# Eiropas Savienības L 161/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 161 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 16. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 161

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 16. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/926 (2022. gada 15. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/927 (2022. gada 15. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam | 28 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/928 (2022. gada 15. jūnijs), ar ko attiecībā uz ierakstiem par Kanādu, Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu (
  1
  ) | 67 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/926 (2022. gada 15. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/927 (2022. gada 15. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam

28

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/928 (2022. gada 15. jūnijs), ar ko attiecībā uz ierakstiem par Kanādu, Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu (
  1
  )

1

67

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 292/21/COL (2021. gada 15. decembris), ar ko groza procesuālās un materiālās tiesību normas valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunas Pamatnostādnes par valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt riska finansējuma ieguldījumus [2022/929] | 81 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 292/21/COL (2021. gada 15. decembris), ar ko groza procesuālās un materiālās tiesību normas valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunas Pamatnostādnes par valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt riska finansējuma ieguldījumus [2022/929]

81

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 ( OV L 170, 25.6.2019. ) | 121 |
| | * | Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) 2022/658 (2022. gada 21. aprīlis), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 120, 21.4.2022. ) | 122 |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2021/2008 (2021. gada 16. novembris), ar kuru groza un atjaunina Lēmumu (KĀDP) 2018/340, ar ko izveido sarakstu ar projektiem, kurus attīstīs PESCO satvarā ( OV L 407, 17.11.2021. ) | 123 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI ( OV L 135, 24.5.2016. ) | 124 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 ( OV L 170, 25.6.2019. )

( OV L 170, 25.6.2019. )

121

*

Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) 2022/658 (2022. gada 21. aprīlis), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 120, 21.4.2022. )

( OV L 120, 21.4.2022. )

122

*

Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2021/2008 (2021. gada 16. novembris), ar kuru groza un atjaunina Lēmumu (KĀDP) 2018/340, ar ko izveido sarakstu ar projektiem, kurus attīstīs PESCO satvarā ( OV L 407, 17.11.2021. )

PESCO

( OV L 407, 17.11.2021. )

123

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI ( OV L 135, 24.5.2016. )

( OV L 135, 24.5.2016. )

124

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 16.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 161/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/926

(2022. gada 15. jūnijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/388 (2) (“sākotnējā regula”) Eiropas Komisija (“Komisija”) noteica galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/388 (2) (“sākotnējā regula”) Eiropas Komisija (“Komisija”) noteica galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

2

| (2) | Noteiktais antidempinga maksājums bija robežās no 0 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd līdz 14,1 % uzņēmumam Jindal Saw Limited un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(2)

Noteiktais antidempinga maksājums bija robežās no 0 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd līdz 14,1 % uzņēmumam Jindal Saw Limited un “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

Electrosteel Castings Ltd

Jindal Saw Limited

| (3) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/387 (3) Komisija tam pašam ražojumam noteica arī galīgo kompensācijas maksājumu. Noteiktais kompensācijas maksājums bija robežās no 8,7 % uzņēmumam Jindal Saw Limited līdz 9 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(3)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/387 (3) Komisija tam pašam ražojumam noteica arī galīgo kompensācijas maksājumu. Noteiktais kompensācijas maksājums bija robežās no 8,7 % uzņēmumam Jindal Saw Limited līdz 9 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd un “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

3

Jindal Saw Limited

Electrosteel Castings Ltd

| (4) | Pēc Vispārējās tiesas spriedumiem lietās T-300/16 un T-301/16 (4) Komisija laboja Vispārējās tiesas konstatētās kļūdas, kas bija pieļautas, aprēķinot antidempinga un kompensācijas maksājumu uzņēmumam Jindal Saw Limited. Ar Īstenošanas regulām (ES) 2020/526 (5) un (ES) 2020/527 (6) Komisija uzņēmumam Jindal Saw Limited atkārtoti noteica jaunu galīgo antidempinga un kompensācijas maksājumu attiecīgi 3 % un 6 % apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Vispārējās tiesas spriedumiem lietās T-300/16 un T-301/16 (4) Komisija laboja Vispārējās tiesas konstatētās kļūdas, kas bija pieļautas, aprēķinot antidempinga un kompensācijas maksājumu uzņēmumam Jindal Saw Limited. Ar Īstenošanas regulām (ES) 2020/526 (5) un (ES) 2020/527 (6) Komisija uzņēmumam Jindal Saw Limited atkārtoti noteica jaunu galīgo antidempinga un kompensācijas maksājumu attiecīgi 3 % un 6 % apmērā.

4

Jindal Saw Limited

5

6

Jindal Saw Limited

| (5) | Patlaban spēkā esošo antidempinga maksājumu likmes ir robežās no 0 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd, 3 % uzņēmumam Jindal Saw Limited un 14,1 % “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Patlaban spēkā esošie kompensācijas maksājumi ir 6 % uzņēmumam Jindal Saw Limited un 9 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(5)

Patlaban spēkā esošo antidempinga maksājumu likmes ir robežās no 0 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd, 3 % uzņēmumam Jindal Saw Limited un 14,1 % “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Patlaban spēkā esošie kompensācijas maksājumi ir 6 % uzņēmumam Jindal Saw Limited un 9 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd un “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

Electrosteel Castings Ltd

Jindal Saw Limited

Jindal Saw Limited

Electrosteel Castings Ltd

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (6) | Pēc tam kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (7), Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (7), Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu.

7

| (7) | Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu 2020. gada 21. decembrī iesniedza Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH un Saint-Gobain PAM España S.A. (“pieprasījuma iesniedzēji”) to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings un varētu turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(7)

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu 2020. gada 21. decembrī iesniedza Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH un Saint-Gobain PAM España S.A. (“pieprasījuma iesniedzēji”) to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings un varētu turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

Saint-Gobain PAM

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH

Saint-Gobain PAM España S.A.

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (8) | Konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2021. gada 17. martā, balstoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importu Savienībā. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (8) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(8)

Konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2021. gada 17. martā, balstoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importu Savienībā. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (8) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

8

| (9) | Tajā pašā dienā Komisija sāka arī kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz tā paša ražojuma importu (9). |
| --- | --- |

(9)

Tajā pašā dienā Komisija sāka arī kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz tā paša ražojuma importu (9).

9

1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (10) | Dempinga atkārtošanās un turpināšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(10)

Dempinga atkārtošanās un turpināšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.5.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (11) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja Savienības ražotājus, zināmos Indijas ražotājus un Indijas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja Savienības ražotājus, zināmos Indijas ražotājus un Indijas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības un aicināja tos piedalīties.

| (12) | Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Ieinteresētās personas uzklausīšanu nepieprasīja. |
| --- | --- |

(12)

Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Ieinteresētās personas uzklausīšanu nepieprasīja.

a)   
  Atlase

Atlase

| (13) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (14) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir provizoriski izveidojusi triju Savienības ražotāju izlasi. Šie Savienības ražotāji ietilpst vienā un tajā pašā uzņēmumu grupā. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, t. i., no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Savienības ražotāju galīgā izlase attiecībā uz līdzīgo ražojumu veidoja [70–85] % no aplēstā kopējā ražošanas apjoma Savienībā un [70–85] % no aplēstā kopējā pārdošanas apjoma Savienībā, kā arī nodrošināja labu ģeogrāfisko izkliedi. |
| --- | --- |

(14)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir provizoriski izveidojusi triju Savienības ražotāju izlasi. Šie Savienības ražotāji ietilpst vienā un tajā pašā uzņēmumu grupā. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, t. i., no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Savienības ražotāju galīgā izlase attiecībā uz līdzīgo ražojumu veidoja [70–85] % no aplēstā kopējā ražošanas apjoma Savienībā un [70–85] % no aplēstā kopējā pārdošanas apjoma Savienībā, kā arī nodrošināja labu ģeogrāfisko izkliedi.

| (15) | Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu, bet piezīmes nesaņēma. Tāpēc provizoriskā izlase tika apstiprināta un tika uzskatīta par reprezentatīvu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(15)

Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu, bet piezīmes nesaņēma. Tāpēc provizoriskā izlase tika apstiprināta un tika uzskatīta par reprezentatīvu Savienības ražošanas nozarei.

Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (16) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tomēr, tā kā nepieteicās neviens nesaistīts importētājs, atlase nebija vajadzīga. |
| --- | --- |

(16)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tomēr, tā kā nepieteicās neviens nesaistīts importētājs, atlase nebija vajadzīga.

Indijas ražotāju atlase

Indijas ražotāju atlase

| (17) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos Indijas ražotājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Indijas valdību apzināt citus ražotājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem. |
| --- | --- |

(17)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos Indijas ražotājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Indijas valdību apzināt citus ražotājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.

| (18) | Noteiktajā termiņā tikai trīs ražotāji sniedza atbildes uz atlases jautājumiem, tāpēc Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(18)

Noteiktajā termiņā tikai trīs ražotāji sniedza atbildes uz atlases jautājumiem, tāpēc Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

b)   
  Anketas

Anketas

| (19) | Komisija nosūtīja anketas triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju grupai un trijiem ražotājiem eksportētājiem, kuri bija snieguši atbildes uz atlases jautājumiem. Procedūras sākšanas dienā šīs anketas kļuva pieejamas arī tiešsaistē (10). |
| --- | --- |

(19)

Komisija nosūtīja anketas triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju grupai un trijiem ražotājiem eksportētājiem, kuri bija snieguši atbildes uz atlases jautājumiem. Procedūras sākšanas dienā šīs anketas kļuva pieejamas arī tiešsaistē (10).

10

| (20) | Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no trijiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un no viena ražotāja eksportētāja, proti, Tata Metaliks Limited (“TML”). Lai gan abi pārējie ražotāji eksportētāji bija iesnieguši atbildes uz atlases jautājumiem, tie vēlāk atbildes uz anketas jautājumiem neiesniedza un tādējādi nesadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(20)

Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no trijiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un no viena ražotāja eksportētāja, proti, Tata Metaliks Limited (“TML”). Lai gan abi pārējie ražotāji eksportētāji bija iesnieguši atbildes uz atlases jautājumiem, tie vēlāk atbildes uz anketas jautājumiem neiesniedza un tādējādi nesadarbojās izmeklēšanā.

Tata Metaliks Limited

TML

c)   
  Pārbaude

Pārbaude

| (21) | Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu trešo valstu ieviestos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija ražotāja eksportētāja telpās nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu. Saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (11) Komisija toties veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, ko uzskatīja par nepieciešamu savu konstatējumu izdarīšanai. Komisija veica attālinātu šāda ražotāja eksportētāja kontrolpārbaudi:






  — | Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- | --- |

(21)

Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu trešo valstu ieviestos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija ražotāja eksportētāja telpās nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu. Saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (11) Komisija toties veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, ko uzskatīja par nepieciešamu savu konstatējumu izdarīšanai. Komisija veica attālinātu šāda ražotāja eksportētāja kontrolpārbaudi:

11

—

Tata Metaliks Limited.

| (22) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai. Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu Savienības ražotāju telpās un saistīta pārdošanas subjekta telpās Itālijā:






  — | Saint-Gobain PAM, Pontamusona, Francija, |
| --- | --- | --- |

(22)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai. Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu Savienības ražotāju telpās un saistīta pārdošanas subjekta telpās Itālijā:

—

Saint-Gobain PAM, Pontamusona, Francija,

Saint-Gobain PAM

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Zārbrikene, Vācija, |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Zārbrikene, Vācija,

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH

| — | Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milāna, Itālija. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milāna, Itālija.

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A

1.6.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (23) | Komisija 2022. gada 18. martā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2022. gada 18. martā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

| (24) | Noteiktajā termiņā piezīmes iesniedza tikai Tata Metaliks Limited. Komisija izvērtēja piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Neviena persona nepieprasīja uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(24)

Noteiktajā termiņā piezīmes iesniedza tikai Tata Metaliks Limited. Komisija izvērtēja piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Neviena persona nepieprasīja uzklausīšanu.

