturi DLT ne smije premašiti šest milijardi EUR u trenutku uvrštenja za trgovanje ili početnog evidentiranja novog financijskog instrumenta DLT.

Ako bi uvrštenje za trgovanje ili početno evidentiranje novog financijskog instrumenta DLT dovelo do toga da ukupna tržišna vrijednost iz prvog podstavka dosegne šest milijardi EUR, tržišna infrastruktura DLT ne smije taj financijski instrument DLT uvrstiti za trgovanje niti ga evidentirati.

3.   Ako ukupna tržišna vrijednost svih financijskih instrumenata DLT koji su uvršteni za trgovanje u tržišnoj infrastrukturi DLT ili su evidentirani u tržišnoj infrastrukturi DLT dosegne devet milijardi EUR, operater tržišne infrastrukture DLT aktivira prijelaznu strategiju iz članka 7. stavka 7. Operater tržišne infrastrukture DLT obavješćuje nadležno tijelo o aktiviranju svoje prijelazne strategije i o rokovima za prijelaz u mjesečnom izvješću predviđenom u stavku 5.

4.   Operater tržišne infrastrukture DLT izračunava mjesečnu prosječnu ukupnu tržišnu vrijednost financijskih instrumenata DLT kojima se trguje ili koji se evidentiraju u toj tržišnoj infrastrukturi DLT. Taj mjesečni prosjek izračunava se kao prosjek dnevnih završnih cijena svakog financijskog instrumenta DLT pomnožen s brojem financijskih instrumenata DLT kojima se trguje ili koji se evidentiraju u toj tržišnoj infrastrukturi DLT s istim međunarodnim identifikacijskim brojem vrijednosnog papira (ISIN).

Operater tržišne infrastrukture DLT upotrebljava taj mjesečni prosjek:

| (a) | pri procjeni toga bi li uvrštenje za trgovanje ili evidentiranje novog financijskog instrumenta DLT u sljedećem mjesecu dovelo do toga da ukupna tržišna vrijednost financijskih instrumenata DLT dosegne prag utvrđen u stavku 2. ovog članka; i |
| --- | --- |

(a)

pri procjeni toga bi li uvrštenje za trgovanje ili evidentiranje novog financijskog instrumenta DLT u sljedećem mjesecu dovelo do toga da ukupna tržišna vrijednost financijskih instrumenata DLT dosegne prag utvrđen u stavku 2. ovog članka; i

| (b) | pri odlučivanju o aktiviranju prijelazne strategije iz članka 7. stavka 7. |
| --- | --- |

(b)

pri odlučivanju o aktiviranju prijelazne strategije iz članka 7. stavka 7.

5.   Operater tržišne infrastrukture DLT svojem nadležnom tijelu podnosi mjesečna izvješća u kojima dokazuje da svi financijski instrumenti DLT uvršteni za trgovanje ili evidentirani u tržišnoj infrastrukturi DLT ne premašuju pragove utvrđene u stavcima 2. i 3.

6.   Nadležno tijelo može odrediti niži prag od vrijednosti utvrđenih u stavcima 1. i 2. Ako nadležno tijelo snizi prag iz stavka 2., smatra se da je vrijednost utvrđena u stavku 3. razmjerno snižena.

Za potrebe prvog podstavka ovog stavka nadležno tijelo razmatra veličinu tržišta i prosječnu kapitalizaciju financijskih instrumenata DLT određene vrste koji su uvršteni na trgovinske platforme u državama članicama u kojima će se pružati usluge i provoditi aktivnosti te razmatra rizike koji se odnose na izdavatelje, vrstu tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava te usluge i aktivnosti tržišne infrastrukture DLT.

7.   Uredba (EU) br. 596/2014 primjenjuje se na financijske instrumente DLT koji su uvršteni za trgovanje na MTP-u DLT ili na TSS-u DLT.

Članak 4.

Zahtjevi i izuzeća koji se odnose na MTP-ove DLT

1.   MTP DLT podliježe zahtjevima koji se primjenjuju na multilateralnu trgovinsku platformu na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 i Direktive 2014/65/EU.

Prvi podstavak ne primjenjuje se na one zahtjeve na temelju kojih je investicijsko društvo ili tržišni operater koji upravlja MTP-om DLT izuzet na temelju stavaka 2. i 3. ovog članka, pod uvjetom da to investicijsko društvo ili taj tržišni operater postupa u skladu s:

| (a) | člankom 7.; |
| --- | --- |

(a)

člankom 7.;

| (b) | stavcima 2., 3. i 4. ovog članka; i |
| --- | --- |

(b)

stavcima 2., 3. i 4. ovog članka; i

| (c) | svim kompenzacijskim mjerama koje nadležno tijelo smatra primjerenima za ostvarenje ciljeva odredaba za koje je zatraženo izuzeće ili kako bi se osigurala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnost. |
| --- | --- |

(c)

svim kompenzacijskim mjerama koje nadležno tijelo smatra primjerenima za ostvarenje ciljeva odredaba za koje je zatraženo izuzeće ili kako bi se osigurala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnost.

2.   Osim osoba utvrđenih u članku 53. stavku 3. Direktive 2014/65/EU, ako to zatraži operater MTP-a DLT, nadležno tijelo može dopustiti tom operateru da fizičkim i pravnim osobama dopusti trgovanje za vlastiti račun kao članovima ili sudionicima, pod uvjetom da te osobe ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

| (a) | imaju dovoljno dobar ugled; |
| --- | --- |

(a)

imaju dovoljno dobar ugled;

| (b) | imaju dovoljnu razinu sposobnosti za trgovanje, osposobljenosti i iskustva, uključujući znanje o funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa; |
| --- | --- |

(b)

imaju dovoljnu razinu sposobnosti za trgovanje, osposobljenosti i iskustva, uključujući znanje o funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa;

| (c) | nisu održavatelji tržišta na MTP-u DLT; |
| --- | --- |

(c)

nisu održavatelji tržišta na MTP-u DLT;

| (d) | ne upotrebljavaju tehniku visokofrekventnog algoritamskog trgovanja na MTP-u DLT; |
| --- | --- |

(d)

ne upotrebljavaju tehniku visokofrekventnog algoritamskog trgovanja na MTP-u DLT;

| (e) | ne omogućuju drugim osobama izravan elektronički pristup MTP-u DLT; |
| --- | --- |

(e)

ne omogućuju drugim osobama izravan elektronički pristup MTP-u DLT;

| (f) | ne trguju za vlastiti račun kad izvršavaju naloge klijenata na tržišnoj infrastrukturi DLT; i |
| --- | --- |

(f)

ne trguju za vlastiti račun kad izvršavaju naloge klijenata na tržišnoj infrastrukturi DLT; i

| (g) | dali su informiran pristanak za trgovanje na MTP-u DLT kao članovi ili sudionici te ih je MTP DLT obavijestio o potencijalnim rizicima upotrebe njegovih sustava za trgovanje financijskim instrumentima DLT. |
| --- | --- |

(g)

dali su informiran pristanak za trgovanje na MTP-u DLT kao članovi ili sudionici te ih je MTP DLT obavijestio o potencijalnim rizicima upotrebe njegovih sustava za trgovanje financijskim instrumentima DLT.

Ako nadležno tijelo odobri izuzeće iz prvog podstavka ovog stavka, ono može zahtijevati dodatne mjere za zaštitu fizičkih osoba kojima je odobren pristup kao članovima ili sudionicima MTP-a DLT. Takve mjere moraju biti razmjerne profilu rizičnosti tih članova ili sudionika.

3.   Na zahtjev operatera MTP-a DLT nadležno tijelo može izuzeti tog operatera ili njegove članove ili sudionike od primjene članka 26. Uredbe (EU) br. 600/2014.

Ako nadležno tijelo odobri izuzeće iz prvog podstavka ovog stavka, MTP DLT vodi evidenciju o svim transakcijama izvršenima putem njegovih sustava. Ta evidencija sadržava sve informacije utvrđene u članku 26. stavku 3. Uredbe (EU) br. 600/2014 koje su relevantne uzimajući u obzir sustav koji upotrebljava MTP DLT i član ili sudionik koji izvršava transakciju. MTP DLT osigurava i da nadležna tijela ovlaštena za primanje podataka izravno od multilateralne trgovinske platforme u skladu s člankom 26. te uredbe imaju izravan i neposredan pristup tim pojedinostima. Kako bi moglo pristupiti toj evidenciji, to se nadležno tijelo prima u MTP DLT kao sudionik - regulatorni promatrač.

Nadležno tijelo bez nepotrebne odgode stavlja na raspolaganje ESMA-i sve informacije kojima je pristupilo u skladu s ovim člankom.

4.   Ako operater MTP-a DLT zatraži izuzeće na temelju stavka 2. ili 3., u svakom slučaju mora dokazati da je zatraženo izuzeće:

| (a) | razmjerno upotrebi tehnologije distribuiranog zapisa i opravdano njenom upotrebom; i |
| --- | --- |

(a)

razmjerno upotrebi tehnologije distribuiranog zapisa i opravdano njenom upotrebom; i

| (b) | ograničeno na MTP DLT i da nije prošireno na bilo koju drugu multilateralnu trgovinsku platformu kojom upravlja taj operater. |
| --- | --- |

(b)

ograničeno na MTP DLT i da nije prošireno na bilo koju drugu multilateralnu trgovinsku platformu kojom upravlja taj operater.

5.   Stavci 2., 3. i 4. ovog članka primjenjuju se mutatis mutandis na CSD koji upravlja TSS-om DLT u skladu s člankom 6. stavkom 2.

6.   ESMA priprema smjernice o kompenzacijskim mjerama iz stavka 1. drugog podstavka točke (c).

Članak 5.

Zahtjevi i izuzeća povezani sa SS-ovima DLT

1.   CSD koji upravlja SS-om DLT podliježe zahtjevima koji se primjenjuju na CSD koji upravlja sustavom za namiru vrijednosnih papira na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014.

Prvi podstavak ne primjenjuje se na one zahtjeve iz kojih je CSD koji upravlja SS-om DLT izuzet je na temelju stavaka od 2. do 9. ovog članka, pod uvjetom da CSD postupa u skladu s:

| (a) | člankom 7.; |
| --- | --- |

(a)

člankom 7.;

| (b) | stavcima od 2. do 10. ovog članka; i |
| --- | --- |

(b)

stavcima od 2. do 10. ovog članka; i

| (c) | svim kompenzacijskim mjerama koje nadležno tijelo smatra primjerenima za ostvarenje ciljeva odredaba za koje je zatraženo izuzeće ili kako bi se osigurala zaštite ulagatelja, integritet tržišta ili financijske stabilnosti. |
| --- | --- |

(c)

svim kompenzacijskim mjerama koje nadležno tijelo smatra primjerenima za ostvarenje ciljeva odredaba za koje je zatraženo izuzeće ili kako bi se osigurala zaštite ulagatelja, integritet tržišta ili financijske stabilnosti.

2.   Na zahtjev CSD-a koji upravlja SS-om DLT nadležno tijelo može izuzeti taj CSD od primjene članka 2. stavka 1. točke 4., 9. ili 28. ili članka 3., 37. ili 38. Uredbe (EU) br. 909/2014, pod uvjetom da taj CSD:

| (a) | dokaže da upotreba „računa vrijednosnih papira” kako je definiran u članku 2. stavku 1. točki 28. te uredbe ili upotreba nematerijaliziranog oblika kako je predviđeno u članku 3. te uredbe nije u skladu s upotrebom određene tehnologije distribuiranog zapisa; |
| --- | --- |

(a)

dokaže da upotreba „računa vrijednosnih papira” kako je definiran u članku 2. stavku 1. točki 28. te uredbe ili upotreba nematerijaliziranog oblika kako je predviđeno u članku 3. te uredbe nije u skladu s upotrebom određene tehnologije distribuiranog zapisa;

| (b) | predloži kompenzacijske mjere za ostvarenje ciljeva odredbi čije se izuzeće traži te da minimalno osigura:






  i. | da se financijski instrumenti DLT evidentiraju u okviru distribuiranog zapisa; |
| --- | --- | --- |

(b)

predloži kompenzacijske mjere za ostvarenje ciljeva odredbi čije se izuzeće traži te da minimalno osigura:

i.

da se financijski instrumenti DLT evidentiraju u okviru distribuiranog zapisa;

| ii. | da je broj financijskih instrumenata DLT u izdanju ili dijelu izdanja koje je evidentirao CSD koji upravlja sustavom za namiru vrijednosnih papira DLT u svakom trenutku jednak zbroju financijskih instrumenata DLT koji čine takvo izdanje ili dio izdanja evidentiranih u okviru distribuiranog zapisa; |
| --- | --- |

ii.

da je broj financijskih instrumenata DLT u izdanju ili dijelu izdanja koje je evidentirao CSD koji upravlja sustavom za namiru vrijednosnih papira DLT u svakom trenutku jednak zbroju financijskih instrumenata DLT koji čine takvo izdanje ili dio izdanja evidentiranih u okviru distribuiranog zapisa;

| iii. | da vodi evidencije koje omogućuju CSD-u koji upravlja SS-om DLT da u svakom trenutku bez odgode odvoji financijske instrumente DLT člana, sudionika, izdavatelja ili klijenta od onih drugog člana, sudionika, izdavatelja ili klijenta; i |
| --- | --- |

iii.

da vodi evidencije koje omogućuju CSD-u koji upravlja SS-om DLT da u svakom trenutku bez odgode odvoji financijske instrumente DLT člana, sudionika, izdavatelja ili klijenta od onih drugog člana, sudionika, izdavatelja ili klijenta; i

| iv. | da se njime ne dopuštaju prekoračenja vrijednosnih papira, dugovni saldo ili nepravilno stvaranje ili brisanje vrijednosnih papira. |
| --- | --- |

iv.

da se njime ne dopuštaju prekoračenja vrijednosnih papira, dugovni saldo ili nepravilno stvaranje ili brisanje vrijednosnih papira.

3.   Na zahtjev CSD-a koji upravlja SS-om DLT nadležno tijelo može izuzeti taj CSD od primjene članka 6. ili 7. Uredbe (EU) br. 909/2014 pod uvjetom da CSD s pomoću pouzdanih postupaka i aranžmana barem osigura da SS DLT:

| (a) | omogućava jasnu, točnu i pravovremenu potvrdu pojedinosti transakcija financijskih instrumenata DLT, uključujući sva plaćanja izvršena u vezi s financijskim instrumentima DLT, kao i oslobađanje svih kolaterala u vezi s tim instrumentima ili traženje kolaterala u vezi s financijskim instrumentima DLT; i |
| --- | --- |

(a)

omogućava jasnu, točnu i pravovremenu potvrdu pojedinosti transakcija financijskih instrumenata DLT, uključujući sva plaćanja izvršena u vezi s financijskim instrumentima DLT, kao i oslobađanje svih kolaterala u vezi s tim instrumentima ili traženje kolaterala u vezi s financijskim instrumentima DLT; i

| (b) | sprečava neuspjele namire ili rješava neuspjele namire ako ih nije moguće spriječiti. |
| --- | --- |

(b)

sprečava neuspjele namire ili rješava neuspjele namire ako ih nije moguće spriječiti.

4.   Na zahtjev CSD-a koji upravlja SS-om DLT nadležno tijelo može izuzeti taj CSD od primjene članka 19. Uredbe (EU) br. 909/2014 samo u vezi s izdvajanjem osnovne usluge trećoj strani, pod uvjetom da primjena tog članka nije u skladu s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa kako ju je predvidio SS DLT kojim upravlja taj CSD.

5.   Na zahtjev CSD-a koji upravlja SS-om DLT, nadležno tijelo može dopustiti tom CSD-u da kao sudionike u SS-u DLT prihvati i fizičke i pravne osobe pored onih koje su navedene u članku 2. točki (f) Direktive 98/26/EZ, pod uvjetom da te osobe:

| (a) | imaju dobar ugled; |
| --- | --- |

(a)

imaju dobar ugled;

| (b) | imaju dovoljnu razinu sposobnosti, osposobljenosti, iskustva i znanja u vezi s namirom, funkcioniranjem tehnologije distribuiranog zapisa i procjenom rizika; i |
| --- | --- |

(b)

imaju dovoljnu razinu sposobnosti, osposobljenosti, iskustva i znanja u vezi s namirom, funkcioniranjem tehnologije distribuiranog zapisa i procjenom rizika; i

| (c) | dale su informirani pristanak za uključivanje u pilot-režim predviđen ovom Uredbom i na odgovarajući su način obaviještene o njegovoj eksperimentalnoj prirodi i mogućim rizicima povezanima s njime. |
| --- | --- |

(c)

dale su informirani pristanak za uključivanje u pilot-režim predviđen ovom Uredbom i na odgovarajući su način obaviještene o njegovoj eksperimentalnoj prirodi i mogućim rizicima povezanima s njime.

6.   Na zahtjev CSD-a koji upravlja SS-om DLT nadležno tijelo može izuzeti taj CSD od primjene članka 33., 34. ili 35. Uredbe (EU) br. 909/2014, pod uvjetom da taj CSD predloži kompenzacijske mjere kako bi se ispunili ciljevi tih članaka i da barem osigura sljedeće:

| (a) | SS DLT javno objavljuje kriterije za sudjelovanje kojima se omogućuje pravedan i otvoren pristup svim osobama koje namjeravaju postati sudionici te su ti kriteriji transparentni, objektivni i nediskriminirajući; i |
| --- | --- |

(a)

SS DLT javno objavljuje kriterije za sudjelovanje kojima se omogućuje pravedan i otvoren pristup svim osobama koje namjeravaju postati sudionici te su ti kriteriji transparentni, objektivni i nediskriminirajući; i

| (b) | SS DLT javno objavljuje cijene i naknade povezane s uslugama namire koje pruža. |
| --- | --- |

(b)

SS DLT javno objavljuje cijene i naknade povezane s uslugama namire koje pruža.

7.   Na zahtjev CSD-a koji upravlja SS-om DLT nadležno tijelo može izuzeti taj CSD od primjene članka 39. Uredbe (EU) br. 909/2014, pod uvjetom da taj CSD predloži kompenzacijske mjere kako bi se ispunili ciljevi tog članka i da s pomoću pouzdanih postupaka i aranžmana osigura barem sljedeće:

| (a) | SS DLT provodi namire transakcija financijskih instrumenata DLT gotovo u stvarnom vremenu ili u istome danu, a u svakom slučaju najkasnije drugi radni dan nakon zaključenja trgovanja; |
| --- | --- |

(a)

SS DLT provodi namire transakcija financijskih instrumenata DLT gotovo u stvarnom vremenu ili u istome danu, a u svakom slučaju najkasnije drugi radni dan nakon zaključenja trgovanja;

| (b) | SS DLT javno objavljuje pravila kojima se uređuje sustav namire; i |
| --- | --- |

(b)

SS DLT javno objavljuje pravila kojima se uređuje sustav namire; i

| (c) | SS DLT smanjuje sve rizike koji proizlaze iz neimenovanja SS-a DLT kao sustava za potrebe Direktive 98/26/EZ, posebno u pogledu postupka u slučaju nesolventnosti. |
| --- | --- |

(c)

SS DLT smanjuje sve rizike koji proizlaze iz neimenovanja SS-a DLT kao sustava za potrebe Direktive 98/26/EZ, posebno u pogledu postupka u slučaju nesolventnosti.

Za potrebe upravljanja SS-om DLT, definicija CSD-a iz Uredbe (EU) br. 909/2014 kao pravne osobe koja upravlja sustavom za namiru vrijednosnih papira ne dovodi do toga da države članice moraju odrediti i prijaviti SS DLT kao sustav za namiru vrijednosnih papira na temelju Direktive 98/26/EZ. Međutim, države članice ne smiju biti spriječene u određivanju i obavješćivanju SS-a DLT kao sustava za namiru vrijednosnih papira na temelju Direktive 98/26/EZ ako SS DLT ispunjava zahtjeve iz te direktive.

Ako SS DLT nije određen i prijavljen kao sustav za namiru vrijednosnih papira na temelju Direktive 98/26/EZ, CSD koji upravlja tim SS-om DLT predlaže kompenzacijske mjere za smanjenje rizika koji proizlaze iz nesolventnosti.

8.   Na zahtjev CSD-a koji upravlja SS-om DLT nadležno tijelo može izuzeti taj CSD od primjene članka 40. Uredbe (EU) br. 909/2014, pod uvjetom da taj CSD namiruje na temelju isporuke po plaćanju.

Namira plaćanja provodi se novcem središnje banke, među ostalim u tokeniziranom obliku, ako je to praktično i dostupno, ili, ako to nije praktično i dostupno, provodi se preko računa CSD-a u skladu s glavom IV. Uredbe (EU) br. 909/2014 ili novcem komercijalne banke, među ostalim u tokeniziranom obliku, u skladu s tom glavom, ili upotrebom „tokena e-novca”.

Odstupajući od drugog podstavka ovog stavka, glava IV. Uredbe (EU) br. 909/2014 ne primjenjuje se na kreditnu instituciju kada pruža namiru plaćanja novcem komercijalne banke tržišnoj infrastrukturi DLT koja evidentira financijske instrumente DLT čija ukupna tržišna vrijednost u trenutku početnog evidentiranja novog financijskog instrumenta DLT ne premašuje 6 milijardi EUR, kako je izračunato u skladu s člankom 3. stavkom 4. ove Uredbe.

Ako se namira odvija novcem komercijalne banke koji osigurava kreditna institucija na koju se na temelju trećeg podstavka ovog stavka ne primjenjuje glava IV. Uredbe (EU) br. 909/2014 ili ako se namira plaćanja odvija s pomoću „tokena e-novca”, CSD koji upravlja SS-om DLT utvrđuje, mjeri, prati, upravlja i smanjuje na najmanju moguću mjeru sve rizike koji proizlaze iz upotrebe takvih sredstava.

Usluge povezane s „tokenima e-novca” koje su istovjetne uslugama navedenima u odjeljku C točkama (b) i (c) Priloga Uredbi (EU) br. 909/2014 pruža CSD koji upravlja SS-om DLT u skladu s glavom IV. Uredbe (EU) br. 909/2014 ili kreditna institucija.

9.   Na zahtjev CSD-a koji upravlja SS-om DLT nadležno tijelo može izuzeti taj CSD od primjene članka 50., 51. ili 53. Uredbe (EU) br. 909/2014, pod uvjetom da taj CSD dokaže da upotreba tehnologije distribuiranog zapisa nije u skladu s postojećim sustavima drugih CSD-ova ili drugih tržišnih infrastruktura ili da bi odobravanje pristupa drugom CSD-u ili pristup drugoj tržišnoj infrastrukturi koja upotrebljava postojeće sustave prouzročio nerazmjerne troškove s obzirom na opseg aktivnosti SS-a DLT.

Ako je CSD koji upravlja SS-om DLT izuzet u skladu s prvim podstavkom ovog stavka, dužan je drugim operaterima SS-ova DLT ili drugim operaterima TSS-ova DLT omogućiti pristup svojem SS-u DLT. CSD koji upravlja SS-om DLT obavješćuje nadležno tijelo o svojoj namjeri da omogući takav pristup. Nadležno tijelo može zabraniti takav pristup u mjeri u kojoj bi takav pristup štetio stabilnosti financijskog sustava Unije ili financijskog sustava dotične države članice.

10.   Ako CSD koji upravlja SS-om DLT zatraži izuzeće na temelju stavaka od 2. do 9., u svakom slučaju mora dokazati da je zatraženo izuzeće:

| (a) | razmjerno i opravdano upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa; i |
| --- | --- |

(a)

razmjerno i opravdano upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa; i

| (b) | ograničeno na SS DLT i ne obuhvaća sustav za namiru vrijednosnih papira kojim upravlja isti CSD. |
| --- | --- |

(b)

ograničeno na SS DLT i ne obuhvaća sustav za namiru vrijednosnih papira kojim upravlja isti CSD.

11.   Stavci od 2. do 10. ovog članka primjenjuju se mutatis mutandis na investicijsko društvo ili tržišnog operatera koji upravlja TSS-om DLT u skladu s člankom 6. stavkom 1.

12.   ESMA priprema smjernice o kompenzacijskim mjerama iz stavka 1. drugog podstavka točke (c) ovog članka.

Članak 6.

Zahtjevi i izuzeća u pogledu TSS-ova DLT

1.   Investicijsko društvo ili tržišni operater koji upravlja TSS-om DLT podliježu:

| (a) | zahtjevima koji se primjenjuju na multilateralnu trgovinsku platformu na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 i Direktive 2014/65/EU; i |
| --- | --- |

(a)

zahtjevima koji se primjenjuju na multilateralnu trgovinsku platformu na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 i Direktive 2014/65/EU; i

| (b) | mutatis mutandis, zahtjevima koji se primjenjuju na CSD na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014, uz iznimku članaka 9., 16., 17., 18., 20., 26., 27., 28., 31., 42., 43., 44., 46. i 47. te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

mutatis mutandis, zahtjevima koji se primjenjuju na CSD na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014, uz iznimku članaka 9., 16., 17., 18., 20., 26., 27., 28., 31., 42., 43., 44., 46. i 47. te uredbe.

Prvi podstavak ne primjenjuje se na one zahtjeve od kojih su investicijsko društvo ili tržišni operater koji upravljaju TSS-om DLT izuzeti na temelju članka 4. stavaka 2. i 3. i članka 5. stavaka od 2. do 9., pod uvjetom da to investicijsko društvo ili taj tržišni operater postupa u skladu s:

| (a) | člankom 7.; |
| --- | --- |

(a)

člankom 7.;

| (b) | člankom 4. stavcima 2., 3. i 4. i člankom 5. stavcima od 2. do 10.; i |
| --- | --- |

(b)

člankom 4. stavcima 2., 3. i 4. i člankom 5. stavcima od 2. do 10.; i

| (c) | svim kompenzacijskim mjerama koje nadležno tijelo smatra primjerenima za ostvarenje ciljeva odredbi za koje je zatraženo izuzeće ili kako bi se osigurala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnost. |
| --- | --- |

(c)

svim kompenzacijskim mjerama koje nadležno tijelo smatra primjerenima za ostvarenje ciljeva odredbi za koje je zatraženo izuzeće ili kako bi se osigurala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnost.

2.   CSD koji upravlja TSS-om DLT podliježe:

| (a) | zahtjevima koji se primjenjuju na CSD na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014; i |
| --- | --- |

(a)

zahtjevima koji se primjenjuju na CSD na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014; i

| (b) | mutatis mutandis, zahtjevima koji se primjenjuju na multilateralnu trgovinsku platformu na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 i Direktive 2014/65/EU, uz iznimku članaka od 5. do 13. te direktive. |
| --- | --- |

(b)

mutatis mutandis, zahtjevima koji se primjenjuju na multilateralnu trgovinsku platformu na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 i Direktive 2014/65/EU, uz iznimku članaka od 5. do 13. te direktive.

Prvi podstavak ne primjenjuje se na one zahtjeve od kojih je CSD koji upravlja TSS-om DLT izuzet na temelju članka 4. stavaka 2. i 3. i članka 5. stavaka od 2. do 9., pod uvjetom da taj CSD postupa u skladu s:

| (a) | člankom 7.; |
| --- | --- |

(a)

člankom 7.;

| (b) | člankom 4. stavcima 2., 3. i 4. i člankom 5. stavcima od 2. do 10.; i |
| --- | --- |

(b)

člankom 4. stavcima 2., 3. i 4. i člankom 5. stavcima od 2. do 10.; i

| (c) | svim kompenzacijskim mjerama koje nadležno tijelo smatra primjerenima za ostvarenje ciljeva odredbi za koje je zatraženo izuzeće ili kako bi se osigurala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnost. |
| --- | --- |

(c)

svim kompenzacijskim mjerama koje nadležno tijelo smatra primjerenima za ostvarenje ciljeva odredbi za koje je zatraženo izuzeće ili kako bi se osigurala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnost.

Članak 7.

Dodatni zahtjevi za tržišne infrastrukture DLT

1.   Operateri tržišnih infrastruktura DLT izrađuju jasne i detaljne poslovne planove u kojima je opisano kako namjeravaju pružati svoje usluge i obavljati svoje aktivnosti, koji uključuju opis njihovog ključnog osoblja, tehničkih aspekata i upotrebe tehnologije distribuiranog zapisa te informacije koje se traže u stavku 3.

Osim toga, operateri tržišnih infrastruktura DLT moraju imati javno dostupnu, ažuriranu, jasnu i detaljnu pisanu dokumentaciju u kojoj se definiraju pravila po kojima tržišne infrastrukture DLT i njihovi operateri rade, uključujući pravne uvjete kojima se definiraju prava, obveze, dužnosti i odgovornosti operatera tržišne infrastrukture DLT te članova, sudionika, izdavatelja i klijenata koji upotrebljavaju njihovu predmetnu tržišnu infrastrukturu DLT. Tim pravnim uvjetima određuje se mjerodavno pravo, mehanizmi rješavanja sporova u predsudskom postupku, sve mjere zaštite u slučaju nesolventnosti na temelju Direktive 98/26/EZ i jurisdikcije u kojima se mogu pokrenuti sudski postupci. Operateri tržišnih infrastruktura DLT mogu svoju pisanu dokumentaciju učiniti dostupnom i elektroničkim sredstvima.

2.   Operateri tržišnih infrastruktura DLT uspostavljaju ili dokumentiraju, prema potrebi, pravila o funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa koju upotrebljavaju, uključujući pravila o pristupu distribuiranom zapisu, o sudjelovanju validirajućih čvorova, o rješavanju mogućih sukoba interesa i o upravljanju rizicima, uključujući sve mjere za ublažavanje kako bi se osigurala zaštita ulagatelja, integritet tržišta i financijska stabilnost.

3.   Operateri tržišnih infrastruktura DLT dužni su na svojim internetskim stranicama dati svojim članovima, sudionicima, izdavateljima i klijentima jasne i nedvosmislene informacije o tome kako izvršavaju svoje funkcije, pružaju usluge i obavljaju aktivnosti te na koji način izvršavanje tih funkcija, pružanje tih usluga i obavljanje tih aktivnosti odstupa od onih koje izvršava multilateralna trgovinska platforma ili sustav za namiru vrijednosnih papira koji se ne temelje na tehnologiji distribuiranog zapisa. Te informacije moraju sadržavati vrstu tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava.

4.   Operateri tržišnih infrastruktura DLT osiguravaju da su svi mehanizmi IT-a i kibermehanizmi koji se odnose na upotrebu njihove tehnologije distribuiranog zapisa razmjerni prirodi, veličini i složenosti njihova poslovanja. Tim se mehanizmima mora osigurati kontinuitet i kontinuirana transparentnost, dostupnost, pouzdanost i sigurnost njihovih usluga i aktivnosti, uključujući pouzdanost pametnih ugovora koji se koriste u okviru tržišne infrastrukture DLT-a. Tim se mehanizmima isto tako moraju osigurati integritet, sigurnost i povjerljivost svih podatka koje su pohranili ti operateri te dostupnost i pristupačnost tih podataka.

Operateri tržišnih infrastruktura DLT uspostavljaju posebne postupke upravljanja operativnim rizicima za rizike koje predstavlja upotreba tehnologije distribuiranog zapisa i kriptoimovine te za rješavanje tih rizika ako do njih dođe.

Radi procjene pouzdanosti svih mehanizama IT-a i kibermehanizama tržišne infrastrukture DLT nadležno tijelo može zahtijevati reviziju tih mehanizama. Ako nadležno tijelo zahtijeva reviziju, ono imenuje neovisnog revizora za njezinu provedbu. Tržišna infrastruktura DLT snosi troškove te revizije.

5.   Ako operater tržišne infrastrukture DLT osigurava čuvanje sredstava, kolaterala ili financijskih instrumenata DLT članova, sudionika, izdavatelja ili klijenata te osigurava načine pristupa takvoj imovini, među ostalim i u obliku kriptografskih ključeva, taj je operater dužan uspostaviti odgovarajuće mehanizme za sprečavanje upotrebe te imovine za vlastiti račun operatera bez prethodne izričite pisane suglasnosti dotičnog sudionika, člana, izdavatelja ili klijenta u pisanom obliku, koja se može dati elektroničkim putem.

Operateri tržišne infrastrukture DLT moraju voditi sigurne, točne, pouzdane i dostupne evidencije o sredstvima, kolateralima i financijskim instrumentima DLT koje njihova tržišna infrastruktura DLT drži za svoje članove, sudionike, izdavatelje ili klijente te o načinima pristupa tim sredstvima, kolateralima i financijskim instrumentima DLT.

Operateri tržišne infrastrukture DLT moraju odvojiti sredstva, kolaterale i financijske instrumente DLT članova, sudionika, izdavatelja ili klijenata koji upotrebljavaju tržišnu infrastrukturu DLT te načine pristupa takvoj imovini, od sredstava, kolaterala i financijskih sredstava operatera te od takve imovine drugih članova, sudionika, izdavatelja i klijenata.

Svim mehanizmima IT-a i kibermehanizmima iz stavka 4. mora se osigurati da su ta sredstva, kolaterali i financijski instrumenti DLT koje tržišna infrastruktura DLT drži za svoje članove, sudionike, izdavatelje ili klijente, kao i načini pristupa njima, zaštićeni od rizika neovlaštenog pristupa, hakiranja, propadanja, gubitka, kibernapada, krađe, prijevare, nemara i drugih ozbiljnih operativnih neispravnosti.

6.   U slučaju gubitka sredstava, gubitka kolaterala ili gubitka financijskog instrumenta DLT, operater tržišne infrastrukture DLT koji je izgubio sredstva, kolateral ili financijski instrument DLT odgovoran je za gubitak, do tržišne vrijednosti izgubljene imovine. Operater tržišne infrastrukture DLT nije odgovoran za gubitak ako dokaže da je gubitak nastao kao posljedica vanjskog događaja koji je izvan njegove razumne kontrole i čije su posljedice bile neizbježne unatoč svim razumnim naporima da se izbjegnu.

Operateri tržišne infrastrukture DLT uspostavljaju transparentne i odgovarajuće mehanizme za osiguravanje zaštite ulagatelja te uspostavljaju mehanizme za rješavanje pritužbi klijenta i postupke za naknadu štete ili pravnu zaštitu u slučaju gubitka ulagatelja zbog bilo koje okolnosti iz prvog podstavka ovog stavka ili zbog prestanka poslovanja zbog bilo koje od okolnosti iz članka 8. stavka 13., članka 9. stavka 11. i članka 10. stavka 10.

Nadležno tijelo može na pojedinačnoj osnovi odlučiti zatražiti od operatera tržišne infrastrukture DLT dodatne bonitetne zaštitne mjere u obliku regulatornog kapitala ili police osiguranja ako nadležno tijelo utvrdi da potencijalne odgovornosti za štetu klijentima operatera tržišne infrastrukture DLT zbog bilo koje od okolnosti iz prvog podstavka ovog stavka nisu na odgovarajući način obuhvaćene bonitetnim zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 909/2014, Uredbe (EU) 2019/2033 Europskog parlamenta i Vijeća (18), Direktive 2014/65/EU ili Direktive (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća (19) kako bi se osigurala zaštita ulagatelja.

7.   Operater tržišne infrastrukture DLT utvrđuje i javno objavljuje jasnu i detaljnu strategiju za smanjenje aktivnosti određene tržišne infrastrukture DLT ili izlazak iz nje ili prestanak poslovanja, određene tržišne infrastrukture DLT („prijelazna strategija”), uključujući prijelaznu strategiju ili povrat svojih operacija povezanih s tehnologijom distribuiranog zapisa na tradicionalne tržišne infrastrukture, u slučaju:

| (a) | da je prag utvrđen u članku 3. stavku 3. premašen; |
| --- | --- |

(a)

da je prag utvrđen u članku 3. stavku 3. premašen;

| (b) | da se posebno odobrenje ili izuzeće odobreno na temelju ove Uredbe treba povući ili na drugi način ukinuti, među ostalim u slučaju ukidanja posebnog odobrenja ili izuzeća zbog događaja predviđenih u članka 14. stavku 2.; ili |
| --- | --- |

(b)

da se posebno odobrenje ili izuzeće odobreno na temelju ove Uredbe treba povući ili na drugi način ukinuti, među ostalim u slučaju ukidanja posebnog odobrenja ili izuzeća zbog događaja predviđenih u članka 14. stavku 2.; ili

| (c) | svakog dobrovoljnog ili prisilnog prestanka poslovanja tržišne infrastrukture DLT. |
| --- | --- |

(c)

svakog dobrovoljnog ili prisilnog prestanka poslovanja tržišne infrastrukture DLT.

Prijelazna strategija mora biti spremna za pravodobnu provedbu.

U prijelaznoj strategiji utvrđuje se na koji se način postupa s članovima, sudionicima, izdavateljima i klijentima u slučaju povlačenja ili prestanka posebnog odobrenja ili prestanka poslovanja iz prvog podstavka ovog stavka. Prijelaznom strategijom utvrđuje se način zaštite klijenata, posebno malih ulagatelja, od svakog nerazmjernog učinka povlačenja ili prestanka posebnog odobrenja ili prestanka poslovanja. Prijelazna strategija redovito se ažurira podložno prethodnom odobrenju nadležnog tijela.

U prijelaznoj strategiji navodi se što treba učiniti u slučaju premašivanja praga utvrđenog u članku 3. stavku 3.

8.   Investicijska društva ili tržišni operateri kojima je dopušteno upravljati samo MTP-om DLT na temelju članka 8. stavka 2. ove Uredbe i koji u svojim prijelaznim strategijama ne navode da namjeravaju dobiti odobrenje za upravljanje multilateralnom trgovinskom platformom na temelju Direktive 2014/65/EU, kao i CSD-ovi koji upravljaju TSS-om DLT, ulažu sve napore kako bi s sklopili aranžmane s investicijskim društvima ili tržišnim operaterima koji upravljaju multilateralnom trgovinskom platformom na temelju Direktive 2014/65/EU radi preuzimanja svojeg poslovanja i te aranžmane navode u svojim prijelaznim strategijama.

9.   CSD-ovi koji upravljaju SS-om DLT kojima je dopušteno upravljati samo SS-om DLT na temelju članka 9. stavka 2. ove Uredbe i koji u svojim prijelaznim strategijama ne navode da namjeravaju dobiti odobrenje za upravljanje sustavom za namiru vrijednosnih papira na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 te investicijska društva ili tržišni operateri koji upravljaju TSS-om DLT ulažu sve napore kako bi sklopili aranžmane s CSD-ovima koji upravljaju sustavom za namiru vrijednosnih papira radi preuzimanja svojeg poslovanja i te aranžmane navode u svojim prijelaznim strategijama.

CSD-ovi koji upravljaju sustavom za namiru vrijednosnih papira i koji prime zahtjev za sklapanje aranžmana iz prvog podstavka ovog stavka odgovaraju u roku od tri mjeseca od datuma primitka zahtjeva. CSD koji upravlja sustavom za namiru vrijednosnih papira sklapa aranžmane na nediskriminirajući način i može naplatiti razumnu komercijalnu naknadu na temelju stvarnih troškova. On smije odbiti takav zahtjev samo ako smatra da bi aranžmani utjecali na neometano i uredno funkcioniranje financijskih tržišta ili bi predstavljali sistemski rizik. On ne smije odbiti zahtjev na osnovi gubitka tržišnog udjela. Ako odbije zahtjev, o razlozima za to pisanim putem obavješćuje operatera tržišne infrastrukture DLT koji je podnio zahtjev.