Tata Metaliks Limited

1.7.   Piezīmes par procedūras sākšanu

Piezīmes par procedūras sākšanu

| (25) | Viens lietotājs, t. i., Hydro Mat Benelux, un viens ražotājs eksportētājs, t. i., Tata Metaliks Limited, iesniedza piezīmes par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(25)

Viens lietotājs, t. i., Hydro Mat Benelux, un viens ražotājs eksportētājs, t. i., Tata Metaliks Limited, iesniedza piezīmes par procedūras sākšanu.

Hydro Mat Benelux

Tata Metaliks Limited

| (26) | Komisija norādīja, ka Tata Metaliks Limited piezīmes par procedūras sākšanu iesniedza 2022. gada 17. februārī, t. i., vairāk nekā deviņus mēnešus pēc paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2. punktā noteiktā termiņa, kas ir 37 dienas pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas dienas. Tāpēc Komisija tās neņēma vērā. |
| --- | --- |

(26)

Komisija norādīja, ka Tata Metaliks Limited piezīmes par procedūras sākšanu iesniedza 2022. gada 17. februārī, t. i., vairāk nekā deviņus mēnešus pēc paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2. punktā noteiktā termiņa, kas ir 37 dienas pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas dienas. Tāpēc Komisija tās neņēma vērā.

Tata Metaliks Limited

| (27) | Komisija norādīja, ka, iesniedzot piezīmes par procedūras sākšanu, Hydro Mat Benelux pilnībā nesadarbojās izmeklēšanā. Jo īpaši, uzņēmums neatbildēja uz lietotājiem paredzētās anketas jautājumiem, bet to būtu bijis iespējams izmantot, lai veiktu dažu tālāk minēto apgalvojumu kontrolpārbaudi, t. i., piemēram, ražotāju eksportētāju pārdošanas cenu vai ar publisko iepirkumu saistītu dokumentu kontrolpārbaudi. |
| --- | --- |

(27)

Komisija norādīja, ka, iesniedzot piezīmes par procedūras sākšanu, Hydro Mat Benelux pilnībā nesadarbojās izmeklēšanā. Jo īpaši, uzņēmums neatbildēja uz lietotājiem paredzētās anketas jautājumiem, bet to būtu bijis iespējams izmantot, lai veiktu dažu tālāk minēto apgalvojumu kontrolpārbaudi, t. i., piemēram, ražotāju eksportētāju pārdošanas cenu vai ar publisko iepirkumu saistītu dokumentu kontrolpārbaudi.

Hydro Mat Benelux

| (28) | Pirmkārt, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka procedūra būtu jāizbeidz, jo pieprasījums netika iesniegts trīs mēnešus pirms pasākumu piemērošanas termiņa, kas minēts paziņojumā par gaidāmajām termiņa beigām (12). |
| --- | --- |

(28)

Pirmkārt, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka procedūra būtu jāizbeidz, jo pieprasījums netika iesniegts trīs mēnešus pirms pasākumu piemērošanas termiņa, kas minēts paziņojumā par gaidāmajām termiņa beigām (12).

Hydro Mat Benelux

12

| (29) | Komisija precizēja, ka paziņojumā par procedūras sākšanu minētais iesniegšanas datums neatbilst datumam, kurā pieprasījums tika iesniegts. Kā redzams pārskatīšanas pieprasījuma atklātajā versijā, kas nekonfidenciālajos lietas materiālos kopš 2021. gada 17. marta pieejama visām ieinteresētajām personām, pieprasījums tika pienācīgi iesniegts 2020. gada 18. decembrī, proti, pamatregulas 11. panta 2. punktā noteiktajā termiņā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(29)

Komisija precizēja, ka paziņojumā par procedūras sākšanu minētais iesniegšanas datums neatbilst datumam, kurā pieprasījums tika iesniegts. Kā redzams pārskatīšanas pieprasījuma atklātajā versijā, kas nekonfidenciālajos lietas materiālos kopš 2021. gada 17. marta pieejama visām ieinteresētajām personām, pieprasījums tika pienācīgi iesniegts 2020. gada 18. decembrī, proti, pamatregulas 11. panta 2. punktā noteiktajā termiņā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (30) | Otrkārt, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka pieprasījumā ir pārmērīgi izmantota konfidenciāla informācija. Proti, Savienības ražošanas nozare ir indeksējusi visus rādītājus, kas raksturo tās ekonomisko sniegumu. Minētā persona atsaucās uz Īstenošanas regulu (ES) 2020/1336 (13), kurā Komisija izpaudusi viena Savienības ražotāja mikroekonomiskos datus. |
| --- | --- |

(30)

Otrkārt, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka pieprasījumā ir pārmērīgi izmantota konfidenciāla informācija. Proti, Savienības ražošanas nozare ir indeksējusi visus rādītājus, kas raksturo tās ekonomisko sniegumu. Minētā persona atsaucās uz Īstenošanas regulu (ES) 2020/1336 (13), kurā Komisija izpaudusi viena Savienības ražotāja mikroekonomiskos datus.

Hydro Mat Benelux

13

| (31) | Komisija norādīja, ka Īstenošanas regulā (ES) 2020/1336 visi mikrorādītāji (pārdošanas cenas un apjomi, vienības ražošanas izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi perioda beigās, rentabilitāte utt.) tika sniegti diapazonos vai indeksētā veidā. |
| --- | --- |

(31)

Komisija norādīja, ka Īstenošanas regulā (ES) 2020/1336 visi mikrorādītāji (pārdošanas cenas un apjomi, vienības ražošanas izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi perioda beigās, rentabilitāte utt.) tika sniegti diapazonos vai indeksētā veidā.

| (32) | Turklāt Komisija uzskatīja, ka termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma versijā, kas lietas materiālos bija pieejama ieinteresētajām personām, bija ietverti visi būtiskie pierādījumi un konfidenciāli iesniegto datu nekonfidenciālie kopsavilkumi, lai ieinteresētās personas varētu paust jēgpilnas piezīmes un visā procedūrā izmantot tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(32)

Turklāt Komisija uzskatīja, ka termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma versijā, kas lietas materiālos bija pieejama ieinteresētajām personām, bija ietverti visi būtiskie pierādījumi un konfidenciāli iesniegto datu nekonfidenciālie kopsavilkumi, lai ieinteresētās personas varētu paust jēgpilnas piezīmes un visā procedūrā izmantot tiesības uz aizstāvību.

| (33) | Šajā ziņā Komisija bez tam atgādināja, ka pamatregulas 19. pants ļauj aizsargāt konfidenciālu informāciju apstākļos, kad tās izpaušana radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu to personu, kura šādu informāciju sniegusi, vai to personu, no kuras minētā persona ir informāciju ieguvusi. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(33)

Šajā ziņā Komisija bez tam atgādināja, ka pamatregulas 19. pants ļauj aizsargāt konfidenciālu informāciju apstākļos, kad tās izpaušana radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu to personu, kura šādu informāciju sniegusi, vai to personu, no kuras minētā persona ir informāciju ieguvusi. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (34) | Treškārt, minētā persona apgalvoja, ka 2020. gada pirmajā pusē nebija parasti ekonomikas apstākļi, un uzskatīja, ka periods nav reprezentatīvs, lai perspektīvi novērtētu aplūkojamo pasākumu izbeigšanas sekas. Tā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares sliktos rādītājus 2020. gada pirmajā pusē izraisījusi Covid-19 radītā negatīvā ietekme uz ekonomiku un pasaules tirgos vērojamais izejvielu izmaksu pieaugums, ko nebija iespējams pārnest uz lejupējiem patērētājiem. Turklāt tas apgalvoja, ka 2017.–2019. gada periodā galvenie rādītāji neliecina par neaizsargātību, bet gan drīzāk veselīgu Savienības ražošanas nozari, jo īpaši tad, ja analizē ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, krājumus, ieguldījumus, pārdošanas cenas un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(34)

Treškārt, minētā persona apgalvoja, ka 2020. gada pirmajā pusē nebija parasti ekonomikas apstākļi, un uzskatīja, ka periods nav reprezentatīvs, lai perspektīvi novērtētu aplūkojamo pasākumu izbeigšanas sekas. Tā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares sliktos rādītājus 2020. gada pirmajā pusē izraisījusi Covid-19 radītā negatīvā ietekme uz ekonomiku un pasaules tirgos vērojamais izejvielu izmaksu pieaugums, ko nebija iespējams pārnest uz lejupējiem patērētājiem. Turklāt tas apgalvoja, ka 2017.–2019. gada periodā galvenie rādītāji neliecina par neaizsargātību, bet gan drīzāk veselīgu Savienības ražošanas nozari, jo īpaši tad, ja analizē ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, krājumus, ieguldījumus, pārdošanas cenas un rentabilitāti.

| (35) | Komisija atgādināja, ka pamatregulas 11. panta 2. punkts prasa, lai termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā būtu ietverti pietiekami pierādījumi, ka pēc pasākumu beigšanās subsidēšana un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties. Šajā lietā termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajā konkrētajā kaitējuma analīzē bija ietverti pierādījumi, kas liecina, ka Savienības tirgū no Indijas ienāk ievērojami daudzumi importa par cenām, kuras ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un mērķa cenas. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ir pietiekami pierādījumi par kaitējuma turpināšanos, un noraidīja apgalvojumu. |
| --- | --- |

(35)

Komisija atgādināja, ka pamatregulas 11. panta 2. punkts prasa, lai termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā būtu ietverti pietiekami pierādījumi, ka pēc pasākumu beigšanās subsidēšana un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties. Šajā lietā termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajā konkrētajā kaitējuma analīzē bija ietverti pierādījumi, kas liecina, ka Savienības tirgū no Indijas ienāk ievērojami daudzumi importa par cenām, kuras ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un mērķa cenas. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ir pietiekami pierādījumi par kaitējuma turpināšanos, un noraidīja apgalvojumu.

| (36) | Ceturtkārt, minētā persona analizēja 2017.–2020. gada periodu un apgalvoja, ka pieejamie dati par importu nepamato apgalvojumu par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Turklāt tā apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzēja aprēķinātās no Indijas veiktā eksporta cenas, cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma starpības nav uzticamas, jo eksporta cenas atspoguļo transfertcenu starp saistītām personām, t. i., Indijas ražotājiem un to saistītajiem meitasuzņēmumiem. Visbeidzot, tā apgalvoja, ka Indijas ražotāji ir palielinājuši ražošanas jaudu, lai tiktu galā ar augošo Indijas iekšzemes tirgu, un ka galvenie Indijas ražotāji eksportētāji neplāno palielināt savu ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(36)

Ceturtkārt, minētā persona analizēja 2017.–2020. gada periodu un apgalvoja, ka pieejamie dati par importu nepamato apgalvojumu par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Turklāt tā apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzēja aprēķinātās no Indijas veiktā eksporta cenas, cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma starpības nav uzticamas, jo eksporta cenas atspoguļo transfertcenu starp saistītām personām, t. i., Indijas ražotājiem un to saistītajiem meitasuzņēmumiem. Visbeidzot, tā apgalvoja, ka Indijas ražotāji ir palielinājuši ražošanas jaudu, lai tiktu galā ar augošo Indijas iekšzemes tirgu, un ka galvenie Indijas ražotāji eksportētāji neplāno palielināt savu ražošanas jaudu.