10.   Aranžmani iz stavaka 8. i 9. uspostavljaju se najkasnije pet godina od datuma izdavanja posebnog odobrenja ili se uspostavljaju na raniji datum ako to zahtijeva nadležno tijelo kako bi se uklonio rizik od prijevremenog prekida posebnog odobrenja.

Članak 8.

Posebno odobrenje za upravljanje MTP-om DLT

1.   Pravna osoba s odobrenjem za rad kao investicijsko društvo ili za upravljanje uređenim tržištem na temelju Direktive 2014/65/EU može podnijeti zahtjev za posebno odobrenje za upravljanje MTP-om DLT na temelju ove Uredbe.

2.   Ako pravna osoba podnese zahtjev za izdavanje odobrenja za rad kao investicijsko društvo ili odobrenja za upravljanje uređenim tržištem na temelju Direktive 2014/65/EU i istodobno podnese zahtjev za posebno odobrenje na temelju ovog članka, isključivo u svrhu upravljanja MTP-om DLT, nadležno tijelo ne procjenjuje ispunjava li podnositelj zahtjeva zahtjeve iz Direktive 2014/65/EU u pogledu kojih je podnositelj zatražio izuzeće u skladu s člankom 4. ove Uredbe.

3.   Ako, kako je navedeno u stavku 2. ovog članka, pravna osoba istodobno podnese zahtjev za izdavanje odobrenja za rad kao investicijsko društvo, ili odobrenja za upravljanje uređenim tržištem, i za posebno odobrenje, ona u svojem zahtjevu dostavlja informacije koje se zahtijevaju na temelju članka 7. Direktive 2014/65/EU, osim informacija koje bi bile potrebne da se dokaže usklađenost sa zahtjevima u pogledu kojih je podnositelj zahtjeva zatražio izuzeće u skladu s člankom 4. ove Uredbe.

4.   Zahtjev za izdavanje posebnog odobrenja za upravljanje MTP-om DLT na temelju ove Uredbe sadržava sljedeće informacije:

| (a) | poslovni plan podnositelja zahtjeva, pravila MTP-a DLT i sve pravne uvjete, kako je navedeno u članku 7. stavku 1. te informacije o funkcioniranju, uslugama i aktivnostima MTP-a DLT, kako je navedeno u članku 7. stavku 3.; |
| --- | --- |

(a)

poslovni plan podnositelja zahtjeva, pravila MTP-a DLT i sve pravne uvjete, kako je navedeno u članku 7. stavku 1. te informacije o funkcioniranju, uslugama i aktivnostima MTP-a DLT, kako je navedeno u članku 7. stavku 3.;

| (b) | opis funkcioniranja tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava, kako je navedeno u članku 7. stavku 2.; |
| --- | --- |

(b)

opis funkcioniranja tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava, kako je navedeno u članku 7. stavku 2.;

| (c) | opis svih mehanizama IT-a i kibermehanizama podnositelja zahtjeva, kako je navedeno u članku 7. stavku 4.; |
| --- | --- |

(c)

opis svih mehanizama IT-a i kibermehanizama podnositelja zahtjeva, kako je navedeno u članku 7. stavku 4.;

| (d) | dokaz da podnositelj zahtjeva ima uspostavljene dostatne bonitetne zaštitne mjere kako bi ispunio svoje obveze i nadoknadio štetu svojim klijentima, kako je navedeno u članku 7. stavku 6. trećem podstavku; |
| --- | --- |

(d)

dokaz da podnositelj zahtjeva ima uspostavljene dostatne bonitetne zaštitne mjere kako bi ispunio svoje obveze i nadoknadio štetu svojim klijentima, kako je navedeno u članku 7. stavku 6. trećem podstavku;

| (e) | ako je primjenljivo, opis mehanizama za čuvanje financijskih instrumenata DLT za klijente, kako je navedeno u članku 7. stavku 5.; |
| --- | --- |

(e)

ako je primjenljivo, opis mehanizama za čuvanje financijskih instrumenata DLT za klijente, kako je navedeno u članku 7. stavku 5.;

| (f) | opis mehanizama kojima se osigurava zaštita ulagatelja i opis mehanizama za rješavanje pritužbi i pravne zaštite klijenata, kako je navedeno u članku 7. stavku 6. drugom podstavku; |
| --- | --- |

(f)

opis mehanizama kojima se osigurava zaštita ulagatelja i opis mehanizama za rješavanje pritužbi i pravne zaštite klijenata, kako je navedeno u članku 7. stavku 6. drugom podstavku;

| (g) | prijelaznu strategiju podnositelja zahtjeva; i |
| --- | --- |

(g)

prijelaznu strategiju podnositelja zahtjeva; i

| (h) | izuzeća koja podnositelj zahtjeva traži na temelju članka 4., opravdanje za svako zatraženo izuzeće i sve predložene kompenzacijske mjere te sredstva kojima namjerava ispuniti uvjete povezane s tim izuzećima. |
| --- | --- |

(h)

izuzeća koja podnositelj zahtjeva traži na temelju članka 4., opravdanje za svako zatraženo izuzeće i sve predložene kompenzacijske mjere te sredstva kojima namjerava ispuniti uvjete povezane s tim izuzećima.

5.   Do 23. ožujka 2023. ESMA izrađuje smjernice za utvrđivanje standardnih obrazaca, formata i predložaka za potrebe stavka 4.

6.   U roku od 30 radnih dana od datuma primitka zahtjeva za posebno odobrenje za upravljanje MTP-om DLT nadležno tijelo ocjenjuje je li zahtjev potpun. Ako zahtjev nije potpun, nadležno tijelo određuje rok u kojem podnositelj zahtjeva treba pružiti informacije koje nedostaju ili bilo koje dodatne informacije. Nadležno tijelo izvješćuje podnositelja zahtjeva kada zahtjev smatra potpunim.

Čim nadležno tijelo smatra da je zahtjev potpun, šalje primjerak tog zahtjeva ESMA-i.

7.   Ako je to potrebno radi promicanja dosljednosti i razmjernosti izuzeća ili, prema potrebi, osiguravanja zaštite ulagatelja, integriteta tržišta i financijske stabilnosti, ESMA u roku od 30 kalendarskih dana od primitka primjerka tog zahtjeva nadležnom tijelu dostavlja neobvezujuće mišljenje o izuzećima koja je zatražio podnositelj zahtjeva ili o primjerenosti vrste tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava za potrebe ove Uredbe.

Prije izdavanja neobvezujućeg mišljenja ESMA se savjetuje s nadležnim tijelima drugih država članica i pri izdavanju svojeg mišljenja u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir njihova stajališta.

Ako ESMA izda neobvezujuće mišljenje, nadležno tijelo to mišljenje uzima u obzir i dostavlja ESMA-i izjavu o svim značajnim odstupanjima od tog mišljenja ako ESMA to zatraži. Mišljenje ESMA-e i izjava nadležnog tijela ne objavljuju se.

8.   Do 24. ožujka 2025. ESMA izrađuje smjernice za promicanje dosljednosti i proporcionalnosti:

| (a) | izuzeća odobrenih operaterima MTP-ova DLT u cijeloj Uniji, među ostalim u kontekstu evaluacije primjerenosti različitih vrsta tehnologije distribuiranog zapisa koje operateri MTP-ova DLT upotrebljavaju za potrebe ove Uredbe; i |
| --- | --- |

(a)

izuzeća odobrenih operaterima MTP-ova DLT u cijeloj Uniji, među ostalim u kontekstu evaluacije primjerenosti različitih vrsta tehnologije distribuiranog zapisa koje operateri MTP-ova DLT upotrebljavaju za potrebe ove Uredbe; i

| (b) | korištenja mogućnosti koja je predviđena člankom 3. stavkom 6. |
| --- | --- |

(b)

korištenja mogućnosti koja je predviđena člankom 3. stavkom 6.

Tim se smjernicama osigurava zaštita ulagatelja, integritet tržišta i financijska stabilnost.

ESMA periodično ažurira te smjernice.

9.   U roku od 90 radnih dana od datuma primitka potpunog zahtjeva za posebno odobrenje za upravljanje MTP-om DLT nadležno tijelo provodi procjenu zahtjeva i odlučuje hoće li izdati posebno odobrenje. Ako podnositelj zahtjeva istodobno podnese zahtjev na temelju Direktive 2014/65/EU i za posebno odobrenje na temelju ove Uredbe, razdoblje procjene može se produljiti za dodatno razdoblje koje može trajati najdulje koliko i razdoblje navedeno u članku 7. stavku 3. Direktive 2014/65/EU.

10.   Ne dovodeći u pitanje članke 7. i 44. Direktive 2014/65/EU, nadležno tijelo odbija izdati posebno odobrenje za upravljanje MTP-om DLT ako postoje razlozi zbog kojih smatra:

| (a) | da podnositelj zahtjeva nije na ispravan način uzeo u obzir i smanjio značajne rizike za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

(a)

da podnositelj zahtjeva nije na ispravan način uzeo u obzir i smanjio značajne rizike za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost;

| (b) | da se posebno odobrenje za upravljanje MTP-om DLT i zatražena izuzeća traže u svrhu zaobilaženja pravnih ili regulatornih zahtjeva; ili |
| --- | --- |

(b)

da se posebno odobrenje za upravljanje MTP-om DLT i zatražena izuzeća traže u svrhu zaobilaženja pravnih ili regulatornih zahtjeva; ili

| (c) | da operater MTP-a DLT neće moći poštovati primjenjive odredbe prava Unije ili odredbe nacionalnog prava koje nisu obuhvaćene područjem primjene prava Unije ili da neće dopustiti svojim korisnicima da se usklade s njima. |
| --- | --- |

(c)

da operater MTP-a DLT neće moći poštovati primjenjive odredbe prava Unije ili odredbe nacionalnog prava koje nisu obuhvaćene područjem primjene prava Unije ili da neće dopustiti svojim korisnicima da se usklade s njima.

11.   Posebna dozvola važeće je u cijeloj Unije u razdoblju do šest godina od datuma izdavanja. U posebnom odobrenju navode se izuzeća odobrena u skladu s člankom 4., sve kompenzacijske mjere i svi niži pragovi koje je utvrdilo nadležno tijelo u skladu s člankom 3. stavkom 6.

Nadležno tijelo bez odgode obavješćuje ESMA-u o izdavanju, odbijanju ili povlačenju posebnog odobrenja na temelju ovog članka, uključujući sve informacije navedene u prvom podstavku ovog stavka.

ESMA na svojim internetskim stranicama objavljuje:

| (a) | popis MTP-ova DLT, datume početka i prestanka njihovih posebnih odobrenja, popis izuzeća koja su odobrena svakome od njih i sve niže pragove koje su nadležna tijela odredila za svako od njih; i |
| --- | --- |

(a)

popis MTP-ova DLT, datume početka i prestanka njihovih posebnih odobrenja, popis izuzeća koja su odobrena svakome od njih i sve niže pragove koje su nadležna tijela odredila za svako od njih; i

| (b) | ukupan broj zahtjeva za izuzeće podnesenih na temelju članka 4., uz navođenje broja i vrsta izuzeća koja su odobrena ili odbijena, zajedno s obrazloženjima za svako odbijanje. |
| --- | --- |

(b)

ukupan broj zahtjeva za izuzeće podnesenih na temelju članka 4., uz navođenje broja i vrsta izuzeća koja su odobrena ili odbijena, zajedno s obrazloženjima za svako odbijanje.

Informacije iz trećeg podstavka točke (b) objavljuju se anonimno.

12.   Ne dovodeći u pitanje članke 8. i 44. Direktive 2014/65/EU, nadležno tijelo povlači posebno odobrenje ili bilo koje povezano izuzeće ako:

| (a) | utvrdi se nedostatak u funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava, ili u uslugama ili aktivnostima koje pruža operater MTP-a DLT koji predstavlja rizik za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost, a rizik nadilazi prednosti usluga i aktivnosti kojima se eksperimentira; |
| --- | --- |

(a)

utvrdi se nedostatak u funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava, ili u uslugama ili aktivnostima koje pruža operater MTP-a DLT koji predstavlja rizik za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost, a rizik nadilazi prednosti usluga i aktivnosti kojima se eksperimentira;

| (b) | operater koji upravlja MTP-om DLT povrijedi uvjete povezane s izuzećima; |
| --- | --- |

(b)

operater koji upravlja MTP-om DLT povrijedi uvjete povezane s izuzećima;

| (c) | operater koji upravlja MTP-om DLT uvrsti za trgovanje financijske instrumente koji ne ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 3. stavku 1.; |
| --- | --- |

(c)

operater koji upravlja MTP-om DLT uvrsti za trgovanje financijske instrumente koji ne ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 3. stavku 1.;

| (d) | operater koji upravlja MTP-om DLT premaši prag utvrđen u članku 3. stavku 2.; |
| --- | --- |

(d)

operater koji upravlja MTP-om DLT premaši prag utvrđen u članku 3. stavku 2.;

| (e) | operater MTP-a DLT premaši prag utvrđen u članku 3. stavku 3. i ne aktivira prijelaznu strategiju; ili |
| --- | --- |

(e)

operater MTP-a DLT premaši prag utvrđen u članku 3. stavku 3. i ne aktivira prijelaznu strategiju; ili

| (f) | operater MTP-a DLT dobije posebno odobrenje ili povezana izuzeća na temelju obmanjujućih informacija ili bitnog propusta. |
| --- | --- |

(f)

operater MTP-a DLT dobije posebno odobrenje ili povezana izuzeća na temelju obmanjujućih informacija ili bitnog propusta.

13.   Ako operater MTP-a DLT namjerava uvesti bitnu promjenu u funkcioniranje vrste tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava ili na usluge ili aktivnosti tog operatera, a ta bitna promjena zahtijeva novo posebno odobrenje, novo izuzeće ili izmjenu jednog ili više postojećih izuzeća operatera ili bilo kojih uvjeta povezanih s izuzećem, operater MTP-a DLT mora zatražiti novo posebno odobrenje, izuzeće ili izmjenu.

Ako operater MTP-a DLT zatraži novo posebno odobrenje, izuzeće ili izmjenu, primjenjuje se postupak utvrđen u članku 4. Nadležno tijelo obrađuje taj zahtjev u skladu s ovim člankom.

Članak 9.

Posebno odobrenje za upravljanje SS-om DLT

1.   Pravna osoba s odobrenjem za rad kao CSD na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 može podnijeti zahtjev za posebno odobrenje za upravljanje SS-om DLT na temelju ove Uredbe.

2.   Ako pravna osoba podnese zahtjev za izdavanje odobrenja za rad CSD-a na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 i istodobno podnese zahtjev za posebno odobrenje na temelju ovog članka, isključivo u svrhu upravljanja SS-om DLT, nadležno tijelo ne procjenjuje ispunjava li podnositelj zahtjeva zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 909/2014 u pogledu kojih je podnositelj zatražio izuzeće u skladu s člankom 5. ove Uredbe.

3.   Ako, kako je navedeno u stavku 2. ovog članka, pravna osoba istodobno podnese zahtjev za izdavanje odobrenja za rad kao CSD i za posebno odobrenje, ona u svojem zahtjevu mora dostaviti informacije iz članka 17. stavka 2. Uredbe (EU) br. 909/2014, osim informacija koje bi bile potrebne da se dokaže usklađenost sa zahtjevima u pogledu kojih je podnositelj zahtjeva zatražio izuzeće u skladu s člankom 5. ove Uredbe.

4.   Zahtjev za izdavanje posebnog odobrenja za upravljanje SS-om DLT na temelju ove Uredbe sadržava sljedeće informacije:

| (a) | poslovni plan podnositelja zahtjeva, pravila SS-a DLT i sve pravne uvjete, kako je navedeno u članku 7. stavku 1. te informacije o funkcioniranju, uslugama i aktivnostima SS-a DLT kako je navedeno u članku 7. stavku 3.; |
| --- | --- |

(a)

poslovni plan podnositelja zahtjeva, pravila SS-a DLT i sve pravne uvjete, kako je navedeno u članku 7. stavku 1. te informacije o funkcioniranju, uslugama i aktivnostima SS-a DLT kako je navedeno u članku 7. stavku 3.;

| (b) | opis funkcioniranja tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava, kako je navedeno u članku 7. stavku 2.; |
| --- | --- |

(b)

opis funkcioniranja tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava, kako je navedeno u članku 7. stavku 2.;

| (c) | opis svih mehanizama IT-a i kibermehanizama podnositelja zahtjeva, kako je navedeno u članku 7. stavku 4.; |
| --- | --- |

(c)

opis svih mehanizama IT-a i kibermehanizama podnositelja zahtjeva, kako je navedeno u članku 7. stavku 4.;

| (d) | dokaz da podnositelj zahtjeva ima uspostavljene dostatne bonitetne zaštitne mjere kako bi ispunio svoju odgovornost i nadoknadio štetu svojim klijentima, kako je navedeno u članku 7. stavku 6. trećem podstavku; |
| --- | --- |

(d)

dokaz da podnositelj zahtjeva ima uspostavljene dostatne bonitetne zaštitne mjere kako bi ispunio svoju odgovornost i nadoknadio štetu svojim klijentima, kako je navedeno u članku 7. stavku 6. trećem podstavku;

| (e) | ako je primjenljivo, opis mehanizama za čuvanje financijskih instrumenata DLT za klijente, kako je navedeno u članku 7. stavku 5.; |
| --- | --- |

(e)

ako je primjenljivo, opis mehanizama za čuvanje financijskih instrumenata DLT za klijente, kako je navedeno u članku 7. stavku 5.;

| (f) | opis mehanizama kojima se osigurava zaštita ulagatelja i opis mehanizama za obradu pritužbi i pravnu zaštitu klijenta, kako je navedeno u članku 7. stavku 6. drugom podstavku; |
| --- | --- |

(f)

opis mehanizama kojima se osigurava zaštita ulagatelja i opis mehanizama za obradu pritužbi i pravnu zaštitu klijenta, kako je navedeno u članku 7. stavku 6. drugom podstavku;

| (g) | prijelaznu strategiju podnositelja zahtjeva; i |
| --- | --- |

(g)

prijelaznu strategiju podnositelja zahtjeva; i

| (h) | izuzeća koja podnositelj zahtjeva traži na temelju članka 5., opravdanje za svako zatraženo izuzeće i sve predložene kompenzacijske mjere te sredstva kojima namjerava ispuniti uvjete povezane s tim izuzećima. |
| --- | --- |

(h)

izuzeća koja podnositelj zahtjeva traži na temelju članka 5., opravdanje za svako zatraženo izuzeće i sve predložene kompenzacijske mjere te sredstva kojima namjerava ispuniti uvjete povezane s tim izuzećima.

5.   Do 23. ožujka 2023. ESMA izrađuje smjernice za utvrđivanje standardnih obrazaca, formata i predložaka za potrebe stavka 4.

6.   U roku od 30 radnih dana od datuma primitka zahtjeva za posebno odobrenje za upravljanje SS-om DLT nadležno tijelo ocjenjuje je li zahtjev potpun. Ako zahtjev nije potpun, nadležno tijelo određuje rok u kojem podnositelj zahtjeva treba pružiti informacije koje nedostaju ili bilo koje dodatne informacije. Nadležno tijelo izvješćuje podnositelja zahtjeva kada zahtjev bude smatralo potpunim.

Čim nadležno tijelo smatra da je zahtjev potpun, šalje primjerak tog zahtjeva:

| (a) | ESMA-i; i |
| --- | --- |

(a)

ESMA-i; i

| (b) | relevantnim tijelima iz članka 12. Uredbe (EU) br. 909/2014; |
| --- | --- |

(b)

relevantnim tijelima iz članka 12. Uredbe (EU) br. 909/2014;

7.   Ako je to potrebno radi promicanja dosljednosti i proporcionalnosti izuzeća ili, prema potrebi, osiguravanja zaštite ulagatelja, integriteta tržišta i financijske stabilnosti, ESMA u roku od 30 kalendarskih dana od primitka primjerka tog zahtjeva nadležnom tijelu dostavlja neobvezujuće mišljenje o zatraženim izuzećima ili o primjerenosti vrste tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava za potrebe ove Uredbe.

Prije izdavanja neobvezujućeg mišljenja ESMA se savjetuje s nadležnim tijelima ostalih država članica i pri izdavanju svojeg mišljenju u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir njihova stajališta.

Ako ESMA izda neobvezujuće mišljenje, nadležno tijelo to mišljenje uzima u obzir i dostavlja ESMA-i izjavu o svim značajnim odstupanjima od tog mišljenja ako ESMA to zatraži. Mišljenje ESMA-e i izjava nadležnog tijela ne objavljuju se.

Relevantna tijela navedena u članku 12. Uredbe (EU) br. 909/2014 nadležnom tijelu dostavljaju neobvezujuće mišljenje o značajkama SS-a DLT kojim upravlja podnositelj zahtjeva u roku od 30 kalendarskih dana od primitka primjerka tog zahtjeva.

8.   Do 24. ožujka 2025. ESMA izrađuje smjernice za promicanje dosljednosti i razmjernosti:

| (a) | izuzeća odobrenih CSD-ovima koji upravljaju SS-ovima DLT u cijeloj Uniji, među ostalim u kontekstu evaluacije primjerenosti različitih vrsta tehnologije distribuiranog zapisa koje tržišni operateri upotrebljavaju za potrebe ove Uredbe; i |
| --- | --- |

(a)

izuzeća odobrenih CSD-ovima koji upravljaju SS-ovima DLT u cijeloj Uniji, među ostalim u kontekstu evaluacije primjerenosti različitih vrsta tehnologije distribuiranog zapisa koje tržišni operateri upotrebljavaju za potrebe ove Uredbe; i

| (b) | korištenja mogućnosti koja je predviđena člankom 3. stavkom 6. |
| --- | --- |

(b)

korištenja mogućnosti koja je predviđena člankom 3. stavkom 6.

Tim se smjernicama osigurava zaštita ulagatelja, integritet tržišta i financijska stabilnost.

ESMA periodično ažurira te smjernice.

9.   U roku od 90 radnih dana od datuma primitka potpunog zahtjeva za posebno odobrenje za upravljanje SS-om DLT nadležno tijelo provodi procjenu zahtjeva i odlučuje hoće li izdati posebno odobrenje. Ako podnositelj zahtjeva istodobno podnese zahtjev za izdavanje odobrenja kao CSD na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 i za izdavanje posebnog odobrenja na temelju ove Uredbom, razdoblje procjene može se produljiti za dodatno razdoblje koje može trajati najdulje koliko i razdoblje navedeno u članku 17. stavku 8. Uredbe (EU) br. 909/2014.

10.   Ne dovodeći u pitanje članak 17. Uredbe (EU) br. 909/2014, nadležno tijelo odbija izdati posebno odobrenje za upravljanje SS-om DLT ako postoje razlozi zbog kojih smatra:

| (a) | da podnositelj zahtjeva nije na ispravan način uzeo u obzir i smanjio značajne rizike za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

(a)

da podnositelj zahtjeva nije na ispravan način uzeo u obzir i smanjio značajne rizike za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost;

| (b) | da se posebno odobrenje za upravljanje SS-om DLT i zatražena izuzeća traže u svrhu zaobilaženja pravnih ili regulatornih zahtjeva; ili |
| --- | --- |

(b)

da se posebno odobrenje za upravljanje SS-om DLT i zatražena izuzeća traže u svrhu zaobilaženja pravnih ili regulatornih zahtjeva; ili

| (c) | da CSD neće moći poštovati primjenjive odredbe prava Unije ili odredbe nacionalnog prava koje nisu obuhvaćene područjem primjene prava Unije ili da neće dopustiti svojim korisnicima da se usklade s njima. |
| --- | --- |

(c)

da CSD neće moći poštovati primjenjive odredbe prava Unije ili odredbe nacionalnog prava koje nisu obuhvaćene područjem primjene prava Unije ili da neće dopustiti svojim korisnicima da se usklade s njima.

11.   Posebno odobrenje važeće je u cijeloj Uniji u razdoblju do šest godina od datuma izdavanja. U posebnom odobrenju navode se izuzeća odobrena u skladu s člankom 5., sve kompenzacijske mjere i svi niži pragovi koje je odredilo nadležno tijelo u skladu s člankom 3. stavkom 6.

Nadležno tijelo bez odgode obavješćuje ESMA-u i relevantna tijela navedena u stavku 7. ovog članka o izdavanju, odbijanju ili povlačenju posebnog odobrenja na temelju ovog članka, uključujući sve informacije navedene u prvom podstavku ovog stavka.

ESMA na svojim internetskim stranicama objavljuje:

| (a) | popis SS-ova DLT, datume početka i prestanka njihovih posebnih odobrenja i popis izuzeća koja su odobrena svakome od njih te sve niže pragove koje su nadležna tijela odredila za svakog od njih; i |
| --- | --- |

(a)

popis SS-ova DLT, datume početka i prestanka njihovih posebnih odobrenja i popis izuzeća koja su odobrena svakome od njih te sve niže pragove koje su nadležna tijela odredila za svakog od njih; i

| (b) | ukupan broj zahtjeva za izuzeće podnesenih na temelju članka 5., uz navođenje broja i vrsta odobrenih ili odbijenih izuzeća, zajedno s obrazloženjima za svako odbijanje. |
| --- | --- |

(b)

ukupan broj zahtjeva za izuzeće podnesenih na temelju članka 5., uz navođenje broja i vrsta odobrenih ili odbijenih izuzeća, zajedno s obrazloženjima za svako odbijanje.

Informacije iz trećeg podstavka točke (b) objavljuju se anonimno.

12.   Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EU) br. 909/2014, nadležno tijelo povlači posebno odobrenje ili bilo koje povezano izuzeće ako:

| (a) | utvrdi se nedostatak u funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava, ili u uslugama ili aktivnostima koje pruža CSD koji upravlja SS-om DLT koji predstavlja rizik za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost, a rizik nadilazi prednosti usluga i aktivnosti kojima se eksperimentira; |
| --- | --- |

(a)

utvrdi se nedostatak u funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava, ili u uslugama ili aktivnostima koje pruža CSD koji upravlja SS-om DLT koji predstavlja rizik za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost, a rizik nadilazi prednosti usluga i aktivnosti kojima se eksperimentira;

| (b) | CSD koji upravlja SS-om DLT povrijedi uvjete povezane s izuzećima; |
| --- | --- |

(b)

CSD koji upravlja SS-om DLT povrijedi uvjete povezane s izuzećima;

| (c) | CSD koji upravlja SS-om DLT evidentira financijske instrumente koji ne ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 3. stavku 1.; |
| --- | --- |

(c)

CSD koji upravlja SS-om DLT evidentira financijske instrumente koji ne ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 3. stavku 1.;

| (d) | CSD koji upravlja SS-om DLT premaši prag utvrđen u članku 3. stavku 2.; |
| --- | --- |

(d)

CSD koji upravlja SS-om DLT premaši prag utvrđen u članku 3. stavku 2.;

| (e) | CSD koji upravlja SS-om DLT premaši prag utvrđen u članku 3. stavku 3. i nije aktivirao prijelaznu strategiju; ili |
| --- | --- |

(e)

CSD koji upravlja SS-om DLT premaši prag utvrđen u članku 3. stavku 3. i nije aktivirao prijelaznu strategiju; ili

| (f) | ako je CSD koji upravlja SS-om DLT dobio posebno odobrenje ili povezana izuzeća na temelju obmanjujućih informacija ili bitnog propusta. |
| --- | --- |

(f)

ako je CSD koji upravlja SS-om DLT dobio posebno odobrenje ili povezana izuzeća na temelju obmanjujućih informacija ili bitnog propusta.

13.   Ako CSD koji upravlja SS-om DLT namjerava uvesti bitnu promjenu u funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava ili u uslugama ili aktivnostima tog CSD-a, a ta bitna promjena zahtijeva novo posebno odobrenje, novo izuzeće ili izmjenu jednog ili više postojećih izuzeća tog CSD-a ili bilo kojeg uvjeta povezanog s izuzećem, CSD koji upravlja SS-om DLT mora zatražiti novo posebno odobrenje, izuzeće ili izmjenu.

Ako CSD koji upravlja SS-om DLT zatraži novo posebno odobrenje, izuzeće ili izmjenu, primjenjuje se postupak utvrđen u članku 5. Nadležno tijelo obrađuje taj zahtjev u skladu s ovim člankom.

Članak 10.

Posebno odobrenje za upravljanje TSS-om DLT

1.   Pravna osoba s odobrenjem za rad kao investicijsko društvo ili odobrenjem za upravljanje uređenim tržištem na temelju Direktive 2014/65/EU ili s odobrenjem za rad kao CSD na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 može podnijeti zahtjev za posebno odobrenje za upravljanje TSS-om DLT na temelju ove Uredbe.

2.   Ako pravna osoba podnese zahtjev za izdavanje odobrenja za rad kao investicijsko društvo ili odobrenja za upravljanje uređenim tržištem na temelju Direktive 2014/65/EU ili odobrenja za rad kao CSD na temelju Uredbe (EU) br. 909/2014 i istodobno podnese zahtjev za posebno odobrenje na temelju ovog članka, isključivo u svrhu upravljanja TSS-om DLT, nadležno tijelo ne procjenjuje ispunjava li podnositelj zahtjeva zahtjeve iz Direktive 2014/65/EU ili Uredbe (EU) br. 909/2014 u pogledu kojih je podnositelj zatražio izuzeće u skladu s člankom 6. ove Uredbe.

3.   Ako, kako je navedeno u stavku 2. ovog članka, pravna osoba istodobno podnese zahtjev za izdavanje odobrenja za rad kao investicijsko društvo ili odobrenja za upravljanje uređenim tržištem ili odobrenja za rad kao CSD i za posebno odobrenje, ona u svojem zahtjevu dostavlja informacije koje se zahtijevaju na temelju članka 7. Direktive 2014/65/EU odnosno članka 17. Uredbe (EU) br. 909/2014, osim informacija koje bi bile potrebne da se dokaže usklađenost sa zahtjevima u pogledu kojih je podnositelj zahtjeva zatražio izuzeće u skladu s člankom 6. ove Uredbe.

4.   Zahtjev za izdavanje posebnog odobrenja za upravljanje TSS-om DLT na temelju ove Uredbe sadržava sljedeće informacije:

| (a) | poslovni plan podnositelja zahtjeva, pravila TSS-a DLT i sve pravne uvjete, kako je navedeno u članku 7. stavku 1. te informacije o funkcioniranju, uslugama i aktivnostima TSS-a DLT, kako je navedeno u članku 7. stavku 3.; |
| --- | --- |

(a)

poslovni plan podnositelja zahtjeva, pravila TSS-a DLT i sve pravne uvjete, kako je navedeno u članku 7. stavku 1. te informacije o funkcioniranju, uslugama i aktivnostima TSS-a DLT, kako je navedeno u članku 7. stavku 3.;

| (b) | opis funkcioniranja tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava, kako je navedeno u članku 7. stavku 2.; |
| --- | --- |

(b)

opis funkcioniranja tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava, kako je navedeno u članku 7. stavku 2.;

| (c) | opis svih mehanizama IT-a i kibermehanizama podnositelja zahtjeva, kako je navedeno u članku 7. stavku 4.; |
| --- | --- |

(c)

opis svih mehanizama IT-a i kibermehanizama podnositelja zahtjeva, kako je navedeno u članku 7. stavku 4.;

| (d) | dokaz da podnositelj zahtjeva ima uspostavljene dostatne bonitetne zaštitne mjere kako bi ispunio svoje obveze i nadoknadio štetu svojim klijentima, kako je navedeno u članku 7. stavku 6. trećem podstavku; |
| --- | --- |

(d)

dokaz da podnositelj zahtjeva ima uspostavljene dostatne bonitetne zaštitne mjere kako bi ispunio svoje obveze i nadoknadio štetu svojim klijentima, kako je navedeno u članku 7. stavku 6. trećem podstavku;

| (e) | ako je primjenljivo, opis mehanizama za čuvanje financijskih instrumenata DLT za klijente, kako je navedeno u članku 7. stavku 5.; |
| --- | --- |

(e)

ako je primjenljivo, opis mehanizama za čuvanje financijskih instrumenata DLT za klijente, kako je navedeno u članku 7. stavku 5.;

| (f) | opis mehanizama kojima se osigurava zaštita ulagatelja i opis mehanizama za rješavanje pritužbi i pravne zaštite klijenata, kako je navedeno u članku 7. stavku 6. drugom podstavku; |
| --- | --- |

(f)

opis mehanizama kojima se osigurava zaštita ulagatelja i opis mehanizama za rješavanje pritužbi i pravne zaštite klijenata, kako je navedeno u članku 7. stavku 6. drugom podstavku;

| (g) | prijelaznu strategiju podnositelja zahtjeva; i |
| --- | --- |

(g)

prijelaznu strategiju podnositelja zahtjeva; i

| (h) | izuzeća koja podnositelj zahtjeva traži na temelju članka 6., opravdanje za svako zatraženo izuzeće i sve predložene kompenzacijske mjere te sredstva kojima namjerava ispuniti uvjete povezane s tim izuzećima. |
| --- | --- |

(h)

izuzeća koja podnositelj zahtjeva traži na temelju članka 6., opravdanje za svako zatraženo izuzeće i sve predložene kompenzacijske mjere te sredstva kojima namjerava ispuniti uvjete povezane s tim izuzećima.

5.   Osim informacija iz stavka 4. ovog članka, podnositelj zahtjeva koji namjerava upravljati TSS-om DLT kao investicijsko društvo ili tržišni operater dostavlja informacije o tome kako namjerava ispuniti primjenjive zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 909/2014 kako je navedeno u članku 6. stavku 1. te uredbe, osim informacija koje bi bile potrebne da se dokaže usklađenost sa zahtjevima u pogledu kojih je podnositelj zahtjeva zatražio izuzeće u skladu s tim člankom.

Osim informacija iz stavka 4. ovog članka, podnositelj zahtjeva koji namjerava upravljati TSS-om DLT kao CSD dostavlja informacije o tome kako namjerava ispuniti primjenjive zahtjeve Direktive 2014/65/EU kako je navedeno u članku 6. stavku 2 ove uredbe., osim informacija koje bi bile potrebne da se dokaže usklađenost s obvezama za koje je podnositelj zahtjeva zatražio izuzeće u skladu s tim člankom.

6.   Do 23. ožujka 2023. ESMA izrađuje smjernice za utvrđivanje standardnih obrazaca, formata i predložaka za potrebe stavka 4.

7.   U roku od 30 radnih dana od datuma primitka zahtjeva za posebno odobrenje za upravljanje TSS-om DLT nadležno tijelo procjenjuje potpunost zahtjeva. Ako zahtjev nije potpun, nadležno tijelo određuje rok u kojem podnositelj zahtjeva treba pružiti informacije koje nedostaju ili bilo koje dodatne informacije. Nadležno tijelo izvješćuje podnositelja zahtjeva kada zahtjev bude smatralo potpunim.

Čim nadležno tijelo smatra da je zahtjev potpun, šalje primjerak tog zahtjeva:

| (a) | ESMA-i; i |
| --- | --- |

(a)

ESMA-i; i

| (b) | nadležnim tijelima navedenima u članku 12. Uredbe (EU) br. 909/2014. |
| --- | --- |

(b)

nadležnim tijelima navedenima u članku 12. Uredbe (EU) br. 909/2014.

8.   Ako je to potrebno radi promicanja dosljednosti i proporcionalnosti izuzeća ili, prema potrebi, osiguravanja zaštite ulagatelja, integriteta tržišta i financijske stabilnosti, ESMA u roku od 30 kalendarskih dana od primitka primjerka tog zahtjeva nadležnom tijelu dostavlja neobvezujuće mišljenje o zatraženim izuzećima ili o primjerenosti vrste tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava za potrebe ove Uredbe.

Prije izdavanja neobvezujućeg mišljenja ESMA se savjetuje s nadležnim tijelima drugih država članica i pri izdavanju svojeg mišljenja u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir njihova stajališta.

Ako ESMA izda neobvezujuće mišljenje, nadležno tijelo to mišljenje uzima u obzir i dostavlja ESMA-i izjavu o svim značajnim odstupanjima od tog mišljenja ako to ESMA zatraži. Mišljenje ESMA-e i izjava nadležnog tijela ne objavljuju se.

Relevantna tijela navedena u članku 12. Uredbe (EU) br. 909/2014 nadležnom tijelu dostavljaju neobvezujuće mišljenje o značajkama TSS-a DLT kojim upravlja podnositelj zahtjeva u roku od 30 kalendarskih dana od primitka primjerka tog zahtjeva.

9.   U roku od 90 radnih dana od datuma primitka potpunog zahtjeva za posebno odobrenje za upravljanje TSS-om DLT nadležno tijelo provodi procjenu zahtjeva i odlučuje hoće li izdati posebno odobrenje. Ako podnositelj zahtjeva istodobno podnese zahtjev za izdavanje odobrenja za rad na temelju Direktive 2014/65/EU ili Uredbe (EU) br. 909/2014 i za posebno odobrenje na temelju ovog članka, razdoblje procjene može se produljiti za dodatno razdoblje koje može trajati najdulje koliko i razdoblje navedeno u članku 7. stavku 3. Direktive 2014/65/EU odnosno članku 17. stavku 8. Uredbe (EU) br. 909/2014.

10.   Ne dovodeći u pitanje članke 7. i 44. Direktive 2014/65/EU i članak 17. Uredbe (EU) br. 909/2014, nadležno tijelo odbija izdati posebno odobrenje za upravljanje TSS-om DLT ako postoje razlozi zbog kojih smatra:

| (a) | da postoje znatni rizici za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost koje podnositelj zahtjeva nije na ispravan način uzeo u obzir i smanjio; |
| --- | --- |

(a)

da postoje znatni rizici za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost koje podnositelj zahtjeva nije na ispravan način uzeo u obzir i smanjio;

| (b) | da se posebno odobrenje za upravljanje TSS-om DLT i zatražena izuzeća traže u svrhu zaobilaženja pravnih ili regulatornih zahtjeva; ili |
| --- | --- |

(b)

da se posebno odobrenje za upravljanje TSS-om DLT i zatražena izuzeća traže u svrhu zaobilaženja pravnih ili regulatornih zahtjeva; ili

| (c) | da operater TSS-a DLT neće moći poštovati primjenjive odredbe prava Unije ili odredbe nacionalnog prava koje nisu obuhvaćene područjem primjene prava Unije ili da neće dopustiti svojim korisnicima da ih poštuju. |
| --- | --- |

(c)

da operater TSS-a DLT neće moći poštovati primjenjive odredbe prava Unije ili odredbe nacionalnog prava koje nisu obuhvaćene područjem primjene prava Unije ili da neće dopustiti svojim korisnicima da ih poštuju.