| (37) | Komisija uzskatīja, ka neviens no apgalvojumiem neliek apstrīdēt secinājumu, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu antidempinga pārskatīšanas izmeklēšanu. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā patiešām bija pietiekami pierādījumi, ka importam par dempinga cenām bija būtisku kaitējumu radoša ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Konkrētāk, pieprasījuma iesniedzēji sniedza aprēķinus ne tikai par cenu samazinājumu pie robežas, bet arī attiecībā uz piegādi klientu telpās, un tie liecina par cenu samazinājumu vismaz 14,9 % apmērā. Konkrētā kaitējuma analīze, kas ietverta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, liecina, ka Savienības tirgū ir palielinājies imports no Indijas (gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē) par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Šķiet, ka tam ir bijusi būtisku kaitējumu radoša ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, par ko liecina, piemēram, pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanās vai finanšu rezultātu pasliktināšanās. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(37)

Komisija uzskatīja, ka neviens no apgalvojumiem neliek apstrīdēt secinājumu, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu antidempinga pārskatīšanas izmeklēšanu. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā patiešām bija pietiekami pierādījumi, ka importam par dempinga cenām bija būtisku kaitējumu radoša ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Konkrētāk, pieprasījuma iesniedzēji sniedza aprēķinus ne tikai par cenu samazinājumu pie robežas, bet arī attiecībā uz piegādi klientu telpās, un tie liecina par cenu samazinājumu vismaz 14,9 % apmērā. Konkrētā kaitējuma analīze, kas ietverta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, liecina, ka Savienības tirgū ir palielinājies imports no Indijas (gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē) par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Šķiet, ka tam ir bijusi būtisku kaitējumu radoša ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, par ko liecina, piemēram, pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanās vai finanšu rezultātu pasliktināšanās. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (38) | Minētā persona nesniedza nekādus pierādījumus apgalvojumam, ka Indijas ražošanas apjoma pieaugums tiks vērsts tikai uz Indijas tirgu. Tādējādi apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(38)

Minētā persona nesniedza nekādus pierādījumus apgalvojumam, ka Indijas ražošanas apjoma pieaugums tiks vērsts tikai uz Indijas tirgu. Tādējādi apgalvojums tika noraidīts.

| (39) | Piektkārt, minētā persona apgalvoja, ka ar vispārīgiem konkurētspējas jautājumiem nevajadzētu pamatot konstatējumu par kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos. Tā minēja dažādus jautājumus, piemēram, to, ka kopš eurozonas krīzes, samazinoties publiskajiem izdevumiem, ir samazinājies patēriņš Savienībā un tādējādi negatīvi ietekmējis Savienības ražošanas nozares konkurētspēju, minēja konkurenci ar plastmasas caurulēm, grūtības piesaistīt darbaspēku, dominējošā stāvokļa uzturēšanu, lētāka no Ķīnas veikta importa spiedienu uz konkursa procedūru. |
| --- | --- |

(39)

Piektkārt, minētā persona apgalvoja, ka ar vispārīgiem konkurētspējas jautājumiem nevajadzētu pamatot konstatējumu par kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos. Tā minēja dažādus jautājumus, piemēram, to, ka kopš eurozonas krīzes, samazinoties publiskajiem izdevumiem, ir samazinājies patēriņš Savienībā un tādējādi negatīvi ietekmējis Savienības ražošanas nozares konkurētspēju, minēja konkurenci ar plastmasas caurulēm, grūtības piesaistīt darbaspēku, dominējošā stāvokļa uzturēšanu, lētāka no Ķīnas veikta importa spiedienu uz konkursa procedūru.

| (40) | Šis apgalvojums ir aplūkots tālāk 155. apsvērumā. |
| --- | --- |

(40)

Šis apgalvojums ir aplūkots tālāk 155. apsvērumā.

| (41) | Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie dati par Savienības ražošanas nozares datiem un importu attiecas uz laikposmu no 2019. gada jūlija līdz 2020. gada jūnijam. Tomēr paziņojumā par procedūras sākšanu pārskatīšanas izmeklēšanas periods noteikts no 2020. gada janvāra līdz 2020. gada decembrim. Uzņēmums uzskata, ka pieprasījuma iesniedzējiem būtu vajadzējis atjaunināt termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu, pamatojoties uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, un šos datus būtu vajadzējis darīt pieejamus personām. Neizplatot šādu atjauninātu pārskatīšanas pieprasījumu personām, Komisija, pēc uzņēmuma domām, ir pārkāpusi PTO Antidempinga nolīguma 6.1.2. un 6.4. pantu. |
| --- | --- |

(41)

Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie dati par Savienības ražošanas nozares datiem un importu attiecas uz laikposmu no 2019. gada jūlija līdz 2020. gada jūnijam. Tomēr paziņojumā par procedūras sākšanu pārskatīšanas izmeklēšanas periods noteikts no 2020. gada janvāra līdz 2020. gada decembrim. Uzņēmums uzskata, ka pieprasījuma iesniedzējiem būtu vajadzējis atjaunināt termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu, pamatojoties uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, un šos datus būtu vajadzējis darīt pieejamus personām. Neizplatot šādu atjauninātu pārskatīšanas pieprasījumu personām, Komisija, pēc uzņēmuma domām, ir pārkāpusi PTO Antidempinga nolīguma 6.1.2. un 6.4. pantu.

Tata Metaliks Limited

| (42) | Pirmkārt, Komisijas ierastā prakse ir balstīt konstatējumus uz jaunākajiem pieejamajiem datiem. Šādi dati ne vienmēr atbilst periodam, kas noteikts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, jo pārskatīšanas pieprasījuma iesniegšanas laikā tie, iespējams, nav bijuši pieejami. PTO Antidempinga nolīgumā nav noteikumu, kas liktu Komisijai konstatējumus balstīt uz to pašu periodu, kurš noteikts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā. Otrkārt, izmeklēšanas laikā visām personām bija iespējams izteikt piezīmes par konstatējumiem un pierādījumiem, kas saistīti ar pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kurš noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka nav pārkāpusi procesuālās tiesības vai PTO Antidempinga nolīgumu, un noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(42)

Pirmkārt, Komisijas ierastā prakse ir balstīt konstatējumus uz jaunākajiem pieejamajiem datiem. Šādi dati ne vienmēr atbilst periodam, kas noteikts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, jo pārskatīšanas pieprasījuma iesniegšanas laikā tie, iespējams, nav bijuši pieejami. PTO Antidempinga nolīgumā nav noteikumu, kas liktu Komisijai konstatējumus balstīt uz to pašu periodu, kurš noteikts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā. Otrkārt, izmeklēšanas laikā visām personām bija iespējams izteikt piezīmes par konstatējumiem un pierādījumiem, kas saistīti ar pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kurš noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka nav pārkāpusi procesuālās tiesības vai PTO Antidempinga nolīgumu, un noraidīja šo apgalvojumu.

| (43) | Tata Metaliks Limited norādīja arī, ka Komisija noraidījusi tā piezīmes par procedūras sākšanu, jo tās iesniegtas pēc paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktā termiņa (sk. 26. apsvērumu). Tas uzskata, ka termiņš būtu piemērojams tikai pēc tam, kad pieprasījuma iesniedzēji būtu saņēmuši pārskatītos datus, kas attiektos uz paziņojumā par procedūras sākšanu noteikto pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. Tata Metaliks Limited arī iebilda, ka “iedibināts taisnīguma princips” un “iedibināta judikatūra visās jurisdikcijās” ir tāda, ka dokumentus par tiesību jautājumiem var iesniegt neatkarīgi no termiņa. |
| --- | --- |

(43)

Tata Metaliks Limited norādīja arī, ka Komisija noraidījusi tā piezīmes par procedūras sākšanu, jo tās iesniegtas pēc paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktā termiņa (sk. 26. apsvērumu). Tas uzskata, ka termiņš būtu piemērojams tikai pēc tam, kad pieprasījuma iesniedzēji būtu saņēmuši pārskatītos datus, kas attiektos uz paziņojumā par procedūras sākšanu noteikto pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. Tata Metaliks Limited arī iebilda, ka “iedibināts taisnīguma princips” un “iedibināta judikatūra visās jurisdikcijās” ir tāda, ka dokumentus par tiesību jautājumiem var iesniegt neatkarīgi no termiņa.

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

| (44) | Kā skaidrots 42. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periods attiecās uz pēdējo laikposmu, par kuru bija pieejami dati, un šis laikposms ne vienmēr atbilst sākotnējam novērtējumam pārskatīšanas pieprasījumā. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktais termiņš bija nepārprotami saistīts ar paziņojuma publicēšanas datumu, nevis kādu citu datumu, piemēram, kad kāda persona iesniegusi kādu informāciju. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktais termiņš nenošķir tiesību un faktu jautājumus un vienādi attiecas uz abiem. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(44)

Kā skaidrots 42. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periods attiecās uz pēdējo laikposmu, par kuru bija pieejami dati, un šis laikposms ne vienmēr atbilst sākotnējam novērtējumam pārskatīšanas pieprasījumā. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktais termiņš bija nepārprotami saistīts ar paziņojuma publicēšanas datumu, nevis kādu citu datumu, piemēram, kad kāda persona iesniegusi kādu informāciju. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktais termiņš nenošķir tiesību un faktu jautājumus un vienādi attiecas uz abiem. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (45) | Attiecīgais ražojums ir tas pats, kurš sākotnējā izmeklēšanā, proti, Indijas izcelsmes caurules un caurulītes no plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) (“plastiskās caurules”), izņemot plastiskā čuguna caurules un caurulītes bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātas caurules”), kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7303 00 10 (Taric kods 7303001010) un ex 7303 00 90 (Taric kods 7303009010) (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(45)

Attiecīgais ražojums ir tas pats, kurš sākotnējā izmeklēšanā, proti, Indijas izcelsmes caurules un caurulītes no plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) (“plastiskās caurules”), izņemot plastiskā čuguna caurules un caurulītes bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātas caurules”), kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7303 00 10 (Taric kods 7303001010) un ex 7303 00 90 (Taric kods 7303009010) (“attiecīgais ražojums”).

Taric

Taric

| (46) | Plastiskās caurules izmanto apgādei ar dzeramo ūdeni, notekūdeņu novadīšanai un lauksaimniecības zemes apūdeņošanai. Ūdeni pa plastiskajām caurulēm var transportēt ar spiedienu vai tikai zemes pievilkšanas spēku. Cauruļu diametrs ir 60–2 000 mm, un to garums ir 5,5, 6,7 vai 8 m. Parasti tās savieno, izmantojot cementu vai citus materiālus, un no ārpuses pārklāj ar cinku, nokrāso vai aptin ar lenti. Galvenie tiešie lietotāji ir sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

(46)

Plastiskās caurules izmanto apgādei ar dzeramo ūdeni, notekūdeņu novadīšanai un lauksaimniecības zemes apūdeņošanai. Ūdeni pa plastiskajām caurulēm var transportēt ar spiedienu vai tikai zemes pievilkšanas spēku. Cauruļu diametrs ir 60–2 000 mm, un to garums ir 5,5, 6,7 vai 8 m. Parasti tās savieno, izmantojot cementu vai citus materiālus, un no ārpuses pārklāj ar cinku, nokrāso vai aptin ar lenti. Galvenie tiešie lietotāji ir sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (47) | Kā jau tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(47)

Kā jau tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam,

| — | ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un

| — | ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare.

| (48) | Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(48)

Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (49) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings varētu turpināties vai atkārtoties. Komisija vispirms pārbaudīja, vai dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”) ir turpinājies (3.1. iedaļa), un pēc tam – vai pastāv iespējamība, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, tas turpināsies vai atkārtosies (3.2. iedaļa). |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings varētu turpināties vai atkārtoties. Komisija vispirms pārbaudīja, vai dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”) ir turpinājies (3.1. iedaļa), un pēc tam – vai pastāv iespējamība, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, tas turpināsies vai atkārtosies (3.2. iedaļa).

3.1.   Dempinga turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

Dempinga turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.1.1.   Importa dinamika pēc pasākumu noteikšanas

Importa dinamika pēc pasākumu noteikšanas

| (50) | Sākotnējās izmeklēšanas periodā (14) Indija uz Savienību eksportēja [80 000–100 000] t attiecīgā ražojuma (pēc ES27 datiem) (15). No 2016. gada līdz 2018. gadam pēc tam, kad 2016. gada martā tika noteikti galīgie pasākumi, imports samazinājās un svārstījās no 38 000 līdz 55 000 t gadā. 2019. gadā imports no Indijas atkal palielinājās līdz [64 000–75 000] t. |
| --- | --- |

(50)

Sākotnējās izmeklēšanas periodā (14) Indija uz Savienību eksportēja [80 000–100 000] t attiecīgā ražojuma (pēc ES27 datiem) (15). No 2016. gada līdz 2018. gadam pēc tam, kad 2016. gada martā tika noteikti galīgie pasākumi, imports samazinājās un svārstījās no 38 000 līdz 55 000 t gadā. 2019. gadā imports no Indijas atkal palielinājās līdz [64 000–75 000] t.

14

15

| (51) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports samazinājās līdz [44 000–52 000] t. Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda imports 2021. gadā atkal palielinājās līdz 2019. gada līmenim. |
| --- | --- |

(51)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports samazinājās līdz [44 000–52 000] t. Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda imports 2021. gadā atkal palielinājās līdz 2019. gada līmenim.

| (52) | Kopumā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports no Indijas saglabājās ievērojamā līmenī un ieņēma aptuveni [10–14] % no Savienības tirgus, salīdzinājumam – sākotnējā izmeklēšanas periodā importam no Indijas bija [15–20] % liela tirgus daļa. |
| --- | --- |

(52)

Kopumā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports no Indijas saglabājās ievērojamā līmenī un ieņēma aptuveni [10–14] % no Savienības tirgus, salīdzinājumam – sākotnējā izmeklēšanas periodā importam no Indijas bija [15–20] % liela tirgus daļa.

3.1.2.   Indijas ražotāju sadarbība un konstatējumu pamats

Indijas ražotāju sadarbība un konstatējumu pamats

| (53) | Sākotnēji piekrita sadarboties trīs Indijas ražotāji. Tomēr divi no šiem uzņēmumiem/uzņēmumu grupām vēlāk atsauca sadarbību (sk. 1.5. iedaļu). Vienīgais uzņēmums, kas sadarbojās, proti, Tata Metaliks Limited, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lielāko daļu savas produkcijas pārdeva iekšzemes tirgū. Tas deklarēja nelielu uz Savienību eksportētu apjomu, kas atbilst [< 1 %] no attiecīgā ražojuma importa kopapjoma no Indijas Savienībā (16). Ņemot vērā ļoti nelielos daudzumus, ko Tata Metaliks Limited eksportēja uz Savienību, Komisija neuzskatīja, ka Tata Metaliks Limited eksports varētu būt uzticams pamats, lai noteiktu, vai imports no Indijas Savienībā joprojām tiek veikts par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(53)

Sākotnēji piekrita sadarboties trīs Indijas ražotāji. Tomēr divi no šiem uzņēmumiem/uzņēmumu grupām vēlāk atsauca sadarbību (sk. 1.5. iedaļu). Vienīgais uzņēmums, kas sadarbojās, proti, Tata Metaliks Limited, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lielāko daļu savas produkcijas pārdeva iekšzemes tirgū. Tas deklarēja nelielu uz Savienību eksportētu apjomu, kas atbilst [< 1 %] no attiecīgā ražojuma importa kopapjoma no Indijas Savienībā (16). Ņemot vērā ļoti nelielos daudzumus, ko Tata Metaliks Limited eksportēja uz Savienību, Komisija neuzskatīja, ka Tata Metaliks Limited eksports varētu būt uzticams pamats, lai noteiktu, vai imports no Indijas Savienībā joprojām tiek veikts par dempinga cenām.

Tata Metaliks Limited

16

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

| (54) | Kopējais attiecīgā ražojuma eksports pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās samērā liels (sk. 51. apsvērumu), tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumus par to, vai turpinājies ar importu no Indijas Savienībā saistītais dempings, balstīja uz labākajiem pieejamajiem faktiem. Šajā sakarā tā savus konstatējumus balstīja uz Eurostat reģistrētajiem statistikas datiem par importu. |
| --- | --- |

(54)

Kopējais attiecīgā ražojuma eksports pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās samērā liels (sk. 51. apsvērumu), tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumus par to, vai turpinājies ar importu no Indijas Savienībā saistītais dempings, balstīja uz labākajiem pieejamajiem faktiem. Šajā sakarā tā savus konstatējumus balstīja uz Eurostat reģistrētajiem statistikas datiem par importu.

Eurostat

3.1.3.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (55) | Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms pārbaudīja datus, ko iesniedza vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, t. i., Tata Metaliks Limited. PIP laikā iekšzemes tirgū uzņēmums pārdeva ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus. Tata Metaliks Limited savā uzskaites sistēmā iekšzemes cenas reģistrēja pēc lineārajiem metriem. Dempinga noteikšanai Tata Metaliks Limited pārrēķināja cenas, izmantojot konversijas koeficientu no metriem uz kg. Izmeklēšanā atklājās, ka metode ražojuma faktisko masu nav atspoguļojusi pareizi, tāpēc iegūtās cenas par kilogramu nebija reprezentatīvas attiecībā uz faktiskajām pārdošanas cenām. Tāpēc, lai noteiktu normālo vērtību, Komisija nolēma neizmantot Tata Metaliks Limited iesniegto informāciju, bet tās vietā saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantot pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(55)

Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms pārbaudīja datus, ko iesniedza vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, t. i., Tata Metaliks Limited. PIP laikā iekšzemes tirgū uzņēmums pārdeva ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus. Tata Metaliks Limited savā uzskaites sistēmā iekšzemes cenas reģistrēja pēc lineārajiem metriem. Dempinga noteikšanai Tata Metaliks Limited pārrēķināja cenas, izmantojot konversijas koeficientu no metriem uz kg. Izmeklēšanā atklājās, ka metode ražojuma faktisko masu nav atspoguļojusi pareizi, tāpēc iegūtās cenas par kilogramu nebija reprezentatīvas attiecībā uz faktiskajām pārdošanas cenām. Tāpēc, lai noteiktu normālo vērtību, Komisija nolēma neizmantot Tata Metaliks Limited iesniegto informāciju, bet tās vietā saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantot pieejamos faktus.

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

| (56) | Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka metodika, ko tas izmantojis, lai iekšzemes pārdošanas mēru pārveidotu no garuma uz masu, nav nepareiza. Tādējādi tas lūdza, lai Komisija, nosakot normālo vērtību, ņemtu vērā tā datus. |
| --- | --- |

(56)

Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka metodika, ko tas izmantojis, lai iekšzemes pārdošanas mēru pārveidotu no garuma uz masu, nav nepareiza. Tādējādi tas lūdza, lai Komisija, nosakot normālo vērtību, ņemtu vērā tā datus.

Tata Metaliks Limited

| (57) | Komisija norādīja, ka Tata Metaliks Limited ir paudis tikai vispārīgu apgalvojumu un nav izvirzījis konkrētus argumentus par uzņēmuma iesniegto datu pareizību. Pretēji Tata Metaliks Limited apgalvojumam, Komisija attālinātajā salīdzinošajā pārbaudē (sk. iepriekš 21. apsvērumu) konstatēja būtiskas neatbilstības starp ziņoto un pārdoto ražojumu reālo masu. Tāpēc Komisija palieka pie uzskata, ka Tata Metaliks Limited datus nevar izmantot normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(57)

Komisija norādīja, ka Tata Metaliks Limited ir paudis tikai vispārīgu apgalvojumu un nav izvirzījis konkrētus argumentus par uzņēmuma iesniegto datu pareizību. Pretēji Tata Metaliks Limited apgalvojumam, Komisija attālinātajā salīdzinošajā pārbaudē (sk. iepriekš 21. apsvērumu) konstatēja būtiskas neatbilstības starp ziņoto un pārdoto ražojumu reālo masu. Tāpēc Komisija palieka pie uzskata, ka Tata Metaliks Limited datus nevar izmantot normālās vērtības noteikšanai.

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

| (58) | Citi Indijas ražotāji nesadarbojās, tāpēc Komisija normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, un jo īpaši uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju. Šī informācija ietver par dažādiem attiecīgā ražojuma daudzumiem, diametru un veidiem piedāvātās, nolīgtās un maksātās cenas vairākās atšķirīgās valstīs un pašvaldībās. |
| --- | --- |

(58)

Citi Indijas ražotāji nesadarbojās, tāpēc Komisija normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, un jo īpaši uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju. Šī informācija ietver par dažādiem attiecīgā ražojuma daudzumiem, diametru un veidiem piedāvātās, nolīgtās un maksātās cenas vairākās atšķirīgās valstīs un pašvaldībās.

3.1.4.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (59) | Ņemot vērā Komisijas uzskatu, ka Tata Metaliks Limited mazie eksporta daudzumi (sk. 53. apsvērumu) nav reprezentatīvi attiecībā uz attiecīgā ražojuma kopējo eksportu uz Savienības tirgu, un tā kā citi Indijas ražotāji nesadarbojās, Komisija eksporta cenu noteica, pamatojoties uz Eurostat CIF datiem, kas koriģēti līdz EXW līmenim. |
| --- | --- |

(59)

Ņemot vērā Komisijas uzskatu, ka Tata Metaliks Limited mazie eksporta daudzumi (sk. 53. apsvērumu) nav reprezentatīvi attiecībā uz attiecīgā ražojuma kopējo eksportu uz Savienības tirgu, un tā kā citi Indijas ražotāji nesadarbojās, Komisija eksporta cenu noteica, pamatojoties uz Eurostat CIF datiem, kas koriģēti līdz EXW līmenim.

Tata Metaliks Limited

CIF

EXW

| (60) | Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Komisijas piemērotā metodika ir netaisnīga un nepareiza, jo Tata Metaliks Limited tiks sodīts par ražotāju eksportētāju īstenotu dempingu, lai gan šie ražotāji turpinās gūt labumu no tiem piemērotajām individuālajām antidempinga likmēm. |
| --- | --- |

(60)

Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Komisijas piemērotā metodika ir netaisnīga un nepareiza, jo Tata Metaliks Limited tiks sodīts par ražotāju eksportētāju īstenotu dempingu, lai gan šie ražotāji turpinās gūt labumu no tiem piemērotajām individuālajām antidempinga likmēm.

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

| (61) | Komisija atgādināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Tata Metaliks Limited uz Savienību eksportēja ļoti ierobežotus daudzumus, tāpēc Komisija nevarēja izmantot tā datus, lai noteiktu eksporta cenu. Neviens cits ražotājs eksportētājs nesadarbojās, tāpēc vienīgā iespēja bija paļauties uz statistikas datiem. Turklāt katrā ziņā un kā sīkāk izklāstīts 193. apsvērumā, šajā pārskatīšanā Komisija vienīgi secina, vai pasākumi ir nepieciešami. Tāpēc sākotnējā izmeklēšanā noteiktās maksājuma likmes netiks grozītas. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(61)

Komisija atgādināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Tata Metaliks Limited uz Savienību eksportēja ļoti ierobežotus daudzumus, tāpēc Komisija nevarēja izmantot tā datus, lai noteiktu eksporta cenu. Neviens cits ražotājs eksportētājs nesadarbojās, tāpēc vienīgā iespēja bija paļauties uz statistikas datiem. Turklāt katrā ziņā un kā sīkāk izklāstīts 193. apsvērumā, šajā pārskatīšanā Komisija vienīgi secina, vai pasākumi ir nepieciešami. Tāpēc sākotnējā izmeklēšanā noteiktās maksājuma likmes netiks grozītas. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja.