11.   Posebno odobrenje važeće je u cijeloj Uniji u razdoblju do šest godina od datuma izdavanja. U posebnom odobrenju navode se izuzeća odobrena u skladu s člankom 6., sve kompenzacijske mjere i svi niži pragovi koje je odredilo nadležno tijelo u skladu s člankom 3. stavkom 6.

Nadležno tijelo bez odgode obavješćuje ESMA-u i relevantna tijela navedena u članku 12. Uredbe (EU) br. 909/2014 o izdavanju, odbijanju ili povlačenju posebnog odobrenja na temelju ovog članka, uključujući sve informacije navedene u prvom podstavku ovog stavka.

ESMA na svojim internetskim stranicama objavljuje:

| (a) | popis SS-ova DLT, datume početka i prestanka njihovih posebnih odobrenja, popis izuzeća koja su odobrena svakom od njih i sve niže pragove koje su nadležna tijela utvrdila za svakog od njih; i |
| --- | --- |

(a)

popis SS-ova DLT, datume početka i prestanka njihovih posebnih odobrenja, popis izuzeća koja su odobrena svakom od njih i sve niže pragove koje su nadležna tijela utvrdila za svakog od njih; i

| (b) | ukupan broj zahtjeva za izuzeće podnesenih na temelju članka 6., uz navođenje broja i vrsta odobrenih ili odbijenih izuzeća, zajedno s obrazloženjima za svako odbijanje. |
| --- | --- |

(b)

ukupan broj zahtjeva za izuzeće podnesenih na temelju članka 6., uz navođenje broja i vrsta odobrenih ili odbijenih izuzeća, zajedno s obrazloženjima za svako odbijanje.

Informacije iz trećeg podstavka točke (b) objavljuju se anonimno.

12.   Ne dovodeći u pitanje članke 8. i 44. Direktive 2014/65/EU i članak 20. Uredbe (EU) br. 909/2014, nadležno tijelo povlači posebno odobrenje ili bilo koje povezano izuzeće ako:

| (a) | utvrdi se nedostatak u funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava, ili u uslugama ili aktivnostima koje pruža operater TSS-a DLT koji predstavlja rizik za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost, a rizik nadilazi prednosti usluga i aktivnosti kojima se eksperimentira; |
| --- | --- |

(a)

utvrdi se nedostatak u funkcioniranju tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava, ili u uslugama ili aktivnostima koje pruža operater TSS-a DLT koji predstavlja rizik za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost, a rizik nadilazi prednosti usluga i aktivnosti kojima se eksperimentira;

| (b) | operater koji upravlja TSS-om DLT povrijedi uvjete povezane s izuzećima; |
| --- | --- |

(b)

operater koji upravlja TSS-om DLT povrijedi uvjete povezane s izuzećima;

| (c) | operater koji upravlja TSS-om DLT uvrsti za trgovanje ili evidentira financijske instrumente koji ne ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 3. stavku 1.; |
| --- | --- |

(c)

operater koji upravlja TSS-om DLT uvrsti za trgovanje ili evidentira financijske instrumente koji ne ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 3. stavku 1.;

| (d) | operater TSS-a DLT premaši prag utvrđen u članku 3. stavku 2.; |
| --- | --- |

(d)

operater TSS-a DLT premaši prag utvrđen u članku 3. stavku 2.;

| (e) | operater TSS-a DLT premaši prag utvrđen u članku 3. stavku 3. i ne aktivira prijelaznu strategiju; ili |
| --- | --- |

(e)

operater TSS-a DLT premaši prag utvrđen u članku 3. stavku 3. i ne aktivira prijelaznu strategiju; ili

| (f) | operater TSS-a DLT ishodi posebno odobrenje ili povezana izuzeća na temelju obmanjujućih informacija ili bitnog propusta. |
| --- | --- |

(f)

operater TSS-a DLT ishodi posebno odobrenje ili povezana izuzeća na temelju obmanjujućih informacija ili bitnog propusta.

13.   Ako operater TSS-a DLT namjerava uvesti bitnu promjenu u funkcioniranje tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava ili na usluge ili aktivnosti tog operatera, a ta bitna promjena zahtijeva novo posebno odobrenje, novo izuzeće ili izmjenu jednog ili više postojećih izuzeća operatera ili bilo kojih uvjeta povezanih s izuzećem, operater TSS-a DLT mora zatražiti novo posebno odobrenje, izuzeće ili izmjenu.

Ako operater TSS-a DLT zatraži novo posebno odobrenje, izuzeće ili izmjenu, primjenjuje se postupak utvrđen u članku 6. Nadležno tijelo obrađuje taj zahtjev u skladu s ovim člankom.

Članak 11.

Suradnja između operatera tržišnih infrastruktura DLT, nadležnih tijela i ESMA-e

1.   Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 909/2014 i Direktivu 2014/65/EU, operateri tržišnih infrastruktura DLT surađuju s nadležnim tijelima.

Konkretno, operateri tržišnih infrastruktura DLT bez odgode obavješćuju nadležna tijela nakon što saznaju za neku od sljedećih okolnosti:

| (a) | svaku planiranu bitnu promjenu u njihovu poslovnom planu, uključujući promjene u pogledu ključnog osoblja, pravila tržišne infrastrukture DLT i pravnih uvjeta; |
| --- | --- |

(a)

svaku planiranu bitnu promjenu u njihovu poslovnom planu, uključujući promjene u pogledu ključnog osoblja, pravila tržišne infrastrukture DLT i pravnih uvjeta;

| (b) | svaki dokaz o neovlaštenom pristupu, bitnim neispravnostima, gubitku, kibernapadima ili drugim kiberprijetnjama, prijevari, krađi ili teškoj zlouporabi koju pretrpi operater tržišne infrastrukture DLT; |
| --- | --- |

(b)

svaki dokaz o neovlaštenom pristupu, bitnim neispravnostima, gubitku, kibernapadima ili drugim kiberprijetnjama, prijevari, krađi ili teškoj zlouporabi koju pretrpi operater tržišne infrastrukture DLT;

| (c) | svaku bitnu promjenu u informacijama koje su dostavljene nadležnom tijelu; |
| --- | --- |

(c)

svaku bitnu promjenu u informacijama koje su dostavljene nadležnom tijelu;

| (d) | svaku tehničku ili operativnu teškoću u obavljanju aktivnosti ili pružanju usluga na koje se primjenjuje posebno odobrenje, uključujući teškoće povezane s razvojem ili upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa i financijskih instrumenata DLT; ili |
| --- | --- |

(d)

svaku tehničku ili operativnu teškoću u obavljanju aktivnosti ili pružanju usluga na koje se primjenjuje posebno odobrenje, uključujući teškoće povezane s razvojem ili upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa i financijskih instrumenata DLT; ili

| (e) | svaki rizik za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost koji nastane, a nije bio predviđen u zahtjevu za izdavanje posebnog odobrenja ili nije bio predviđen u vrijeme kada je posebno odobrenje izdano. |
| --- | --- |

(e)

svaki rizik za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost koji nastane, a nije bio predviđen u zahtjevu za izdavanje posebnog odobrenja ili nije bio predviđen u vrijeme kada je posebno odobrenje izdano.

O promjenama iz drugog podstavka točke (a) obavješćuje se najmanje četiri mjeseca prije planirane promjene, bez obzira na to zahtijeva li predložena bitna promjena promjenu posebnog odobrenja ili povezanih izuzeća ili uvjeta povezanih s tim izuzećima u skladu s člancima 8., 9 ili 10.

Ako primi obavijest o pitanjima navedenima u drugom podstavku točkama od (a) do (e), nadležno tijelo može zahtijevati od operatera tržišne infrastrukture DLT da podnese zahtjev u skladu s člankom 8. stavkom 13., člankom 9. stavkom 13. ili člankom 10. stavkom 13. ili može zahtijevati od operatera tržišne infrastrukture DLT da poduzme korektivne mjere iz stavka 3. ovog članka.

2.   Operater tržišne infrastrukture DLT dostavlja nadležnome tijelu sve relevantne informacije koje ono zatraži.

3.   Nadležno tijelo može zatražiti poduzimanje korektivnih mjera koje se odnose na poslovni plan operatera tržišne infrastrukture DLT, pravila tržišne infrastrukture DLT i pravne uvjete kako bi se osigurala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnosti. Operater tržišne infrastrukture DLT u svojim izvješćima iz stavka 4. izvješćuje o provedbi svih korektivnih mjera koje je zatražilo nadležno tijelo.

4.   Operater tržišne infrastrukture DLT podnosi izvješće nadležnom tijelu svakih šest mjeseci od datuma izdavanja posebnog odobrenja. To izvješće sadržava:

| (a) | sažetak informacija navedenih u stavku 1. drugom podstavku; |
| --- | --- |

(a)

sažetak informacija navedenih u stavku 1. drugom podstavku;

| (b) | broj i vrijednost financijskih instrumenata DLT uvrštenih za trgovanje na MTP-u DLT ili TSS-u DLT te broj i vrijednost financijskih instrumenata DLT koje je evidentirao operater SS-a DLT ili TSS DLT; |
| --- | --- |

(b)

broj i vrijednost financijskih instrumenata DLT uvrštenih za trgovanje na MTP-u DLT ili TSS-u DLT te broj i vrijednost financijskih instrumenata DLT koje je evidentirao operater SS-a DLT ili TSS DLT;

| (c) | broj i vrijednost transakcija sklopljenih na MTP-u DLT ili TSS-u DLT i koje je namirio operater SS-a DLT ili TSS-a DLT; |
| --- | --- |

(c)

broj i vrijednost transakcija sklopljenih na MTP-u DLT ili TSS-u DLT i koje je namirio operater SS-a DLT ili TSS-a DLT;

| (d) | obrazloženu procjenu svih poteškoća u primjeni propisa Unije o financijskim uslugama ili nacionalnog prava; i |
| --- | --- |

(d)

obrazloženu procjenu svih poteškoća u primjeni propisa Unije o financijskim uslugama ili nacionalnog prava; i

| (e) | sve radnje poduzete za provedbu uvjeta povezanih s izuzećima ili za provedbu svih kompenzacijskih ili korektivnih mjera koje je zatražilo nadležno tijelo. |
| --- | --- |

(e)

sve radnje poduzete za provedbu uvjeta povezanih s izuzećima ili za provedbu svih kompenzacijskih ili korektivnih mjera koje je zatražilo nadležno tijelo.

5.   ESMA ima ulogu koordinacije u pogledu nadležnih tijela kako bi se postiglo zajedničko razumijevanje o tehnologiji distribuiranog zapisa i tržišnoj infrastrukturi DLT, uspostavila zajednička kultura nadzora i usklađenost nadzornih praksi te osigurali dosljedni pristupi i usklađenost u rezultatima nadzora.

Nadležna tijela pravodobno prosljeđuju ESMA-i informacije i izvješća koja su primili od operatera tržišnih infrastruktura DLT u skladu sa stavcima 1., 2. i 4. ovog članka te obavješćuju ESMA-u o svim mjerama poduzetima u skladu sa stavkom 3. ovog članka.

ESMA redovito obavješćuje nadležna tijela:

| (a) | o svim izvješćima podnesenim na temelju stavka 4. ovog članka; |
| --- | --- |

(a)

o svim izvješćima podnesenim na temelju stavka 4. ovog članka;

| (b) | o svim posebnim odobrenjima i izuzećima izdanima na temelju ove Uredbe te o uvjetima povezanima s tim izuzećima; |
| --- | --- |

(b)

o svim posebnim odobrenjima i izuzećima izdanima na temelju ove Uredbe te o uvjetima povezanima s tim izuzećima;

| (c) | o svakom odbijanju nadležnog tijela da izda posebno odobrenje ili izuzeće, o svakom povlačenju posebnog odobrenja ili izuzeća te o svakom prestanku poslovanja tržišne infrastrukture DLT. |
| --- | --- |

(c)

o svakom odbijanju nadležnog tijela da izda posebno odobrenje ili izuzeće, o svakom povlačenju posebnog odobrenja ili izuzeća te o svakom prestanku poslovanja tržišne infrastrukture DLT.

6.   ESMA prati primjenu posebnih odobrenja, svih povezanih izuzeća i uvjeta povezanih s tim izuzećima, kao i sve kompenzacijske ili korektivne mjere koje zahtijevaju nadležna tijela. ESMA Komisiji podnosi godišnje izvješće o tome kako se takva posebna odobrenja, izuzeća, uvjeti te kompenzacijske ili korektivne mjere primjenjuju u praksi.

Članak 12.

Imenovanje nadležnih tijela

1.   Nadležno tijelo za investicijsko društvo koje upravlja MTP-om DLT ili TSS-om DLT jest nadležno tijelo koje imenuje država članica određena u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom 55. podtočkom (a) alinejama ii. i iii. Direktive 2014/65/EU;

2.   Nadležno tijelo za tržišnog operatera koji upravlja MTP-om DLT ili TSS-om DLT jest nadležno tijelo koje imenuje država članica u kojoj se nalazi registrirano sjedište tržišnog operatera koji upravlja MTP-om DLT ili TSS-om DLT ili, ako u skladu sa zakonom te države članice tržišni operater nema registrirano sjedište, država članica u kojoj se nalazi središnja uprava tržišnog operatera koji upravlja MTP-om DLT ili TSS-om DLT.

3.   Nadležno tijelo za CSD koji upravlja SS-om DLT ili TSS-om DLT jest nadležno tijelo koje imenuje država članica određena u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom 23. Uredbe (EU) br. 909/2014.

Članak 13.

Obavješćivanje o nadležnim tijelima

Države članice prijavljuju sva nadležna tijela u smislu članka 2. točke 21. podtočke (c) ESMA-i i Komisiji. ESMA objavljuje popis tih nadležnih tijela na svojim internetskom stranicama.

Članak 14.

Izvješćivanje i revizija

1.   Do 24. ožujka 2026., ESMA podnosi Komisiji izvješće o:

| (a) | funkcioniranju tržišnih infrastruktura DLT u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

(a)

funkcioniranju tržišnih infrastruktura DLT u cijeloj Uniji;

| (b) | broju tržišnih infrastruktura DLT; |
| --- | --- |

(b)

broju tržišnih infrastruktura DLT;

| (c) | vrstama izuzeća koja su zatražile tržišne infrastrukture DLT i vrstama odobrenih izuzeća; |
| --- | --- |

(c)

vrstama izuzeća koja su zatražile tržišne infrastrukture DLT i vrstama odobrenih izuzeća;

| (d) | broju i vrijednosti financijskih instrumenata DLT koji su uvršteni za trgovanje i evidentirani u tržišnim infrastrukturama DLT; |
| --- | --- |

(d)

broju i vrijednosti financijskih instrumenata DLT koji su uvršteni za trgovanje i evidentirani u tržišnim infrastrukturama DLT;

| (e) | broju i vrijednosti transakcija koje su sklopljene ili su namirene na tržišnim infrastrukturama DLT; |
| --- | --- |

(e)

broju i vrijednosti transakcija koje su sklopljene ili su namirene na tržišnim infrastrukturama DLT;

| (f) | vrstama tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava i tehničkim pitanjima povezanima s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa, uključujući pitanja navedena u članku 11. stavku 1. drugom podstavku točki (b), te o utjecaju upotrebe tehnologije distribuiranog zapisa na ciljeve klimatske politike Unije; |
| --- | --- |

(f)

vrstama tehnologije distribuiranog zapisa koja se upotrebljava i tehničkim pitanjima povezanima s upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa, uključujući pitanja navedena u članku 11. stavku 1. drugom podstavku točki (b), te o utjecaju upotrebe tehnologije distribuiranog zapisa na ciljeve klimatske politike Unije;

| (g) | postupcima koje su operateri SS-ova DLT ili TSS-ova DLT uspostavili u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (b); |
| --- | --- |

(g)

postupcima koje su operateri SS-ova DLT ili TSS-ova DLT uspostavili u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (b);

| (h) | svim rizicima, slabostima ili neučinkovitosti koje upotreba tehnologije distribuiranog zapisa predstavlja za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost, uključujući sve nove vrste pravnih, sistemskih i operativnih rizika koji nisu dovoljno uzeti u obzir u okviru zakonodavstva Unije o financijskim uslugama, i sve druge neželjene učinke na likvidnost, volatilnost, zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

(h)

svim rizicima, slabostima ili neučinkovitosti koje upotreba tehnologije distribuiranog zapisa predstavlja za zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost, uključujući sve nove vrste pravnih, sistemskih i operativnih rizika koji nisu dovoljno uzeti u obzir u okviru zakonodavstva Unije o financijskim uslugama, i sve druge neželjene učinke na likvidnost, volatilnost, zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost;

| (i) | svim rizicima u vezi s regulatornom arbitražom ili pitanjima koja utječu na jednake uvjete za tržišne infrastrukture DLT unutar pilot-režima DLT-a predviđenog ovom Uredbom te za tržišne infrastrukture DLT i ostale tržišne infrastrukture koje upotrebljavaju postojeće sustave; |
| --- | --- |

(i)

svim rizicima u vezi s regulatornom arbitražom ili pitanjima koja utječu na jednake uvjete za tržišne infrastrukture DLT unutar pilot-režima DLT-a predviđenog ovom Uredbom te za tržišne infrastrukture DLT i ostale tržišne infrastrukture koje upotrebljavaju postojeće sustave;

| (j) | svim problemima povezanima s interoperabilnosti između tržišnih infrastruktura DLT i drugih infrastruktura koje upotrebljavaju postojeće sustave; |
| --- | --- |

(j)

svim problemima povezanima s interoperabilnosti između tržišnih infrastruktura DLT i drugih infrastruktura koje upotrebljavaju postojeće sustave;

| (k) | svim prednostima i troškovima koji proizlaze iz upotrebe tehnologije distribuiranog zapisa u smislu dodatne likvidnosti i financiranja novoosnovanih poduzeća i malih i srednjih poduzeća, sigurnosti i poboljšanja učinkovitosti, potrošnje energije i ublažavanja rizika u cijelom lancu trgovanja i aktivnosti poslije trgovanja, uključujući, među ostalim i u odnosu na evidentiranje i čuvanje financijskih instrumenata DLT, sljedivosti transakcija i većoj usklađenosti s poznavanjem potrošača i postupcima sprečavanja pranja novca, korporativnim mjerama i izravnim ostvarivanjem prava ulagatelja putem pametnih ugovora te funkcijama izvješćivanja i nadzora na razini tržišne infrastrukture DLT; |
| --- | --- |

(k)

svim prednostima i troškovima koji proizlaze iz upotrebe tehnologije distribuiranog zapisa u smislu dodatne likvidnosti i financiranja novoosnovanih poduzeća i malih i srednjih poduzeća, sigurnosti i poboljšanja učinkovitosti, potrošnje energije i ublažavanja rizika u cijelom lancu trgovanja i aktivnosti poslije trgovanja, uključujući, među ostalim i u odnosu na evidentiranje i čuvanje financijskih instrumenata DLT, sljedivosti transakcija i većoj usklađenosti s poznavanjem potrošača i postupcima sprečavanja pranja novca, korporativnim mjerama i izravnim ostvarivanjem prava ulagatelja putem pametnih ugovora te funkcijama izvješćivanja i nadzora na razini tržišne infrastrukture DLT;

| (l) | svakom odbijanju izdavanja posebnog odobrenja ili izuzeća, svim izmjenama ili povlačenjima takvih posebnih odobrenja ili izuzeća te o svim kompenzacijskim ili korektivnim mjerama; |
| --- | --- |

(l)

svakom odbijanju izdavanja posebnog odobrenja ili izuzeća, svim izmjenama ili povlačenjima takvih posebnih odobrenja ili izuzeća te o svim kompenzacijskim ili korektivnim mjerama;

| (m) | svakom prestanku poslovanja tržišne infrastrukture DLT i o razlozima za taj prestanak poslovanja; |
| --- | --- |

(m)

svakom prestanku poslovanja tržišne infrastrukture DLT i o razlozima za taj prestanak poslovanja;

| (n) | primjerenosti pragova utvrđenih u članku 3. i članku 5. stavku 8., uključujući moguće posljedice koje proizlaze iz povećanja tih pragova, posebno uzimajući u obzir sistemska razmatranja i različite vrste tehnologije distribuiranog zapisa; i |
| --- | --- |

(n)

primjerenosti pragova utvrđenih u članku 3. i članku 5. stavku 8., uključujući moguće posljedice koje proizlaze iz povećanja tih pragova, posebno uzimajući u obzir sistemska razmatranja i različite vrste tehnologije distribuiranog zapisa; i

| (o) | ukupnoj procjeni troškova i koristi pilot-režima predviđenog ovom Uredbom te preporuku o tome hoće li se i pod kojim uvjetima nastaviti s tim pilot-režimom. |
| --- | --- |

(o)

ukupnoj procjeni troškova i koristi pilot-režima predviđenog ovom Uredbom te preporuku o tome hoće li se i pod kojim uvjetima nastaviti s tim pilot-režimom.

2.   Na temelju izvješća iz stavka 1. Komisija u roku od tri mjeseca od primitka tog izvješća podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. To izvješće uključuje analizu troškova i koristi o tome bi li pilot-režim predviđen ovom Uredbom trebao biti:

| (a) | produljen za daljnje razdoblje od najviše tri godine; |
| --- | --- |

(a)

produljen za daljnje razdoblje od najviše tri godine;

| (b) | proširen na druge vrste financijskih instrumenata koji se mogu izdavati, evidentirati, prenositi ili pohranjivati upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa; |
| --- | --- |

(b)

proširen na druge vrste financijskih instrumenata koji se mogu izdavati, evidentirati, prenositi ili pohranjivati upotrebom tehnologije distribuiranog zapisa;

| (c) | izmijenjen; |
| --- | --- |

(c)

izmijenjen;

| (d) | učinjen stalnim putem odgovarajućih izmjena relevantnog zakonodavstva Unije o financijskim uslugama; ili |
| --- | --- |

(d)

učinjen stalnim putem odgovarajućih izmjena relevantnog zakonodavstva Unije o financijskim uslugama; ili

| (e) | ukinut, uključujući sva posebna odobrenja izdana na temelju ove Uredbe. |
| --- | --- |

(e)

ukinut, uključujući sva posebna odobrenja izdana na temelju ove Uredbe.

Komisija u svojem izvješću može predložiti sve primjerene izmjene zakonodavstva Unije o financijskim uslugama ili usklađivanje nacionalnih zakona koje bi olakšalo upotrebu tehnologije distribuiranog zapisa u financijskom sektoru te sve mjere potrebne za olakšavanje izlaska tržišnih infrastruktura DLT iz pilot-režima predviđenog ovom Uredbom.

U slučaju produljenja tog pilot-režima za dodatno razdoblje kako je predviđeno u prvom podstavku točki (a) ovog stavka, Komisija traži od ESMA-e da dostavi dodatno izvješće u skladu sa stavkom 1. najkasnije tri mjeseca prije kraja razdoblja produljenja. Nakon primitka tog izvješća Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću dodatno izvješće u skladu s ovim stavkom.

Članak 15.

Privremena izvješća

ESMA objavljuje godišnja privremena izvješća kako bi sudionicima na tržištu pružila informacije o funkcioniranju tržišta, kako bi našla rješenja za nepravilno ponašanje operatera tržišnih infrastruktura DLT, kako bi dala pojašnjenja o primjeni ove Uredbe i ažurirala prethodne navode na temelju razvoja tehnologije distribuiranog zapisa. Ta izvješća sadržavaju i sveobuhvatan opis primjene pilot-režima predviđenog ovom Uredbom, s naglaskom na trendovima i novim rizicima te se podnose Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji. Prvo takvo izvješće objavljuje se do 24. ožujka 2024.

Članak 16.

Izmjena Uredbe (EU) br. 600/2014

U članku 54. stavku 2. Uredbe (EU) br. 600/2014, prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Ako Komisija zaključi da nema potrebe za isključenjem izvedenica kojima se trguje na burzi iz područja primjene članaka 35. i 36. u skladu s člankom 52. stavkom 12., središnja druga ugovorna strana ili mjesto trgovanja mogu, prije 22. lipnja 2022. podnijeti svojem nadležnom tijelu zahtjev za odobrenje primjene prijelaznih aranžmana. Uzimajući u obzir rizike za uredno funkcioniranje relevantne središnje druge ugovorne strane ili mjesta trgovanja koji proizlaze iz primjene prava pristupa na temelju članka 35. ili članka 36. u pogledu izvedenica kojima se trguje na burzi, nadležno tijelo može odlučiti da se članak 35. ili 36. ne primjenjuju na relevantnu središnju drugu ugovornu stranu ili mjesto trgovanja u pogledu izvedenica kojima se trguje na burzi tijekom prijelaznog razdoblja do 3. srpnja 2023. Ako nadležno tijelo odluči odobriti takvo prijelazno razdoblje, središnja druga ugovorna strana ili mjesto trgovanja ne smiju se tijekom tog razdoblja koristiti pravima pristupa na temelju članka 35. ili 36. u vezi s izvedenicama kojima se trguje na burzi. Nadležno tijelo i, u slučaju središnje druge ugovorne strane, kolegij nadležnih tijela za tu središnju drugu ugovornu stranu, obavješćuju ESMA-u o svakom odobrenju prijelaznog razdoblja.”.

Članak 17.

Izmjena Uredbe (EU) br. 909/2014

U članku 76. stavku 5. Uredbe (EU) br. 909/2014, prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Sve mjere discipline namire iz članka 7. stavaka od 1. do 13. primjenjuju se od datuma početka primjene navedenog za svaku mjeru discipline namire u delegiranom aktu koji je Komisija donijela na temelju članka 7. stavka 15.”.

Članak 18.

Izmjene Direktive 2014/65/EU

Direktiva 2014/65/EU mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 4. stavku 1. točka 15. zamjenjuje se sljedećim:






  „15. | „financijski instrument” znači instrumenti utvrđeni u odjeljku C Priloga I., uključujući instrumente izdane primjenom tehnologije distribuiranog zapisa;”; |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 4. stavku 1. točka 15. zamjenjuje se sljedećim:

„15.

„financijski instrument” znači instrumenti utvrđeni u odjeljku C Priloga I., uključujući instrumente izdane primjenom tehnologije distribuiranog zapisa;”;

| 2. | u članku 93. umeće se sljedeći stavak:

  „3.a   Do 23. ožujka 2023. države članice donose i objavljuju odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 4. stavkom 1. točkom 15. te ih priopćuju Komisiji. One primjenjuju te mjere od 23. ožujka 2023.
  Odstupajući od prvog podstavka, državama članicama koje do 23. ožujka 2023. ne mogu donijeti odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 4. stavkom 1. točkom 15. jer njihovi zakonodavni postupci traju dulje od devet mjeseci, odobrava se produljenje od najviše šest mjeseci od 23. ožujka 2023., pod uvjetom da obavijeste Komisiju o svojoj potrebi za primjenom tog produljenja do 23. ožujka 2023.”. |
| --- | --- |

2.

u članku 93. umeće se sljedeći stavak:

„3.a   Do 23. ožujka 2023. države članice donose i objavljuju odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 4. stavkom 1. točkom 15. te ih priopćuju Komisiji. One primjenjuju te mjere od 23. ožujka 2023.

Odstupajući od prvog podstavka, državama članicama koje do 23. ožujka 2023. ne mogu donijeti odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 4. stavkom 1. točkom 15. jer njihovi zakonodavni postupci traju dulje od devet mjeseci, odobrava se produljenje od najviše šest mjeseci od 23. ožujka 2023., pod uvjetom da obavijeste Komisiju o svojoj potrebi za primjenom tog produljenja do 23. ožujka 2023.”.

Članak 19.

Stupanje na snagu i primjena

1.   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

2.   Primjenjuje se od 23. ožujka 2023., uz iznimku:

| (a) | članka 8. stavka 5., članka 9. stavka 5., članka 10. stavka 6. i članka 17. koji se primjenjuju od 22. lipnja 2022.; i |
| --- | --- |

(a)

članka 8. stavka 5., članka 9. stavka 5., članka 10. stavka 6. i članka 17. koji se primjenjuju od 22. lipnja 2022.; i

| (b) | članka 16. koji se primjenjuje od 4. srpnja 2021. |
| --- | --- |

(b)

članka 16. koji se primjenjuje od 4. srpnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 30. svibnja 2022.

Za Europski parlament

Predsjednica

R. METSOLA

Za Vijeće

Predsjednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  SL C 244, 22.6.2021., str. 4.

1

(2)  
  SL C 155, 30.4.2021., str. 31.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 24. ožujka 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 12. travnja 2022.

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o kratkoj prodaji i određenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza (SL L 86, 24.3.2012., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (SL L 173, 12.6.2014., str. 1.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 909/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira te izmjeni direktiva 98/26/EZ i 2014/65/EU te Uredbe (EU) br. 236/2012 (SL L 257, 28.8.2014., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EU) 2017/1129 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu te stavljanju izvan snage Direktive 2003/71/EZ (SL L 168, 30.6.2017., str. 12.).

8

(9)  Direktiva 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (SL L 166, 11.6.1998., str. 45.).

9

(10)  Direktiva 2013/50/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o izmjenama Direktive 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zahtjeva za transparentnošću u vezi s informacijama o izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu, Direktive 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja u trgovanje i Direktive Komisije 2007/14/EZ o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Direktive 2004/109/EZ (SL L 294, 6.11.2013., str. 13.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

11

(12)  Uredba (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.).

12

(13)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

13

(14)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

14

(15)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

15

(16)  Uredba (EU) 2021/23 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o okviru za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana i o izmjeni uredaba (EU) br. 1095/2010, (EU) br. 648/2012, (EU) br. 600/2014, (EU) br. 806/2014 i (EU) 2015/2365 i direktiva 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2007/36/EZ, 2014/59/EU i (EU) 2017/1132 (SL L 22, 22.1.2021., str. 1.).

16

(17)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

17

(18)  Uredba (EU) 2019/2033 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnim zahtjevima za investicijska društva i o izmjeni uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 575/2013, (EU) br. 600/2014 i (EU) br. 806/2014 (SL L 314, 5.12.2019., str. 1.).

18

(19)  Direktiva (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i o izmjeni direktiva 2002/87/EZ, 2009/65/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU i 2014/65/EU (SL L 314, 5.12.2019., str. 64).

19

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 2.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 151/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 151/34

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/859

оd 24. svibnja 2022.

o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. i članak 12.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EEZ) br. 2658/87 uspostavljena je kombinirana nomenklatura robe (dalje u tekstu „KN”) kako bi se istodobno ispunili zahtjevi Zajedničke carinske tarife, statistike vanjske trgovine Unije i drugih politika Unije u vezi s uvozom ili izvozom robe. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EEZ) br. 2658/87 uspostavljena je kombinirana nomenklatura robe (dalje u tekstu „KN”) kako bi se istodobno ispunili zahtjevi Zajedničke carinske tarife, statistike vanjske trgovine Unije i drugih politika Unije u vezi s uvozom ili izvozom robe.

| (2) | KN se temelji na nomenklaturi Harmoniziranog sustava („HS”) Svjetske carinske organizacije, koja je izmijenjena u skladu s Preporukom Vijeća za carinsku suradnju od 28. lipnja 2019. („HS za 2022.”). Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1832 (2), kojom je od 1. siječnja 2022. zamijenjen Prilog I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87, te su izmjene provedene u verziji KN-a iz 2022. („KN iz 2022.”). |
| --- | --- |

(2)

KN se temelji na nomenklaturi Harmoniziranog sustava („HS”) Svjetske carinske organizacije, koja je izmijenjena u skladu s Preporukom Vijeća za carinsku suradnju od 28. lipnja 2019. („HS za 2022.”). Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1832 (2), kojom je od 1. siječnja 2022. zamijenjen Prilog I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87, te su izmjene provedene u verziji KN-a iz 2022. („KN iz 2022.”).

| (3) | U HS-u za 2022. utvrđen je zaseban podbroj 4421 20 00 za „ljesove”. U KN-u iz 2021. „ljesovi od ploča vlaknatica” razvrstani su u oznaku KN 4421 99 10 s carinskom stopom od 4 %, dok su „ljesovi od drugih materijala” razvrstani u oznaku KN 4421 99 91 s carinskom stopom „slobodno”. Izmjenama HS-a za 2022. u KN-u iz 2022. „ljesovi od ploča vlaknatica” preneseni su u novu oznaku KN 4421 20 00 s carinskom stopom „slobodno”. |
| --- | --- |

(3)

U HS-u za 2022. utvrđen je zaseban podbroj 4421 20 00 za „ljesove”. U KN-u iz 2021. „ljesovi od ploča vlaknatica” razvrstani su u oznaku KN 4421 99 10 s carinskom stopom od 4 %, dok su „ljesovi od drugih materijala” razvrstani u oznaku KN 4421 99 91 s carinskom stopom „slobodno”. Izmjenama HS-a za 2022. u KN-u iz 2022. „ljesovi od ploča vlaknatica” preneseni su u novu oznaku KN 4421 20 00 s carinskom stopom „slobodno”.

| (4) | Kako bi se 2022. uveo isti tarifni tretman kao u KN-u iz 2021., potrebno je izmijeniti KN iz 2022. kako bi se uzele u obzir izmjene HS-a za 2022. i utvrdio zaseban pododjeljak za „ljesove od ploča vlaknatica”. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se 2022. uveo isti tarifni tretman kao u KN-u iz 2021., potrebno je izmijeniti KN iz 2022. kako bi se uzele u obzir izmjene HS-a za 2022. i utvrdio zaseban pododjeljak za „ljesove od ploča vlaknatica”.

| (5) | U HS-u za 2022. uveden je zaseban tarifni broj 8485 za „strojeve za aditivnu proizvodnju”, poznate i kao „3D pisači”, koji je dalje podijeljen na različite kategorije ovisno o slojevima različitih materijala (na primjer „polaganjem [slojeva] metala”, „polaganjem [slojeva] sadre, cementa, keramike ili stakla” itd.). Umetanje tarifnog broja 8485 podrazumijevalo je prijenos tih strojeva iz različitih podbrojeva KN-a iz 2021. (3) i stvaranje posebnih oznaka KN kako bi se odobrilo isto tarifno postupanje kao u KN-u iz 2021. |
| --- | --- |

(5)

U HS-u za 2022. uveden je zaseban tarifni broj 8485 za „strojeve za aditivnu proizvodnju”, poznate i kao „3D pisači”, koji je dalje podijeljen na različite kategorije ovisno o slojevima različitih materijala (na primjer „polaganjem [slojeva] metala”, „polaganjem [slojeva] sadre, cementa, keramike ili stakla” itd.). Umetanje tarifnog broja 8485 podrazumijevalo je prijenos tih strojeva iz različitih podbrojeva KN-a iz 2021. (3) i stvaranje posebnih oznaka KN kako bi se odobrilo isto tarifno postupanje kao u KN-u iz 2021.

| (6) | U KN-u iz 2021. „strojevi za aditivnu proizvodnju nanošenjem slojeva pijeska, betona ili drugih minerala” razvrstani su u podbroj 8474 80 90„ostalo” s carinskom stopom „slobodno”. Nakon izmjena HS-a za 2022. ti se proizvodi u KN-u iz 2022. razvrstavaju u novi podbroj 8485 80 00 s carinskom stopom od 1,7 %. |
| --- | --- |

(6)

U KN-u iz 2021. „strojevi za aditivnu proizvodnju nanošenjem slojeva pijeska, betona ili drugih minerala” razvrstani su u podbroj 8474 80 90„ostalo” s carinskom stopom „slobodno”. Nakon izmjena HS-a za 2022. ti se proizvodi u KN-u iz 2022. razvrstavaju u novi podbroj 8485 80 00 s carinskom stopom od 1,7 %.

| (7) | Kako bi se nastavilo odobravati isto tarifno postupanje kao i 2021. za „strojeve za aditivnu proizvodnju nanošenjem slojeva pijeska, betona ili drugih minerala”, potrebno je izmijeniti KN za 2022. umetanjem zasebnog bescarinskog pododjeljka. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se nastavilo odobravati isto tarifno postupanje kao i 2021. za „strojeve za aditivnu proizvodnju nanošenjem slojeva pijeska, betona ili drugih minerala”, potrebno je izmijeniti KN za 2022. umetanjem zasebnog bescarinskog pododjeljka.

| (8) | Osim toga, u KN-u iz 2022. na dijelove tih strojeva trebalo bi primjenjivati jednako tarifno postupanje kao u KN-u iz 2021. Stoga je primjereno izmijeniti opis oznake KN 8485 90 10 kako bi se u njega uključili dijelovi „strojeva za aditivnu proizvodnju nanošenjem slojeva pijeska, betona ili drugih minerala”. |
| --- | --- |

(8)

Osim toga, u KN-u iz 2022. na dijelove tih strojeva trebalo bi primjenjivati jednako tarifno postupanje kao u KN-u iz 2021. Stoga je primjereno izmijeniti opis oznake KN 8485 90 10 kako bi se u njega uključili dijelovi „strojeva za aditivnu proizvodnju nanošenjem slojeva pijeska, betona ili drugih minerala”.

| (9) | Uredbu (EEZ) br. 2658/87 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredbu (EEZ) br. 2658/87 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Kako bi se osiguralo da je tarifno postupanje u 2022. za 3D pisače i njihove dijelove jednako kao 2021., odgovarajuće izmjene trebale bi se primjenjivati od 1. siječnja 2022. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se osiguralo da je tarifno postupanje u 2022. za 3D pisače i njihove dijelove jednako kao 2021., odgovarajuće izmjene trebale bi se primjenjivati od 1. siječnja 2022.

| (11) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik, |
| --- | --- |

(11)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Točka 2. Priloga primjenjuje se od 1. siječnja 2022.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. svibnja 2022.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Gerassimos THOMAS

Glavni direktor

Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju

---

(1)  
  SL L 256, 7.9.1987., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1832 od 12. listopada 2021. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 385, 29.10.2021., str. 1.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1577 od 21. rujna 2020. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 361, 30.10.2020., str. 1.).

3

---

PRILOG

| 1. | U drugom dijelu Priloga I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 unos za oznaku
  4421 20 00
  zamjenjuje se sljedećim:








  Oznaka KN | Opis | Ugovorna stopa carine (%) | Dodatna mjerna jedinica |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „4421 20 00 | – Ljesovi | Slobodno (1) | p/st |

1.

U drugom dijelu Priloga I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 unos za oznaku
  4421 20 00
  zamjenjuje se sljedećim:

Oznaka KN

Opis

Ugovorna stopa carine (%)

Dodatna mjerna jedinica

„4421 20 00

– Ljesovi

Slobodno (1)

p/st

| 2) | U drugom dijelu Priloga I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 unos za oznake od
  8485 80 00
  do
  8485 90 90
  zamjenjuje se sljedećim:








  Oznaka KN | Opis | Ugovorna stopa carine (%) | Dodatna mjerna jedinica |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| „8485 80 00 | Ostalo |

2)

U drugom dijelu Priloga I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 unos za oznake od
  8485 80 00
  do
  8485 90 90
  zamjenjuje se sljedećim:

Oznaka KN

Opis

Ugovorna stopa carine (%)

Dodatna mjerna jedinica

1

2

3

4

„8485 80 00

Ostalo

1,7  (2)

p/st

8485 90

| Dijelovi: |
| --- |

Dijelovi:

8485 90 10

| – – | Dijelovi strojeva iz podbroja 8485 30 10 ; Dijelovi strojeva za aditivnu proizvodnju nanošenjem slojeva pijeska, betona ili drugih minerala |
| --- | --- |

– –

Dijelovi strojeva iz podbroja 8485 30 10 ; Dijelovi strojeva za aditivnu proizvodnju nanošenjem slojeva pijeska, betona ili drugih minerala

Slobodno

p/st

8485 90 90

| – – | Ostalo |
| --- | --- |

– –

Ostalo

1,7

p/st

---

(1)  Od ploča vlaknatica: 4.”