Tata Metaliks Limited

3.1.5.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (62) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu EXW cenas līmenī, kura noteikta, kā minēts iepriekš 3.1.3. un 3.1.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(62)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu EXW cenas līmenī, kura noteikta, kā minēts iepriekš 3.1.3. un 3.1.4. iedaļā.

EXW

| (63) | Tādējādi iegūtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 12 %. |
| --- | --- |

(63)

Tādējādi iegūtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 12 %.

CIF

3.1.6.   Secinājumi

Secinājumi

| (64) | Tāpēc Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijas ražotāji turpināja attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(64)

Tāpēc Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijas ražotāji turpināja attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību par dempinga cenām.

3.2.   Dempinga turpināšanās iespējamība, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku

Dempinga turpināšanās iespējamība, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku

| (65) | Papildus konstatējumam, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies dempings, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību, gadījumā ja pasākumu zaudētu spēku. Komisija jo īpaši analizēja šādus elementus: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Indijā, cenas no Indijas uz trešām valstīm un Savienības tirgus pievilcīgums tirgus lieluma un cenu ziņā. |
| --- | --- |

(65)

Papildus konstatējumam, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies dempings, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību, gadījumā ja pasākumu zaudētu spēku. Komisija jo īpaši analizēja šādus elementus: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Indijā, cenas no Indijas uz trešām valstīm un Savienības tirgus pievilcīgums tirgus lieluma un cenu ziņā.

3.2.1.   Ražošanas jauda, neizmantotā jauda Indijā un cenas no Indijas uz trešām valstīm

Ražošanas jauda, neizmantotā jauda Indijā un cenas no Indijas uz trešām valstīm

| (66) | Kopējais aplēstais Indijas attiecīgā ražojuma ražotāju ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 2 milj. t gadā. Aplēstā ražošanas jauda bija aptuveni 2,5 milj. t. Tādējādi neizmantotā jauda bija aptuveni 500 000 t gadā, kas pārsniedz attiecīgā ražojuma patēriņu Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kas bija [388 000–454 000] t. |
| --- | --- |

(66)

Kopējais aplēstais Indijas attiecīgā ražojuma ražotāju ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 2 milj. t gadā. Aplēstā ražošanas jauda bija aptuveni 2,5 milj. t. Tādējādi neizmantotā jauda bija aptuveni 500 000 t gadā, kas pārsniedz attiecīgā ražojuma patēriņu Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kas bija [388 000–454 000] t.

| (67) | Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem un informāciju, ko sniedzis ražotājs Tata Metaliks Limited, kas sadarbojās, vairāki Indijas ražotāji, tostarp Tata Metaliks Limited (17), plāno ieguldīt turpmākā jaudas palielināšanā (18). Kopējās papildu jaudas, ko paredzēts uzstādīt pāris tuvākajos gados, tiek lēstas aptuveni 1,5 milj. t apmērā. |
| --- | --- |

(67)

Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem un informāciju, ko sniedzis ražotājs Tata Metaliks Limited, kas sadarbojās, vairāki Indijas ražotāji, tostarp Tata Metaliks Limited (17), plāno ieguldīt turpmākā jaudas palielināšanā (18). Kopējās papildu jaudas, ko paredzēts uzstādīt pāris tuvākajos gados, tiek lēstas aptuveni 1,5 milj. t apmērā.

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

17

18

| (68) | Gaidāmais jaudas pieaugums atbilst prognozētajam pieprasījuma pieaugumam Indijas tirgū. Tomēr lielākie zināmie ražotāji plāno arī orientēties uz eksporta tirgiem (19). Piemēram, uzņēmums ESL Steel Limited (pieder pie Vedenta grupas) tehniskajā un saimnieciskajā pamatojumā ir skaidri norādījis, ka tā jaunā ražotne atrodas netālu no ostas, kas palielina tā eksporta iespējas. Ziņojumā jo īpaši minēts liels eksporta potenciāls uz Austrumeiropu (20). Tata Metaliks Limited, uzņēmums, kas sadarbojās, attālinātā kontrolpārbaudē, kurā tika pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, minēja arī plānus nākotnē paplašināties, aptverot Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(68)

Gaidāmais jaudas pieaugums atbilst prognozētajam pieprasījuma pieaugumam Indijas tirgū. Tomēr lielākie zināmie ražotāji plāno arī orientēties uz eksporta tirgiem (19). Piemēram, uzņēmums ESL Steel Limited (pieder pie Vedenta grupas) tehniskajā un saimnieciskajā pamatojumā ir skaidri norādījis, ka tā jaunā ražotne atrodas netālu no ostas, kas palielina tā eksporta iespējas. Ziņojumā jo īpaši minēts liels eksporta potenciāls uz Austrumeiropu (20). Tata Metaliks Limited, uzņēmums, kas sadarbojās, attālinātā kontrolpārbaudē, kurā tika pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, minēja arī plānus nākotnē paplašināties, aptverot Savienības tirgu.

19

ESL Steel Limited

Vedenta

20

Tata Metaliks Limited

| (69) | Turklāt, kā norāda viens no nozīmīgākajiem tirgus dalībniekiem – uzņēmums Srikalahasthi Pipes Limited (“SPL”) –, vidējā termiņā un ilgtermiņā (7–10 gadu laikā) piedāvājums Indijas tirgū pārsniegs pieprasījumu, jo tiks pabeigti notekūdeņu un ūdenssaimniecības projekti. Tādējādi Indijas ražotājiem būs papildu stimuls arvien vairāk orientēties uz eksporta tirgiem. |
| --- | --- |

(69)

Turklāt, kā norāda viens no nozīmīgākajiem tirgus dalībniekiem – uzņēmums Srikalahasthi Pipes Limited (“SPL”) –, vidējā termiņā un ilgtermiņā (7–10 gadu laikā) piedāvājums Indijas tirgū pārsniegs pieprasījumu, jo tiks pabeigti notekūdeņu un ūdenssaimniecības projekti. Tādējādi Indijas ražotājiem būs papildu stimuls arvien vairāk orientēties uz eksporta tirgiem.

Srikalahasthi Pipes Limited

SPL

| (70) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Indijas ražotājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, ko, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, tie varētu izmantot, lai ražotu attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienības tirgu, un ka paredzams šīs neizmantotās jaudas turpmāks pieaugums. |
| --- | --- |

(70)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Indijas ražotājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, ko, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, tie varētu izmantot, lai ražotu attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienības tirgu, un ka paredzams šīs neizmantotās jaudas turpmāks pieaugums.

| (71) | Attiecībā uz cenām no Indijas uz trešām valstīm Komisija pārbaudīja cenas, pamatojoties uz eksporta statistiku Global Trade Atlas (“GTA”) KN koda, t. i., 7303 00 30, līmenī. Pamatojoties uz šo statistiku, Komisija konstatēja, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs lieluma un cenu ziņā, jo Indijas plastisko cauruļu ražotājiem tas izteikti ir vissvarīgākais eksporta tirgus, kas veido 40 % no to kopējā eksporta apjoma. Turklāt eksports uz Savienību 25 reizes pārsniedz eksportu uz Indijas otro lielāko eksporta tirgu Kataru. Pēdējais veido tikai 2 % no kopējā no Indijas veiktā eksporta apjoma. Visbeidzot, Indijas ražotāju eksportētāju importa cenas Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz augstākas kā cenas uz citām valstīm. Tādējādi, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls vēl vairāk palielināt eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz cenām no Indijas uz trešām valstīm Komisija pārbaudīja cenas, pamatojoties uz eksporta statistiku Global Trade Atlas (“GTA”) KN koda, t. i., 7303 00 30, līmenī. Pamatojoties uz šo statistiku, Komisija konstatēja, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs lieluma un cenu ziņā, jo Indijas plastisko cauruļu ražotājiem tas izteikti ir vissvarīgākais eksporta tirgus, kas veido 40 % no to kopējā eksporta apjoma. Turklāt eksports uz Savienību 25 reizes pārsniedz eksportu uz Indijas otro lielāko eksporta tirgu Kataru. Pēdējais veido tikai 2 % no kopējā no Indijas veiktā eksporta apjoma. Visbeidzot, Indijas ražotāju eksportētāju importa cenas Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz augstākas kā cenas uz citām valstīm. Tādējādi, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls vēl vairāk palielināt eksportu uz Savienību.

Global Trade Atlas

GTA

3.2.2.   Savienības tirgus pievilcīgums un cenas Savienības tirgū

Savienības tirgus pievilcīgums un cenas Savienības tirgū

| (72) | Plastisko cauruļu tirgus Savienībā ir ievērojams – [388 000–454 000] t –, sk. 66. apsvērumu. Pieprasījuma iesniedzēji paredz, ka nākamajos piecos gados tirgus turpinās augt (21). |
| --- | --- |

(72)

Plastisko cauruļu tirgus Savienībā ir ievērojams – [388 000–454 000] t –, sk. 66. apsvērumu. Pieprasījuma iesniedzēji paredz, ka nākamajos piecos gados tirgus turpinās augt (21).

21

| (73) | PIP laikā vidējā cena Savienības tirgū bija [1 020–1 200] EUR/t. Tajā pašā periodā cena Indijas iekšzemes tirgū bija 595 EUR/t (EXW). Tāpēc cenas Savienības tirgū bija aptuveni divas reizes augstākas nekā no Indijas veiktā importa cenas. |
| --- | --- |

(73)

PIP laikā vidējā cena Savienības tirgū bija [1 020–1 200] EUR/t. Tajā pašā periodā cena Indijas iekšzemes tirgū bija 595 EUR/t (EXW). Tāpēc cenas Savienības tirgū bija aptuveni divas reizes augstākas nekā no Indijas veiktā importa cenas.

EXW

| (74) | Tāpēc apjoma un cenu ziņā Savienības tirgus saglabāja pievilcīgumu Indijas ražotājiem. To apstiprina arī tas, ka Indijas ražotāja tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija nozīmīga (sk. 2. tabulu) un, kā paskaidrots iepriekš 71. apsvērumā, Savienības tirgus veidoja 40 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta no Indijas. |
| --- | --- |

(74)

Tāpēc apjoma un cenu ziņā Savienības tirgus saglabāja pievilcīgumu Indijas ražotājiem. To apstiprina arī tas, ka Indijas ražotāja tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija nozīmīga (sk. 2. tabulu) un, kā paskaidrots iepriekš 71. apsvērumā, Savienības tirgus veidoja 40 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta no Indijas.