(2)  Dijelovi strojeva za aditivnu proizvodnju nanošenjem slojeva pijeska, betona ili drugih minerala: Slobodno.”

---

| 2.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 151/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 151/37

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/860

оd 1. lipnja 2022.

o izmjeni Priloga III. Uredbi (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu monakolinâ iz crvene fermentirane riže

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o dodavanju vitamina, minerala i određenih drugih tvari hrani (1), a posebno njezin članak 8. stavak 2. točku (a) podtočku ii. i točku (b),

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1925/2006 Komisija može, na vlastitu inicijativu ili na temelju informacija koje dostave države članice, pokrenuti postupak za uključivanje tvari ili sastojka koji sadržava tvar koja nije vitamin ili mineral u Prilog III. toj uredbi, u kojem su navedene tvari čija je uporaba u hrani zabranjena, ograničena ili pod nadzorom Unije, ako bi ta tvar mogla predstavljati opasnost za potrošače kao što je definirano u članku 8. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1925/2006. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1925/2006 Komisija može, na vlastitu inicijativu ili na temelju informacija koje dostave države članice, pokrenuti postupak za uključivanje tvari ili sastojka koji sadržava tvar koja nije vitamin ili mineral u Prilog III. toj uredbi, u kojem su navedene tvari čija je uporaba u hrani zabranjena, ograničena ili pod nadzorom Unije, ako bi ta tvar mogla predstavljati opasnost za potrošače kao što je definirano u članku 8. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1925/2006.

| (2) | Od Europske agencije za sigurnost hrane („Agencija”) je 2010. zatraženo mišljenje o znanstvenoj utemeljenosti zdravstvene tvrdnje koja se odnosi na monakolin K podnesene u skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Agencija je 30. lipnja 2011. (3) objavila znanstveno mišljenje o utemeljenosti zdravstvene tvrdnje koja se odnosi na monakolin K iz crvene fermentirane riže i održavanje normalnih koncentracija LDL-kolesterola u krvi. Agencija je zaključila da postoji uzročno-posljedična veza između konzumacije monakolina K iz crvene fermentirane riže na razini dnevne doze od 10 mg i održavanja normalne koncentracije LDL-kolesterola u krvi. |
| --- | --- |

(2)

Od Europske agencije za sigurnost hrane („Agencija”) je 2010. zatraženo mišljenje o znanstvenoj utemeljenosti zdravstvene tvrdnje koja se odnosi na monakolin K podnesene u skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Agencija je 30. lipnja 2011. (3) objavila znanstveno mišljenje o utemeljenosti zdravstvene tvrdnje koja se odnosi na monakolin K iz crvene fermentirane riže i održavanje normalnih koncentracija LDL-kolesterola u krvi. Agencija je zaključila da postoji uzročno-posljedična veza između konzumacije monakolina K iz crvene fermentirane riže na razini dnevne doze od 10 mg i održavanja normalne koncentracije LDL-kolesterola u krvi.

| (3) | Od Agencije je 2012. zatraženo mišljenje o znanstvenoj utemeljenosti zdravstvene tvrdnje podnesene u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 1924/2006 koja se odnosi na kombinaciju sastojaka među kojima je i monakolin K iz crvene fermentirane riže. Agencija je 12. srpnja 2013. (4) objavila znanstveno mišljenje u kojem je pokazano da postoji uzročno-posljedična veza između konzumacije proizvoda koji sadržava 2 mg monakolina K iz crvene fermentirane riže u kombinaciji s drugim sastojcima i smanjenja koncentracije LDL-kolesterola u krvi. |
| --- | --- |

(3)

Od Agencije je 2012. zatraženo mišljenje o znanstvenoj utemeljenosti zdravstvene tvrdnje podnesene u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 1924/2006 koja se odnosi na kombinaciju sastojaka među kojima je i monakolin K iz crvene fermentirane riže. Agencija je 12. srpnja 2013. (4) objavila znanstveno mišljenje u kojem je pokazano da postoji uzročno-posljedična veza između konzumacije proizvoda koji sadržava 2 mg monakolina K iz crvene fermentirane riže u kombinaciji s drugim sastojcima i smanjenja koncentracije LDL-kolesterola u krvi.

| (4) | Kad je riječ o ograničenjima uporabe, u prethodno navedenim znanstvenim mišljenjima Agencija je uputila na sažetak opisa svojstava za lijekove koji sadržavaju lovastatin dostupne na tržištu Unije jer smatra da je monakolin K u obliku laktona identičan lovastatinu. Sažetak opisa svojstava sadržava informacije za zdravstvene radnike o sigurnoj i učinkovitoj uporabi tih lijekova. U sažetku opisa svojstava za lijekove koji sadržavaju lovastatin opisana su svojstva i službeno odobreni uvjeti njihove uporabe, navode se posebna upozorenja i mjere opreza pri uporabi koje se odnose na rizik od miopatije/rabdomiolize, koji se povećava istovremenom uporabom lovastatina s određenim drugim lijekovima, te se navodi da se uporaba lovastatina ne preporučuje trudnicama i dojiljama. |
| --- | --- |

(4)

Kad je riječ o ograničenjima uporabe, u prethodno navedenim znanstvenim mišljenjima Agencija je uputila na sažetak opisa svojstava za lijekove koji sadržavaju lovastatin dostupne na tržištu Unije jer smatra da je monakolin K u obliku laktona identičan lovastatinu. Sažetak opisa svojstava sadržava informacije za zdravstvene radnike o sigurnoj i učinkovitoj uporabi tih lijekova. U sažetku opisa svojstava za lijekove koji sadržavaju lovastatin opisana su svojstva i službeno odobreni uvjeti njihove uporabe, navode se posebna upozorenja i mjere opreza pri uporabi koje se odnose na rizik od miopatije/rabdomiolize, koji se povećava istovremenom uporabom lovastatina s određenim drugim lijekovima, te se navodi da se uporaba lovastatina ne preporučuje trudnicama i dojiljama.

| (5) | Tijekom rasprava radne skupine za prehrambene i zdravstvene tvrdnje o navedenim znanstvenim mišljenjima, države članice upozorile su na potencijalne razloge za zabrinutost u pogledu sigurnosti povezane s konzumacijom hrane koja sadržava monakoline iz crvene fermentirane riže. |
| --- | --- |

(5)

Tijekom rasprava radne skupine za prehrambene i zdravstvene tvrdnje o navedenim znanstvenim mišljenjima, države članice upozorile su na potencijalne razloge za zabrinutost u pogledu sigurnosti povezane s konzumacijom hrane koja sadržava monakoline iz crvene fermentirane riže.

| (6) | Crvena fermentirana riža dobiva se fermentacijom riže s pomoću kvasaca, uglavnom s pomoću kvasca Monascus purpureus, koja rezultira nastajanjem monakolinâ, pri čemu najviše ima monakolina K. Tradicionalno se koristi u Kini kao prehrambeno bojilo i kao tradicionalni lijek za poticanje probave i cirkulacije krvi. U EU-u nije odobrena za uporabu kao prehrambeno bojilo jer nije uvrštena na Unijin popis iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5) o prehrambenim aditivima. Dodaci prehrani koji sadržavaju pripravke s crvenom fermentiranom rižom stavljani su na tržište i konzumirani u značajnoj mjeri prije 15. svibnja 1997. te stoga ne podliježu Uredbi (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća (6) o novoj hrani. Za uporabu pripravaka od crvene fermentirane riže u drugim kategorijama hrane potrebno je odobrenje u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 o novoj hrani. Primjenom odredaba ove Uredbe ne dovode se u pitanje uredbe (EU) 2015/2283 i (EZ) br. 1333/2008. |
| --- | --- |

(6)

Crvena fermentirana riža dobiva se fermentacijom riže s pomoću kvasaca, uglavnom s pomoću kvasca Monascus purpureus, koja rezultira nastajanjem monakolinâ, pri čemu najviše ima monakolina K. Tradicionalno se koristi u Kini kao prehrambeno bojilo i kao tradicionalni lijek za poticanje probave i cirkulacije krvi. U EU-u nije odobrena za uporabu kao prehrambeno bojilo jer nije uvrštena na Unijin popis iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5) o prehrambenim aditivima. Dodaci prehrani koji sadržavaju pripravke s crvenom fermentiranom rižom stavljani su na tržište i konzumirani u značajnoj mjeri prije 15. svibnja 1997. te stoga ne podliježu Uredbi (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća (6) o novoj hrani. Za uporabu pripravaka od crvene fermentirane riže u drugim kategorijama hrane potrebno je odobrenje u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 o novoj hrani. Primjenom odredaba ove Uredbe ne dovode se u pitanje uredbe (EU) 2015/2283 i (EZ) br. 1333/2008.

| (7) | Komisija je na vlastitu inicijativu pokrenula postupak na temelju članka 8. Uredbe (EZ) br. 1925/2006 za monakoline u crvenoj fermentiranoj riži jer je smatrala da su na temelju dostupnih informacija koje su dostavile države članice tijekom savjetovanja o sigurnosti monakolinâ iz crvene fermentirane riže ispunjeni neophodni uvjeti i zahtjevi utvrđeni člankom 8. te uredbe i člancima 3. i 4. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 307/2012 (7). Te dostupne informacije uključuju mišljenje Francuske agencije za zdravu i sigurnu hranu, okoliš i radnu sredinu (ANSES) o rizicima povezanima s prisutnošću „crvene fermentirane riže” u dodacima prehrani (8). U tom mišljenju zaključeno je da „zbog sastava crvene fermentirane riže, a posebno: zbog prisutnosti monakolina K (koji se naziva i lovastatin kad se na tržište stavlja kao lijek), koji ima iste štetne učinke kao i statini; i prisutnosti različitih razina drugih monakolina, sastojaka čija sigurnost nije utvrđena, konzumacija crvene fermentirane riže izlaže neke potrošače riziku za zdravlje”. Dostupne informacije uključuju i znanstveno savjetodavno izvješće koje je 13. veljače 2016. donijelo Belgijsko vrhovno zdravstveno vijeće (9), u kojem je navedena ocjena navodnih korisnih učinaka i moguće toksičnosti dodataka prehrani koji se temelje na crvenoj fermentiranoj riži za belgijsko stanovništvo. U tom izvješću upućuje se na rizik povezan s prisutnošću monakolinâ, a posebno monakolina K, u crvenoj fermentiranoj riži, koji uključuje štetne učinke identične onima primijećenima kod pacijenata koji uzimaju statine, te na veći rizik od razvoja toksičnih učinaka u određenim osjetljivim skupinama kao što su trudnice, osobe koje pate od bolesti jetre, bubrega i mišića, osobe starije od 70 godina te djeca i adolescenti. Još jednu relevantnu znanstvenu procjenu provela je njemačka istraživačka zaklada DFG u 2013. (10), a zaključak te procjene glasi da „crvena fermentirana riža nije sigurna hrana/dodatak prehrani”. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je na vlastitu inicijativu pokrenula postupak na temelju članka 8. Uredbe (EZ) br. 1925/2006 za monakoline u crvenoj fermentiranoj riži jer je smatrala da su na temelju dostupnih informacija koje su dostavile države članice tijekom savjetovanja o sigurnosti monakolinâ iz crvene fermentirane riže ispunjeni neophodni uvjeti i zahtjevi utvrđeni člankom 8. te uredbe i člancima 3. i 4. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 307/2012 (7). Te dostupne informacije uključuju mišljenje Francuske agencije za zdravu i sigurnu hranu, okoliš i radnu sredinu (ANSES) o rizicima povezanima s prisutnošću „crvene fermentirane riže” u dodacima prehrani (8). U tom mišljenju zaključeno je da „zbog sastava crvene fermentirane riže, a posebno: zbog prisutnosti monakolina K (koji se naziva i lovastatin kad se na tržište stavlja kao lijek), koji ima iste štetne učinke kao i statini; i prisutnosti različitih razina drugih monakolina, sastojaka čija sigurnost nije utvrđena, konzumacija crvene fermentirane riže izlaže neke potrošače riziku za zdravlje”. Dostupne informacije uključuju i znanstveno savjetodavno izvješće koje je 13. veljače 2016. donijelo Belgijsko vrhovno zdravstveno vijeće (9), u kojem je navedena ocjena navodnih korisnih učinaka i moguće toksičnosti dodataka prehrani koji se temelje na crvenoj fermentiranoj riži za belgijsko stanovništvo. U tom izvješću upućuje se na rizik povezan s prisutnošću monakolinâ, a posebno monakolina K, u crvenoj fermentiranoj riži, koji uključuje štetne učinke identične onima primijećenima kod pacijenata koji uzimaju statine, te na veći rizik od razvoja toksičnih učinaka u određenim osjetljivim skupinama kao što su trudnice, osobe koje pate od bolesti jetre, bubrega i mišića, osobe starije od 70 godina te djeca i adolescenti. Još jednu relevantnu znanstvenu procjenu provela je njemačka istraživačka zaklada DFG u 2013. (10), a zaključak te procjene glasi da „crvena fermentirana riža nije sigurna hrana/dodatak prehrani”.

| (8) | Komisija je stoga u 2017. u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 1925/2006 od Agencije zatražila znanstveno mišljenje o evaluaciji sigurnosti monakolinâ u crvenoj fermentiranoj riži. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je stoga u 2017. u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 1925/2006 od Agencije zatražila znanstveno mišljenje o evaluaciji sigurnosti monakolinâ u crvenoj fermentiranoj riži.

| (9) | Agencija je 25. lipnja 2018. (11) donijela znanstveno mišljenje o sigurnosti monakolinâ u crvenoj fermentiranoj ruži. Agencija je izrazila mišljenje da je monakolin K u obliku laktona identičan lovastatinu, aktivnom sastojku nekoliko lijekova koji su u EU-u odobreni za liječenje hiperkolesterolemije. Zbog njegova učinka na održavanje normalne razine LDL kolesterola u krvi, monakolin K iz crvene fermentirane riže dostupan je u dodacima prehrani s različitim preporučenim dnevnim dozama. Na temelju dostupnih informacija Agencija je zaključila da bi unos monakolina iz crvene fermentirane riže putem dodataka prehrani mogao dovesti do procijenjene izloženosti monakolinu K unutar raspona terapijskih doza lovastatina. Agencija je napomenula da je profil štetnih učinaka crvene fermentirane riže sličan onome kod lovastatina. Na temelju uvida u četiri izvora izvješćâ o slučajevima (12) izvijestila je da štetni učinci najčešće pogađaju (silaznim redoslijedom učestalosti) mišićno-koštano i vezivno tkivo (što uključuje rabdomiolizu), jetru, živčani sustav, gastrointestinalni trakt, kožu i potkožno tkivo. Agencija je dostupne informacije o štetnim učincima zabilježenima kod ljudi smatrala dostatnima za donošenje zaključka da pri uporabi monakolinâ iz crvene fermentirane riže kao dodatka prehrani u dozi od 10 mg dnevno postoje značajni razlozi za zabrinutost. Agencija je nadalje smatrala da su pojedinačni slučajevi ozbiljnih štetnih učinaka monakolinâ iz crvene fermentirane riže zabilježeni već pri razinama unosa od samo 3 mg dnevno u trajanju između 2 tjedna i godine dana te da su zabilježeni slučajevi rabdomiolize, hepatitisa i kožnih poremećaja koji su zahtijevali hospitalizaciju. |
| --- | --- |

(9)

Agencija je 25. lipnja 2018. (11) donijela znanstveno mišljenje o sigurnosti monakolinâ u crvenoj fermentiranoj ruži. Agencija je izrazila mišljenje da je monakolin K u obliku laktona identičan lovastatinu, aktivnom sastojku nekoliko lijekova koji su u EU-u odobreni za liječenje hiperkolesterolemije. Zbog njegova učinka na održavanje normalne razine LDL kolesterola u krvi, monakolin K iz crvene fermentirane riže dostupan je u dodacima prehrani s različitim preporučenim dnevnim dozama. Na temelju dostupnih informacija Agencija je zaključila da bi unos monakolina iz crvene fermentirane riže putem dodataka prehrani mogao dovesti do procijenjene izloženosti monakolinu K unutar raspona terapijskih doza lovastatina. Agencija je napomenula da je profil štetnih učinaka crvene fermentirane riže sličan onome kod lovastatina. Na temelju uvida u četiri izvora izvješćâ o slučajevima (12) izvijestila je da štetni učinci najčešće pogađaju (silaznim redoslijedom učestalosti) mišićno-koštano i vezivno tkivo (što uključuje rabdomiolizu), jetru, živčani sustav, gastrointestinalni trakt, kožu i potkožno tkivo. Agencija je dostupne informacije o štetnim učincima zabilježenima kod ljudi smatrala dostatnima za donošenje zaključka da pri uporabi monakolinâ iz crvene fermentirane riže kao dodatka prehrani u dozi od 10 mg dnevno postoje značajni razlozi za zabrinutost. Agencija je nadalje smatrala da su pojedinačni slučajevi ozbiljnih štetnih učinaka monakolinâ iz crvene fermentirane riže zabilježeni već pri razinama unosa od samo 3 mg dnevno u trajanju između 2 tjedna i godine dana te da su zabilježeni slučajevi rabdomiolize, hepatitisa i kožnih poremećaja koji su zahtijevali hospitalizaciju.

| (10) | Na temelju dostupnih informacija i zbog nekoliko nesigurnosti naglašenih u tom mišljenju Agencija nije mogla donijeti preporuku za dnevni unos monakolinâ iz crvene fermentirane riže koji ne bi izazivao zabrinutost u pogledu štetnih učinaka na zdravlje za opću populaciju i, po potrebi, za osjetljive podskupine stanovništva, kako je zatražila Komisija. Agencija je objasnila da postoje nesigurnosti u pogledu sastava i sadržaja monakolina u dodacima prehrani koji sadržavaju crvenu fermentiranu rižu i da se monakolini u crvenoj fermentiranoj riži upotrebljavaju u proizvodima s više sastojaka čije komponente nisu u potpunosti procijenjene, ni pojedinačno ni u kombinaciji. Nadalje, zbog pomanjkanja podataka ne može se procijeniti što bi bila sigurna uporaba monakolinâ za određene osjetljive skupine potrošača, a postoji i nesigurnost u pogledu učinaka istovremene konzumacije dodataka prehrani na bazi crvene fermentirane riže i hrane ili lijekova koji inhibiraju enzim (CYP3A4), koji je uključen u metabolizam monakolinâ. |
| --- | --- |

(10)

Na temelju dostupnih informacija i zbog nekoliko nesigurnosti naglašenih u tom mišljenju Agencija nije mogla donijeti preporuku za dnevni unos monakolinâ iz crvene fermentirane riže koji ne bi izazivao zabrinutost u pogledu štetnih učinaka na zdravlje za opću populaciju i, po potrebi, za osjetljive podskupine stanovništva, kako je zatražila Komisija. Agencija je objasnila da postoje nesigurnosti u pogledu sastava i sadržaja monakolina u dodacima prehrani koji sadržavaju crvenu fermentiranu rižu i da se monakolini u crvenoj fermentiranoj riži upotrebljavaju u proizvodima s više sastojaka čije komponente nisu u potpunosti procijenjene, ni pojedinačno ni u kombinaciji. Nadalje, zbog pomanjkanja podataka ne može se procijeniti što bi bila sigurna uporaba monakolinâ za određene osjetljive skupine potrošača, a postoji i nesigurnost u pogledu učinaka istovremene konzumacije dodataka prehrani na bazi crvene fermentirane riže i hrane ili lijekova koji inhibiraju enzim (CYP3A4), koji je uključen u metabolizam monakolinâ.

| (11) | U skladu s člankom 4. stavkom 5. Provedbene uredbe (EU) br. 307/2012 i nakon što je Agencija objavila svoje mišljenje o monakolinima iz crvene fermentirane riže, Komisija je primila primjedbe zainteresiranih strana o znanstvenoj procjeni rizika koju je provela Agencija. Zainteresirane strane također su dostavile izjave kako bi poduprle sigurnu uporabu monakolinâ iz crvene fermentirane riže u kombinaciji s adekvatnim informacijama za potrošače o sigurnoj uporabi te tvari. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s člankom 4. stavkom 5. Provedbene uredbe (EU) br. 307/2012 i nakon što je Agencija objavila svoje mišljenje o monakolinima iz crvene fermentirane riže, Komisija je primila primjedbe zainteresiranih strana o znanstvenoj procjeni rizika koju je provela Agencija. Zainteresirane strane također su dostavile izjave kako bi poduprle sigurnu uporabu monakolinâ iz crvene fermentirane riže u kombinaciji s adekvatnim informacijama za potrošače o sigurnoj uporabi te tvari.

| (12) | Primjedbe koje su bile znanstvene prirode Agencija je razjasnila tijekom telekonferencija sa zainteresiranim stranama koje su održane nakon donošenja mišljenja. Agencija je dala pojašnjenja o izvorima dokaza za svoje znanstveno mišljenje te je objasnila zašto određene studije koje su zainteresirane strane dostavile u okviru javnog poziva na dostavu podataka nisu ocijenjene dovoljno pouzdanima i znanstveno utemeljenima da bi bile uključene u procjenu sigurnosti. Agencija je dala znanstveno obrazloženje zašto podatke o sigurnosti lovastatina smatra relevantnima za procjenu sigurnosti monakolinâ i pojasnila kako su podaci o štetnim događajima nakon stavljanja na tržište koje su dostavile zainteresirane strane upotrijebljeni kao popratni dokazi u njezinoj procjeni. |
| --- | --- |

(12)

Primjedbe koje su bile znanstvene prirode Agencija je razjasnila tijekom telekonferencija sa zainteresiranim stranama koje su održane nakon donošenja mišljenja. Agencija je dala pojašnjenja o izvorima dokaza za svoje znanstveno mišljenje te je objasnila zašto određene studije koje su zainteresirane strane dostavile u okviru javnog poziva na dostavu podataka nisu ocijenjene dovoljno pouzdanima i znanstveno utemeljenima da bi bile uključene u procjenu sigurnosti. Agencija je dala znanstveno obrazloženje zašto podatke o sigurnosti lovastatina smatra relevantnima za procjenu sigurnosti monakolinâ i pojasnila kako su podaci o štetnim događajima nakon stavljanja na tržište koje su dostavile zainteresirane strane upotrijebljeni kao popratni dokazi u njezinoj procjeni.

| (13) | Komisija je od Agencije zatražila tehničku pomoć u vezi s dvije znanstvene studije: sustavnim pregledom i meta-analizom sigurnosti uzimanja dodataka prehrani na bazi crvene fermentirane riže (13) te pregledom i stručnim mišljenjem o ulozi dodataka na bazi crvene fermentirane riže u kontroli kolesterola u plazmi (14), koje je Komisiji dostavila zainteresirana strana nakon što je Agencija donijela znanstveno mišljenje. Agencija je napomenula da, bez obzira na rezultate bilo koje intervencijske studije ili meta-analize sigurnosti uzimanja dodataka na bazi crvene fermentirane riže, izvješća o nuspojavama povezanima s konzumacijom crvene fermentirane riže u ljudi postoje te da je monakolin K u obliku laktona identičan lovastatinu, čiji su štetni učinci dobro dokumentirani, te da bi se stoga te dostavljene studije stoga morale razmatrati zajedno sa svim raspoloživim dokazima da bi se izvukao ukupni zaključak. Agencija je objasnila da se postojanje izvješća o štetnim učincima ne može zanemariti ili poništiti rezultatima ispitivanjâ koja su bila relativno malog opsega i nisu bila osmišljena za otkrivanje tih učinaka, te da studije koje pružaju omjer rizika i koristi od proizvodâ koji sadržavaju crvenu fermentiranu, kao što su dostavljeni pregled i mišljenje stručnjaka, rižu nisu relevantne za procjenu sigurnosti tvari koje se namjerno dodaju hrani. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je od Agencije zatražila tehničku pomoć u vezi s dvije znanstvene studije: sustavnim pregledom i meta-analizom sigurnosti uzimanja dodataka prehrani na bazi crvene fermentirane riže (13) te pregledom i stručnim mišljenjem o ulozi dodataka na bazi crvene fermentirane riže u kontroli kolesterola u plazmi (14), koje je Komisiji dostavila zainteresirana strana nakon što je Agencija donijela znanstveno mišljenje. Agencija je napomenula da, bez obzira na rezultate bilo koje intervencijske studije ili meta-analize sigurnosti uzimanja dodataka na bazi crvene fermentirane riže, izvješća o nuspojavama povezanima s konzumacijom crvene fermentirane riže u ljudi postoje te da je monakolin K u obliku laktona identičan lovastatinu, čiji su štetni učinci dobro dokumentirani, te da bi se stoga te dostavljene studije stoga morale razmatrati zajedno sa svim raspoloživim dokazima da bi se izvukao ukupni zaključak. Agencija je objasnila da se postojanje izvješća o štetnim učincima ne može zanemariti ili poništiti rezultatima ispitivanjâ koja su bila relativno malog opsega i nisu bila osmišljena za otkrivanje tih učinaka, te da studije koje pružaju omjer rizika i koristi od proizvodâ koji sadržavaju crvenu fermentiranu, kao što su dostavljeni pregled i mišljenje stručnjaka, rižu nisu relevantne za procjenu sigurnosti tvari koje se namjerno dodaju hrani.

| (14) | S obzirom na to da se ne može utvrditi dnevni unos monakolinâ iz crvene fermentirane riže koji ne bi izazivao zabrinutost za ljudsko zdravlje i s obzirom na znatan štetni učinak na zdravlje koji se povezuje s uporabom monakolinâ iz crvene fermentirane riže na razinama od 10 mg dnevno te na pojedinačne slučajeve ozbiljnih štetnih učinaka na razinama unosa od samo 3 mg dnevno, uporabu monakolinâ iz crvene fermentirane riže na razinama od 3 mg i više po porciji proizvoda koji se preporučuje za dnevnu konzumaciju trebalo bi zabraniti. Tu bi tvar stoga trebalo navesti u dijelu B Priloga III. Uredbi (EZ) br. 1925/2006, a njezino dodavanje prehrambenim proizvodima ili uporabu u proizvodnji prehrambenih proizvoda trebalo bi dopustiti samo pod uvjetima navedenima u tom prilogu. |
| --- | --- |

(14)

S obzirom na to da se ne može utvrditi dnevni unos monakolinâ iz crvene fermentirane riže koji ne bi izazivao zabrinutost za ljudsko zdravlje i s obzirom na znatan štetni učinak na zdravlje koji se povezuje s uporabom monakolinâ iz crvene fermentirane riže na razinama od 10 mg dnevno te na pojedinačne slučajeve ozbiljnih štetnih učinaka na razinama unosa od samo 3 mg dnevno, uporabu monakolinâ iz crvene fermentirane riže na razinama od 3 mg i više po porciji proizvoda koji se preporučuje za dnevnu konzumaciju trebalo bi zabraniti. Tu bi tvar stoga trebalo navesti u dijelu B Priloga III. Uredbi (EZ) br. 1925/2006, a njezino dodavanje prehrambenim proizvodima ili uporabu u proizvodnji prehrambenih proizvoda trebalo bi dopustiti samo pod uvjetima navedenima u tom prilogu.

| (15) | Člankom 6. Direktive 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (15) propisano je da na naljepnici na dodacima prehrani mora biti naveden udio proizvoda preporučen za dnevnu konzumaciju zajedno s upozorenjem da se ne smije premašiti navedena preporučena dnevna doza. Budući da je moguće da se istodobno konzumira više različitih prehrambenih proizvoda ili dodataka prehrani koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže, postoji mogućnost premašivanja gornje granice utvrđene u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1925/2006, pa je stoga neophodno utvrditi primjerene zahtjeve u pogledu označivanja za sve prehrambene proizvode koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže. |
| --- | --- |

(15)

Člankom 6. Direktive 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (15) propisano je da na naljepnici na dodacima prehrani mora biti naveden udio proizvoda preporučen za dnevnu konzumaciju zajedno s upozorenjem da se ne smije premašiti navedena preporučena dnevna doza. Budući da je moguće da se istodobno konzumira više različitih prehrambenih proizvoda ili dodataka prehrani koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže, postoji mogućnost premašivanja gornje granice utvrđene u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1925/2006, pa je stoga neophodno utvrditi primjerene zahtjeve u pogledu označivanja za sve prehrambene proizvode koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže.

| (16) | Kako bi se na ambalaži prehrambenih proizvoda koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže pružile kompletne informacije o sadržaju monakolinâ, neophodno je utvrditi primjerene zahtjeve u pogledu označivanja za sve prehrambene proizvode koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se na ambalaži prehrambenih proizvoda koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže pružile kompletne informacije o sadržaju monakolinâ, neophodno je utvrditi primjerene zahtjeve u pogledu označivanja za sve prehrambene proizvode koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže.

| (17) | Budući da je Agencija utvrdila da postoji rizik od štetnih učinaka zbog interakcija s lijekovima, neophodno je upozoriti osobe koje upotrebljavaju lijekove za snižavanje kolesterola da istodobno s njima ne konzumiraju prehrambene proizvode koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže. Agencija je napomenula da su profili štetnih učinaka crvene fermentirane riže i lovastatina slični te da je stoga primjereno upozoriti osobe da u slučaju pojave zdravstvenih problema potraže savjet liječnika. Nadalje, budući da Agencija zbog pomanjkanja podataka nije mogla procijeniti što bi bila sigurna uporaba monakolinâ za određene osjetljive skupine potrošača te budući da zbog toga još postoji mogućnost štetnih učinaka na zdravlje povezanih s uporabom monakolinâ iz crvene fermentirane riže, primjereno je upozoriti da se konzumacija prehrambenih proizvoda koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže ne savjetuje trudnicama, dojiljama, osobama starijim od 70 godina, djeci i adolescentima. S obzirom na prethodno navedeno, za sve prehrambene proizvode koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže potrebno je utvrditi primjerene zahtjeve u pogledu označivanja. |
| --- | --- |

(17)

Budući da je Agencija utvrdila da postoji rizik od štetnih učinaka zbog interakcija s lijekovima, neophodno je upozoriti osobe koje upotrebljavaju lijekove za snižavanje kolesterola da istodobno s njima ne konzumiraju prehrambene proizvode koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže. Agencija je napomenula da su profili štetnih učinaka crvene fermentirane riže i lovastatina slični te da je stoga primjereno upozoriti osobe da u slučaju pojave zdravstvenih problema potraže savjet liječnika. Nadalje, budući da Agencija zbog pomanjkanja podataka nije mogla procijeniti što bi bila sigurna uporaba monakolinâ za određene osjetljive skupine potrošača te budući da zbog toga još postoji mogućnost štetnih učinaka na zdravlje povezanih s uporabom monakolinâ iz crvene fermentirane riže, primjereno je upozoriti da se konzumacija prehrambenih proizvoda koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže ne savjetuje trudnicama, dojiljama, osobama starijim od 70 godina, djeci i adolescentima. S obzirom na prethodno navedeno, za sve prehrambene proizvode koji sadržavaju monakoline iz crvene fermentirane riže potrebno je utvrditi primjerene zahtjeve u pogledu označivanja.

| (18) | Agencija nije mogla utvrditi dnevni unos monakolinâ iz crvene fermentirane riže koji ne bi izazivao zabrinutost u pogledu mogućih štetnih učinaka na zdravlje, ni za opću populaciju ni za osjetljive skupine stanovništva. Budući da postoji mogućnost štetnih učinaka na zdravlje povezanih s uporabom monakolinâ iz crvene fermentirane riže, ali je i dalje prisutna znanstvena nesigurnost u vezi s tim, te s obzirom na to da se monakolini iz crvene fermentirane riže mogu koristiti samo u dodacima prehrani te da opseg uporabe tih dodataka prehrani Agencija nije mogla utvrditi, uprabu monakolinâ iz crvene fermentirane riže u dodacima prehrani trebalo bi staviti pod nadzor Unije te bi je stoga trebalo uvrstiti u Dio C Priloga III. Uredbi (EZ) br. 1925/2006. S obzirom na nesigurnosti koje je u svojem znanstvenom mišljenju navela Agencija i s obzirom na izjave zainteresiranih strana o sigurnosnom profilu monakolinâ iz crvene fermentirane riže, te zainteresirane strane imaju na temelju članka 8. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1925/2006 mogućnost dostaviti Agenciji podatke koji dokazuju sigurnost monakolina iz crvene fermentirane riže u skladu s Člankom 5. Provedbene uredbe (EU) br. 307/2012. U skladu s člankom 8. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1925/2006 Komisija bi u roku od četiri godine od stupanja na snagu ove Uredbe trebala, uzimajući u obzir mišljenje Agencije o svim dostavljenim podacima, donijeti odluku o tome hoće li monakolini iz crvene fermentirane riže biti uvršteni u dio A ili u dio B Priloga III. |
| --- | --- |

(18)

Agencija nije mogla utvrditi dnevni unos monakolinâ iz crvene fermentirane riže koji ne bi izazivao zabrinutost u pogledu mogućih štetnih učinaka na zdravlje, ni za opću populaciju ni za osjetljive skupine stanovništva. Budući da postoji mogućnost štetnih učinaka na zdravlje povezanih s uporabom monakolinâ iz crvene fermentirane riže, ali je i dalje prisutna znanstvena nesigurnost u vezi s tim, te s obzirom na to da se monakolini iz crvene fermentirane riže mogu koristiti samo u dodacima prehrani te da opseg uporabe tih dodataka prehrani Agencija nije mogla utvrditi, uprabu monakolinâ iz crvene fermentirane riže u dodacima prehrani trebalo bi staviti pod nadzor Unije te bi je stoga trebalo uvrstiti u Dio C Priloga III. Uredbi (EZ) br. 1925/2006. S obzirom na nesigurnosti koje je u svojem znanstvenom mišljenju navela Agencija i s obzirom na izjave zainteresiranih strana o sigurnosnom profilu monakolinâ iz crvene fermentirane riže, te zainteresirane strane imaju na temelju članka 8. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1925/2006 mogućnost dostaviti Agenciji podatke koji dokazuju sigurnost monakolina iz crvene fermentirane riže u skladu s Člankom 5. Provedbene uredbe (EU) br. 307/2012. U skladu s člankom 8. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1925/2006 Komisija bi u roku od četiri godine od stupanja na snagu ove Uredbe trebala, uzimajući u obzir mišljenje Agencije o svim dostavljenim podacima, donijeti odluku o tome hoće li monakolini iz crvene fermentirane riže biti uvršteni u dio A ili u dio B Priloga III.

| (19) | Uredbu (EZ) br. 1925/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(19)

Uredbu (EZ) br. 1925/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (20) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(20)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog III. Uredbi (EZ) br. 1925/2006 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U tablici u dijelu B „Tvari čija je uporaba ograničena”, abecednim redom dodaje se sljedeći unos:







  Tvar čija je uporaba ograničena | Uvjeti uporabe | Dodatni zahtjevi |
| --- | --- | --- | --- |
| „Monakolini iz crvene fermentirane riže | Pojedinačna porcija proizvoda za dnevnu konzumaciju smije sadržavati monakoline iz crvene fermentirane riže u količini manjoj od 3 mg. | Na ambalaži mora biti naveden broj pojedinačnih porcija proizvoda za najveću dopuštenu dnevnu konzumaciju i upozorenje da se ne smije konzumirati dnevna doza od 3 mg ili više monakolina iz crvene fermentirane riže.
  Na ambalaži mora biti naveden sadržaj monakolinâ po porciji proizvoda.
  Na ambalaži moraju biti navedena sljedeća upozorenja:
  „Proizvod ne bi smjele konzumirati trudnice, dojilje, djeca mlađa od 18 godina i odrasle osobe starije od 70 godina”.
  „Ako imate bilo kakve zdravstvene probleme, potražite savjet liječnika o konzumaciji ovog proizvoda.”;
  „Proizvod ne biste smjeli konzumirati ako uzimate lijekove za snižavanje kolesterola.”;
  „Proizvod ne biste smjeli konzumirati ako već uzimate druge proizvode koji sadržavaju crvenu fermentiranu rižu.”.” |

1.

U tablici u dijelu B „Tvari čija je uporaba ograničena”, abecednim redom dodaje se sljedeći unos:

Tvar čija je uporaba ograničena

Uvjeti uporabe

Dodatni zahtjevi

„Monakolini iz crvene fermentirane riže

Pojedinačna porcija proizvoda za dnevnu konzumaciju smije sadržavati monakoline iz crvene fermentirane riže u količini manjoj od 3 mg.

Na ambalaži mora biti naveden broj pojedinačnih porcija proizvoda za najveću dopuštenu dnevnu konzumaciju i upozorenje da se ne smije konzumirati dnevna doza od 3 mg ili više monakolina iz crvene fermentirane riže.

Na ambalaži mora biti naveden sadržaj monakolinâ po porciji proizvoda.

Na ambalaži moraju biti navedena sljedeća upozorenja:

„Proizvod ne bi smjele konzumirati trudnice, dojilje, djeca mlađa od 18 godina i odrasle osobe starije od 70 godina”.

„Ako imate bilo kakve zdravstvene probleme, potražite savjet liječnika o konzumaciji ovog proizvoda.”;

„Proizvod ne biste smjeli konzumirati ako uzimate lijekove za snižavanje kolesterola.”;

„Proizvod ne biste smjeli konzumirati ako već uzimate druge proizvode koji sadržavaju crvenu fermentiranu rižu.”.”

| 2. | U tablici u dijelu C „Tvari pod nadzorom Zajednice”, abecednim redom dodaje se sljedeći unos:

  „Monakolini iz crvene fermentirane riže” |
| --- | --- |

2.

U tablici u dijelu C „Tvari pod nadzorom Zajednice”, abecednim redom dodaje se sljedeći unos:

„Monakolini iz crvene fermentirane riže”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. lipnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 404, 30.12.2006., str. 26.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani (SL L 404, 30.12.2006., str. 9.).

2

(3)  EFSA Journal 2011;9(7):2304.

3

(4)  EFSA Journal 2013;11(7):3327.

4

(5)  Uredba (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (SL L 354, 31.12.2008., str. 16.).

5

(6)  Uredba (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o novoj hrani, o izmjeni Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EZ) br. 1852/2001 (SL L 327, 11.12.2015., str. 1.).

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 307/2012 od 11. travnja 2012. o utvrđivanju provedbenih pravila za primjenu članka 8. Uredbe (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o dodavanju vitamina, minerala i određenih drugih tvari hrani (SL L 102, 12.4.2012., str. 2.).

7

(8)  ANSES Opinion Request No 2012-SA-0228: „Opinion of the French Agency for Food, Environmental and Occupational Health & Safety on the risks associated with the presence of „red yeast rice” in food supplements” (Mišljenje Francuske agencije za zdravu i sigurnu hranu, okoliš i radnu sredinu (ANSES) o rizicima povezanima s prisutnošću „crvene fermentirane riže” u dodacima prehrani), 14. veljače 2014.

8

(9)  Avis du Conseil Superieur de la Sante N° 9312: Compléments alimentaires à base de ”levure de riz rouge ”, 3 février 2016.

9

(10)  Stellungnahme der Gemeinsamen Experten kommission BVL/BfArM: Einstufung von Rotschimmelreisprodukten, 08.02.2016.

10

(11)  EFSA Journal 2019;16(8):5368.

11

(12)  Svjetska zdravstvena organizacija; Francuska agencija za zdravu i sigurnu hranu, okoliš i radnu sredinu; Talijanski sustav nadzora prirodnih zdravstvenih proizvoda; Uprava za hranu i lijekove.

12

(13)  Fogacci F, Banach M, Mikhailidis DP et al. „Safety of red yeast rice supplementation: A systematic review and meta-analysis of randomized controlled trials” (Sigurnost uporabe dodataka prehrani na bazi crvene fermentirane riže: sustavni pregled i metaanaliza randomiziranih kontroliranih ispitivanja). Pharmacological Research 143 (2019) 1–16.

13

(14)  Banach M, Bruckert E, Descamps OS et al. „The role of red yeast rice (RYR) supplementation in plasma cholesterol control: A review and expert opinion” (Uloga uporabe dodataka prehrani na bazi crvene fermentirane riže u kontroli kolesterola u plazmi: pregled i stručno mišljenje). Atheroscler Suppl. 17. kolovoza 2019.

14

(15)  Direktiva 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. lipnja 2002. o usklađivanju zakona država članica u odnosu na dodatke prehrani (SL L 183, 12.7.2002., str. 51.).

15

---

| 2.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 151/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 151/42

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/861

оd 1. lipnja 2022.

o utvrđivanju izvanrednih pravila za druge zahtjeve država članica za potporu Unije za voće i povrće te mlijeko u školama i odstupanju od Provedbene uredbe (EU) 2017/39 u pogledu preraspodjele potpore Unije za razdoblje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023.

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 25. prvi stavak točku (d),

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1370/2013 od 16. prosinca 2013. o utvrđivanju mjera za određivanje određenih potpora i subvencija vezanih uz zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda (2), a posebno njezin članak 5. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Vojna agresija Rusije na Ukrajinu od 24. veljače 2022. dovela je do masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine u Uniju, a većina njih su žene i djeca. Nekoliko država članica suočeno je s dosad nezabilježenim poteškoćama u nastojanju da raseljenu djecu iz Ukrajine brzo uključe u svoje obrazovne sustave. |
| --- | --- |

(1)

Vojna agresija Rusije na Ukrajinu od 24. veljače 2022. dovela je do masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine u Uniju, a većina njih su žene i djeca. Nekoliko država članica suočeno je s dosad nezabilježenim poteškoćama u nastojanju da raseljenu djecu iz Ukrajine brzo uključe u svoje obrazovne sustave.

| (2) | Program potpore za opskrbu obrazovnih ustanova voćem i povrćem te mlijekom i mliječnim proizvodima („program u školama”) uspostavljen Uredbom (EU) br. 1308/2013 namijenjen je djeci koja redovito pohađaju dječje vrtiće te predškolske, osnovnoškolske ili srednjoškolske obrazovne ustanove u državama članicama. Raseljena djeca iz Ukrajine uključena u obrazovne sustave država članica stoga ispunjavaju uvjete za sudjelovanje u programu u školama. Zbog povećanja broja djece koja ispunjavaju uvjete, u apsolutnom smislu ili kao postotak stanovništva, nekoliko država članica koje su na prvoj liniji djelovanja u odgovoru na rusku invaziju na Ukrajinu može naići na poteškoće u provedbi programa u školama kako je planirano ako se sredstva Unije koja su im dodijeljena ne povećaju. |
| --- | --- |

(2)

Program potpore za opskrbu obrazovnih ustanova voćem i povrćem te mlijekom i mliječnim proizvodima („program u školama”) uspostavljen Uredbom (EU) br. 1308/2013 namijenjen je djeci koja redovito pohađaju dječje vrtiće te predškolske, osnovnoškolske ili srednjoškolske obrazovne ustanove u državama članicama. Raseljena djeca iz Ukrajine uključena u obrazovne sustave država članica stoga ispunjavaju uvjete za sudjelovanje u programu u školama. Zbog povećanja broja djece koja ispunjavaju uvjete, u apsolutnom smislu ili kao postotak stanovništva, nekoliko država članica koje su na prvoj liniji djelovanja u odgovoru na rusku invaziju na Ukrajinu može naići na poteškoće u provedbi programa u školama kako je planirano ako se sredstva Unije koja su im dodijeljena ne povećaju.

| (3) | U skladu s člankom 3. prvim stavkom točkom (a) Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/39 (3) države članice Komisiji su do 31. siječnja 2022. podnijele zahtjeve za potporu Unije za voće i povrće te mlijeko u školama za školsku godinu 2022./2023., koja traje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023. Na temelju tih zahtjeva, podnesenih prije ruske invazije na Ukrajinu, Komisija je u Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2022/493 (4) utvrdila konačnu dodjelu potpore Unije po državama članicama. Dostupni podaci o razini iskorištenosti konačnih dodijeljenih sredstava potpore Unije u proteklim školskim godinama u nekim državama članicama ukazuju na rizik da neke države članice konačna dodijeljena sredstva možda neće moći iskoristiti u cijelosti. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 3. prvim stavkom točkom (a) Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/39 (3) države članice Komisiji su do 31. siječnja 2022. podnijele zahtjeve za potporu Unije za voće i povrće te mlijeko u školama za školsku godinu 2022./2023., koja traje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023. Na temelju tih zahtjeva, podnesenih prije ruske invazije na Ukrajinu, Komisija je u Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2022/493 (4) utvrdila konačnu dodjelu potpore Unije po državama članicama. Dostupni podaci o razini iskorištenosti konačnih dodijeljenih sredstava potpore Unije u proteklim školskim godinama u nekim državama članicama ukazuju na rizik da neke države članice konačna dodijeljena sredstva možda neće moći iskoristiti u cijelosti.

| (4) | S obzirom na novonastale potrebe te u znak solidarnosti Unije i država članica s Ukrajinom, primjereno je utvrditi izvanredna pravila kojima se državama članicama omogućuje da do 15. lipnja 2022. podnesu drugi zahtjev za potporu Unije za voće i povrće te mlijeko u školama za razdoblje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023. Ta mogućnost trebala biti povezana s potrebom da se obuhvate raseljena djeca iz Ukrajine koja su upisana u obrazovne ustanove država članica u tom razdoblju. Države članice trebale bi moći ili iskazati spremnost da iskoriste sredstva u iznosu većem od konačnih dodijeljenih sredstava potpore Unije iz Priloga I. Provedbenoj odluci (EU) 2022/493 ili navesti iznos konačnih dodijeljenih sredstava koji nije zatražen ako ta dodijeljena sredstva nisu spremne iskoristiti u cijelosti. Prva mogućnost trebala bi biti ograničena na države članice koje su na temelju financijskog izvršenja u školskoj godini 2018./2019., odnosno posljednjoj školskoj godini prije pandemije bolesti COVID-19, pokazale odgovarajuću apsorpciju konačnih dodijeljenih sredstava potpore Unije. Njihovi zahtjevi trebali bi se temeljiti isključivo na broju raseljene djece iz Ukrajine koja pripadaju ciljnoj skupini utvrđenoj u strategiji država članica u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (f) Provedbene uredbe (EU) 2017/39 i biti propisno potkrijepljeni dostupnim podacima. Trebalo bi smatrati da su države članice koje nisu podnijele drugi zahtjev potvrdile konačna dodijeljena sredstva iz Priloga I. Provedbenoj odluci (EU) 2022/493. |
| --- | --- |

(4)

S obzirom na novonastale potrebe te u znak solidarnosti Unije i država članica s Ukrajinom, primjereno je utvrditi izvanredna pravila kojima se državama članicama omogućuje da do 15. lipnja 2022. podnesu drugi zahtjev za potporu Unije za voće i povrće te mlijeko u školama za razdoblje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023. Ta mogućnost trebala biti povezana s potrebom da se obuhvate raseljena djeca iz Ukrajine koja su upisana u obrazovne ustanove država članica u tom razdoblju. Države članice trebale bi moći ili iskazati spremnost da iskoriste sredstva u iznosu većem od konačnih dodijeljenih sredstava potpore Unije iz Priloga I. Provedbenoj odluci (EU) 2022/493 ili navesti iznos konačnih dodijeljenih sredstava koji nije zatražen ako ta dodijeljena sredstva nisu spremne iskoristiti u cijelosti. Prva mogućnost trebala bi biti ograničena na države članice koje su na temelju financijskog izvršenja u školskoj godini 2018./2019., odnosno posljednjoj školskoj godini prije pandemije bolesti COVID-19, pokazale odgovarajuću apsorpciju konačnih dodijeljenih sredstava potpore Unije. Njihovi zahtjevi trebali bi se temeljiti isključivo na broju raseljene djece iz Ukrajine koja pripadaju ciljnoj skupini utvrđenoj u strategiji država članica u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (f) Provedbene uredbe (EU) 2017/39 i biti propisno potkrijepljeni dostupnim podacima. Trebalo bi smatrati da su države članice koje nisu podnijele drugi zahtjev potvrdile konačna dodijeljena sredstva iz Priloga I. Provedbenoj odluci (EU) 2022/493.

| (5) | Člankom 7. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 utvrđena su pravila za preraspodjelu potpore Unije. Komisija utvrđuje konačni iznos potpore preraspodjelom nezatraženih iznosa okvirnih dodijeljenih sredstava ili nezatraženih iznosa dijelova tih sredstava. Od tih je pravila primjereno odstupiti kako bi se Komisiji omogućilo da uzme u obzir i nove zahtjeve povezane s invazijom Rusije na Ukrajinu radi utvrđivanja revidirane konačne dodjele potpore Unije za razdoblje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023. Preraspodjela svih nezatraženih iznosa konačnih dodijeljenih sredstava potpore Unije treba se temeljiti na broju djece u dobi od šest do deset godina u državama članicama, u skladu s člankom 5. stavkom 5. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1370/2013. |
| --- | --- |

(5)

Člankom 7. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 utvrđena su pravila za preraspodjelu potpore Unije. Komisija utvrđuje konačni iznos potpore preraspodjelom nezatraženih iznosa okvirnih dodijeljenih sredstava ili nezatraženih iznosa dijelova tih sredstava. Od tih je pravila primjereno odstupiti kako bi se Komisiji omogućilo da uzme u obzir i nove zahtjeve povezane s invazijom Rusije na Ukrajinu radi utvrđivanja revidirane konačne dodjele potpore Unije za razdoblje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023. Preraspodjela svih nezatraženih iznosa konačnih dodijeljenih sredstava potpore Unije treba se temeljiti na broju djece u dobi od šest do deset godina u državama članicama, u skladu s člankom 5. stavkom 5. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1370/2013.

| (6) | Budući da bi konačna dodijeljena sredstva potpore Unije za voće i povrće te mlijeko u školama za razdoblje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023. za koja se u obzir uzima drugi zahtjev za potporu Unije trebalo utvrditi što prije kako bi se državama članicama omogućilo da pravodobno planiraju i provedu potrebne pripremne aktivnosti za provedbu programa u školama, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(6)

Budući da bi konačna dodijeljena sredstva potpore Unije za voće i povrće te mlijeko u školama za razdoblje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023. za koja se u obzir uzima drugi zahtjev za potporu Unije trebalo utvrditi što prije kako bi se državama članicama omogućilo da pravodobno planiraju i provedu potrebne pripremne aktivnosti za provedbu programa u školama, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

| (7) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Države članice mogu do 15. lipnja 2022. podnijeti drugi zahtjev za potporu Unije za razdoblje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023. u kojem se navodi sljedeće:

| (a) | spremnost da se iskoriste sredstva u iznosu većem od konačnih dodijeljenih sredstava potpore Unije za voće i povrće u školama i/ili mlijeko u školama iz Priloga I. Provedbenoj odluci (EU) 2022/493 i dodatni zatraženi iznos za slučaj da budu dostupna dodatna sredstva; ili |
| --- | --- |

(a)

spremnost da se iskoriste sredstva u iznosu većem od konačnih dodijeljenih sredstava potpore Unije za voće i povrće u školama i/ili mlijeko u školama iz Priloga I. Provedbenoj odluci (EU) 2022/493 i dodatni zatraženi iznos za slučaj da budu dostupna dodatna sredstva; ili

| (b) | iznos konačnih dodijeljenih sredstava potpore Unije za voće i povrće u školama i/ili mlijeko u školama iz Priloga I. Provedbenoj odluci (EU) 2022/493 koji nije zatražen, ako država članica ta dodijeljena sredstva nije spremna iskoristiti u cijelosti. |
| --- | --- |

(b)

iznos konačnih dodijeljenih sredstava potpore Unije za voće i povrće u školama i/ili mlijeko u školama iz Priloga I. Provedbenoj odluci (EU) 2022/493 koji nije zatražen, ako država članica ta dodijeljena sredstva nije spremna iskoristiti u cijelosti.

Države članice mogu zatražiti dodatni iznos potpore Unije u skladu s prvim stavkom točkom (a) samo ako je njihova iskorištenost konačnih dodijeljenih sredstava potpore Unije za školsku godinu 2018./2019. u trajanju od 1. kolovoza 2018. do 31. srpnja 2019. jednaka ili veća od 75 %, uzimajući u obzir izjave o rashodima poslane Komisiji koje se odnose na rashode nastale do 31. prosinca 2021. u skladu s člankom 10. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 908/2014. (5) Njihovi zahtjevi moraju biti povezani s brojem raseljene djece iz Ukrajine koja u vrijeme podnošenja zahtjeva pripadaju ciljnoj skupini utvrđenoj u strategiji država članica u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (f) Provedbene uredbe (EU) 2017/39 i moraju biti propisno potkrijepljeni dostupnim podacima.

Ako država članica ne podnese zahtjev za potporu Unije u skladu s prvim stavkom, smatra se da je potvrdila konačna dodijeljena sredstva iz Priloga I. Provedbenoj odluci (EU) 2022/493.

Članak 2.

Odstupajući od članka 7. stavka 1. Provedbene uredbe (EU) 2017/39, Komisija može do 15. srpnja 2022. odlučiti uzeti u obzir i druge zahtjeve za potporu Unije podnesene u skladu s člankom 1. ove Uredbe radi utvrđivanja konačne dodjele potpore Unije za razdoblje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. lipnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 346, 20.12.2013., str. 12.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/39 оd 3. studenoga 2016. o pravilima za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu potpore Unije za opskrbu voćem i povrćem, bananama te mlijekom u obrazovnim ustanovama (SL L 5, 10.1.2017., str. 1.).

3

(4)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/493 оd 21. ožujka 2022. o utvrđivanju konačne dodjele potpore Unije državama članicama za voće i povrće u školama te mlijeko u školama za razdoblje od 1. kolovoza 2022. do 31. srpnja 2023. i o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2021/462 (SL L 100, 28.3.2022., str. 55.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 908/2014 оd 6. kolovoza 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu agencija za plaćanje i drugih tijela, financijskog upravljanja, poravnanja računa, pravila o kontroli, jamstava i transparentnosti (SL L 255, 28.8.2014., str. 59.).

5

---

| 2.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 151/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 151/45

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/862

оd 1. lipnja 2022.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 474/2006 u pogledu popisa zračnih prijevoznika kojima je letenje u Uniji zabranjeno ili ograničeno

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 2111/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2005. o uspostavi liste Zajednice koja sadrži zračne prijevoznike na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice, o informiranju putnika u zračnom prometu o identitetu zračnog prijevoznika koji obavlja let i stavljanju izvan snage članka 9. Direktive 2004/36/EZ (1), a posebno njezin članak 4. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 474/2006 (2) utvrđen je popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 474/2006 (2) utvrđen je popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije.

| (2) | Određene države članice i Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa („Agencija”) Komisiji su u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 2111/2005 dostavile informacije koje su relevantne za ažuriranje tog popisa. Relevantne informacije dostavile su i treće zemlje i međunarodne organizacije. Popis bi trebalo ažurirati na temelju tih informacija. |
| --- | --- |

(2)

Određene države članice i Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa („Agencija”) Komisiji su u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 2111/2005 dostavile informacije koje su relevantne za ažuriranje tog popisa. Relevantne informacije dostavile su i treće zemlje i međunarodne organizacije. Popis bi trebalo ažurirati na temelju tih informacija.

| (3) | Komisija je izravno ili putem tijela nadležnih za njihov regulatorni nadzor obavijestila sve predmetne zračne prijevoznike o bitnim činjenicama i razmatranjima koji čine osnovu za donošenje odluke da im se zabrani letenje u Uniji ili da se za njih, ako se već nalaze na popisu utvrđenom u Prilogu A ili B Uredbi (EZ) br. 474/2006., izmijene uvjeti zabrane letenja. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je izravno ili putem tijela nadležnih za njihov regulatorni nadzor obavijestila sve predmetne zračne prijevoznike o bitnim činjenicama i razmatranjima koji čine osnovu za donošenje odluke da im se zabrani letenje u Uniji ili da se za njih, ako se već nalaze na popisu utvrđenom u Prilogu A ili B Uredbi (EZ) br. 474/2006., izmijene uvjeti zabrane letenja.

| (4) | Komisija je predmetnim zračnim prijevoznicima dala uvid u sve relevantne dokumente te im omogućila da Odboru osnovanom člankom 15. Uredbe (EZ) br. 2111/2005 („Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa”) i njoj podnesu pisane primjedbe i daju usmeno očitovanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je predmetnim zračnim prijevoznicima dala uvid u sve relevantne dokumente te im omogućila da Odboru osnovanom člankom 15. Uredbe (EZ) br. 2111/2005 („Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa”) i njoj podnesu pisane primjedbe i daju usmeno očitovanje.

| (5) | Komisija je u okviru Uredbe (EZ) br. 2111/2005 i Uredbe Komisije (EZ) br. 473/2006 (3) obavijestila Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa o zajedničkim savjetovanjima koja su u tijeku s nadležnim tijelima i zračnim prijevoznicima iz Armenije, Iraka, Kazahstana, Moldove, Pakistana, Rusije i Južnog Sudana. Komisija je Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa obavijestila i o stanju sigurnosti zračnog prometa u Kongu (Brazzaville), Ekvatorskoj Gvineji, Madagaskaru i Surinamu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je u okviru Uredbe (EZ) br. 2111/2005 i Uredbe Komisije (EZ) br. 473/2006 (3) obavijestila Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa o zajedničkim savjetovanjima koja su u tijeku s nadležnim tijelima i zračnim prijevoznicima iz Armenije, Iraka, Kazahstana, Moldove, Pakistana, Rusije i Južnog Sudana. Komisija je Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa obavijestila i o stanju sigurnosti zračnog prometa u Kongu (Brazzaville), Ekvatorskoj Gvineji, Madagaskaru i Surinamu.

| (6) | Agencija je Komisiju i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa obavijestila o tehničkim procjenama provedenima radi početne ocjene i trajnog nadzora odobrenja operatora iz treće zemlje („TCO”) koja su izdana u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 452/2014 (4). |
| --- | --- |

(6)

Agencija je Komisiju i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa obavijestila o tehničkim procjenama provedenima radi početne ocjene i trajnog nadzora odobrenja operatora iz treće zemlje („TCO”) koja su izdana u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 452/2014 (4).

| (7) | Agencija je Komisiju i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa obavijestila i o rezultatima analize inspekcijskih pregleda na stajanci obavljenih na temelju programa ocjenjivanja sigurnosti stranih zrakoplova („program SAFA”) u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 965/2012 (5). |
| --- | --- |

(7)

Agencija je Komisiju i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa obavijestila i o rezultatima analize inspekcijskih pregleda na stajanci obavljenih na temelju programa ocjenjivanja sigurnosti stranih zrakoplova („program SAFA”) u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 965/2012 (5).

| (8) | Agencija je Komisiju i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa obavijestila i o projektima tehničke pomoći koji se provode u trećim zemljama čijim je zračnim prijevoznicima u skladu s Uredbom (EZ) br. 474/2006 zabranjeno letjeti u Uniji. Nadalje, Agencija je dostavila informacije o planovima i zahtjevima za dodatnu tehničku pomoć i suradnju radi poboljšanja administrativnih i tehničkih mogućnosti tijela nadležnih za civilno zrakoplovstvo u trećim zemljama u cilju uklanjanja neusklađenosti s primjenjivim međunarodnim standardima sigurnosti u području civilnog zrakoplovstva. Države članice pozvane su da u koordinaciji s Komisijom i Agencijom na bilateralnoj osnovi odgovore na te zahtjeve. Komisija je u tom pogledu ponovno naglasila korist od dostavljanja informacija međunarodnoj zrakoplovnoj zajednici (posebno putem ICAO-ova alata partnerstva za pomoć u postizanju zrakoplovne sigurnosti) o tehničkoj pomoći trećim zemljama koju radi povećanja sigurnosti zračnog prometa u cijelom svijetu pružaju Unija i države članice. |
| --- | --- |

(8)

Agencija je Komisiju i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa obavijestila i o projektima tehničke pomoći koji se provode u trećim zemljama čijim je zračnim prijevoznicima u skladu s Uredbom (EZ) br. 474/2006 zabranjeno letjeti u Uniji. Nadalje, Agencija je dostavila informacije o planovima i zahtjevima za dodatnu tehničku pomoć i suradnju radi poboljšanja administrativnih i tehničkih mogućnosti tijela nadležnih za civilno zrakoplovstvo u trećim zemljama u cilju uklanjanja neusklađenosti s primjenjivim međunarodnim standardima sigurnosti u području civilnog zrakoplovstva. Države članice pozvane su da u koordinaciji s Komisijom i Agencijom na bilateralnoj osnovi odgovore na te zahtjeve. Komisija je u tom pogledu ponovno naglasila korist od dostavljanja informacija međunarodnoj zrakoplovnoj zajednici (posebno putem ICAO-ova alata partnerstva za pomoć u postizanju zrakoplovne sigurnosti) o tehničkoj pomoći trećim zemljama koju radi povećanja sigurnosti zračnog prometa u cijelom svijetu pružaju Unija i države članice.

| (9) | Eurocontrol je Komisiji i Odboru EU-a za sigurnost zračnog prometa dostavio ažurirane podatke o statusu funkcije za uzbunjivanje programa SAFA i TCO-a, uključujući statističke podatke koji se odnose na poruke upozorenja o zračnim prijevoznicima kojima je zabranjeno letjeti u Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Eurocontrol je Komisiji i Odboru EU-a za sigurnost zračnog prometa dostavio ažurirane podatke o statusu funkcije za uzbunjivanje programa SAFA i TCO-a, uključujući statističke podatke koji se odnose na poruke upozorenja o zračnim prijevoznicima kojima je zabranjeno letjeti u Uniji.

Zračni prijevoznici iz Unije

Zračni prijevoznici iz Unije

| (10) | Nakon što je Agencija analizirala informacije dobivene inspekcijskim pregledima zrakoplova zračnih prijevoznika iz Unije na stajanci, inspekcijskim pregledima obavljenima radi provjere usklađenosti sa standardima koje je sama provela, dopunjene informacijama prikupljenima tijekom posebnih inspekcijskih pregleda i nadzora koje su provela nacionalna tijela nadležna za zrakoplovstvo, nekoliko država članica i Agencija, djelujući kao nadležna tijela, poduzele su određene korektivne i provedbene mjere te o njima obavijestile Komisiju i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa. |
| --- | --- |

(10)

Nakon što je Agencija analizirala informacije dobivene inspekcijskim pregledima zrakoplova zračnih prijevoznika iz Unije na stajanci, inspekcijskim pregledima obavljenima radi provjere usklađenosti sa standardima koje je sama provela, dopunjene informacijama prikupljenima tijekom posebnih inspekcijskih pregleda i nadzora koje su provela nacionalna tijela nadležna za zrakoplovstvo, nekoliko država članica i Agencija, djelujući kao nadležna tijela, poduzele su određene korektivne i provedbene mjere te o njima obavijestile Komisiju i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa.

| (11) | Države članice i Agencija, djelujući kao nadležna tijela, ponovno su potvrdile da su spremne poduzeti potrebne mjere u slučaju da relevantne informacije o sigurnosti budu upućivale na neposredne sigurnosne rizike nastale zbog toga što zračni prijevoznici iz Unije ne poštuju relevantne standarde sigurnosti. |
| --- | --- |

(11)

Države članice i Agencija, djelujući kao nadležna tijela, ponovno su potvrdile da su spremne poduzeti potrebne mjere u slučaju da relevantne informacije o sigurnosti budu upućivale na neposredne sigurnosne rizike nastale zbog toga što zračni prijevoznici iz Unije ne poštuju relevantne standarde sigurnosti.

Zračni prijevoznici iz Armenije

Zračni prijevoznici iz Armenije

| (12) | U lipnju 2020. zračni prijevoznici certificirani u Armeniji uvršteni su Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/736 (6) u Prilog A Uredbi (EZ) br. 474/2006. |
| --- | --- |

(12)

U lipnju 2020. zračni prijevoznici certificirani u Armeniji uvršteni su Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/736 (6) u Prilog A Uredbi (EZ) br. 474/2006.

6

| (13) | Dana 29. travnja 2022. Komisija, Agencija, države članice i Odbor za civilno zrakoplovstvo Armenije („CAC”) održali su tehnički sastanak na kojem je CAC iznio ažurirane informacije o mjerama poduzetima nakon tehničkog sastanka održanog 3. studenoga 2021. radi uklanjanja utvrđenih sigurnosnih nedostataka. Glavne su mjere izmjena zakonodavstva o civilnom zrakoplovstvu i pratećih propisa, poboljšanja u pogledu strukture i osoblja CAC-a te ažuriranje sustava CAC-a za upravljanje kvalifikacijama i osposobljavanjem inspektora, uključujući dodatno početno i periodično osposobljavanje na radnom mjestu. Nadalje, CAC je pojasnio da je uveo dodatne postupke nadzora i kontrolne popise u različitim područjima te sastavio nacionalni plan sigurnosti zračnog prometa i propise o izvješćivanju o događajima povezanima sa sigurnošću koji će se donijeti 2022. Komisija i Agencija pažljivo će pregledati sve te dokumente. |
| --- | --- |

(13)

Dana 29. travnja 2022. Komisija, Agencija, države članice i Odbor za civilno zrakoplovstvo Armenije („CAC”) održali su tehnički sastanak na kojem je CAC iznio ažurirane informacije o mjerama poduzetima nakon tehničkog sastanka održanog 3. studenoga 2021. radi uklanjanja utvrđenih sigurnosnih nedostataka. Glavne su mjere izmjena zakonodavstva o civilnom zrakoplovstvu i pratećih propisa, poboljšanja u pogledu strukture i osoblja CAC-a te ažuriranje sustava CAC-a za upravljanje kvalifikacijama i osposobljavanjem inspektora, uključujući dodatno početno i periodično osposobljavanje na radnom mjestu. Nadalje, CAC je pojasnio da je uveo dodatne postupke nadzora i kontrolne popise u različitim područjima te sastavio nacionalni plan sigurnosti zračnog prometa i propise o izvješćivanju o događajima povezanima sa sigurnošću koji će se donijeti 2022. Komisija i Agencija pažljivo će pregledati sve te dokumente.

| (14) | CAC je izvijestio o ažuriranim mjerama poduzetima u vezi sa svojim planom korektivnih mjera u kontekstu primjedbi iznesenih tijekom Unijine sigurnosne ocjene na terenu 2020. Te su mjere uključivale ažuriranje postupaka planiranja ljudskih resursa i osposobljavanja, ažuriranje nekoliko postupaka i kontrolnih popisa za poboljšanje aktivnosti nadzora sigurnosti, uvođenje elektroničke baze podataka za potporu nadzornim aktivnostima te razvoj sustava izvješćivanja o događajima povezanima sa sigurnošću. |
| --- | --- |

(14)

CAC je izvijestio o ažuriranim mjerama poduzetima u vezi sa svojim planom korektivnih mjera u kontekstu primjedbi iznesenih tijekom Unijine sigurnosne ocjene na terenu 2020. Te su mjere uključivale ažuriranje postupaka planiranja ljudskih resursa i osposobljavanja, ažuriranje nekoliko postupaka i kontrolnih popisa za poboljšanje aktivnosti nadzora sigurnosti, uvođenje elektroničke baze podataka za potporu nadzornim aktivnostima te razvoj sustava izvješćivanja o događajima povezanima sa sigurnošću.

| (15) | Nadalje, u okviru nastojanja Unije da pomogne CAC-u u poboljšanju zrakoplovne sigurnosti, Agencija je u ožujku 2022. pokrenula namjenski tehnički projekt čiji je cilj jačanje sposobnosti CAC-a da obavlja nadzor sigurnosti u području letačkih operacija i plovidbenosti. |
| --- | --- |

(15)

Nadalje, u okviru nastojanja Unije da pomogne CAC-u u poboljšanju zrakoplovne sigurnosti, Agencija je u ožujku 2022. pokrenula namjenski tehnički projekt čiji je cilj jačanje sposobnosti CAC-a da obavlja nadzor sigurnosti u području letačkih operacija i plovidbenosti.

| (16) | Na temelju dostupnih informacija smatra se da je CAC ostvario određena važna poboljšanja u pogledu svoje sposobnosti za nadzor sigurnosti. Prepoznaje se i da se CAC čini predanim daljnjim naporima za razvoj svojih sposobnosti nadzora i rješavanje utvrđenih sigurnosnih problema. Usprkos tim pozitivnim kretanjima, trenutačno nema dovoljno potkrijepljenih dokaza da je CAC učinkovito otklonio sve nedostatke utvrđene tijekom sigurnosne ocjene na terenu u veljači 2020., a koji su doveli do odluke o uvođenju zabrane letenja u skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2020/736. Dostavljene informacije o mogućim poboljšanjima zahtijevaju daljnju provjeru putem dodatnih tehničkih sastanaka, a možda i putem provjere na licu mjesta. |
| --- | --- |

(16)

Na temelju dostupnih informacija smatra se da je CAC ostvario određena važna poboljšanja u pogledu svoje sposobnosti za nadzor sigurnosti. Prepoznaje se i da se CAC čini predanim daljnjim naporima za razvoj svojih sposobnosti nadzora i rješavanje utvrđenih sigurnosnih problema. Usprkos tim pozitivnim kretanjima, trenutačno nema dovoljno potkrijepljenih dokaza da je CAC učinkovito otklonio sve nedostatke utvrđene tijekom sigurnosne ocjene na terenu u veljači 2020., a koji su doveli do odluke o uvođenju zabrane letenja u skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2020/736. Dostavljene informacije o mogućim poboljšanjima zahtijevaju daljnju provjeru putem dodatnih tehničkih sastanaka, a možda i putem provjere na licu mjesta.

| (17) | U skladu sa zajedničkim kriterijima utvrđenima u Prilogu Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija smatra da u ovoj fazi nema razloga da se popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije izmijeni kad je riječ o zračnim prijevoznicima iz Armenije. |
| --- | --- |

(17)

U skladu sa zajedničkim kriterijima utvrđenima u Prilogu Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija smatra da u ovoj fazi nema razloga da se popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije izmijeni kad je riječ o zračnim prijevoznicima iz Armenije.

| (18) | Države članice trebale bi i dalje provjeravati poštuju li zračni prijevoznici certificirani u Armeniji relevantne međunarodne standarde sigurnosti određivanjem tih prijevoznika kao prioriteta za inspekcijske preglede na stajanci u skladu s Uredbom (EU) br. 965/2012. |
| --- | --- |

(18)

Države članice trebale bi i dalje provjeravati poštuju li zračni prijevoznici certificirani u Armeniji relevantne međunarodne standarde sigurnosti određivanjem tih prijevoznika kao prioriteta za inspekcijske preglede na stajanci u skladu s Uredbom (EU) br. 965/2012.

Zračni prijevoznici iz Iraka

Zračni prijevoznici iz Iraka

| (19) | U prosincu 2015. zračni prijevoznik Iraqi Airways uvršten je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2322 (7) u Prilog A Uredbi (EZ) br. 474/2006. |
| --- | --- |

(19)

U prosincu 2015. zračni prijevoznik Iraqi Airways uvršten je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2322 (7) u Prilog A Uredbi (EZ) br. 474/2006.

Iraqi Airways

7

| (20) | Iračko tijelo za civilno zrakoplovstvo („ICAA”) i Iraqi Airways Komisiji su u veljači 2022. dostavili informacije o mjerama poduzetima za poboljšanje svojih sustava i kapaciteta za nadzor i upravljanje sigurnošću. Na temelju zaprimljenih informacija Komisija napominje da je ostvaren određeni napredak u rješavanju utvrđenih sigurnosnih problema. Međutim, utvrđeni su određeni nedostaci, uključujući u kvaliteti kontrolnih popisa kojima se koriste inspektori ICAA-e za postupke certifikacije i nadzora, kao i u planu osposobljavanja ICAA-e i njegovoj provedbi. Ocjena rezultata nadzora ICAA-e pokazala je nekoliko nedostataka, posebno u načinu na koji se sastavljaju nalazi nadzora i osigurava njihovo praćenje. U tom je pogledu napomenuto i da inspektori ICAA-e nisu poduzimali odgovarajuće provedbene mjere kad su one bile potrebne. |
| --- | --- |

(20)

Iračko tijelo za civilno zrakoplovstvo („ICAA”) i Iraqi Airways Komisiji su u veljači 2022. dostavili informacije o mjerama poduzetima za poboljšanje svojih sustava i kapaciteta za nadzor i upravljanje sigurnošću. Na temelju zaprimljenih informacija Komisija napominje da je ostvaren određeni napredak u rješavanju utvrđenih sigurnosnih problema. Međutim, utvrđeni su određeni nedostaci, uključujući u kvaliteti kontrolnih popisa kojima se koriste inspektori ICAA-e za postupke certifikacije i nadzora, kao i u planu osposobljavanja ICAA-e i njegovoj provedbi. Ocjena rezultata nadzora ICAA-e pokazala je nekoliko nedostataka, posebno u načinu na koji se sastavljaju nalazi nadzora i osigurava njihovo praćenje. U tom je pogledu napomenuto i da inspektori ICAA-e nisu poduzimali odgovarajuće provedbene mjere kad su one bile potrebne.

Iraqi Airways

| (21) | Ocjena informacija koje je dostavio Iraqi Airways pokazala je da je zračni prijevoznik ostvario znatan napredak u nekoliko područja. Navedeno je da je zračni prijevoznik unajmio usluge vanjskog konzultanta radi revizije svojeg rada i izrade plana korektivnih mjera koji se trenutačno provodi. |
| --- | --- |

(21)

Ocjena informacija koje je dostavio Iraqi Airways pokazala je da je zračni prijevoznik ostvario znatan napredak u nekoliko područja. Navedeno je da je zračni prijevoznik unajmio usluge vanjskog konzultanta radi revizije svojeg rada i izrade plana korektivnih mjera koji se trenutačno provodi.

Iraqi Airways

| (22) | Uveden je program praćenja podataka o letu kako bi se dobilo više podataka koje treba analizirati i upotrijebiti za razvoj mjera za poboljšanje sigurnosti. Nadalje, uspostavljen je interni sustav izvješćivanja, organizirani su sastanci o sigurnosti na različitim strateškim razinama te preispitani neki priručnici organizacije. |
| --- | --- |

(22)

Uveden je program praćenja podataka o letu kako bi se dobilo više podataka koje treba analizirati i upotrijebiti za razvoj mjera za poboljšanje sigurnosti. Nadalje, uspostavljen je interni sustav izvješćivanja, organizirani su sastanci o sigurnosti na različitim strateškim razinama te preispitani neki priručnici organizacije.

| (23) | Ne dovodeći u pitanje prethodno opisani napredak, i dalje je prisutan niz problema, uključujući činjenicu da još uvijek nije instalirano nekoliko softverskih aplikacija za održavanje, letačke operacije i upravljanje dokumentima. Zračni prijevoznik mora unaprijediti i svoje funkcije i postupke povezane s rješavanjem nalaza nadzora koje je utvrdila ICAA. Nadalje, iako je Iraqi Airways razvio sustav upravljanja kvalitetom, čini se da nije sposoban provesti primjereno praćenje svih nalaza koji proizlaze iz tog sustava. |
| --- | --- |

(23)

Ne dovodeći u pitanje prethodno opisani napredak, i dalje je prisutan niz problema, uključujući činjenicu da još uvijek nije instalirano nekoliko softverskih aplikacija za održavanje, letačke operacije i upravljanje dokumentima. Zračni prijevoznik mora unaprijediti i svoje funkcije i postupke povezane s rješavanjem nalaza nadzora koje je utvrdila ICAA. Nadalje, iako je Iraqi Airways razvio sustav upravljanja kvalitetom, čini se da nije sposoban provesti primjereno praćenje svih nalaza koji proizlaze iz tog sustava.

Iraqi Airways

| (24) | Komisija, Agencija, države članice, ICAA i Iraqi Airways održali su, na zahtjev Iraka i u okviru aktivnosti stalnog praćenja, dva tehnička sastanka 14. prosinca 2021. i 4. svibnja 2022. ICAA je u oba navrata predstavila napredak koji je postigla u rješavanju sigurnosnih problema u pogledu svoje sposobnosti da osigura učinkovit nadzor sigurnosti u zemlji, a posebno u pogledu nadzora zračnog prijevoznika Iraqi Airways. Iraqi Airways predstavio je napredak postignut u rješavanju prethodno utvrđenih sigurnosnih nedostataka koji su u konačnici doveli do negativne odluke Agencije u pogledu izdavanja odobrenja operatera iz treće zemlje, kao i druga relevantna poboljšanja sigurnosti. |
| --- | --- |

(24)

Komisija, Agencija, države članice, ICAA i Iraqi Airways održali su, na zahtjev Iraka i u okviru aktivnosti stalnog praćenja, dva tehnička sastanka 14. prosinca 2021. i 4. svibnja 2022. ICAA je u oba navrata predstavila napredak koji je postigla u rješavanju sigurnosnih problema u pogledu svoje sposobnosti da osigura učinkovit nadzor sigurnosti u zemlji, a posebno u pogledu nadzora zračnog prijevoznika Iraqi Airways. Iraqi Airways predstavio je napredak postignut u rješavanju prethodno utvrđenih sigurnosnih nedostataka koji su u konačnici doveli do negativne odluke Agencije u pogledu izdavanja odobrenja operatera iz treće zemlje, kao i druga relevantna poboljšanja sigurnosti.