3.3.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (75) | Izmeklēšana apliecināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū turpinājās eksports par dempinga cenām no Indijas. |
| --- | --- |

(75)

Izmeklēšana apliecināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū turpinājās eksports par dempinga cenām no Indijas.

| (76) | Pamatojoties uz pamatregulas 18. pantu, Komisija arī guva pierādījumus tam, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, dempings varētu turpināties. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neizmantotā jauda Indijā salīdzinājumā ar patēriņu Savienībā bija nozīmīga. Turklāt Savienības tirgus pievilcīgums lieluma un cenu ziņā liecina par iespējamību, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, eksports no Indijas un neizmantotā jauda Indijā tiktu virzīti uz Savienības tirgu. Tādējādi Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka pēc antidempinga pasākumu termiņa beigām varētu ievērojami pieaugt attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām no Indijas Savienībā. |
| --- | --- |

(76)

Pamatojoties uz pamatregulas 18. pantu, Komisija arī guva pierādījumus tam, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, dempings varētu turpināties. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neizmantotā jauda Indijā salīdzinājumā ar patēriņu Savienībā bija nozīmīga. Turklāt Savienības tirgus pievilcīgums lieluma un cenu ziņā liecina par iespējamību, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, eksports no Indijas un neizmantotā jauda Indijā tiktu virzīti uz Savienības tirgu. Tādējādi Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka pēc antidempinga pasākumu termiņa beigām varētu ievērojami pieaugt attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām no Indijas Savienībā.

| (77) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pēc antidempinga pasākumu termiņa beigām iespējama dempinga turpināšanās. |
| --- | --- |

(77)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pēc antidempinga pasākumu termiņa beigām iespējama dempinga turpināšanās.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (78) | Savienībā attiecīgo ražojumu ražo pieci uzņēmumi. Trīs no šiem uzņēmumiem pieder pie vienas un tās pašas grupas. Pamatojoties uz pieprasījumā norādīto informāciju, Savienībā nav citu attiecīgā ražojuma Savienības ražotāju. Tāpēc tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(78)

Savienībā attiecīgo ražojumu ražo pieci uzņēmumi. Trīs no šiem uzņēmumiem pieder pie vienas un tās pašas grupas. Pamatojoties uz pieprasījumā norādīto informāciju, Savienībā nav citu attiecīgā ražojuma Savienības ražotāju. Tāpēc tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (79) | Tā kā dati, kas attiecas uz kaitējuma novērtējumu, galvenokārt tika iegūti no tās pašas ražotāju grupas, kura minēta 14. apsvērumā, konfidencialitātes apsvērumu dēļ kaitējuma analīzei izmantotie dati ir norādīti diapazonos vai indeksētā veidā. |
| --- | --- |

(79)

Tā kā dati, kas attiecas uz kaitējuma novērtējumu, galvenokārt tika iegūti no tās pašas ražotāju grupas, kura minēta 14. apsvērumā, konfidencialitātes apsvērumu dēļ kaitējuma analīzei izmantotie dati ir norādīti diapazonos vai indeksētā veidā.

| (80) | Tika aprēķināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais ražošanas apjoms Savienībā bija aptuveni [372 000–436 000] t. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem makrodatiem un datiem, kas izmeklēšanas laikā savākti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(80)

Tika aprēķināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais ražošanas apjoms Savienībā bija aptuveni [372 000–436 000] t. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem makrodatiem un datiem, kas izmeklēšanas laikā savākti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (81) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, ražošanas apjomu pašpatēriņam, pamatojoties uz datiem, kas savākti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, un aplēsēm, kuras par pārējiem Savienības ražotājiem iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, un tam pieskaitīja Eurostat (Comext datubāzē) norādīto kopējo importa apjomu no visām valstīm uz Savienību. |
| --- | --- |

(81)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, ražošanas apjomu pašpatēriņam, pamatojoties uz datiem, kas savākti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, un aplēsēm, kuras par pārējiem Savienības ražotājiem iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, un tam pieskaitīja Eurostat (Comext datubāzē) norādīto kopējo importa apjomu no visām valstīm uz Savienību.

Eurostat

Comext

| (82) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā (tūkst. t) | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Pašpatēriņa tirgus | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indekss | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Brīvais tirgus | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Avots: Eurostat Comext. |

(82)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā (tūkst. t)

Patēriņš Savienībā (tūkst. t)

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Pašpatēriņa tirgus

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indekss

Indekss

100

100

91

91

68

68

18

18

Brīvais tirgus

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Avots: Eurostat Comext.

| (83) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā svārstījās. Kopumā 2018. gadā tas nedaudz palielinājās, proti, par 3 %, 2019. gadā palielinājās par 8 % un 2020. gadā samazinājās par 8 %. Tādējādi attiecīgajā periodā patēriņš pieauga par 3 %. |
| --- | --- |

(83)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā svārstījās. Kopumā 2018. gadā tas nedaudz palielinājās, proti, par 3 %, 2019. gadā palielinājās par 8 % un 2020. gadā samazinājās par 8 %. Tādējādi attiecīgajā periodā patēriņš pieauga par 3 %.

| (84) | Plastiskā čuguna cauruļu izmantošana pēc būtības ir saistīta ar ieguldījumiem ūdens attīrīšanas infrastruktūrā, un Savienībā lielāko daļu pieprasījuma pēc plastiskā čuguna caurulēm veido ūdensapgādes un ūdens attīrīšanas uzņēmumi neatkarīgi no tā, vai tie ir publiskā vai privātā īpašumā. Plastiskās caurules galvenokārt izmanto lielos infrastruktūras projektos. Turklāt patēriņa dinamika Savienībā neliecināja par būtisku Covid-19 pandēmijas ietekmi, jo ūdens tīklu uzlabošana publiskā sektora iestādēm ir pastāvīga prioritāte. Tāpēc Savienības patēriņa dinamika atbilst tam, kāda ir ieguldījumu dinamika infrastruktūrā. |
| --- | --- |

(84)

Plastiskā čuguna cauruļu izmantošana pēc būtības ir saistīta ar ieguldījumiem ūdens attīrīšanas infrastruktūrā, un Savienībā lielāko daļu pieprasījuma pēc plastiskā čuguna caurulēm veido ūdensapgādes un ūdens attīrīšanas uzņēmumi neatkarīgi no tā, vai tie ir publiskā vai privātā īpašumā. Plastiskās caurules galvenokārt izmanto lielos infrastruktūras projektos. Turklāt patēriņa dinamika Savienībā neliecināja par būtisku Covid-19 pandēmijas ietekmi, jo ūdens tīklu uzlabošana publiskā sektora iestādēm ir pastāvīga prioritāte. Tāpēc Savienības patēriņa dinamika atbilst tam, kāda ir ieguldījumu dinamika infrastruktūrā.

| (85) | Savienības ražošanas nozare ziņoja, ka 2017. gadā mazāk nekā 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā patēriņa Savienībā veidoja izmantošana pašpatēriņam, attiecīgajā periodā tā samazinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairs nesasniedza 1 %. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka izmantošanai pašpatēriņam nav būtiskas ietekmes uz kaitējuma analīzi. |
| --- | --- |

(85)

Savienības ražošanas nozare ziņoja, ka 2017. gadā mazāk nekā 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā patēriņa Savienībā veidoja izmantošana pašpatēriņam, attiecīgajā periodā tā samazinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairs nesasniedza 1 %. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka izmantošanai pašpatēriņam nav būtiskas ietekmes uz kaitējuma analīzi.

4.3.   Imports no Indijas

Imports no Indijas

4.3.1.   No Indijas veiktā importa apjoms un tirgus daļa

No Indijas veiktā importa apjoms un tirgus daļa

| (86) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem (Comext datubāzē). Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz 81. apsvērumā norādīto patēriņu Savienībā. |
| --- | --- |

(86)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem (Comext datubāzē). Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz 81. apsvērumā norādīto patēriņu Savienībā.

Eurostat

Comext

| (87) | Attiecīgā ražojuma importam no Indijas Savienībā bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Importa apjoms (tūkst. t) un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| No Indijas veiktā importa apjoms | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Tirgus daļa (%) | 11 /15 | 9 /13 | 14 /18 | 10 /14 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Avots: Eurostat Comext. |

(87)

Attiecīgā ražojuma importam no Indijas Savienībā bija šāda dinamika:

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms (tūkst. t) un tirgus daļa

Importa apjoms (tūkst. t) un tirgus daļa

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

No Indijas veiktā importa apjoms

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Tirgus daļa (%)

11 /15

9 /13

14 /18

10 /14

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Avots: Eurostat Comext.

| (88) | Attiecīgajā periodā importa apjomi no Indijas ievērojami svārstījās: 2018. gadā imports samazinājās par 14 %, 2019. gadā palielinājās par 68 % un visbeidzot pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 31 %. |
| --- | --- |

(88)

Attiecīgajā periodā importa apjomi no Indijas ievērojami svārstījās: 2018. gadā imports samazinājās par 14 %, 2019. gadā palielinājās par 68 % un visbeidzot pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 31 %.

4.3.2.   No Indijas veiktā importa cenas

No Indijas veiktā importa cenas

| (89) | Pamatojoties uz Eurostat Comext statistiku, Komisija noteica vidējās svērtās importa cenas. |
| --- | --- |

(89)

Pamatojoties uz Eurostat Comext statistiku, Komisija noteica vidējās svērtās importa cenas.

Eurostat Comext

| (90) | No Indijas Savienībā veiktā importa vidējai svērtajai cenai bija šāda dinamika:

  3. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Avots: Eurostat Comext. |

(90)

No Indijas Savienībā veiktā importa vidējai svērtajai cenai bija šāda dinamika:

3. tabula

3. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Indija

553

562

586

585

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Avots: Eurostat Comext.

| (91) | 2017.–2018. gadā importa cenas bija diezgan stabilas. Pēc tam, 2019. gadā, importa cenas palielinājās par 5 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās stabilas. |
| --- | --- |

(91)

2017.–2018. gadā importa cenas bija diezgan stabilas. Pēc tam, 2019. gadā, importa cenas palielinājās par 5 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās stabilas.

4.3.3.   Cenu samazinājums

Cenu samazinājums

| (92) | Kā minēts 53. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Indijas ražotājs. Šis ražotājs deklarēja nelielu uz Savienību eksportētu daudzumu, kas atbilst mazāk nekā 1 % no attiecīgā ražojuma importa kopapjoma no Indijas Savienībā. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šis eksporta apjoms nav reprezentatīvs attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību, un nolēma noteikt cenu samazinājumu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(92)

Kā minēts 53. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Indijas ražotājs. Šis ražotājs deklarēja nelielu uz Savienību eksportētu daudzumu, kas atbilst mazāk nekā 1 % no attiecīgā ražojuma importa kopapjoma no Indijas Savienībā. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šis eksporta apjoms nav reprezentatīvs attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību, un nolēma noteikt cenu samazinājumu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (93) | Vidējās svērtās no Indijas veiktā importa CIF cenas, kas koriģētas, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas, Komisija salīdzināja ar Savienības ražošanas nozares vidējo svērto cenu. Indijas importa cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par aptuveni [30–45] % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(93)

Vidējās svērtās no Indijas veiktā importa CIF cenas, kas koriģētas, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas, Komisija salīdzināja ar Savienības ražošanas nozares vidējo svērto cenu. Indijas importa cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par aptuveni [30–45] % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

CIF

4.3.4.   Imports no trešām valstīm, izņemot Indiju

Imports no trešām valstīm, izņemot Indiju

| (94) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importa apjoms no trešām valstīm, izņemot Indiju, un tā tirgus daļa bija attiecīgi [8 700–20 200] t un [2–4] % no patēriņa Savienībā. Attiecīgajā periodā importa no trešām valstīm vidējā svērtā cena 2017.–2018. gadā bija salīdzināmā līmenī ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenu līmeni un 2019.–2020. gadā – aptuveni 25 % zemāka par to (sk. 8. tabulu). Lai gan importa apjoms no trešām valstīm nedaudz palielinājās, t. i., par 2 %, importēto plastisko cauruļu izcelsme attiecīgajā periodā nebija stabila. Piemēram, 2017. gadā imports no trešām valstīm lielākoties bija no Ķīnas, Krievijas un Šveices, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā galvenie importētāji bija Turcija un Apvienotie Arābu Emirāti. |
| --- | --- |

(94)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importa apjoms no trešām valstīm, izņemot Indiju, un tā tirgus daļa bija attiecīgi [8 700–20 200] t un [2–4] % no patēriņa Savienībā. Attiecīgajā periodā importa no trešām valstīm vidējā svērtā cena 2017.–2018. gadā bija salīdzināmā līmenī ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenu līmeni un 2019.–2020. gadā – aptuveni 25 % zemāka par to (sk. 8. tabulu). Lai gan importa apjoms no trešām valstīm nedaudz palielinājās, t. i., par 2 %, importēto plastisko cauruļu izcelsme attiecīgajā periodā nebija stabila. Piemēram, 2017. gadā imports no trešām valstīm lielākoties bija no Ķīnas, Krievijas un Šveices, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā galvenie importētāji bija Turcija un Apvienotie Arābu Emirāti.