Iraqi Airways

Iraqi Airways. Iraqi Airways

| (25) | ICAA i Iraqi Airways pokazali su jasnu viziju i ambiciju da poboljšaju svoju usklađenost s propisima i rezultate u pogledu sigurnosti. Međutim, potrebna su dodatna poboljšanja. Komisija će i dalje surađivati s ICAA-om i zračnim prijevoznikom Iraqi Airways kako bi pratila i pridonosila njihovim naporima za poboljšanje kapaciteta za nadzor i upravljanje sigurnošću. U tom je kontekstu napomenuto da će Agencija tijekom 2022. pokrenuti projekt tehničke pomoći za potporu ICAA-i u nastojanjima da poboljša nadzor sigurnosti zračnog prometa u Iraku. |
| --- | --- |

(25)

ICAA i Iraqi Airways pokazali su jasnu viziju i ambiciju da poboljšaju svoju usklađenost s propisima i rezultate u pogledu sigurnosti. Međutim, potrebna su dodatna poboljšanja. Komisija će i dalje surađivati s ICAA-om i zračnim prijevoznikom Iraqi Airways kako bi pratila i pridonosila njihovim naporima za poboljšanje kapaciteta za nadzor i upravljanje sigurnošću. U tom je kontekstu napomenuto da će Agencija tijekom 2022. pokrenuti projekt tehničke pomoći za potporu ICAA-i u nastojanjima da poboljša nadzor sigurnosti zračnog prometa u Iraku.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (26) | U skladu sa zajedničkim kriterijima utvrđenima u Prilogu Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija smatra da u ovoj fazi nema razloga da se popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije izmijeni kad je riječ o zračnim prijevoznicima iz Iraka. |
| --- | --- |

(26)

U skladu sa zajedničkim kriterijima utvrđenima u Prilogu Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija smatra da u ovoj fazi nema razloga da se popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije izmijeni kad je riječ o zračnim prijevoznicima iz Iraka.

| (27) | Države članice trebale bi i dalje provjeravati poštuju li zračni prijevoznici certificirani u Iraku relevantne međunarodne standarde sigurnosti određivanjem tih prijevoznika kao prioriteta za inspekcijske preglede na stajanci u skladu s Uredbom (EU) br. 965/2012. |
| --- | --- |

(27)

Države članice trebale bi i dalje provjeravati poštuju li zračni prijevoznici certificirani u Iraku relevantne međunarodne standarde sigurnosti određivanjem tih prijevoznika kao prioriteta za inspekcijske preglede na stajanci u skladu s Uredbom (EU) br. 965/2012.

| (28) | Ako se na temelju bilo koje relevantne sigurnosne informacije utvrdi da postoje neposredni sigurnosni rizici nastali zbog nepoštovanja relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti, Komisija će možda morati poduzeti daljnje mjere u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005. |
| --- | --- |

(28)

Ako se na temelju bilo koje relevantne sigurnosne informacije utvrdi da postoje neposredni sigurnosni rizici nastali zbog nepoštovanja relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti, Komisija će možda morati poduzeti daljnje mjere u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005.

Zračni prijevoznici iz Kazahstana

Zračni prijevoznici iz Kazahstana

| (29) | U prosincu 2016. zračni prijevoznici certificirani u Kazahstanu izbrisani su iz Priloga A Uredbi (EZ) br. 474/2006 Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2214 (8), osim zračnog prijevoznika Air Astana, koji je 2015. izbrisan iz Priloga B Provedbenom uredbom (EU) 2015/2322. |
| --- | --- |

(29)

U prosincu 2016. zračni prijevoznici certificirani u Kazahstanu izbrisani su iz Priloga A Uredbi (EZ) br. 474/2006 Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2214 (8), osim zračnog prijevoznika Air Astana, koji je 2015. izbrisan iz Priloga B Provedbenom uredbom (EU) 2015/2322.

8

Air Astana,

| (30) | U listopadu 2021. u okviru Komisijina stalnog praćenja sustava nadzora sigurnosti u Kazahstanu stručnjaci iz Komisije, Agencije i država članica („tim za ocjenu”) proveli su Unijinu sigurnosnu ocjenu na terenu u Kazahstanu u uredima Kazahstanskog odbora za civilno zrakoplovstvo („CAC KZ”) i Kazahstanske uprave za zrakoplovstvo d.d. („AAK”) te u uredima triju zračnih prijevoznika certificiranih u Kazahstanu, konkretno zračnih prijevoznika Air Astana, Jupiter Jet i Qazaq Air. |
| --- | --- |

(30)

U listopadu 2021. u okviru Komisijina stalnog praćenja sustava nadzora sigurnosti u Kazahstanu stručnjaci iz Komisije, Agencije i država članica („tim za ocjenu”) proveli su Unijinu sigurnosnu ocjenu na terenu u Kazahstanu u uredima Kazahstanskog odbora za civilno zrakoplovstvo („CAC KZ”) i Kazahstanske uprave za zrakoplovstvo d.d. („AAK”) te u uredima triju zračnih prijevoznika certificiranih u Kazahstanu, konkretno zračnih prijevoznika Air Astana, Jupiter Jet i Qazaq Air.

Air Astana

Jupiter Jet

Qazaq Air

| (31) | AAK je 2. veljače 2022. Komisiji dostavio plan za uklanjanje nedostataka koje je uočio i o njima izvijestio tim za ocjenu. Komisija je zajedno s Agencijom ocijenila taj plan te dostavila svoja opažanja i prijedloge za prilagodbu CAC KZ-u i AAK-u. |
| --- | --- |

(31)

AAK je 2. veljače 2022. Komisiji dostavio plan za uklanjanje nedostataka koje je uočio i o njima izvijestio tim za ocjenu. Komisija je zajedno s Agencijom ocijenila taj plan te dostavila svoja opažanja i prijedloge za prilagodbu CAC KZ-u i AAK-u.

| (32) | Komisija, Agencija, države članice i predstavnici CAC KZ-a i AAK-a održali su 27. i 28. travnja 2022. tehnički sastanak. Svrha tog sastanka bila je revizija plana korektivnih mjera koji su izradili i proveli CAC KZ i AAK te povezanih mjera koje su poduzeli kako bi osigurali usklađenost svojeg sustava nadzora sigurnosti s relevantnim međunarodnim standardima sigurnosti. |
| --- | --- |

(32)

Komisija, Agencija, države članice i predstavnici CAC KZ-a i AAK-a održali su 27. i 28. travnja 2022. tehnički sastanak. Svrha tog sastanka bila je revizija plana korektivnih mjera koji su izradili i proveli CAC KZ i AAK te povezanih mjera koje su poduzeli kako bi osigurali usklađenost svojeg sustava nadzora sigurnosti s relevantnim međunarodnim standardima sigurnosti.

| (33) | Na temelju podnesenog plana korektivnih mjera te rasprava i dokaza pruženih tijekom tehničkog sastanka primijećeno je da je postignut napredak u pogledu reakcije na primjedbe iznesene tijekom sigurnosne ocjene na terenu. Očito je da su sve primjedbe rezultirale određenim korektivnim djelovanjima i da se neke od njih može smatrati riješenima. |
| --- | --- |

(33)

Na temelju podnesenog plana korektivnih mjera te rasprava i dokaza pruženih tijekom tehničkog sastanka primijećeno je da je postignut napredak u pogledu reakcije na primjedbe iznesene tijekom sigurnosne ocjene na terenu. Očito je da su sve primjedbe rezultirale određenim korektivnim djelovanjima i da se neke od njih može smatrati riješenima.

| (34) | Na sastanku se pokazalo da CAC KZ i AAK još uvijek trebaju Komisiji dostaviti dodatna pojašnjenja i dokaze o određenim poduzetim mjerama. Komisija je od CAC KZ-a i AAK-a zatražila i da preispitaju plan korektivnih mjera tako što će dodatno razraditi analizu temeljnih uzroka sigurnosnih nedostataka utvrđenih tijekom Unijine sigurnosne ocjene na terenu kako bi se o njima raspravljalo na sljedećem tehničkom sastanku. |
| --- | --- |

(34)

Na sastanku se pokazalo da CAC KZ i AAK još uvijek trebaju Komisiji dostaviti dodatna pojašnjenja i dokaze o određenim poduzetim mjerama. Komisija je od CAC KZ-a i AAK-a zatražila i da preispitaju plan korektivnih mjera tako što će dodatno razraditi analizu temeljnih uzroka sigurnosnih nedostataka utvrđenih tijekom Unijine sigurnosne ocjene na terenu kako bi se o njima raspravljalo na sljedećem tehničkom sastanku.

| (35) | Na temelju rasprava Odbora EU-a za sigurnost zračnog prometa iz studenoga 2021., na tehničkom sastanku u travnju 2022. Komisija je pozvala CAC KZ, AAK i zračnog prijevoznika Air Astana na saslušanje pred Odborom EU-a za sigurnost zračnog prometa 17. svibnja 2022. |
| --- | --- |

(35)

Na temelju rasprava Odbora EU-a za sigurnost zračnog prometa iz studenoga 2021., na tehničkom sastanku u travnju 2022. Komisija je pozvala CAC KZ, AAK i zračnog prijevoznika Air Astana na saslušanje pred Odborom EU-a za sigurnost zračnog prometa 17. svibnja 2022.

Air Astana

| (36) | Na saslušanju su CAC KZ i AAK Komisiji i Odboru EU-a za sigurnost zračnog prometa predstavili sustav koji je uveden radi nadzora sigurnosti zračnih prijevoznika certificiranih u Kazahstanu. Objasnili su kazahstanski nacionalni plan razvoja sigurnosti, koji uključuje mjere za poboljšanje učinkovitosti kazahstanskog zračnog prometa, uključujući učinkovitu provedbu relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti. Nadalje, AAK je izvijestio o najnovijim promjenama u svojoj organizacijskoj strukturi, razmjerima zrakoplovne industrije u Kazahstanu te rezultatima koordinirane validacijske misije ICAO-a provedene u kolovozu 2021. |
| --- | --- |

(36)

Na saslušanju su CAC KZ i AAK Komisiji i Odboru EU-a za sigurnost zračnog prometa predstavili sustav koji je uveden radi nadzora sigurnosti zračnih prijevoznika certificiranih u Kazahstanu. Objasnili su kazahstanski nacionalni plan razvoja sigurnosti, koji uključuje mjere za poboljšanje učinkovitosti kazahstanskog zračnog prometa, uključujući učinkovitu provedbu relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti. Nadalje, AAK je izvijestio o najnovijim promjenama u svojoj organizacijskoj strukturi, razmjerima zrakoplovne industrije u Kazahstanu te rezultatima koordinirane validacijske misije ICAO-a provedene u kolovozu 2021.

| (37) | Naglašavajući svoju predanost daljnjem poboljšanju, CAC KZ i AAK su Komisiji i Odboru EU-a za sigurnost zračnog prometa dostavili sveobuhvatan i detaljan pregled provedbe plana korektivnih mjera izrađenog kao odgovor na rezultate Unijine sigurnosne ocjene na terenu održane u listopadu 2021. To je uključivalo strateške ciljeve utvrđene za budućnost, kao što su izmjene kazahstanskog pravnog okvira i AAK-ovih priručnika i postupaka, nastavak poboljšanja sustava upravljanja kvalitetom i daljnju djelotvornu provedbu međunarodnih standarda sigurnosti. |
| --- | --- |

(37)

Naglašavajući svoju predanost daljnjem poboljšanju, CAC KZ i AAK su Komisiji i Odboru EU-a za sigurnost zračnog prometa dostavili sveobuhvatan i detaljan pregled provedbe plana korektivnih mjera izrađenog kao odgovor na rezultate Unijine sigurnosne ocjene na terenu održane u listopadu 2021. To je uključivalo strateške ciljeve utvrđene za budućnost, kao što su izmjene kazahstanskog pravnog okvira i AAK-ovih priručnika i postupaka, nastavak poboljšanja sustava upravljanja kvalitetom i daljnju djelotvornu provedbu međunarodnih standarda sigurnosti.

| (38) | CAC KZ i AAK su se tijekom saslušanja obvezali da će Komisiju obavješćivati o daljnjim mjerama koje će se poduzeti u pogledu preostalih primjedbi iznesenih tijekom Unijine sigurnosne ocjene na terenu 2021. Obvezali su se i na stalni dijalog o sigurnosnim pitanjima; primjerice, obvezali su se davati relevantne sigurnosne informacije i sudjelovati na dodatnim sastancima najmanje dvaput godišnje ili kad to zatraži Komisija. |
| --- | --- |

(38)

CAC KZ i AAK su se tijekom saslušanja obvezali da će Komisiju obavješćivati o daljnjim mjerama koje će se poduzeti u pogledu preostalih primjedbi iznesenih tijekom Unijine sigurnosne ocjene na terenu 2021. Obvezali su se i na stalni dijalog o sigurnosnim pitanjima; primjerice, obvezali su se davati relevantne sigurnosne informacije i sudjelovati na dodatnim sastancima najmanje dvaput godišnje ili kad to zatraži Komisija.

| (39) | Dokazi upućuju na to da se mjerama koje su poduzeli CAC KZ i AAK već doprinosi jačanju njihovih sposobnosti za nadzor zrakoplovnih aktivnosti u Kazahstanu. Međutim, potrebna su daljnja poboljšanja u pogledu njihove sposobnosti da nadziru provode li se operacije zračnih prijevoznika certificiranih u Kazahstanu u skladu s relevantnim međunarodnim standardima sigurnosti, među ostalim osiguravanjem odgovarajućih resursa za te aktivnosti nadzora sigurnosti. |
| --- | --- |

(39)

Dokazi upućuju na to da se mjerama koje su poduzeli CAC KZ i AAK već doprinosi jačanju njihovih sposobnosti za nadzor zrakoplovnih aktivnosti u Kazahstanu. Međutim, potrebna su daljnja poboljšanja u pogledu njihove sposobnosti da nadziru provode li se operacije zračnih prijevoznika certificiranih u Kazahstanu u skladu s relevantnim međunarodnim standardima sigurnosti, među ostalim osiguravanjem odgovarajućih resursa za te aktivnosti nadzora sigurnosti.

| (40) | Na temelju predstavljenih informacija čini se da su od listopada 2021. CAC KZ i AAK ostvarili znatan napredak u provedbi relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti. Komisija i Agencija napomenule su da namjeravaju dodatno poduprijeti CAC KZ i AAK u njihovim nastojanjima da dodatno poboljšaju sustav sigurnosti zračnog prometa u Kazahstanu. |
| --- | --- |

(40)

Na temelju predstavljenih informacija čini se da su od listopada 2021. CAC KZ i AAK ostvarili znatan napredak u provedbi relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti. Komisija i Agencija napomenule su da namjeravaju dodatno poduprijeti CAC KZ i AAK u njihovim nastojanjima da dodatno poboljšaju sustav sigurnosti zračnog prometa u Kazahstanu.

| (41) | Tijekom saslušanja zračni prijevoznik Air Astana iznio je pregled svoje trenutačne flote te dostupnih resursa i opreme. Opisao je svoj pouzdan i dobro razvijen sustav upravljanja sigurnošću i sustav upravljanja kvalitetom. Zračni prijevoznik napomenuo je da se koristi skupom softverskih alata kako bi integrirao podatke o sigurnosti, kvaliteti i upravljanju rizikom, uključujući sustav upravljanja rizikom od zamora. |
| --- | --- |

(41)

Tijekom saslušanja zračni prijevoznik Air Astana iznio je pregled svoje trenutačne flote te dostupnih resursa i opreme. Opisao je svoj pouzdan i dobro razvijen sustav upravljanja sigurnošću i sustav upravljanja kvalitetom. Zračni prijevoznik napomenuo je da se koristi skupom softverskih alata kako bi integrirao podatke o sigurnosti, kvaliteti i upravljanju rizikom, uključujući sustav upravljanja rizikom od zamora.

Air Astana

| (42) | Na upit Odbora EU-a za sigurnost zračnog prometa, zračni prijevoznik izvijestio je i o aktivnostima nadzora koje je AAK obavljao nad zračnim prijevoznikom Air Astana u razdoblju od 2021. do 2022. te potvrdio poboljšanja u njegovoj suradnji s CAC KZ-om i AAK-om. |
| --- | --- |

(42)

Na upit Odbora EU-a za sigurnost zračnog prometa, zračni prijevoznik izvijestio je i o aktivnostima nadzora koje je AAK obavljao nad zračnim prijevoznikom Air Astana u razdoblju od 2021. do 2022. te potvrdio poboljšanja u njegovoj suradnji s CAC KZ-om i AAK-om.

Air Astana

| (43) | Na temelju svojih rasprava Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa zaključio je da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti stalnom praćenju sigurnosnog stanja i razvoja u Kazahstanu, među ostalim redovitim izvješćivanjem CAC KZ-a i AAK-a o napretku, te mogućnosti da ih se pozove na još jedno saslušanje na jednom od sljedećih sastanaka Odbora EU-a za sigurnost zračnog prometa. |
| --- | --- |

(43)

Na temelju svojih rasprava Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa zaključio je da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti stalnom praćenju sigurnosnog stanja i razvoja u Kazahstanu, među ostalim redovitim izvješćivanjem CAC KZ-a i AAK-a o napretku, te mogućnosti da ih se pozove na još jedno saslušanje na jednom od sljedećih sastanaka Odbora EU-a za sigurnost zračnog prometa.

| (44) | U skladu sa zajedničkim kriterijima utvrđenima u Prilogu Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija smatra da u ovoj fazi nema razloga da se popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije izmijeni kad je riječ o zračnim prijevoznicima iz Kazahstana. |
| --- | --- |

(44)

U skladu sa zajedničkim kriterijima utvrđenima u Prilogu Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija smatra da u ovoj fazi nema razloga da se popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije izmijeni kad je riječ o zračnim prijevoznicima iz Kazahstana.

| (45) | Države članice trebale bi i dalje provjeravati poštuju li zračni prijevoznici certificirani u Kazahstanu relevantne međunarodne standarde sigurnosti određivanjem tih prijevoznika kao prioriteta za inspekcijske preglede na stajanci u skladu s Uredbom (EU) br. 965/2012. |
| --- | --- |

(45)

Države članice trebale bi i dalje provjeravati poštuju li zračni prijevoznici certificirani u Kazahstanu relevantne međunarodne standarde sigurnosti određivanjem tih prijevoznika kao prioriteta za inspekcijske preglede na stajanci u skladu s Uredbom (EU) br. 965/2012.

| (46) | Ako se na temelju bilo koje relevantne sigurnosne informacije utvrdi da postoje neposredni sigurnosni rizici nastali zbog nepoštovanja relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti, Komisija će možda morati poduzeti daljnje mjere u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005. |
| --- | --- |

(46)

Ako se na temelju bilo koje relevantne sigurnosne informacije utvrdi da postoje neposredni sigurnosni rizici nastali zbog nepoštovanja relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti, Komisija će možda morati poduzeti daljnje mjere u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005.

Zračni prijevoznici iz Moldove

Zračni prijevoznici iz Moldove

| (47) | U studenome 2021. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/2070 (9) zračni prijevoznici iz Moldove izbrisani su iz Priloga A Uredbi (EZ) br. 474/2006, osim zračnih prijevoznika Air Moldova, Aerotranscargo i Fly One, koji nikad nisu bili uvršteni ni u Prilog A ni u Prilog B. |
| --- | --- |

(47)

U studenome 2021. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/2070 (9) zračni prijevoznici iz Moldove izbrisani su iz Priloga A Uredbi (EZ) br. 474/2006, osim zračnih prijevoznika Air Moldova, Aerotranscargo i Fly One, koji nikad nisu bili uvršteni ni u Prilog A ni u Prilog B.

9

Air Moldova

Aerotranscargo

Fly One

| (48) | Tijelo za civilno zrakoplovstvo Moldove („CAAM”) dostavilo je 31. ožujka 2022. informacije i najnovije podatke o aktivnostima nadzora sigurnosti za razdoblje od studenoga 2021. do ožujka 2022. Osim ažuriranja plana korektivnih mjera izrađenog na temelju Unijine sigurnosne ocjene na terenu u rujnu 2021., CAAM je dostavio i informacije o najnovijim izmjenama moldavskog zakonodavnog okvira u području zrakoplovstva. |
| --- | --- |

(48)

Tijelo za civilno zrakoplovstvo Moldove („CAAM”) dostavilo je 31. ožujka 2022. informacije i najnovije podatke o aktivnostima nadzora sigurnosti za razdoblje od studenoga 2021. do ožujka 2022. Osim ažuriranja plana korektivnih mjera izrađenog na temelju Unijine sigurnosne ocjene na terenu u rujnu 2021., CAAM je dostavio i informacije o najnovijim izmjenama moldavskog zakonodavnog okvira u području zrakoplovstva.

| (49) | Nakon što je pregledala primljene informacije i dokumentaciju, Komisija smatra da su sva preostala otvorena pitanja proistekla iz primjedbi tijekom sigurnosne ocjene na terenu iz rujna 2021. uspješno riješena i da se mogu zaključiti. U kontekstu ostvarenog napretka, Komisija smatra da je dovoljno da CAAM ažuriranja do daljnjega dostavlja jednom godišnje. |
| --- | --- |

(49)

Nakon što je pregledala primljene informacije i dokumentaciju, Komisija smatra da su sva preostala otvorena pitanja proistekla iz primjedbi tijekom sigurnosne ocjene na terenu iz rujna 2021. uspješno riješena i da se mogu zaključiti. U kontekstu ostvarenog napretka, Komisija smatra da je dovoljno da CAAM ažuriranja do daljnjega dostavlja jednom godišnje.

| (50) | U skladu sa zajedničkim kriterijima utvrđenima u Prilogu Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija smatra da u ovoj fazi nema razloga da se popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije izmijeni kad je riječ o zračnim prijevoznicima iz Moldove. |
| --- | --- |

(50)

U skladu sa zajedničkim kriterijima utvrđenima u Prilogu Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija smatra da u ovoj fazi nema razloga da se popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije izmijeni kad je riječ o zračnim prijevoznicima iz Moldove.

| (51) | Države članice trebale bi i dalje provjeravati poštuju li zračni prijevoznici certificirani u Moldovi relevantne međunarodne standarde sigurnosti određivanjem tih prijevoznika kao prioriteta za inspekcijske preglede na stajanci u skladu s Uredbom (EU) br. 965/2012. |
| --- | --- |

(51)

Države članice trebale bi i dalje provjeravati poštuju li zračni prijevoznici certificirani u Moldovi relevantne međunarodne standarde sigurnosti određivanjem tih prijevoznika kao prioriteta za inspekcijske preglede na stajanci u skladu s Uredbom (EU) br. 965/2012.

| (52) | Ako se na temelju bilo koje relevantne sigurnosne informacije utvrdi da postoje neposredni sigurnosni rizici nastali zbog nepoštovanja relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti, Komisija će možda morati poduzeti daljnje mjere u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005. |
| --- | --- |

(52)

Ako se na temelju bilo koje relevantne sigurnosne informacije utvrdi da postoje neposredni sigurnosni rizici nastali zbog nepoštovanja relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti, Komisija će možda morati poduzeti daljnje mjere u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005.

Zračni prijevoznici iz Pakistana

Zračni prijevoznici iz Pakistana

| (53) | U ožujku 2007. Pakistan International Airlines uvršten je Uredbom Komisije (EZ) br. 235/2007 (10) u Prilog B Uredbi (EZ) br. 474/2006, a kasnije u studenome 2007. Uredbom Komisije (EZ) br. 1400/2007 (11) izbrisan iz njega. |
| --- | --- |

(53)

U ožujku 2007. Pakistan International Airlines uvršten je Uredbom Komisije (EZ) br. 235/2007 (10) u Prilog B Uredbi (EZ) br. 474/2006, a kasnije u studenome 2007. Uredbom Komisije (EZ) br. 1400/2007 (11) izbrisan iz njega.

Pakistan International Airlines

10

11

| (54) | Prema izjavi pakistanskog saveznog ministra zrakoplovstva od 24. lipnja 2020. velik broj dozvola pilota koje je izdalo pakistansko tijelo za civilno zrakoplovstvo („PCAA”) pribavljen je prijevarama. |
| --- | --- |

(54)

Prema izjavi pakistanskog saveznog ministra zrakoplovstva od 24. lipnja 2020. velik broj dozvola pilota koje je izdalo pakistansko tijelo za civilno zrakoplovstvo („PCAA”) pribavljen je prijevarama.

| (55) | Zbog toga, a uzimajući u obzir i da PCAA očito ne provodi djelotvoran nadzor sigurnosti, Agencija je s učinkom od 1. srpnja 2020. suspendirala odobrenja TCO za Pakistan International Airlines i Vision Air. |
| --- | --- |

(55)

Zbog toga, a uzimajući u obzir i da PCAA očito ne provodi djelotvoran nadzor sigurnosti, Agencija je s učinkom od 1. srpnja 2020. suspendirala odobrenja TCO za Pakistan International Airlines i Vision Air.

Pakistan International Airlines

Vision Air.

| (56) | Komisija je 1. srpnja 2020. započela savjetovanja s PCAA-om u skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 473/2006. U tom je kontekstu Komisija u suradnji s Agencijom i državama članicama organizirala niz tehničkih sastanaka s PCAA-om i to 9. srpnja i 25. rujna 2020., 15. i 16. ožujka 2021., 15. listopada 2021. te 16. ožujka 2022. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je 1. srpnja 2020. započela savjetovanja s PCAA-om u skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 473/2006. U tom je kontekstu Komisija u suradnji s Agencijom i državama članicama organizirala niz tehničkih sastanaka s PCAA-om i to 9. srpnja i 25. rujna 2020., 15. i 16. ožujka 2021., 15. listopada 2021. te 16. ožujka 2022.

| (57) | Tijekom tih sastanaka raspravljalo se o raznim pitanjima, posebno o nadzoru zračnih prijevoznika certificiranih u Pakistanu, uključujući njihove sustave upravljanja sigurnošću. Komisija je zatražila informacije i dokaze kako bi provjerila da slična situacija nije raširena i u drugim područjima, kao što je licenciranje kabinske posade, licenciranje inženjera za održavanje ili certifikacija zračnih prijevoznika. |
| --- | --- |

(57)

Tijekom tih sastanaka raspravljalo se o raznim pitanjima, posebno o nadzoru zračnih prijevoznika certificiranih u Pakistanu, uključujući njihove sustave upravljanja sigurnošću. Komisija je zatražila informacije i dokaze kako bi provjerila da slična situacija nije raširena i u drugim područjima, kao što je licenciranje kabinske posade, licenciranje inženjera za održavanje ili certifikacija zračnih prijevoznika.

| (58) | Informacije razmijenjene s PCAA-om 16. ožujka 2022. bile su usmjerene na ishod nedavnog posjeta Univerzalnog programa nadzora sigurnosti (USOAP) ICAO-a. Komisija je naglasila da će se sadržaj izvješća o reviziji uzeti u obzir kako bi se odredili sljedeći koraci njezina postupka savjetovanja o sigurnosnom popisu zračnih prijevoznika. PCAA je na sastanku pružila pregled ključnih aspekata izvješća i obvezala se da će Komisiji dostaviti izvješće nakon njegova dovršetka. |
| --- | --- |

(58)

Informacije razmijenjene s PCAA-om 16. ožujka 2022. bile su usmjerene na ishod nedavnog posjeta Univerzalnog programa nadzora sigurnosti (USOAP) ICAO-a. Komisija je naglasila da će se sadržaj izvješća o reviziji uzeti u obzir kako bi se odredili sljedeći koraci njezina postupka savjetovanja o sigurnosnom popisu zračnih prijevoznika. PCAA je na sastanku pružila pregled ključnih aspekata izvješća i obvezala se da će Komisiji dostaviti izvješće nakon njegova dovršetka.

| (59) | Nakon što je primila izvješće, Komisija je primijetila da u njemu nisu navedena područja u kojima su potrebne hitne korektivne mjere. Međutim, iako se u izvješću navodi da je zadovoljena većina elemenata za izvršavanje odgovornosti PCAA-e, napominje se i da PCAA treba izmijeniti, dopuniti ili poboljšati smjernice i postupke, posebno u području licenciranja pilota. Nadalje, napominje se da je potrebno poboljšati nacionalno zakonodavstvo Pakistana donošenjem odredbi o politici provedbe i neograničenom pristupu inspekcijskog osoblja kako bi se osigurao djelotvoran nadzor. |
| --- | --- |

(59)

Nakon što je primila izvješće, Komisija je primijetila da u njemu nisu navedena područja u kojima su potrebne hitne korektivne mjere. Međutim, iako se u izvješću navodi da je zadovoljena većina elemenata za izvršavanje odgovornosti PCAA-e, napominje se i da PCAA treba izmijeniti, dopuniti ili poboljšati smjernice i postupke, posebno u području licenciranja pilota. Nadalje, napominje se da je potrebno poboljšati nacionalno zakonodavstvo Pakistana donošenjem odredbi o politici provedbe i neograničenom pristupu inspekcijskog osoblja kako bi se osigurao djelotvoran nadzor.

| (60) | Na temelju dostupnih informacija i razmjena s PCAA-om Komisija prima na znanje napore koje PCAA ulaže u donošenje plana korektivnih mjera za uklanjanje utvrđenih sigurnosnih nedostataka. Komisija uz pomoć Agencije i država članica napominje da su u razdoblju nakon USOAP-a ICAO-a u Pakistanu u tijeku velike promjene koje uključuju i izmjene primarnog zakonodavstva o zrakoplovstvu. |
| --- | --- |

(60)

Na temelju dostupnih informacija i razmjena s PCAA-om Komisija prima na znanje napore koje PCAA ulaže u donošenje plana korektivnih mjera za uklanjanje utvrđenih sigurnosnih nedostataka. Komisija uz pomoć Agencije i država članica napominje da su u razdoblju nakon USOAP-a ICAO-a u Pakistanu u tijeku velike promjene koje uključuju i izmjene primarnog zakonodavstva o zrakoplovstvu.

| (61) | Zbog toga će Komisija, kako bi utvrdila je li potrebno daljnje djelovanje u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005, nastaviti surađivati s PCAA-om i pratiti napredak u rješavanju stanja nadzora sigurnosti u Pakistanu. Tim aktivnostima kontinuiranog praćenja utvrdit će se kada će se provesti Unijina sigurnosna ocjena na terenu. |
| --- | --- |

(61)

Zbog toga će Komisija, kako bi utvrdila je li potrebno daljnje djelovanje u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005, nastaviti surađivati s PCAA-om i pratiti napredak u rješavanju stanja nadzora sigurnosti u Pakistanu. Tim aktivnostima kontinuiranog praćenja utvrdit će se kada će se provesti Unijina sigurnosna ocjena na terenu.

| (62) | U skladu sa zajedničkim kriterijima utvrđenima u Prilogu Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija smatra da u ovoj fazi nema razloga da se popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije izmijeni kad je riječ o zračnim prijevoznicima iz Pakistana. |
| --- | --- |

(62)

U skladu sa zajedničkim kriterijima utvrđenima u Prilogu Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija smatra da u ovoj fazi nema razloga da se popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije izmijeni kad je riječ o zračnim prijevoznicima iz Pakistana.

| (63) | Države članice trebale bi i dalje provjeravati poštuju li zračni prijevoznici certificirani u Pakistanu relevantne međunarodne standarde sigurnosti određivanjem tih prijevoznika kao prioriteta za inspekcijske preglede na stajanci u skladu s Uredbom (EU) br. 965/2012. |
| --- | --- |

(63)

Države članice trebale bi i dalje provjeravati poštuju li zračni prijevoznici certificirani u Pakistanu relevantne međunarodne standarde sigurnosti određivanjem tih prijevoznika kao prioriteta za inspekcijske preglede na stajanci u skladu s Uredbom (EU) br. 965/2012.

| (64) | Ako se na temelju bilo koje relevantne sigurnosne informacije utvrdi da postoje neposredni sigurnosni rizici nastali zbog nepoštovanja relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti, Komisija će možda morati poduzeti daljnje mjere u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005. |
| --- | --- |

(64)

Ako se na temelju bilo koje relevantne sigurnosne informacije utvrdi da postoje neposredni sigurnosni rizici nastali zbog nepoštovanja relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti, Komisija će možda morati poduzeti daljnje mjere u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005.

Zračni prijevoznici iz Rusije

Zračni prijevoznici iz Rusije

| (65) | Zračni prijevoznici iz Rusije koji su prometovali jednim ili više zrakoplova iz uvodne izjave 4. ili 5. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2022/594 (12) uvršteni su 8. travnja 2022. u Prilog A Uredbi (EZ) br. 474/2006 Provedbenom uredbom (EU) 2022/594. |
| --- | --- |

(65)

Zračni prijevoznici iz Rusije koji su prometovali jednim ili više zrakoplova iz uvodne izjave 4. ili 5. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2022/594 (12) uvršteni su 8. travnja 2022. u Prilog A Uredbi (EZ) br. 474/2006 Provedbenom uredbom (EU) 2022/594.

12

| (66) | Ruska savezna agencija za zračni promet („FATA”) obavijestila je Komisiju 28. travnja 2022. da sve navode o kršenju međunarodnih normi civilnog zrakoplovstva i sve sigurnosne probleme iz Provedbene uredbe (EU) 2022/594 smatra neutemeljenima. Nije međutim dostavila informacije kojima bi potkrijepila te tvrdnje. |
| --- | --- |

(66)

Ruska savezna agencija za zračni promet („FATA”) obavijestila je Komisiju 28. travnja 2022. da sve navode o kršenju međunarodnih normi civilnog zrakoplovstva i sve sigurnosne probleme iz Provedbene uredbe (EU) 2022/594 smatra neutemeljenima. Nije međutim dostavila informacije kojima bi potkrijepila te tvrdnje.

| (67) | U okviru svojih aktivnosti kontinuiranog praćenja Komisija je utvrdila da postoje dokazi da je zračni prijevoznik I Fly upisao zrakoplove iz uvodne izjave 5. Provedbene uredbe (EU) 2022/594 u ruski registar zrakoplova te da je svjesno upravljao tim zrakoplovima kršeći relevantne međunarodne standarde sigurnosti. Upis zrakoplova u ruski registar izvršen je bez pristanka vlasnika i bez naknadne suradnje u pogledu sigurnosti s tijelom za zrakoplovstvo Irske, države u kojoj su ti zrakoplovi registrirani. |
| --- | --- |

(67)

U okviru svojih aktivnosti kontinuiranog praćenja Komisija je utvrdila da postoje dokazi da je zračni prijevoznik I Fly upisao zrakoplove iz uvodne izjave 5. Provedbene uredbe (EU) 2022/594 u ruski registar zrakoplova te da je svjesno upravljao tim zrakoplovima kršeći relevantne međunarodne standarde sigurnosti. Upis zrakoplova u ruski registar izvršen je bez pristanka vlasnika i bez naknadne suradnje u pogledu sigurnosti s tijelom za zrakoplovstvo Irske, države u kojoj su ti zrakoplovi registrirani.

I Fly

| (68) | U skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2022/594 i sa zajedničkim kriterijima iz Priloga Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija smatra da bi popis zračnih prijevoznika iz Rusije kojima je zabranjeno letjeti u Uniji trebalo izmijeniti tako što će se u Prilog A Uredbi (EZ) br. 474/2006 uvrstiti prijevoznik I Fly. |
| --- | --- |

(68)

U skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2022/594 i sa zajedničkim kriterijima iz Priloga Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija smatra da bi popis zračnih prijevoznika iz Rusije kojima je zabranjeno letjeti u Uniji trebalo izmijeniti tako što će se u Prilog A Uredbi (EZ) br. 474/2006 uvrstiti prijevoznik I Fly.

I Fly

| (69) | Države članice trebale bi i dalje provjeravati poštuju li zračni prijevoznici koje je certificirala FATA relevantne međunarodne standarde sigurnosti određivanjem tih prijevoznika kao prioriteta za inspekcijske preglede na stajanci u skladu s Uredbom (EU) br. 965/2012. |
| --- | --- |

(69)

Države članice trebale bi i dalje provjeravati poštuju li zračni prijevoznici koje je certificirala FATA relevantne međunarodne standarde sigurnosti određivanjem tih prijevoznika kao prioriteta za inspekcijske preglede na stajanci u skladu s Uredbom (EU) br. 965/2012.

Zračni prijevoznici iz Južnog Sudana

Zračni prijevoznici iz Južnog Sudana

| (70) | Zračni prijevoznici certificirani u Južnom Sudanu nikad nisu bili uvršteni u Prilog A ni B Uredbi (EZ) br. 474/2006. |
| --- | --- |

(70)

Zračni prijevoznici certificirani u Južnom Sudanu nikad nisu bili uvršteni u Prilog A ni B Uredbi (EZ) br. 474/2006.

| (71) | U posljednje četiri godine u Južnom Sudanu dogodile su se četiri nesreće sa smrtnim ishodom te nekoliko drugih nesreća i ozbiljnih incidenata, u kojima su često sudjelovali zrakoplovi sa sumnjivim registracijskim oznakama. |
| --- | --- |

(71)

U posljednje četiri godine u Južnom Sudanu dogodile su se četiri nesreće sa smrtnim ishodom te nekoliko drugih nesreća i ozbiljnih incidenata, u kojima su često sudjelovali zrakoplovi sa sumnjivim registracijskim oznakama.

| (72) | Komisija je 26. ožujka 2021. započela formalna savjetovanja s tijelom za civilno zrakoplovstvo Južnog Sudana (SSCAA) u skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 473/2006. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je 26. ožujka 2021. započela formalna savjetovanja s tijelom za civilno zrakoplovstvo Južnog Sudana (SSCAA) u skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 473/2006.

| (73) | U naknadnoj prepisci SSCAA je priopćila da je svjedodžba zračnog prijevoznika (AOC) izdana prijevozniku South Sudan Supreme Airlines, čiji je zrakoplov bio uključen u nesreću sa smrtnim ishodom, suspendirana i da zbog sumnji povezanih s registracijom zrakoplova uključenog u tu nesreću preispituje sve operatore zrakoplova i AOC-ove u zemlji. Osim toga, SSCAA je priopćila da se u pogledu razvoja i revizije propisa, priručnika i osposobljavanja trenutačno provode mjere za poboljšanje. Dokumenti koji uključuju informacije o programu nadzora i revizije SSCAA-e te izvješća o pregledima određenih zračnih prijevoznika i o zrakoplovima registriranima u inozemstvu koji lete u Južnom Sudanu dostavljeni su 5. studenoga 2021. |
| --- | --- |

(73)

U naknadnoj prepisci SSCAA je priopćila da je svjedodžba zračnog prijevoznika (AOC) izdana prijevozniku South Sudan Supreme Airlines, čiji je zrakoplov bio uključen u nesreću sa smrtnim ishodom, suspendirana i da zbog sumnji povezanih s registracijom zrakoplova uključenog u tu nesreću preispituje sve operatore zrakoplova i AOC-ove u zemlji. Osim toga, SSCAA je priopćila da se u pogledu razvoja i revizije propisa, priručnika i osposobljavanja trenutačno provode mjere za poboljšanje. Dokumenti koji uključuju informacije o programu nadzora i revizije SSCAA-e te izvješća o pregledima određenih zračnih prijevoznika i o zrakoplovima registriranima u inozemstvu koji lete u Južnom Sudanu dostavljeni su 5. studenoga 2021.

South Sudan Supreme Airlines

| (74) | SSCAA je 28. ožujka 2022. dostavila odgovore na upitnik koji joj je Komisija uputila 26. ožujka 2021. Prema tim dokumentima, SSCAA tek treba razviti i uvesti djelotvoran sustav nadzora. Osim toga, SSCAA napominje da je, iako nije izdala nikakve dozvole ili svjedodžbe zračnog prijevoznika te nema zrakoplova registriranih u zemlji, izdala dozvole za letenje u Južnom Sudanu zrakoplovima registriranima u inozemstvu. Nema dokaza o bilo kakvoj aktivnosti nadzora na kojem bi se temeljilo izdavanje tih dozvola ili odgovarajućem kontinuiranom praćenju. |
| --- | --- |

(74)

SSCAA je 28. ožujka 2022. dostavila odgovore na upitnik koji joj je Komisija uputila 26. ožujka 2021. Prema tim dokumentima, SSCAA tek treba razviti i uvesti djelotvoran sustav nadzora. Osim toga, SSCAA napominje da je, iako nije izdala nikakve dozvole ili svjedodžbe zračnog prijevoznika te nema zrakoplova registriranih u zemlji, izdala dozvole za letenje u Južnom Sudanu zrakoplovima registriranima u inozemstvu. Nema dokaza o bilo kakvoj aktivnosti nadzora na kojem bi se temeljilo izdavanje tih dozvola ili odgovarajućem kontinuiranom praćenju.

| (75) | Komisija je 22. veljače 2022. obavijestila SSCAA-u o namjeri da preispitivanje stanja nadzora civilnog zrakoplovstva u Južnom Sudanu uvrsti na dnevni red sljedećeg sastanka Odbora EU-a za sigurnost zračnog prometa te pozvala SSCAA-u na saslušanje pred Odborom EU-a za sigurnost zračnog prometa 18. svibnja 2022. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je 22. veljače 2022. obavijestila SSCAA-u o namjeri da preispitivanje stanja nadzora civilnog zrakoplovstva u Južnom Sudanu uvrsti na dnevni red sljedećeg sastanka Odbora EU-a za sigurnost zračnog prometa te pozvala SSCAA-u na saslušanje pred Odborom EU-a za sigurnost zračnog prometa 18. svibnja 2022.

| (76) | SSCAA je na saslušanju Komisiji i Odboru EU-a za sigurnost zračnog prometa predstavila pregled svoje organizacijske strukture i informacije o razmjerima zrakoplovne industrije u Južnom Sudanu. Opisala je funkcije različitih uprava SSCAA-e i njihove odgovornosti te pružila općenite informacije o svojem osoblju. Objasnila je da u donošenju propisa o civilnom zrakoplovstvu i razvoju učinkovitog postupka nadzora SSCAA i dalje uvelike ovisi o potpori Agencije za nadzor sigurnosti i zaštite civilnog zrakoplovstva Istočnoafričke zajednice (EAC-CASSOA). U tom je pogledu SSCAA napomenula da bi svaka pomoć i potpora njezinim naporima bila dobrodošla. |
| --- | --- |

(76)

SSCAA je na saslušanju Komisiji i Odboru EU-a za sigurnost zračnog prometa predstavila pregled svoje organizacijske strukture i informacije o razmjerima zrakoplovne industrije u Južnom Sudanu. Opisala je funkcije različitih uprava SSCAA-e i njihove odgovornosti te pružila općenite informacije o svojem osoblju. Objasnila je da u donošenju propisa o civilnom zrakoplovstvu i razvoju učinkovitog postupka nadzora SSCAA i dalje uvelike ovisi o potpori Agencije za nadzor sigurnosti i zaštite civilnog zrakoplovstva Istočnoafričke zajednice (EAC-CASSOA). U tom je pogledu SSCAA napomenula da bi svaka pomoć i potpora njezinim naporima bila dobrodošla.

| (77) | SSCAA je potvrdila da nije izdala nijednu svjedodžbu zračnog prijevoznika (AOC) i da još uvijek nije uspostavila registar zrakoplova. Međutim, SSCAA je izvijestila da, nakon osposobljavanja koje će EAC-CASSOA osigurati od 23. svibnja 2022., očekuje da će ostvariti cilj uspostave registra zrakoplova i postizanja sposobnosti za certificiranje zračnih prijevoznika postupkom certifikacije u pet faza u skladu sa smjernicama ICAO-a. |
| --- | --- |

(77)

SSCAA je potvrdila da nije izdala nijednu svjedodžbu zračnog prijevoznika (AOC) i da još uvijek nije uspostavila registar zrakoplova. Međutim, SSCAA je izvijestila da, nakon osposobljavanja koje će EAC-CASSOA osigurati od 23. svibnja 2022., očekuje da će ostvariti cilj uspostave registra zrakoplova i postizanja sposobnosti za certificiranje zračnih prijevoznika postupkom certifikacije u pet faza u skladu sa smjernicama ICAO-a.

| (78) | SSCAA je obavijestila Komisiju i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa da je stranim zračnim prijevoznicima izdala 24 dozvole za rad te da neki od tih ovlaštenih zračnih prijevoznika obavljaju domaće letove u zemlji. Čini se da je to jedina djelatnost certificiranja koju provodi SSCAA. SSCAA je opisala postupak izdavanja tih dozvola potvrđivanjem AOC-ova, što obuhvaća pregled dokumentacije i fizičku provjeru zrakoplova. Međutim, te su informacije pružene samo tijekom saslušanja te nije bilo moguće provjeriti kako se taj postupak potvrđivanja provodi. |
| --- | --- |

(78)

SSCAA je obavijestila Komisiju i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa da je stranim zračnim prijevoznicima izdala 24 dozvole za rad te da neki od tih ovlaštenih zračnih prijevoznika obavljaju domaće letove u zemlji. Čini se da je to jedina djelatnost certificiranja koju provodi SSCAA. SSCAA je opisala postupak izdavanja tih dozvola potvrđivanjem AOC-ova, što obuhvaća pregled dokumentacije i fizičku provjeru zrakoplova. Međutim, te su informacije pružene samo tijekom saslušanja te nije bilo moguće provjeriti kako se taj postupak potvrđivanja provodi.

| (79) | Tijekom saslušanja SSCAA je navela i primjer provedbenih mjera poduzetih protiv stranog zračnog prijevoznika ukidanjem dozvole za rad kada je utvrdila da je njegovo nadležno tijelo opozvalo njegovu svjedodžbu zračnog prijevoznika (AOC). |
| --- | --- |

(79)

Tijekom saslušanja SSCAA je navela i primjer provedbenih mjera poduzetih protiv stranog zračnog prijevoznika ukidanjem dozvole za rad kada je utvrdila da je njegovo nadležno tijelo opozvalo njegovu svjedodžbu zračnog prijevoznika (AOC).

| (80) | Komisija i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa primili su na znanje da ne postoji nijedan zračni prijevoznik za kojeg je SSCAA odgovorna za regulatorni nadzor jer nije izdala nijednu svjedodžbu zračnog prijevoznika (AOC) te da sve zračne operacije u zemlji obavljaju zračni prijevoznici čije su svjedodžbe izdala strana tijela. Stoga, uzimajući u obzir zajedničke kriterije utvrđene u Prilogu Uredbi (EZ) br. 2111/2005, ne postoji zračni prijevoznik kojeg je certificirala SSCAA koji bi mogao ispunjavati uvjete za djelovanje na razini Unije. |
| --- | --- |

(80)

Komisija i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa primili su na znanje da ne postoji nijedan zračni prijevoznik za kojeg je SSCAA odgovorna za regulatorni nadzor jer nije izdala nijednu svjedodžbu zračnog prijevoznika (AOC) te da sve zračne operacije u zemlji obavljaju zračni prijevoznici čije su svjedodžbe izdala strana tijela. Stoga, uzimajući u obzir zajedničke kriterije utvrđene u Prilogu Uredbi (EZ) br. 2111/2005, ne postoji zračni prijevoznik kojeg je certificirala SSCAA koji bi mogao ispunjavati uvjete za djelovanje na razini Unije.

| (81) | Nadalje, Komisija i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa primili su na znanje naznake SSCAA-e da ne namjerava izdavati svjedodžbe zračnog prijevoznika sve dok ne postigne sposobnosti certifikacije i nadzora koje bi joj omogućile provedbu relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti. |
| --- | --- |

(81)

Nadalje, Komisija i Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa primili su na znanje naznake SSCAA-e da ne namjerava izdavati svjedodžbe zračnog prijevoznika sve dok ne postigne sposobnosti certifikacije i nadzora koje bi joj omogućile provedbu relevantnih međunarodnih standarda sigurnosti.

| (82) | U skladu sa zajedničkim kriterijima iz Priloga Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija stoga smatra da u ovoj fazi nema razloga da se popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije izmijeni u pogledu zračnih prijevoznika iz Južnog Sudana. |
| --- | --- |

(82)

U skladu sa zajedničkim kriterijima iz Priloga Uredbi (EZ) br. 2111/2005 Komisija stoga smatra da u ovoj fazi nema razloga da se popis zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije izmijeni u pogledu zračnih prijevoznika iz Južnog Sudana.

| (83) | U okviru svojih aktivnosti kontinuiranog praćenja Komisija će nastaviti pomno pratiti stanje sigurnosti u Južnom Sudanu. Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa došao je do zaključka da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti sigurnosnoj situaciji i razvoju u Južnom Sudanu te bi od SSCAA-a trebalo zatražiti da redovito podnosi izvješća o napretku u uspostavi propisa u području civilnog zrakoplovstva, razvoju učinkovitog postupka nadzora sigurnosti i sposobnosti izdavanja svjedodžbi zračnog prijevoznika. Ako Komisija postane svjesna neposrednog sigurnosnog rizika koji proizlazi iz neusklađenosti s relevantnim međunarodnim standardima sigurnosti, primjerice da SSCAA izdaje AOC-ove bez odgovarajuće sposobnosti za certifikaciju i nadzor, možda će biti potrebne dodatne mjere Komisije u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005, primjerice uvođenje zabrane letenja za dotične zračne prijevoznike i njihovo uvrštavanje u Prilog A Uredbi (EZ) br. 474/2006. |
| --- | --- |

(83)

U okviru svojih aktivnosti kontinuiranog praćenja Komisija će nastaviti pomno pratiti stanje sigurnosti u Južnom Sudanu. Odbor EU-a za sigurnost zračnog prometa došao je do zaključka da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti sigurnosnoj situaciji i razvoju u Južnom Sudanu te bi od SSCAA-a trebalo zatražiti da redovito podnosi izvješća o napretku u uspostavi propisa u području civilnog zrakoplovstva, razvoju učinkovitog postupka nadzora sigurnosti i sposobnosti izdavanja svjedodžbi zračnog prijevoznika. Ako Komisija postane svjesna neposrednog sigurnosnog rizika koji proizlazi iz neusklađenosti s relevantnim međunarodnim standardima sigurnosti, primjerice da SSCAA izdaje AOC-ove bez odgovarajuće sposobnosti za certifikaciju i nadzor, možda će biti potrebne dodatne mjere Komisije u skladu s Uredbom (EZ) br. 2111/2005, primjerice uvođenje zabrane letenja za dotične zračne prijevoznike i njihovo uvrštavanje u Prilog A Uredbi (EZ) br. 474/2006.

| (84) | Uredbu (EZ) br. 474/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(84)

Uredbu (EZ) br. 474/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (85) | U člancima 5. i 6. Uredbe (EZ) br. 2111/2005 prepoznaje se potreba za brzim, a prema potrebi i hitnim donošenjem odluka, s obzirom na moguće posljedice za sigurnost. Kako bi se zaštitili osjetljivi podaci i građani na putovanju, nužno je da se svaka odluka povezana s ažuriranjem popisa zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana ili ograničenje letenja unutar Unije objavi i stupi na snagu odmah nakon donošenja. |
| --- | --- |

(85)

U člancima 5. i 6. Uredbe (EZ) br. 2111/2005 prepoznaje se potreba za brzim, a prema potrebi i hitnim donošenjem odluka, s obzirom na moguće posljedice za sigurnost. Kako bi se zaštitili osjetljivi podaci i građani na putovanju, nužno je da se svaka odluka povezana s ažuriranjem popisa zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana ili ograničenje letenja unutar Unije objavi i stupi na snagu odmah nakon donošenja.

| (86) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za sigurnost zračnog prometa uspostavljenog člankom 15. Uredbe (EZ) br. 2111/2005, |
| --- | --- |

(86)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za sigurnost zračnog prometa uspostavljenog člankom 15. Uredbe (EZ) br. 2111/2005,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 474/2006 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Prilog A zamjenjuje se tekstom iz Priloga I. ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

1.

Prilog A zamjenjuje se tekstom iz Priloga I. ovoj Uredbi;

| 2. | Prilog B zamjenjuje se tekstom iz Priloga II. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

2.

Prilog B zamjenjuje se tekstom iz Priloga II. ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. lipnja 2022.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Adina VĂLEAN

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 344, 27.12.2005., str. 15.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 474/2006 od 22. ožujka 2006. o uspostavi popisa Zajednice onih zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice iz poglavlja II. Uredbe (EZ) br. 2111/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 84, 23.3.2006., str. 14.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 473/2006 od 22. ožujka 2006. o utvrđivanju provedbenih pravila za popis Zajednice onih zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice iz poglavlja II. Uredbe (EZ) br. 2111/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 84, 23.3.2006., str. 8.).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) br. 452/2014 od 29. travnja 2014. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka u vezi s letačkim operacijama operatora iz trećih zemalja u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, (SL L 133, 6.5.2014., str. 12.).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) br. 965/2012 od 5. listopada 2012. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka povezanih s letačkim operacijama u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 296, 25.10.2012., str. 1.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/736 оd 2. lipnja 2020. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 474/2006 u pogledu popisa zračnih prijevoznika kojima je letenje u Uniji zabranjeno ili ograničeno (SL L 172, 3.6.2020., str. 7.).

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2322 od 10. prosinca 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 474/2006 o uspostavi popisa Zajednice onih zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice (SL L 328, 12.12.2015., str. 67.).

7

(8)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2214 od 8. prosinca 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 474/2006 u pogledu popisa zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Unije (SL L 334, 9.12.2016., str. 6.).

8

(9)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2070 оd 25. studenoga 2021. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 474/2006 u pogledu popisa zračnih prijevoznika za koje vrijedi zabrana letenja u Uniji ili za koje vrijede ograničenja letenja unutar Unije (SL L 421, 26.11.2021., str. 31.).

9

(10)  Uredba Komisije (EZ) br. 235/2007 оd 5. ožujka 2007. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 474/2006 o uspostavi popisa Zajednice onih zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice (SL L 66, 6.3.2007., str. 3.).

10

(11)  Uredba Komisije (EZ) br. 1400/2007 оd 28. studenoga 2007. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 474/2006 o uspostavi popisa Zajednice koji sadrži zračne prijevoznike na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice (SL L 311, 29.11.2007., str. 12.).

11

(12)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/594 оd 8. travnja 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 474/2006 u pogledu popisa zračnih prijevoznika kojima je letenje u Uniji zabranjeno ili ograničeno (SL L 114, 12.4.2022., str. 49.).

12

---

PRILOG I.

„PRILOG A

POPIS ZRAČNIH PRIJEVOZNIKA ZA KOJE VRIJEDI ZABRANA LETENJA U UNIJI, S IZNIMKAMA
   (1)

| Ime pravne osobe zračnog prijevoznika kako je navedeno u njegovu AOC-u (i njegovo poslovno ime, ako je različito) | Broj svjedodžbe zračnog prijevoznika („AOC”) ili broj operativne licencije | ICAO troslovna oznaka | Država zračnog prijevoznika |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Surinam |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Iran |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irak |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10-12/05 | MEV | Nigerija |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabve |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala afganistanska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim | | | Afganistan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistan |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afganistan |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala angolska tijela nadležna za regulatorni nadzor, osim prijevoznika TAAG Angola Airlines i Heli Malongo, među ostalim | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | Nepoznata | Angola |
| AIR JET | AO-006/11-08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Nepoznata | Angola |
| HELIANG | AO 007/11-08/18 YYY | Nepoznata | Angola |
| SJL | AO-014/13-08/18YYY | Nepoznata | Angola |
| SONAIR | AO-002/11-08/17 SOR | SOR | Angola |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala armenska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim | | | Armenija |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armenija |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armenija |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armenija |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Armenija |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armenija |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armenija |
| SKYBALL | AM AOC 073 | Nije primjenjivo | Armenija |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala tijela Konga (Brazzaville) nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim | | | Kongo (Brazzaville) |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Kongo (Brazzaville) |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Kongo (Brazzaville) |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Kongo (Brazzaville) |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Kongo (Brazzaville) |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Nepoznata | Kongo (Brazzaville) |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala tijela Demokratske Republike Kongo (DRK) nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim | | | Demokratska Republika Kongo (DR Kongo) |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Nepoznata | Demokratska Republika Kongo (DR Kongo) |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Nepoznata | Demokratska Republika Kongo (DR Kongo) |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Nepoznata | Demokratska Republika Kongo (DR Kongo) |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Nepoznata | Demokratska Republika Kongo (DR Kongo) |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Nepoznata | Demokratska Republika Kongo (DR Kongo) |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Nepoznata | Demokratska Republika Kongo (DR Kongo) |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Nepoznata | Demokratska Republika Kongo (DR Kongo) |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Nepoznata | Demokratska Republika Kongo (DR Kongo) |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Nepoznata | Demokratska Republika Kongo (DR Kongo) |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Nepoznata | Demokratska Republika Kongo (DR Kongo) |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala tijela Džibutija nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim | | | Džibuti |
| DAALLO AIRLINES | Nepoznata | DAO | Džibuti |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala tijela Ekvatorske Gvineje nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim | | | Ekvatorska Gvineja |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ekvatorska Gvineja |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Nepoznata | Ekvatorska Gvineja |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala eritrejska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim | | | Eritreja |
| ERITREAN AIRLINES | AOC br. 004 | ERT | Eritreja |
| NASAIR ERITREA | AOC br. 005 | NAS | Eritreja |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala kirgistanska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim | | | Kirgistan |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kirgistan |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | Nepoznata | Kirgistan |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgistan |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgistan |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kirgistan |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kirgistan |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kirgistan |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kirgistan |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kirgistan |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgistan |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala liberijska tijela nadležna za regulatorni nadzor. | | | Liberija |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala libijska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim | | | Libija |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Libija |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Libija |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Nepoznata | Libija |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Libija |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Libija |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Libija |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Libija |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Libija |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Libija |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Libija |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala nepalska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim | | | Nepal |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Nepoznata | Nepal |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Nepoznata | Nepal |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepal |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Nepoznata | Nepal |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Nepoznata | Nepal |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Nepoznata | Nepal |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepal |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Nepoznata | Nepal |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Nepoznata | Nepal |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Nepoznata | Nepal |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Nepoznata | Nepal |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Nepoznata | Nepal |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepal |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Nepoznata | Nepal |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepal |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Nepoznata | Nepal |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepal |
| SITA AIR | 033/2000 | Nepoznata | Nepal |
| TARA AIR | 053/2009 | Nepoznata | Nepal |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepal |
| Sljedeći zračni prijevoznici koje su certificirala ruska tijela nadležna za regulatorni nadzor. | | | Rusija |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Rusija |
| AVIACOMPANY „AVIASTAR-TU” CO. LTD | 458 | TUP | Rusija |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY „AIR COMPANY YAKUTIA” | 464 | SYL | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY „RUSJET” | 498 | RSJ | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY „UVT AERO” | 567 | UVT | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES | 31 | SBI | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES | 466 | AUL | Rusija |
| JOINT-STOCK COMPANY „IRAERO” AIRLINES | 480 | IAE | Rusija |
| JOINT-STOCK COMPANY „URAL AIRLINES” | 18 | SVR | Rusija |
| JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY | 230 | DRU | Rusija |
| JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES | 452 | TYA | Rusija |
| JS AVIATION COMPANY „RUSLINE” | 225 | RLU | Rusija |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Rusija |
| LLC „NORD WIND” | 516 | NWS | Rusija |
| LLC „AIRCOMPANY IKAR” | 36 | KAR | Rusija |
| LTD. I FLY | 533 | RSY | Rusija |
| POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Rusija |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY „AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES” | 1 | AFL | Rusija |
| ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SDM | Rusija |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Rusija |
| UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Rusija |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala tijela Svetog Tome i Prinsipa nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim | | | Sveti Toma i Prinsipe |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | Sveti Toma i Prinsipe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | Sveti Toma i Prinsipe |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala tijela Sijere Leonea nadležna za regulatorni nadzor. | | | Sijera Leone |
| Svi zračni prijevoznici koje su certificirala sudanska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim | | | Sudan |
| ALFA AIRLINES | 54 | AAJ | Sudan |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudan |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudan |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudan |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudan |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudan |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudan |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudan |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudan |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudan |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudan |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudan |

Ime pravne osobe zračnog prijevoznika kako je navedeno u njegovu AOC-u (i njegovo poslovno ime, ako je različito)

Broj svjedodžbe zračnog prijevoznika („AOC”) ili broj operativne licencije

ICAO troslovna oznaka

Država zračnog prijevoznika

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Surinam

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Iran

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irak

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10-12/05

MEV

Nigerija

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabve

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala afganistanska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim

Afganistan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistan

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afganistan

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala angolska tijela nadležna za regulatorni nadzor, osim prijevoznika TAAG Angola Airlines i Heli Malongo, među ostalim

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

Nepoznata

Angola

AIR JET

AO-006/11-08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Nepoznata

Angola

HELIANG

AO 007/11-08/18 YYY

Nepoznata

Angola

SJL

AO-014/13-08/18YYY

Nepoznata

Angola

SONAIR

AO-002/11-08/17 SOR

SOR

Angola

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala armenska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim

Armenija

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armenija

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armenija

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armenija

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Armenija

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armenija

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armenija

SKYBALL

AM AOC 073

Nije primjenjivo

Armenija

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala tijela Konga (Brazzaville) nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim

Kongo (Brazzaville)

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Kongo (Brazzaville)

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Kongo (Brazzaville)

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Kongo (Brazzaville)

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Kongo (Brazzaville)

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Nepoznata

Kongo (Brazzaville)

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala tijela Demokratske Republike Kongo (DRK) nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim

Demokratska Republika Kongo (DR Kongo)

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Nepoznata

Demokratska Republika Kongo (DR Kongo)

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Nepoznata

Demokratska Republika Kongo (DR Kongo)

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Nepoznata

Demokratska Republika Kongo (DR Kongo)

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Nepoznata

Demokratska Republika Kongo (DR Kongo)

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Nepoznata

Demokratska Republika Kongo (DR Kongo)

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Nepoznata

Demokratska Republika Kongo (DR Kongo)

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Nepoznata

Demokratska Republika Kongo (DR Kongo)

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Nepoznata

Demokratska Republika Kongo (DR Kongo)

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Nepoznata

Demokratska Republika Kongo (DR Kongo)

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Nepoznata

Demokratska Republika Kongo (DR Kongo)

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala tijela Džibutija nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim

Džibuti

DAALLO AIRLINES

Nepoznata

DAO

Džibuti

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala tijela Ekvatorske Gvineje nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim

Ekvatorska Gvineja

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ekvatorska Gvineja

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Nepoznata

Ekvatorska Gvineja

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala eritrejska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim

Eritreja

ERITREAN AIRLINES

AOC br. 004

ERT

Eritreja

NASAIR ERITREA

AOC br. 005

NAS

Eritreja

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala kirgistanska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim

Kirgistan

AEROSTAN

08

BSC

Kirgistan

AIR COMPANY AIR KG

50

Nepoznata

Kirgistan

AIR MANAS

17

MBB

Kirgistan

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgistan

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kirgistan

HELI SKY

47

HAC

Kirgistan

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kirgistan

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kirgistan

TEZ JET

46

TEZ

Kirgistan

VALOR AIR

07

VAC

Kirgistan

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala liberijska tijela nadležna za regulatorni nadzor.

Liberija

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala libijska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim

Libija

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Libija

AIR LIBYA

004/01

TLR

Libija

AL MAHA AVIATION

030/18

Nepoznata

Libija

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Libija

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Libija

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Libija

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Libija

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Libija

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Libija

PETRO AIR

025/08

PEO

Libija

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala nepalska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim

Nepal

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Nepoznata

Nepal

ALTITUDE AIR

085/2016

Nepoznata

Nepal

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepal

FISHTAIL AIR

017/2001

Nepoznata

Nepal

SUMMIT AIR

064/2010

Nepoznata

Nepal

HELI EVEREST

086/2016

Nepoznata

Nepal

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepal

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Nepoznata

Nepal

MAKALU AIR

057A/2009

Nepoznata

Nepal

MANANG AIR PVT

082/2014

Nepoznata

Nepal

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Nepoznata

Nepal

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Nepoznata

Nepal

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepal

SAURYA AIRLINES

083/2014

Nepoznata

Nepal

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepal

SIMRIK AIR

034/2000

Nepoznata

Nepal

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepal

SITA AIR

033/2000

Nepoznata

Nepal

TARA AIR

053/2009

Nepoznata

Nepal

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepal

Sljedeći zračni prijevoznici koje su certificirala ruska tijela nadležna za regulatorni nadzor.

Rusija

AURORA AIRLINES

486

SHU

Rusija

AVIACOMPANY „AVIASTAR-TU” CO. LTD

458

TUP

Rusija

IZHAVIA

479

IZA

Rusija

JOINT STOCK COMPANY „AIR COMPANY YAKUTIA”

464

SYL

Rusija

JOINT STOCK COMPANY „RUSJET”

498

RSJ

Rusija

JOINT STOCK COMPANY „UVT AERO”

567

UVT

Rusija

JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES

31

SBI

Rusija

JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES

466

AUL

Rusija

JOINT-STOCK COMPANY „IRAERO” AIRLINES

480

IAE

Rusija

JOINT-STOCK COMPANY „URAL AIRLINES”

18

SVR

Rusija

JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY

230

DRU

Rusija

JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES

452

TYA

Rusija

JS AVIATION COMPANY „RUSLINE”

225

RLU

Rusija

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Rusija

LLC „NORD WIND”

516

NWS

Rusija

LLC „AIRCOMPANY IKAR”

36

KAR

Rusija

LTD. I FLY

533

RSY

Rusija

POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Rusija

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY „AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES”

1

AFL

Rusija

ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY

2

SDM

Rusija

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Rusija

UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Rusija

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala tijela Svetog Tome i Prinsipa nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim

Sveti Toma i Prinsipe

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

Sveti Toma i Prinsipe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

Sveti Toma i Prinsipe

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala tijela Sijere Leonea nadležna za regulatorni nadzor.

Sijera Leone

Svi zračni prijevoznici koje su certificirala sudanska tijela nadležna za regulatorni nadzor, među ostalim

Sudan

ALFA AIRLINES

54

AAJ

Sudan

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudan

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudan

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudan

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudan

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudan

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudan

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudan

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudan

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudan

SUN AIR

51

SNR

Sudan

TARCO AIR

56

TRQ

Sudan

---

(1)  Zračnim prijevoznicima navedenima u Prilogu A može se dopustiti ostvarenje prava prometovanja tako da od zračnog prijevoznika koji nema zabranu letenja zakupe zrakoplov s posadom, održavanjem i osiguranjem, uz uvjet da su zadovoljeni odgovarajući standardi sigurnosti.

1

---

PRILOG II.

„PRILOG B

POPIS ZRAČNIH PRIJEVOZNIKA ZA KOJE VRIJEDE OGRANIČENJA LETENJA U UNIJI
   (1)

| Ime pravne osobe zračnog prijevoznika kako je navedeno u njegovu AOC-u (i njegovo poslovno ime, ako je različito) | Broj svjedodžbe zračnog prijevoznika („AOC”) | ICAO troslovna oznaka | Država zračnog prijevoznika | Tip zrakoplova za koji vrijede ograničenja | Registarske oznake i, ako su poznati, tvornički serijski brojevi zrakoplova za koje vrijede ograničenja | Država registracije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Iran | Svi zrakoplovi tipa Fokker F100 i tipa Boeing B747 | Zrakoplovi tipa Fokker F100, kako je navedeno u AOC-u; zrakoplovi tipa Boeing B747, kako je navedeno u AOC-u | Iran |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Sjeverna Koreja | Cjelokupna flota, osim: 2 zrakoplova tipa TU-204. | Cjelokupna flota, osim: P-632, P-633. | Sjeverna Koreja |

Ime pravne osobe zračnog prijevoznika kako je navedeno u njegovu AOC-u (i njegovo poslovno ime, ako je različito)

Broj svjedodžbe zračnog prijevoznika („AOC”)

ICAO troslovna oznaka

Država zračnog prijevoznika

Tip zrakoplova za koji vrijede ograničenja

Registarske oznake i, ako su poznati, tvornički serijski brojevi zrakoplova za koje vrijede ograničenja

Država registracije

IRAN AIR

FS100

IRA

Iran

Svi zrakoplovi tipa Fokker F100 i tipa Boeing B747

Zrakoplovi tipa Fokker F100, kako je navedeno u AOC-u; zrakoplovi tipa Boeing B747, kako je navedeno u AOC-u

Iran

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Sjeverna Koreja

Cjelokupna flota, osim: 2 zrakoplova tipa TU-204.

Cjelokupna flota, osim: P-632, P-633.

Sjeverna Koreja

---

(1)  Zračnim prijevoznicima navedenima u Prilogu B može se dopustiti ostvarenje prava prometovanja tako da od zračnog prijevoznika koji nema zabranu letenja zakupe zrakoplov s posadom, održavanjem i osiguranjem, uz uvjet da su zadovoljeni odgovarajući standardi sigurnosti.

1

---

ODLUKE

| 2.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 151/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 151/62

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/863

od 24. svibnja 2022.

o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora EU-ZZP osnovanog Konvencijom od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku u pogledu izmjena te Konvencije

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Unija je sklopila Konvenciju o zajedničkom provoznom postupku („Konvencija”) (1) Odlukom Vijeća od 87/415/EEZ (2) te je Konvencija stupila na snagu 1. siječnja 1988. |
| --- | --- |

(1)

Unija je sklopila Konvenciju o zajedničkom provoznom postupku („Konvencija”) (1) Odlukom Vijeća od 87/415/EEZ (2) te je Konvencija stupila na snagu 1. siječnja 1988.

| (2) | Na temelju članka 15. stavka 3. točke (a) Konvencije, Zajednički odbor osnovan u skladu s člankom 14. stavkom 1. Konvencije („Zajednički odbor EU- ZZP”) može odlukama donijeti izmjene dodataka Konvenciji. |
| --- | --- |

(2)

Na temelju članka 15. stavka 3. točke (a) Konvencije, Zajednički odbor osnovan u skladu s člankom 14. stavkom 1. Konvencije („Zajednički odbor EU- ZZP”) može odlukama donijeti izmjene dodataka Konvenciji.

| (3) | Zajednički odbor EU- ZZP namjerava početkom 2022. donijeti odluku o izmjeni dodataka I., III.a i IV. Konvenciji. |
| --- | --- |

(3)

Zajednički odbor EU- ZZP namjerava početkom 2022. donijeti odluku o izmjeni dodataka I., III.a i IV. Konvenciji.

| (4) | Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora EU- ZZP jer će odluka imati pravne učinke u Uniji. Budući da se Zajednički odbor EU- ZZP obično sastaje samo jednom godišnje, primjereno je dopustiti da se stajalište Unije izrazi na jednom od predstojećih sastanaka ili putem pisanog postupka. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora EU- ZZP jer će odluka imati pravne učinke u Uniji. Budući da se Zajednički odbor EU- ZZP obično sastaje samo jednom godišnje, primjereno je dopustiti da se stajalište Unije izrazi na jednom od predstojećih sastanaka ili putem pisanog postupka.

| (5) | Prilog B Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 (3) i Prilog B Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/2447 (4) izmijenjeni su Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/234 (5) odnosno Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/235 (6). U tim prilozima utvrđuju se zajednički zahtjevi u pogledu podataka, formati i oznake za provoznu deklaraciju radi boljeg usklađivanja zajedničkih podatkovnih elemenata za pohranu informacija i njihovu razmjenu među carinskim tijelima te između carinskih tijela i gospodarskih subjekata. Te su izmjene bile potrebne kako bi se osigurala interoperabilnost carinskih elektroničkih sustava koji se upotrebljavaju za različite vrste deklaracija i obavijesti. Stoga bi na odgovarajući način trebalo izmijeniti Dodatak III.a Konvenciji kojim se odražava Prilog B Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 i Prilog B Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/2447. |
| --- | --- |

(5)

Prilog B Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 (3) i Prilog B Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/2447 (4) izmijenjeni su Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/234 (5) odnosno Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/235 (6). U tim prilozima utvrđuju se zajednički zahtjevi u pogledu podataka, formati i oznake za provoznu deklaraciju radi boljeg usklađivanja zajedničkih podatkovnih elemenata za pohranu informacija i njihovu razmjenu među carinskim tijelima te između carinskih tijela i gospodarskih subjekata. Te su izmjene bile potrebne kako bi se osigurala interoperabilnost carinskih elektroničkih sustava koji se upotrebljavaju za različite vrste deklaracija i obavijesti. Stoga bi na odgovarajući način trebalo izmijeniti Dodatak III.a Konvenciji kojim se odražava Prilog B Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 i Prilog B Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/2447.

| (6) | Izmjene Dodatka III.a Konvenciji zahtijevaju promjenu brojčanog označivanja stavaka i odjeljaka. Stoga bi upućivanja na Dodatak III.a u Dodatku I. Konvenciji trebalo uskladiti s novim brojčanim oznakama. |
| --- | --- |

(6)

Izmjene Dodatka III.a Konvenciji zahtijevaju promjenu brojčanog označivanja stavaka i odjeljaka. Stoga bi upućivanja na Dodatak III.a u Dodatku I. Konvenciji trebalo uskladiti s novim brojčanim oznakama.

| (7) | U Dodatku IV. Konvenciji utvrđuju se pravila o uzajamnoj pomoći pri naplati potraživanja. Ta su pravila važna jer štite financijske interese zemalja zajedničkog provoza, Unije i država članica. Ta bi pravila trebalo revidirati radi usklađivanja s odgovarajućim pravilima Unije, |
| --- | --- |

(7)

U Dodatku IV. Konvenciji utvrđuju se pravila o uzajamnoj pomoći pri naplati potraživanja. Ta su pravila važna jer štite financijske interese zemalja zajedničkog provoza, Unije i država članica. Ta bi pravila trebalo revidirati radi usklađivanja s odgovarajućim pravilima Unije,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na predstojećem sastanku Zajedničkog odbora EU- ZZP ili putem pisanog postupka u okviru Zajedničkog odbora EU-ZPP temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora EU- ZZP priloženom ovoj Odluci (7).

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. svibnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  SL L 226, 13.8.1987., str. 2.

1

(2)  Odluka Vijeća 87/415/EEZ od 15. lipnja 1987.o sklapanju Konvencije između Europske zajednice, Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske i Švicarske Konfederacije o zajedničkom provoznom postupku (SL L 226, 13.8.1987., str. 1.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/234 оd 7. prosinca 2020. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 u pogledu zajedničkih zahtjeva u pogledu podataka i Delegirane uredbe (EU) 2016/341 u pogledu oznaka koje se upotrebljavaju u određenim obrascima (SL L 63, 23.2.2021., str. 1.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/235 оd 8. veljače 2021. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 u pogledu formata i oznaka za zajedničke zahtjeve u pogledu podataka, određenih pravila o nadzoru i carinskog ureda nadležnog za stavljanje robe u carinski postupak (SL L 63, 23.2.2021., str. 386.).

6

(7)  Vidjeti dokument ST 7680/22 ADD 1 na http://register.consilium.europa.eu.

7

---

| 2.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 151/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 151/64

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/864

od 24. svibnja 2022.

o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka, u pogledu vanjskih revizora središnje banke Lietuvos bankas

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Protokol br. 4 o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 27. stavak. 1.,

uzimajući u obzir Preporuku Europske središnje banke od 29. ožujka 2022. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Lietuvos bankas (ESB/2022/15) (1),

budući da:

| (1) | Reviziju financijskih izvještaja Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporučuje Upravno vijeće ESB-a, a odobrava Vijeće Europske unije. |
| --- | --- |

(1)

Reviziju financijskih izvještaja Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporučuje Upravno vijeće ESB-a, a odobrava Vijeće Europske unije.

| (2) | Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Lietuvos bankas, Ernst & Young Baltic UAB, završio je nakon revizije za financijsku godinu 2021. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2022. |
| --- | --- |

(2)

Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Lietuvos bankas, Ernst & Young Baltic UAB, završio je nakon revizije za financijsku godinu 2021. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2022.

| (3) | Središnja banka Lietuvos bankas izabrala je UAB ROSK Consulting kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2022. do 2024. |
| --- | --- |

(3)

Središnja banka Lietuvos bankas izabrala je UAB ROSK Consulting kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2022. do 2024.

| (4) | Upravno vijeće ESB-a preporučilo je da se UAB ROSK Consulting imenuju vanjskim revizorima središnje banke Lietuvos bankas za financijske godine od 2022. do 2024. |
| --- | --- |

(4)

Upravno vijeće ESB-a preporučilo je da se UAB ROSK Consulting imenuju vanjskim revizorima središnje banke Lietuvos bankas za financijske godine od 2022. do 2024.

| (5) | Slijedom preporuke Upravnog vijeća ESB-a Odluku Vijeća 1999/70/EZ (2) trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Slijedom preporuke Upravnog vijeća ESB-a Odluku Vijeća 1999/70/EZ (2) trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U članku 1. Odluke 1999/70/EZ stavak 19. zamjenjuje se sljedećim:

„19.   UAB ROSK Consulting odobravaju se kao vanjski revizori središnje banke Lietuvos bankas za financijske godine od 2022. do 2024.”.

Članak 2.

Ova Odluka proizvodi učinke od datuma priopćenja.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Europskoj središnjoj banci.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. svibnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  SL C 153, 7.4.2022., str. 7.

1

(2)  Odluka Vijeća 1999/70/EZ od 25. siječnja 1999. o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka (SL L 22, 29.1.1999., str. 69.).