| (95) | Plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importa agregētajam apjomam Savienībā no citām trešām valstīm, kā arī tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika:

  4. tabula


  Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa











  Valsts | | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīna | Apjoms (t) | [2 900 –3 400 ] | [1 400 –1 700 ] | [3 900 –4 600 ] | [200 –400 ] |
| Indekss | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Tirgus daļa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Krievija | Apjoms (t) | [2 000 –2 500 ] | [1 400 –1 600 ] | [2 900 –3 600 ] | [1 200 –1 600 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Tirgus daļa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Šveice | Apjoms (t) | [3 400 –4 400 ] | [1 800 –2 200 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Tirgus daļa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turcija | Apjoms (t) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100 –3 650 ] | [4 200 –5 000 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Tirgus daļa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| Apvienotie Arābu Emirāti | Apjoms (t) | [460 –590 ] | [3 700 –4 400 ] | [4 800 –5 600 ] | [6 400 –7 600 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Tirgus daļa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (t) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Tirgus daļa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Vidējā cena | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot Indiju | Apjoms (t) | [8 700 –11 200 ] | [8 800 –10 500 ] | [16 000 –19 600 ] | [13 500 – 15 800 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Tirgus daļa (%) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Avots: Eurostat Comext datubāze. |

(95)

Plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importa agregētajam apjomam Savienībā no citām trešām valstīm, kā arī tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa

Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa

Valsts

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ķīna

Apjoms (t)

[2 900 –3 400 ]

[1 400 –1 700 ]

[3 900 –4 600 ]

[200 –400 ]

Indekss

Indekss

100

100

50

50

133

133

10

10

Tirgus daļa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Vidējā cena (EUR/t)

701

933

738

833

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Krievija

Apjoms (t)

[2 000 –2 500 ]

[1 400 –1 600 ]

[2 900 –3 600 ]

[1 200 –1 600 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Tirgus daļa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Vidējā cena (EUR/t)

568

697

735

698

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Šveice

Apjoms (t)

[3 400 –4 400 ]

[1 800 –2 200 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Tirgus daļa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Vidējā cena (EUR/t)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turcija

Apjoms (t)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100 –3 650 ]

[4 200 –5 000 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Tirgus daļa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Vidējā cena (EUR/t)

1 136

1 750

838

1 007

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

Apvienotie Arābu Emirāti

Apjoms (t)

[460 –590 ]

[3 700 –4 400 ]

[4 800 –5 600 ]

[6 400 –7 600 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Tirgus daļa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Vidējā cena (EUR/t)

712

786

722

705

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Citas trešās valstis

Apjoms (t)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Tirgus daļa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Vidējā cena

508

1 422

1 980

897

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Visas trešās valstis kopā, izņemot Indiju

Apjoms (t)

[8 700 –11 200 ]

[8 800 –10 500 ]

[16 000 –19 600 ]

[13 500 – 15 800 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Tirgus daļa (%)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Vidējā cena (EUR/t)

1 033

1 004

856

879

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Avots: Eurostat Comext datubāze.

Avots: Eurostat Comext

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (96) | Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus ekonomiskos rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(96)

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus ekonomiskos rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (97) | Kā minēts 13. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(97)

Kā minēts 13. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase.

| (98) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem par visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtajiem datiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(98)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem par visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtajiem datiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (99) | Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(99)

Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (100) | Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(100)

Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (101) | Kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tūkst. t) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Ražošanas jauda (tūkst. t) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Jaudas izmantojums (%) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(101)

Kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (tūkst. t)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Ražošanas jauda (tūkst. t)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Jaudas izmantojums (%)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (102) | Pēc 10 % pieauguma 2018. gadā Savienības ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(102)

Pēc 10 % pieauguma 2018. gadā Savienības ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %.

| (103) | Attiecīgajā periodā ražošanas jaudai bija līdzīga tendence – tā samazinājās par 10 %. |
| --- | --- |

(103)

Attiecīgajā periodā ražošanas jaudai bija līdzīga tendence – tā samazinājās par 10 %.

| (104) | Jaudas izmantojums saglabājās stabils, jo ražošanas jaudas samazinājums sekoja Savienības ražošanas apjoma samazinājumam. |
| --- | --- |

(104)

Jaudas izmantojums saglabājās stabils, jo ražošanas jaudas samazinājums sekoja Savienības ražošanas apjoma samazinājumam.

| (105) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka iemesls Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas samazināšanai nevarēja būt imports no Indijas, bet gan pieprasījuma samazinājums salīdzinājumā ar 2019. gadu. |
| --- | --- |

(105)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka iemesls Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas samazināšanai nevarēja būt imports no Indijas, bet gan pieprasījuma samazinājums salīdzinājumā ar 2019. gadu.

Tata Metaliks Limited

| (106) | Savienības ražošanas nozares lēmums samazināt ražošanas jaudu tika pieņemts pirms Covid-19 krīzes, un tādējādi lēmums nebija saistīts ar patēriņa samazinājumu laikposmā no 2019. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(106)

Savienības ražošanas nozares lēmums samazināt ražošanas jaudu tika pieņemts pirms Covid-19 krīzes, un tādējādi lēmums nebija saistīts ar patēriņa samazinājumu laikposmā no 2019. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (107) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tūkst. t) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Indekss | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Tirgus daļa (%) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Indekss | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Pārdošanas apjoms pašpatēriņa tirgū (tūkst t) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indekss | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Pašpatēriņa tirgū veiktās pārdošanas tirgus daļa (%) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Indekss | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(107)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tūkst. t)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Indekss

Indekss

100

100

106

106

105

105

102

102

Tirgus daļa (%)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Indekss

Indekss

100

100

102

102

94

94

99

99

Pārdošanas apjoms pašpatēriņa tirgū (tūkst t)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indekss

Indekss

100

100

91

91

68

68

18

18

Pašpatēriņa tirgū veiktās pārdošanas tirgus daļa (%)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Indekss

Indekss

100

100

88

88

61

61

18

18

Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (108) | Izņemot 2019. gadu, Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā un tirgus daļa nesekoja Savienības patēriņa pieaugumam. Konkrētāk, 2019. gadā, pretēji importam no Indijas, Savienības ražošanas nozare neguva labumu no patēriņa pieauguma. |
| --- | --- |

(108)

Izņemot 2019. gadu, Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā un tirgus daļa nesekoja Savienības patēriņa pieaugumam. Konkrētāk, 2019. gadā, pretēji importam no Indijas, Savienības ražošanas nozare neguva labumu no patēriņa pieauguma.

| (109) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās augsta – aptuveni 85 % – un, salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, palielinājās. Arī pārdošanas apjoms Savienībā pastāvīgi pārsniedza 2017. gada līmeni. Ja nebūtu Covid-19 krīzes ietekmes, šis apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā varētu būt bijis lielāks. Šī persona uzskatīja, ka Komisijas secinājums neatspoguļo faktisko situāciju. |
| --- | --- |

(109)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās augsta – aptuveni 85 % – un, salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, palielinājās. Arī pārdošanas apjoms Savienībā pastāvīgi pārsniedza 2017. gada līmeni. Ja nebūtu Covid-19 krīzes ietekmes, šis apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā varētu būt bijis lielāks. Šī persona uzskatīja, ka Komisijas secinājums neatspoguļo faktisko situāciju.

Tata Metaliks Limited

| (110) | Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare neguva labumu no lielas tirgus daļas. Kā skaidrots 133. apsvērumā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus, jo imports no Indijas radīja būtisku cenu spiedienu (sk. 151. apsvērumu). Bez tam, kā skaidrots 108. apsvērumā, Savienības tirgus daļa nesekoja Savienības patēriņa pieaugumam un 2019. gadā, pretēji importam no Indijas, Savienības pārdošanas apjoms neguva labumu no patēriņa pieauguma. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(110)

Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare neguva labumu no lielas tirgus daļas. Kā skaidrots 133. apsvērumā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus, jo imports no Indijas radīja būtisku cenu spiedienu (sk. 151. apsvērumu). Bez tam, kā skaidrots 108. apsvērumā, Savienības tirgus daļa nesekoja Savienības patēriņa pieaugumam un 2019. gadā, pretēji importam no Indijas, Savienības pārdošanas apjoms neguva labumu no patēriņa pieauguma. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

4.4.2.3.   Izaugsme

| (111) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā pieauga par 3 %, bet pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem Savienībā pieauga par 2 %. Tādējādi, lai gan patēriņš attiecīgajā periodā pieauga, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa nedaudz samazinājās. |
| --- | --- |

(111)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā pieauga par 3 %, bet pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem Savienībā pieauga par 2 %. Tādējādi, lai gan patēriņš attiecīgajā periodā pieauga, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa nedaudz samazinājās.

4.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (112) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | [1 820 –2 540 ] | [1 820 –2 540 ] | [1 810 –2 530 ] | [1 700 –2 390 ] |
| Indekss | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Ražīgums (t uz nodarbināto) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Indekss | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(112)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

[1 820 –2 540 ]

[1 820 –2 540 ]

[1 810 –2 530 ]

[1 700 –2 390 ]

Indekss

Indekss

100

100

100

100

99

99

93

93

Ražīgums (t uz nodarbināto)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Indekss

Indekss

100

100

110

110

107

107

97

97

Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (113) | Attiecīgā ražojuma ražošanā iesaistīto nodarbināto skaits Savienības ražošanas nozarē 2017.–2018. gadā saglabājās stabils un 2019.–2020. gadā samazinājās par aptuveni 6 %. |
| --- | --- |

(113)

Attiecīgā ražojuma ražošanā iesaistīto nodarbināto skaits Savienības ražošanas nozarē 2017.–2018. gadā saglabājās stabils un 2019.–2020. gadā samazinājās par aptuveni 6 %.

| (114) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mērī kā izlaidi (tonnās) uz vienu nodarbināto, 2017.–2018. gadā palielinājās par 10 % un 2018.–2020. gadā samazinājās par 13 %. To var izskaidrot ar šādu apstākļu kopējo ietekmi:






  — | ražošanas pārtraukums ražotnē, kas pieder vienam no lielākajiem Savienības ražotājiem, izraisīja ražošanas apjoma kritumu laikposmā no 2019. gada decembra līdz 2020. gada februārim un |
| --- | --- | --- |

(114)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mērī kā izlaidi (tonnās) uz vienu nodarbināto, 2017.–2018. gadā palielinājās par 10 % un 2018.–2020. gadā samazinājās par 13 %. To var izskaidrot ar šādu apstākļu kopējo ietekmi:

—

ražošanas pārtraukums ražotnē, kas pieder vienam no lielākajiem Savienības ražotājiem, izraisīja ražošanas apjoma kritumu laikposmā no 2019. gada decembra līdz 2020. gada februārim un

| — | Covid-19 pandēmijas izraisīts mazāks Savienības ražotāju ražošanas apjoms 2020. gada otrajā ceturksnī netika salāgots ar atlaisto nodarbināto skaitu. |
| --- | --- |

—

Covid-19 pandēmijas izraisīts mazāks Savienības ražotāju ražošanas apjoms 2020. gada otrajā ceturksnī netika salāgots ar atlaisto nodarbināto skaitu.