2

---

| 2.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 151/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 151/66

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/865

od 24. svibnja 2022.

kojom se Češkoj Republici odobrava uvođenje posebne mjere odstupanja od članka 287. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1), a posebno njezin članak 395. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Članak 287. točka 7. Direktive 2006/112/EZ omogućuje Češkoj Republici (Češka) izuzeti od poreza na dodanu vrijednost („PDV”) porezne obveznike čiji godišnji promet ne prelazi protuvrijednost od 35 000 EUR u nacionalnoj valuti prema deviznom tečaju na dan njezina pristupanja. |
| --- | --- |

(1)

Članak 287. točka 7. Direktive 2006/112/EZ omogućuje Češkoj Republici (Češka) izuzeti od poreza na dodanu vrijednost („PDV”) porezne obveznike čiji godišnji promet ne prelazi protuvrijednost od 35 000 EUR u nacionalnoj valuti prema deviznom tečaju na dan njezina pristupanja.

| (2) | Dopisom evidentiranim pri Komisiji 23. studenoga 2021. Češka je zatražila odobrenje za uvođenje posebne mjere odstupanja od članka 287. točke 7. Direktive 2006/112/EZ te time izuzimanje od plaćanja PDV-a poreznih obveznika čiji godišnji promet ne prelazi protuvrijednost u nacionalnoj valuti iznosa od 85 000 EUR prema tečaju na dan njenog pristupanja („posebna mjera”). Posebna mjera bi se primjenjivala do 31. prosinca 2024., datuma do kojeg države članice trebaju prenijeti Direktivu Vijeća (EU) 2020/285 (2). Iz te direktive proizlazi da će od 1. siječnja 2025. državama članicama biti dopušteno izuzeti od plaćanja PDV-a isporuke robe i usluga koje obavljaju porezni obveznici čiji godišnji promet u određenoj državi članici ne prekorači prag od 85 000 EUR ili protuvrijednost tog iznosa u nacionalnoj valuti. |
| --- | --- |

(2)

Dopisom evidentiranim pri Komisiji 23. studenoga 2021. Češka je zatražila odobrenje za uvođenje posebne mjere odstupanja od članka 287. točke 7. Direktive 2006/112/EZ te time izuzimanje od plaćanja PDV-a poreznih obveznika čiji godišnji promet ne prelazi protuvrijednost u nacionalnoj valuti iznosa od 85 000 EUR prema tečaju na dan njenog pristupanja („posebna mjera”). Posebna mjera bi se primjenjivala do 31. prosinca 2024., datuma do kojeg države članice trebaju prenijeti Direktivu Vijeća (EU) 2020/285 (2). Iz te direktive proizlazi da će od 1. siječnja 2025. državama članicama biti dopušteno izuzeti od plaćanja PDV-a isporuke robe i usluga koje obavljaju porezni obveznici čiji godišnji promet u određenoj državi članici ne prekorači prag od 85 000 EUR ili protuvrijednost tog iznosa u nacionalnoj valuti.

| (3) | Na temelju članka 395. stavka 2. drugog podstavka Direktive 2006/112/EZ Komisija je dopisom od 16. prosinca 2021. zahtjev Češke proslijedila ostalim državama članicama. Komisija je dopisom od 20. prosinca 2021. obavijestila Češku da su joj dostupne sve informacije potrebne za razmatranje zahtjeva. |
| --- | --- |

(3)

Na temelju članka 395. stavka 2. drugog podstavka Direktive 2006/112/EZ Komisija je dopisom od 16. prosinca 2021. zahtjev Češke proslijedila ostalim državama članicama. Komisija je dopisom od 20. prosinca 2021. obavijestila Češku da su joj dostupne sve informacije potrebne za razmatranje zahtjeva.

| (4) | Posebna mjera u skladu je s Direktivom (EU) 2020/285, kojom se nastoji smanjiti teret usklađivanja za mala poduzeća i izbjeći narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(4)

Posebna mjera u skladu je s Direktivom (EU) 2020/285, kojom se nastoji smanjiti teret usklađivanja za mala poduzeća i izbjeći narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu.

| (5) | Posebna mjera ostaje neobvezna za porezne obveznike jer će oni i dalje moći odlučiti da se na njih primjenjuju uobičajene odredbe o PDV-u u skladu s člankom 290. Direktive 2006/112/EZ. |
| --- | --- |

(5)

Posebna mjera ostaje neobvezna za porezne obveznike jer će oni i dalje moći odlučiti da se na njih primjenjuju uobičajene odredbe o PDV-u u skladu s člankom 290. Direktive 2006/112/EZ.

| (6) | Prema informacijama koje je dostavila Češka, učinak posebne mjere na ukupni iznos poreznog prihoda Češke naplaćenog u fazi konačne potrošnje bit će zanemariv. |
| --- | --- |

(6)

Prema informacijama koje je dostavila Češka, učinak posebne mjere na ukupni iznos poreznog prihoda Češke naplaćenog u fazi konačne potrošnje bit će zanemariv.

| (7) | Nakon stupanja na snagu Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2021/769 (3) Češka od 2022. financijske godine nadalje neće provoditi izračun naknade u izvješću o vlastitim sredstvima koja proizlaze iz poreza na dodanu vrijednost. |
| --- | --- |

(7)

Nakon stupanja na snagu Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2021/769 (3) Češka od 2022. financijske godine nadalje neće provoditi izračun naknade u izvješću o vlastitim sredstvima koja proizlaze iz poreza na dodanu vrijednost.

| (8) | S obzirom da Češka očekuje da će se posebna mjera smanjiti obveze u pogledu PDV-a, a time i administrativno opterećenje i troškovi usklađivanja i za mala poduzeća i za porezna tijela te s obzirom na malu vjerojatnost znatnog utjecaja na ukupni ostvareni prihod od PDV-a, Češkoj bi trebalo odobriti uvođenje posebne mjere. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom da Češka očekuje da će se posebna mjera smanjiti obveze u pogledu PDV-a, a time i administrativno opterećenje i troškovi usklađivanja i za mala poduzeća i za porezna tijela te s obzirom na malu vjerojatnost znatnog utjecaja na ukupni ostvareni prihod od PDV-a, Češkoj bi trebalo odobriti uvođenje posebne mjere.

| (9) | Primjena posebne mjere trebala bi biti vremenski ograničena. Vremensko ograničenje trebalo bi biti dostatno da omogući Komisiji da procijeni djelotvornost i primjerenost praga. Nadalje, na temelju članka 3. stavka 1. Direktive (EU) 2020/285 države članice do 31. prosinca 2024. donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s člankom 1. te direktive, kojom se mijenja Direktiva 2006/112/EZ i utvrđuju jednostavnija pravila o PDV-u za mala poduzeća, te ih primjenjuju od 1. siječnja 2025. Stoga je premjereno Češkoj odobriti primjenu posebne mjere odstupanja do 31. prosinca 2024., |
| --- | --- |

(9)

Primjena posebne mjere trebala bi biti vremenski ograničena. Vremensko ograničenje trebalo bi biti dostatno da omogući Komisiji da procijeni djelotvornost i primjerenost praga. Nadalje, na temelju članka 3. stavka 1. Direktive (EU) 2020/285 države članice do 31. prosinca 2024. donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s člankom 1. te direktive, kojom se mijenja Direktiva 2006/112/EZ i utvrđuju jednostavnija pravila o PDV-u za mala poduzeća, te ih primjenjuju od 1. siječnja 2025. Stoga je premjereno Češkoj odobriti primjenu posebne mjere odstupanja do 31. prosinca 2024.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odstupajući od članka 287. točke 7. Direktive 2006/112/EZ Češkoj se odobrava da od plaćanja PDV-a izuzme porezne obveznike čiji godišnji promet ne prelazi protuvrijednost u nacionalnoj valuti iznosa od 85 000 EUR prema tečaju na dan njezina pristupanja.

Članak 2.

Ova Odluka proizvodi učinke od datuma priopćenja.

Primjenjuje se do 31. prosinca 2024.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Češkoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. svibnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

1

(2)  Direktiva Vijeća (EU) 2020/285 od 18. veljače 2020. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu posebne odredbe za mala poduzeća i Uredbe (EU) br. 904/2010 u pogledu administrativne suradnje i razmjene informacija u svrhe praćenja ispravne primjene posebne odredbe za mala poduzeća (SL L 62, 2.3.2020., str. 13.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2021/769 od 30. travnja 2021. o izmjeni Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1553/89 o konačnom jedinstvenom režimu ubiranja vlastitih sredstava koja proizlaze iz poreza na dodanu vrijednost (SL L 165, 11.5.2021., str. 9.).

3

---

| 2.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 151/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 151/68

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/866

оd 25. svibnja 2022.

o neriješenim prigovorima u pogledu uvjeta za odobrenje biocidnog proizvoda Primer PIP u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 3318)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 36. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Društvo Lanxess Deutschland GmbH („podnositelj zahtjeva”) Francuskoj je 11. ožujka 2016. u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) br. 528/2012 podnijelo zahtjev za usporedno međusobno priznavanje biocidnog proizvoda Primer PIP („biocidni proizvod”). Riječ je o sredstvu za zaštitu drva vrste proizvoda 8 koje se upotrebljava za preventivno tretiranje protiv lignikolnih gljiva promjene boje drva, stapčara (Basidiomycota) koje uništavaju drvo i ksilofagnih kukaca (ličinki). Taj biocidni proizvod primjenjuje se ručnim uranjanjem, automatiziranim uranjanjem ili automatiziranim prskanjem, a kao aktivne tvari sadržava propikonazol, IPBC i permetrin. Njemačka je referentna država članica odgovorna za ocjenjivanje zahtjeva u skladu s člankom 34. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Društvo Lanxess Deutschland GmbH („podnositelj zahtjeva”) Francuskoj je 11. ožujka 2016. u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) br. 528/2012 podnijelo zahtjev za usporedno međusobno priznavanje biocidnog proizvoda Primer PIP („biocidni proizvod”). Riječ je o sredstvu za zaštitu drva vrste proizvoda 8 koje se upotrebljava za preventivno tretiranje protiv lignikolnih gljiva promjene boje drva, stapčara (Basidiomycota) koje uništavaju drvo i ksilofagnih kukaca (ličinki). Taj biocidni proizvod primjenjuje se ručnim uranjanjem, automatiziranim uranjanjem ili automatiziranim prskanjem, a kao aktivne tvari sadržava propikonazol, IPBC i permetrin. Njemačka je referentna država članica odgovorna za ocjenjivanje zahtjeva u skladu s člankom 34. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012.

| (2) | U skladu s člankom 35. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 528/2012 Francuska je 9. ožujka 2020. koordinacijskoj skupini uputila prigovore, u kojima je navela da uvjeti za odobrenje koje je utvrdila Njemačka ne osiguravaju da biocidni proizvod ispunjava uvjete iz članka 19. stavka 1. točke (b) podtočke iii. te uredbe. Da bi se zajamčilo sigurno rukovanje dotičnim biocidnim proizvodom, Francuska smatra da je za primjenu ručnim uranjanjem i automatiziranim prskanjem obvezno nošenje osobne zaštitne opreme koja se sastoji od zaštitnih rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374 (nositelj odobrenja treba specificirati materijal rukavica u informacijama o proizvodu) i kombinezona barem tipa 6 kako je specificiran u europskoj normi EN 13034, da je za primjenu automatiziranim uranjanjem obvezno nošenje osobne zaštitne opreme koja se sastoji od zaštitnih rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374 (nositelj odobrenja treba specificirati materijal rukavica u informacijama o proizvodu) te da je za naknadnu ručnu obradu svježe tretiranog drva obvezno nošenje rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374. Prema mišljenju Francuske, primjena tehničkih i organizacijskih mjera u skladu s Direktivom Vijeća 98/24/EZ (2) kao moguća zamjena za nošenje osobne zaštitne opreme ne pruža odgovarajuću zaštitu ako te mjere nisu navedene i ocijenjene pri ocjenjivanju biocidnog proizvoda. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 35. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 528/2012 Francuska je 9. ožujka 2020. koordinacijskoj skupini uputila prigovore, u kojima je navela da uvjeti za odobrenje koje je utvrdila Njemačka ne osiguravaju da biocidni proizvod ispunjava uvjete iz članka 19. stavka 1. točke (b) podtočke iii. te uredbe. Da bi se zajamčilo sigurno rukovanje dotičnim biocidnim proizvodom, Francuska smatra da je za primjenu ručnim uranjanjem i automatiziranim prskanjem obvezno nošenje osobne zaštitne opreme koja se sastoji od zaštitnih rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374 (nositelj odobrenja treba specificirati materijal rukavica u informacijama o proizvodu) i kombinezona barem tipa 6 kako je specificiran u europskoj normi EN 13034, da je za primjenu automatiziranim uranjanjem obvezno nošenje osobne zaštitne opreme koja se sastoji od zaštitnih rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374 (nositelj odobrenja treba specificirati materijal rukavica u informacijama o proizvodu) te da je za naknadnu ručnu obradu svježe tretiranog drva obvezno nošenje rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374. Prema mišljenju Francuske, primjena tehničkih i organizacijskih mjera u skladu s Direktivom Vijeća 98/24/EZ (2) kao moguća zamjena za nošenje osobne zaštitne opreme ne pruža odgovarajuću zaštitu ako te mjere nisu navedene i ocijenjene pri ocjenjivanju biocidnog proizvoda.

| (3) | Njemačka smatra da je Direktivom 98/24/EZ utvrđen redoslijed prioriteta za različite mjere za smanjenje rizika za zaštitu radnika te da je za uporabu tog biocidnog proizvoda primjeni tehničkih i organizacijskih mjera dana prednost pred nošenjem osobne zaštitne opreme. Stajalište je Njemačke da u skladu s tom direktivom poslodavac odlučuje koje tehničke i organizacijske mjere treba primjenjivati, a s obzirom na to da postoji cijeli niz takvih mjera, nije izvedivo opisati i ocijeniti mjere u odobrenju biocidnog proizvoda. |
| --- | --- |

(3)

Njemačka smatra da je Direktivom 98/24/EZ utvrđen redoslijed prioriteta za različite mjere za smanjenje rizika za zaštitu radnika te da je za uporabu tog biocidnog proizvoda primjeni tehničkih i organizacijskih mjera dana prednost pred nošenjem osobne zaštitne opreme. Stajalište je Njemačke da u skladu s tom direktivom poslodavac odlučuje koje tehničke i organizacijske mjere treba primjenjivati, a s obzirom na to da postoji cijeli niz takvih mjera, nije izvedivo opisati i ocijeniti mjere u odobrenju biocidnog proizvoda.

| (4) | Budući da u okviru koordinacijske skupine nije postignut dogovor, Njemačka je 28. listopada 2020. na temelju članka 36. stavka 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 neriješeni prigovor uputila Komisiji. Pritom je Komisiji dostavila detaljnu izjavu o pitanjima oko kojih se države članice nisu mogle dogovoriti i razlozima njihova neslaganja. Ta izjava proslijeđena je uključenim državama članicama i podnositelju zahtjeva. |
| --- | --- |

(4)

Budući da u okviru koordinacijske skupine nije postignut dogovor, Njemačka je 28. listopada 2020. na temelju članka 36. stavka 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 neriješeni prigovor uputila Komisiji. Pritom je Komisiji dostavila detaljnu izjavu o pitanjima oko kojih se države članice nisu mogle dogovoriti i razlozima njihova neslaganja. Ta izjava proslijeđena je uključenim državama članicama i podnositelju zahtjeva.

| (5) | Člankom 2. stavkom 3. točkama (b) i (c) Uredbe (EU) br. 528/2012 utvrđeno je da se tom uredbom ne dovode u pitanje Direktiva Vijeća 89/391/EEZ (3) i Direktiva 98/24/EZ. |
| --- | --- |

(5)

Člankom 2. stavkom 3. točkama (b) i (c) Uredbe (EU) br. 528/2012 utvrđeno je da se tom uredbom ne dovode u pitanje Direktiva Vijeća 89/391/EEZ (3) i Direktiva 98/24/EZ.

| (6) | U članku 19. stavku 1. točki (b) podtočki iii. Uredbe (EU) br. 528/2012 navodi se da je jedan od uvjeta za davanje odobrenja taj da biocidni proizvod kao takav i njegovi ostaci nemaju neprihvatljivih učinaka za zdravlje ljudi. |
| --- | --- |

(6)

U članku 19. stavku 1. točki (b) podtočki iii. Uredbe (EU) br. 528/2012 navodi se da je jedan od uvjeta za davanje odobrenja taj da biocidni proizvod kao takav i njegovi ostaci nemaju neprihvatljivih učinaka za zdravlje ljudi.

| (7) | U točki 9. Priloga VI. Uredbi (EU) br. 528/2012 navodi se da primjena jedinstvenih načela utvrđenih u tom prilogu za ocjenjivanje dokumentacije o biocidnim proizvodima iz članka 19. stavka 1. točke (b) te uredbe, kada su povezana s ostalim uvjetima iz njezina članka 19., omogućava nadležnim tijelima ili Komisiji da odluče hoće li ili neće odobriti biocidni proizvod. Takvo odobrenje može sadržavati ograničenja za uporabu biocidnog proizvoda ili druge uvjete. |
| --- | --- |

(7)

U točki 9. Priloga VI. Uredbi (EU) br. 528/2012 navodi se da primjena jedinstvenih načela utvrđenih u tom prilogu za ocjenjivanje dokumentacije o biocidnim proizvodima iz članka 19. stavka 1. točke (b) te uredbe, kada su povezana s ostalim uvjetima iz njezina članka 19., omogućava nadležnim tijelima ili Komisiji da odluče hoće li ili neće odobriti biocidni proizvod. Takvo odobrenje može sadržavati ograničenja za uporabu biocidnog proizvoda ili druge uvjete.

| (8) | U točki 18. podtočki (d) Priloga VI. Uredbi (EU) br. 528/2012 navodi se da se procjenom rizika koja se vrši za određeni proizvod utvrđuju mjere potrebne za zaštitu ljudi, životinja i okoliša tijekom predviđene normalne uporabe biocidnog proizvoda i u slučaju najgoreg mogućeg ishoda. |
| --- | --- |

(8)

U točki 18. podtočki (d) Priloga VI. Uredbi (EU) br. 528/2012 navodi se da se procjenom rizika koja se vrši za određeni proizvod utvrđuju mjere potrebne za zaštitu ljudi, životinja i okoliša tijekom predviđene normalne uporabe biocidnog proizvoda i u slučaju najgoreg mogućeg ishoda.

| (9) | U točki 56. podtočki 2. Priloga VI. Uredbi (EU) br. 528/2012 kao jedan od mogućih zaključaka koje tijelo za ocjenjivanje donosi pri utvrđivanju usklađenosti s uvjetima iz članka 19. stavka 1. točke (b) te uredbe navodi se taj da biocidni proizvod može zadovoljiti uvjete uz određene uvjete/ograničenja. |
| --- | --- |

(9)

U točki 56. podtočki 2. Priloga VI. Uredbi (EU) br. 528/2012 kao jedan od mogućih zaključaka koje tijelo za ocjenjivanje donosi pri utvrđivanju usklađenosti s uvjetima iz članka 19. stavka 1. točke (b) te uredbe navodi se taj da biocidni proizvod može zadovoljiti uvjete uz određene uvjete/ograničenja.

| (10) | U točki 62. Priloga VI. Uredbi (EU) br. 528/2012 navodi se da tijelo za ocjenjivanje, prema potrebi, donosi zaključak da uvjet iz članka 19. stavka 1. točke (b) podtočke iii. te uredbe može biti ispunjen jedino uz primjenu preventivnih i zaštitnih mjera uključujući oblikovanje radnih postupaka, tehničke nadzore, upotrebu odgovarajuće opreme i materijala, primjenu zajedničkih zaštitnih mjera i, ako se izloženost ne može spriječiti drugim sredstvima, primjenu pojedinačnih zaštitnih mjera, uključujući i nošenje osobne zaštitne opreme kao što su respiratori, maske za disanje, kombinezoni, rukavice i zaštitne naočale, kako bi se smanjila izloženost za profesionalne radnike. |
| --- | --- |

(10)

U točki 62. Priloga VI. Uredbi (EU) br. 528/2012 navodi se da tijelo za ocjenjivanje, prema potrebi, donosi zaključak da uvjet iz članka 19. stavka 1. točke (b) podtočke iii. te uredbe može biti ispunjen jedino uz primjenu preventivnih i zaštitnih mjera uključujući oblikovanje radnih postupaka, tehničke nadzore, upotrebu odgovarajuće opreme i materijala, primjenu zajedničkih zaštitnih mjera i, ako se izloženost ne može spriječiti drugim sredstvima, primjenu pojedinačnih zaštitnih mjera, uključujući i nošenje osobne zaštitne opreme kao što su respiratori, maske za disanje, kombinezoni, rukavice i zaštitne naočale, kako bi se smanjila izloženost za profesionalne radnike.

| (11) | Međutim, točkom 62. Priloga VI. Uredbi (EU) br. 528/2012 nije utvrđeno da se ocjenjivanje koje dovodi do zaključka da uvjet iz članka 19. stavka 1. točke (b) podtočke iii. te uredbe može biti ispunjen jedino uz primjenu preventivnih i zaštitnih mjera mora provesti u skladu s Direktivom 98/24/EZ. Njome nije izričito utvrđeno ni da se ta direktiva ne primjenjuje. Stoga se na temelju tih odredaba ne bi trebalo zaključiti da se Direktiva 98/24/EZ ne primjenjuje. Nadalje, relevantne obveze iz Direktive 98/24/EZ nameću se poslodavcima, a ne tijelima država članica. |
| --- | --- |

(11)

Međutim, točkom 62. Priloga VI. Uredbi (EU) br. 528/2012 nije utvrđeno da se ocjenjivanje koje dovodi do zaključka da uvjet iz članka 19. stavka 1. točke (b) podtočke iii. te uredbe može biti ispunjen jedino uz primjenu preventivnih i zaštitnih mjera mora provesti u skladu s Direktivom 98/24/EZ. Njome nije izričito utvrđeno ni da se ta direktiva ne primjenjuje. Stoga se na temelju tih odredaba ne bi trebalo zaključiti da se Direktiva 98/24/EZ ne primjenjuje. Nadalje, relevantne obveze iz Direktive 98/24/EZ nameću se poslodavcima, a ne tijelima država članica.

| (12) | Člankom 4. Direktive 98/24/EZ utvrđeno je da za ocjenu bilo kojeg rizika za sigurnost i zdravlje radnika zbog prisutnosti kemijskih sredstava poslodavci trebaju pribaviti dodatne potrebne informacije od dobavljača ili iz drugih dostupnih izvora te da, prema potrebi, te informacije trebaju sadržavati posebnu ocjenu rizika za korisnike, koja se utvrđuje na temelju zakonodavstva Unije o kemijskim sredstvima. |
| --- | --- |

(12)

Člankom 4. Direktive 98/24/EZ utvrđeno je da za ocjenu bilo kojeg rizika za sigurnost i zdravlje radnika zbog prisutnosti kemijskih sredstava poslodavci trebaju pribaviti dodatne potrebne informacije od dobavljača ili iz drugih dostupnih izvora te da, prema potrebi, te informacije trebaju sadržavati posebnu ocjenu rizika za korisnike, koja se utvrđuje na temelju zakonodavstva Unije o kemijskim sredstvima.

| (13) | Člankom 6. Direktive 98/24/EZ propisan je redoslijed prioriteta za mjere koje poslodavac treba poduzeti radi zaštite radnika od rizika na radu povezanih s kemijskim sredstvima. Prednost treba dati zamjeni opasne tvari, a kada to nije moguće, rizik od opasnog kemijskog sredstva za sigurnost i zdravlje radnika na radu treba smanjiti na minimum primjenom sigurnosnih i preventivnih mjera. Ako se izloženost opasnoj tvari ne može spriječiti drugim sredstvima, zaštitu radnika treba osigurati primjenom individualnih sigurnosnih mjera, uključujući osobnu zaštitnu opremu. |
| --- | --- |

(13)

Člankom 6. Direktive 98/24/EZ propisan je redoslijed prioriteta za mjere koje poslodavac treba poduzeti radi zaštite radnika od rizika na radu povezanih s kemijskim sredstvima. Prednost treba dati zamjeni opasne tvari, a kada to nije moguće, rizik od opasnog kemijskog sredstva za sigurnost i zdravlje radnika na radu treba smanjiti na minimum primjenom sigurnosnih i preventivnih mjera. Ako se izloženost opasnoj tvari ne može spriječiti drugim sredstvima, zaštitu radnika treba osigurati primjenom individualnih sigurnosnih mjera, uključujući osobnu zaštitnu opremu.

| (14) | S obzirom na načine primjene biocidnog proizvoda i informacije koje je dostavilo tijelo za ocjenjivanje, takve tehničke ili organizacijske mjere nisu utvrđene ni u zahtjevu za odobrenje biocidnog proizvoda ni pri ocjenjivanju tog zahtjeva. |
| --- | --- |

(14)

S obzirom na načine primjene biocidnog proizvoda i informacije koje je dostavilo tijelo za ocjenjivanje, takve tehničke ili organizacijske mjere nisu utvrđene ni u zahtjevu za odobrenje biocidnog proizvoda ni pri ocjenjivanju tog zahtjeva.

| (15) | Komisija stoga smatra da biocidni proizvod ispunjava uvjet iz članka 19. stavka 1. točke (b) podtočke iii. Uredbe (EU) br. 528/2012 ako je u odobrenju i na deklaraciji biocidnog proizvoda naveden sljedeći uvjet u vezi s njegovom uporabom: „Za primjenu ručnim uranjanjem i automatiziranim prskanjem obvezno je nošenje zaštitnih rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374 (nositelj odobrenja treba specificirati materijal rukavica u informacijama o proizvodu) i kombinezona barem tipa 6 kako je specificiran u europskoj normi EN 13034, za primjenu automatiziranim uranjanjem obvezno je nošenje zaštitnih rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374 (nositelj odobrenja treba specificirati materijal rukavica u informacijama o proizvodu), a za naknadnu ručnu obradu svježe tretiranog drva obvezno je nošenje rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374 (nositelj odobrenja treba specificirati materijal rukavica u informacijama o proizvodu). Time se ne dovodi u pitanje primjena od strane poslodavaca Direktive Vijeća 98/24/EZ i drugog zakonodavstva Unije u području zdravlja i sigurnosti na radu.”. |
| --- | --- |

(15)

Komisija stoga smatra da biocidni proizvod ispunjava uvjet iz članka 19. stavka 1. točke (b) podtočke iii. Uredbe (EU) br. 528/2012 ako je u odobrenju i na deklaraciji biocidnog proizvoda naveden sljedeći uvjet u vezi s njegovom uporabom: „Za primjenu ručnim uranjanjem i automatiziranim prskanjem obvezno je nošenje zaštitnih rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374 (nositelj odobrenja treba specificirati materijal rukavica u informacijama o proizvodu) i kombinezona barem tipa 6 kako je specificiran u europskoj normi EN 13034, za primjenu automatiziranim uranjanjem obvezno je nošenje zaštitnih rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374 (nositelj odobrenja treba specificirati materijal rukavica u informacijama o proizvodu), a za naknadnu ručnu obradu svježe tretiranog drva obvezno je nošenje rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374 (nositelj odobrenja treba specificirati materijal rukavica u informacijama o proizvodu). Time se ne dovodi u pitanje primjena od strane poslodavaca Direktive Vijeća 98/24/EZ i drugog zakonodavstva Unije u području zdravlja i sigurnosti na radu.”.

| (16) | Međutim, ako podnositelj zahtjeva za odobrenje utvrdi djelotvorne tehničke ili organizacijske mjere te se tijelo koje izdaje odobrenje složi da se njima postiže jednako ili veće smanjenje izloženosti ili ako tijelo koje izdaje odobrenje samo utvrdi mjere kojima se postiže jednako ili veće smanjenje izloženosti, nošenje osobne zaštitne opreme trebalo bi zamijeniti tim mjerama te bi one trebale biti navedene u odobrenju i na deklaraciji biocidnog proizvoda. |
| --- | --- |

(16)

Međutim, ako podnositelj zahtjeva za odobrenje utvrdi djelotvorne tehničke ili organizacijske mjere te se tijelo koje izdaje odobrenje složi da se njima postiže jednako ili veće smanjenje izloženosti ili ako tijelo koje izdaje odobrenje samo utvrdi mjere kojima se postiže jednako ili veće smanjenje izloženosti, nošenje osobne zaštitne opreme trebalo bi zamijeniti tim mjerama te bi one trebale biti navedene u odobrenju i na deklaraciji biocidnog proizvoda.

| (17) | Komisija je 15. veljače 2021. omogućila podnositelju zahtjeva da dostavi pismene primjedbe u skladu s člankom 36. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 528/2012. Podnositelj zahtjeva nije dostavio primjedbe. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je 15. veljače 2021. omogućila podnositelju zahtjeva da dostavi pismene primjedbe u skladu s člankom 36. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 528/2012. Podnositelj zahtjeva nije dostavio primjedbe.

| (18) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(18)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Biocidni proizvod naveden pod brojem predmeta BC-XP022475-16 u registru biocidnih proizvoda ispunjava uvjet iz članka 19. stavka 1. točke (b) podtočke iii. Uredbe (EU) br. 528/2012 ako je u odobrenju i na deklaraciji biocidnog proizvoda naveden sljedeći uvjet u vezi s njegovom uporabom: „Za primjenu ručnim uranjanjem i automatiziranim prskanjem obvezno je nošenje zaštitnih rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374 (nositelj odobrenja treba specificirati materijal rukavica u informacijama o proizvodu) i kombinezona barem tipa 6 kako je specificiran u europskoj normi EN 13034, za primjenu automatiziranim uranjanjem obvezno je nošenje zaštitnih rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374 (nositelj odobrenja treba specificirati materijal rukavica u informacijama o proizvodu), a za naknadnu ručnu obradu svježe tretiranog drva obvezno je nošenje rukavica otpornih na kemikalije koje ispunjavaju zahtjeve iz europske norme EN 374 (nositelj odobrenja treba specificirati materijal rukavica u informacijama o proizvodu). Time se ne dovodi u pitanje primjena od strane poslodavaca Direktive Vijeća 98/24/EZ i drugog zakonodavstva Unije u području zdravlja i sigurnosti na radu.”.

Međutim, ako podnositelj zahtjeva za odobrenje utvrdi tehničke ili organizacijske mjere te se tijelo koje izdaje odobrenje složi da se njima postiže smanjenje izloženosti koje je jednako ili veće od smanjenja koje se postiže nošenjem zaštitne opreme iz prvog stavka ili ako tijelo koje izdaje odobrenje samo utvrdi mjere kojima se postiže smanjenje izloženosti koje je jednako ili veće od smanjenja koje se postiže nošenjem zaštitne opreme iz prvog stavka, te se mjere upotrebljavaju umjesto te osobne zaštitne opreme i navode se u odobrenju i na deklaraciji biocidnog proizvoda. U tom se slučaju ne primjenjuje obveza navođenja uvjeta u vezi s uporabom biocidnog proizvoda iz prvog stavka.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. svibnja 2022.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Direktiva Vijeća 98/24/EZ od 7. travnja 1998. o zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika na radu od rizika povezanih s kemijskim sredstvima (četrnaesta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ) (SL L 131, 5.5.1998., str. 11.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (SL L 183, 29.6.1989., str. 1.).

3

---

PREPORUKE

| 2.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 151/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 151/72

---

PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2022/867

оd 1. lipnja 2022.

o puštanju u promet zaliha nafte za slučaj nužde u državama članicama nakon invazije na Ukrajinu

EUROPSKA KOMISIJA

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,

budući da:

| (1) | Direktivom Vijeća 2009/119/EZ (1) nastoji se osigurati visoka razina sigurnosti opskrbe naftom u Uniji s pomoću pouzdanih i transparentnih mehanizama utemeljenih na solidarnosti među državama članicama. U direktivi se konkretno utvrđuju pravila i postupci koji se primjenjuju u slučaju nužde. Upravni odbor Međunarodne agencije za energiju je 1. ožujka i 1. travnja 2022. donio odluku o koordiniranim planovima puštanja zaliha nafte u promet od 60, odnosno 120 milijuna barela nafte (2). |
| --- | --- |

(1)

Direktivom Vijeća 2009/119/EZ (1) nastoji se osigurati visoka razina sigurnosti opskrbe naftom u Uniji s pomoću pouzdanih i transparentnih mehanizama utemeljenih na solidarnosti među državama članicama. U direktivi se konkretno utvrđuju pravila i postupci koji se primjenjuju u slučaju nužde. Upravni odbor Međunarodne agencije za energiju je 1. ožujka i 1. travnja 2022. donio odluku o koordiniranim planovima puštanja zaliha nafte u promet od 60, odnosno 120 milijuna barela nafte (2).

| (2) | Komisija i države članice raspravljali su o mogućnostima, očekivanim koristima i učinku kolektivnog djelovanja Međunarodne agencije za energiju tijekom četiri sastanka Koordinacijske skupine za naftu (22. i 25. veljače te 2. i 31. ožujka). Dopisima od 4. ožujka i 5. travnja 2022. upućenim Koordinacijskoj skupini za naftu, službe Komisije podsjetile su države članice na relevantne odredbe i obveze primjenjive na temelju prava Unije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija i države članice raspravljali su o mogućnostima, očekivanim koristima i učinku kolektivnog djelovanja Međunarodne agencije za energiju tijekom četiri sastanka Koordinacijske skupine za naftu (22. i 25. veljače te 2. i 31. ožujka). Dopisima od 4. ožujka i 5. travnja 2022. upućenim Koordinacijskoj skupini za naftu, službe Komisije podsjetile su države članice na relevantne odredbe i obveze primjenjive na temelju prava Unije.

| (3) | U zajedničkom djelovanju Međunarodne agencije za energiju sudjelovalo je 18 država članica (uključujući dvije države članice koje nisu članice IEA-e) koje su dobrovoljno pristale izdvojiti doprinose za približno 40 milijuna barela ekvivalenta sirove nafte. |
| --- | --- |

(3)

U zajedničkom djelovanju Međunarodne agencije za energiju sudjelovalo je 18 država članica (uključujući dvije države članice koje nisu članice IEA-e) koje su dobrovoljno pristale izdvojiti doprinose za približno 40 milijuna barela ekvivalenta sirove nafte.

| (4) | Trenutačne zalihe nafte za slučaj nužde u Uniji na najnižoj su razini od 2013. U skladu s člankom 3. Direktive 2009/119/EZ to je stanje rezultat neuobičajeno niskog neto uvoza sirove nafte i naftnih derivata tijekom 2020. zbog smanjene potrošnje do koje je došlo zbog sanitarnih mjera za borbu protiv pandemije bolesti COVID-19 (ograničenja kretanja i smanjena mobilnost). Količine sirove nafte i naftnih derivata potrebne za ispunjavanje nove godišnje obveze čuvanja zaliha, koja se primjenjuje od 1. srpnja 2022. i vrijedi za 12-mjesečno razdoblje, u nekim će se državama članicama povećati i za 30 %. |
| --- | --- |

(4)

Trenutačne zalihe nafte za slučaj nužde u Uniji na najnižoj su razini od 2013. U skladu s člankom 3. Direktive 2009/119/EZ to je stanje rezultat neuobičajeno niskog neto uvoza sirove nafte i naftnih derivata tijekom 2020. zbog smanjene potrošnje do koje je došlo zbog sanitarnih mjera za borbu protiv pandemije bolesti COVID-19 (ograničenja kretanja i smanjena mobilnost). Količine sirove nafte i naftnih derivata potrebne za ispunjavanje nove godišnje obveze čuvanja zaliha, koja se primjenjuje od 1. srpnja 2022. i vrijedi za 12-mjesečno razdoblje, u nekim će se državama članicama povećati i za 30 %.

| (5) | U trenutačnoj nesigurnoj situaciji zbog rata u Ukrajini iznimno je važno što je više moguće ograničiti potražnju za sirovom naftom i naftnim derivatima te izbjeći dodatni pritisak na tržište naftnih proizvoda. Stoga kratkoročno nije poželjno da države članice ponovno popunjavaju zalihe nafte za slučaj nužde koje se puštaju ili će biti puštene u skladu s člankom 20. Direktive 2009/119/EZ, osim ako je ugrožena sigurnost opskrbe. No prerano je odrediti točan vremenski okvir za ponovno popunjavanje puštenih zaliha. |
| --- | --- |

(5)

U trenutačnoj nesigurnoj situaciji zbog rata u Ukrajini iznimno je važno što je više moguće ograničiti potražnju za sirovom naftom i naftnim derivatima te izbjeći dodatni pritisak na tržište naftnih proizvoda. Stoga kratkoročno nije poželjno da države članice ponovno popunjavaju zalihe nafte za slučaj nužde koje se puštaju ili će biti puštene u skladu s člankom 20. Direktive 2009/119/EZ, osim ako je ugrožena sigurnost opskrbe. No prerano je odrediti točan vremenski okvir za ponovno popunjavanje puštenih zaliha.

| (6) | Države članice trebale bi izbjegavati kupnju dodatne sirove nafte i naftnih derivata radi pripreme za predstojeću novu godišnju obvezu čuvanja zaliha koja se primjenjuje od srpnja 2022., jer bi se time nužno povećala trenutačna potražnja za tim proizvodima. Imajući u vidu članak 20. stavak 6. Direktive 2009/119/EZ i s obzirom na stanje u pogledu trenutačne krize, Komisija će preispitati vremenski okvir u kojem države članice moraju ponovno popuniti svoje zalihe na najmanju propisanu razinu. |
| --- | --- |

(6)

Države članice trebale bi izbjegavati kupnju dodatne sirove nafte i naftnih derivata radi pripreme za predstojeću novu godišnju obvezu čuvanja zaliha koja se primjenjuje od srpnja 2022., jer bi se time nužno povećala trenutačna potražnja za tim proizvodima. Imajući u vidu članak 20. stavak 6. Direktive 2009/119/EZ i s obzirom na stanje u pogledu trenutačne krize, Komisija će preispitati vremenski okvir u kojem države članice moraju ponovno popuniti svoje zalihe na najmanju propisanu razinu.

| (7) | Komisija se o toj preporuci savjetovala s Koordinacijskom skupinom za naftu na sastanku održanom 14. ožujka 2021., na kojem su sudjelovali predstavnici Tajništva Međunarodne agencije za energiju, |
| --- | --- |

(7)

Komisija se o toj preporuci savjetovala s Koordinacijskom skupinom za naftu na sastanku održanom 14. ožujka 2021., na kojem su sudjelovali predstavnici Tajništva Međunarodne agencije za energiju,

PREPORUČUJE:

| 1. | Države članice ne bi trebale svoje zalihe nafte za slučaj nužde ponovno popuniti do najmanjih razina propisanih Direktivom 2009/119/EZ prije 1. studenoga 2022., osim ako bi se ugrozila njihova pripremljenost za održavanje sigurnosti opskrbe. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija će u suradnji s Koordinacijskom skupinom za naftu i Međunarodnom agencijom za energiju preispitati ovu Preporuku kako bi utvrdila datum primjene obveze čuvanja zaliha, uzimajući u obzir stanje u pogledu trenutačne krize. |
| --- | --- |

2.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. lipnja 2022.

Za Komisiju

Kadri SIMSON

Članica Komisije

---

(1)  Direktiva Vijeća 2009/119/EZ od 14. rujna 2009. o obvezi država članica da održavaju minimalne zalihe sirove nafte i/ili naftnih derivata (SL L 265, 9.10.2009., str. 9.).

1

(2)  277. i 279. izvanredni sastanak Upravnog odbora.

2

---