4.4.2.5.   Dempinga lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (115) | Kā skaidrots 92. apsvērumā, Indijas ražotāji eksportētāji sadarbojās ierobežotā mērā. |
| --- | --- |

(115)

Kā skaidrots 92. apsvērumā, Indijas ražotāji eksportētāji sadarbojās ierobežotā mērā.

| (116) | Kaitējuma rādītāji liecina, ka neatkarīgi no antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā kopš 2016. gada, kam bija zināmi labvēlīgi rezultāti un kas sākotnēji uzlaboja rādītājus, Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli joprojām skar kaitējums. Tādējādi nebija iespējams konstatēt atgūšanos no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(116)

Kaitējuma rādītāji liecina, ka neatkarīgi no antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā kopš 2016. gada, kam bija zināmi labvēlīgi rezultāti un kas sākotnēji uzlaboja rādītājus, Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli joprojām skar kaitējums. Tādējādi nebija iespējams konstatēt atgūšanos no iepriekšējā dempinga.

| (117) | Dempings ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā no Indijas veiktā importa apjomu un cenas, dempinga lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(117)

Dempings ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā no Indijas veiktā importa apjomu un cenas, dempinga lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

de minimis

| (118) | Indijas eksportētāju īstenotās pastāvīgās negodīgās cenu noteikšanas rezultātā Savienības ražošanas nozare nevarēja atgūties no iepriekšējās dempinga prakses. |
| --- | --- |

(118)

Indijas eksportētāju īstenotās pastāvīgās negodīgās cenu noteikšanas rezultātā Savienības ražošanas nozare nevarēja atgūties no iepriekšējās dempinga prakses.

| (119) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka absolūtā izteiksmē Indijas importa apjoms nav pieaudzis un ka šā importa tirgus daļa ir bijusi tikai aptuveni 15 %. Turklāt ieinteresētā persona norādīja, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji ir uzlabojušies un pēc tam pasliktinājušies. Tāpēc imports no Indijas nav radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(119)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka absolūtā izteiksmē Indijas importa apjoms nav pieaudzis un ka šā importa tirgus daļa ir bijusi tikai aptuveni 15 %. Turklāt ieinteresētā persona norādīja, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji ir uzlabojušies un pēc tam pasliktinājušies. Tāpēc imports no Indijas nav radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

Tata Metaliks Limited

| (120) | Komisija norādīja, ka ieinteresētā persona nepamatoja savu apgalvojumu, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji uzlabojušies. Kā minēts 133. apsvērumā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija negatīva. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(120)

Komisija norādīja, ka ieinteresētā persona nepamatoja savu apgalvojumu, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji uzlabojušies. Kā minēts 133. apsvērumā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija negatīva. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (121) | Vidējām svērtajām izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t) | [950 –1 110 ] | [960 –1 130 ] | [1 020 –1 190 ] | [1 020 –1 200 ] |
| Indekss | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | [1 000 –1 100 ] | [900 –1 100 ] | [1 000 –1 100 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indekss | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(121)

Vidējām svērtajām izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas

Pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t)

[950 –1 110 ]

[960 –1 130 ]

[1 020 –1 190 ]

[1 020 –1 200 ]

Indekss

Indekss

100

100

101

101

107

107

107

107

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

[1 000 –1 100 ]

[900 –1 100 ]

[1 000 –1 100 ]

[1 000 –1 200 ]

Indekss

Indekss

100

100

97

97

101

101

105

105

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (122) | Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %, atspoguļojot vienības ražošanas izmaksu pieaugumu (5 %). |
| --- | --- |

(122)

Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %, atspoguļojot vienības ražošanas izmaksu pieaugumu (5 %).

| (123) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka esot sarukušas cenas pēc izkraušanas un tas liecinot, ka imports neizraisa ne cenu apspiešanu, ne cenu nospiešanu. |
| --- | --- |

(123)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka esot sarukušas cenas pēc izkraušanas un tas liecinot, ka imports neizraisa ne cenu apspiešanu, ne cenu nospiešanu.

Tata Metaliks Limited

| (124) | Komisija norādīja, ka ieinteresētā persona nav pamatojusi savu apgalvojumu attiecībā uz to, kādā veidā cenas pēc izkraušanas, kuras attiecīgajā periodā bija par aptuveni 40 % zemākas nekā Savienības cenas, neizraisa ne Savienības ražotāju cenu apspiešanu, ne nospiešanu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(124)

Komisija norādīja, ka ieinteresētā persona nav pamatojusi savu apgalvojumu attiecībā uz to, kādā veidā cenas pēc izkraušanas, kuras attiecīgajā periodā bija par aptuveni 40 % zemākas nekā Savienības cenas, neizraisa ne Savienības ražotāju cenu apspiešanu, ne nospiešanu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (125) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  9. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR/nodarbinātais) | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto | [56 000 –66 000 ] | [57 000 –66 000 ] | [57 000 –67 000 ] | [53 000 –62 000 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(125)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

9. tabula

9. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR/nodarbinātais)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR/nodarbinātais)

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto

[56 000 –66 000 ]

[57 000 –66 000 ]

[57 000 –67 000 ]

[53 000 –62 000 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (126) | Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto līdz 2019. gadam saglabājās stabilas un attiecīgajā periodā nokritās par 6 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto samazinājās, jo Francijas valsts piešķīra finansējumu tiem nodarbinātajiem, kuri Covid-19 izraisītās ražošanas slēgšanas dēļ bija palikuši bez darba. |
| --- | --- |

(126)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto līdz 2019. gadam saglabājās stabilas un attiecīgajā periodā nokritās par 6 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto samazinājās, jo Francijas valsts piešķīra finansējumu tiem nodarbinātajiem, kuri Covid-19 izraisītās ražošanas slēgšanas dēļ bija palikuši bez darba.

| (127) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited norādīja, ka šis parametrs neliecina par kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(127)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited norādīja, ka šis parametrs neliecina par kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

Tata Metaliks Limited

| (128) | Komisija atgādināja, ka atbilstoši iepriekš 126. apsvērumā iekļautajam skaidrojumam vidējo darbaspēka izmaksu samazinājums uz nodarbināto ir skaidrojums ar ārkārtas finansējumu, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saņemts no Francijas valsts. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(128)

Komisija atgādināja, ka atbilstoši iepriekš 126. apsvērumā iekļautajam skaidrojumam vidējo darbaspēka izmaksu samazinājums uz nodarbināto ir skaidrojums ar ārkārtas finansējumu, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saņemts no Francijas valsts. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

4.4.3.3.   Krājumi

| (129) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  10. tabula


  Krājumi | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (tūkst. t) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Krājumi perioda beigās (% no ražošanas apjoma) | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(129)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

10. tabula

10. tabula

Krājumi

Krājumi

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (tūkst. t)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

88

95

77

Krājumi perioda beigās (% no ražošanas apjoma)

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

79

89

85

| (130) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi perioda beigās attiecībā pret ražošanas apjomu saglabājās stabili. |
| --- | --- |

(130)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi perioda beigās attiecībā pret ražošanas apjomu saglabājās stabili.

| (131) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā krājumi ievērojami samazinājās – tas liecinot, ka Savienības ražošanas nozare lielāko uzmanību veltījusi ražošanas apjoma samazināšanai. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka tad, ja importam no Indijas būtu bijusi ietekme, krājumi, gluži pretēji, būtu palielinājušies. |
| --- | --- |

(131)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā krājumi ievērojami samazinājās – tas liecinot, ka Savienības ražošanas nozare lielāko uzmanību veltījusi ražošanas apjoma samazināšanai. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka tad, ja importam no Indijas būtu bijusi ietekme, krājumi, gluži pretēji, būtu palielinājušies.

Tata Metaliks Limited

| (132) | Kā redzams 102. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vērojama ne tikai minētās personas norādītā krājumu samazināšanās, bet arī Savienības ražošanas apjoma samazināšanās. Turklāt Komisija nav konstatējusi korelāciju starp krājumu samazināšanos, kas vērojama galvenokārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un importu no Indijas, jo Indijas izcelsmes importa ietekme vērojama ne tikai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, bet gan visā attiecīgajā periodā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(132)

Kā redzams 102. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vērojama ne tikai minētās personas norādītā krājumu samazināšanās, bet arī Savienības ražošanas apjoma samazināšanās. Turklāt Komisija nav konstatējusi korelāciju starp krājumu samazināšanos, kas vērojama galvenokārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un importu no Indijas, jo Indijas izcelsmes importa ietekme vērojama ne tikai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, bet gan visā attiecīgajā periodā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (133) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apjoma) | [–5 līdz –9 ] | [–1 līdz –5 ] | [–1 līdz –5 ] | [–3 līdz –7 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Naudas plūsma (milj. EUR) | [–31 līdz –37 ] | [–46 līdz –54 ] | [–73 līdz –85 ] | [–43 līdz –51 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Ieguldījumi (milj. EUR) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | [–6 līdz –8 ] | [–7 līdz –9 ] | [–10 līdz –12 ] | [–5 līdz –7 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(133)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apjoma)

[–5 līdz –9 ]

[–1 līdz –5 ]

[–1 līdz –5 ]

[–3 līdz –7 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Naudas plūsma (milj. EUR)

[–31 līdz –37 ]

[–46 līdz –54 ]

[–73 līdz –85 ]

[–43 līdz –51 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Ieguldījumi (milj. EUR)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Ienākums no ieguldījumiem (%)

[–6 līdz –8 ]

[–7 līdz –9 ]

[–10 līdz –12 ]

[–5 līdz –7 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (134) | Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Izlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte attiecīgajā periodā bija negatīva: no aptuveni –5/–9 % 2017. gadā tā samazinājās, sasniedzot –3/–7 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(134)

Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Izlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte attiecīgajā periodā bija negatīva: no aptuveni –5/–9 % 2017. gadā tā samazinājās, sasniedzot –3/–7 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (135) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Visā attiecīgajā periodā, izņemot 2018. gadu, neto naudas plūsmas tendence saglabājās negatīva. |
| --- | --- |

(135)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Visā attiecīgajā periodā, izņemot 2018. gadu, neto naudas plūsmas tendence saglabājās negatīva.

| (136) | Laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam ieguldījumi (vērsti galvenokārt uz ražošanas iekārtu modernizāciju, kvalitātes, ražīguma un ražošanas procesa elastības palielināšanu) pieauga un 2020. gadā saruka līdz zemākajam līmenim. |
| --- | --- |

(136)

Laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam ieguldījumi (vērsti galvenokārt uz ražošanas iekārtu modernizāciju, kvalitātes, ražīguma un ražošanas procesa elastības palielināšanu) pieauga un 2020. gadā saruka līdz zemākajam līmenim.

| (137) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tam bija līdzīga tendence kā rentabilitātei: 2019. gadā tas strauji samazinājās un pēc tam 2020. gadā nedaudz uzlabojās. Attiecīgajā periodā tas saglabājās negatīvs un samazinājās par 53 %. |
| --- | --- |

(137)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tam bija līdzīga tendence kā rentabilitātei: 2019. gadā tas strauji samazinājās un pēc tam 2020. gadā nedaudz uzlabojās. Attiecīgajā periodā tas saglabājās negatīvs un samazinājās par 53 %.

4.5.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (138) | Neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, attiecīgajā periodā plastisko cauruļu imports no Indijas saglabājās ievērojams ar stabilu tirgus daļu [9–18] % apmērā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tirgus daļa bija [10–14] %. Vienlaikus pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lai gan bija noteikti antidempinga un kompensācijas pasākumi, importa cenām bija lejupejoša tendence un tās bija par [30–45] % zemākas nekā Savienības cenas. |
| --- | --- |

(138)

Neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, attiecīgajā periodā plastisko cauruļu imports no Indijas saglabājās ievērojams ar stabilu tirgus daļu [9–18] % apmērā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tirgus daļa bija [10–14] %. Vienlaikus pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lai gan bija noteikti antidempinga un kompensācijas pasākumi, importa cenām bija lejupejoša tendence un tās bija par [30–45] % zemākas nekā Savienības cenas.

| (139) | Makroekonomisko rādītāju, jo īpaši ražošanas un pārdošanas apjoma, nodarbinātības un ražīguma, dinamika liecināja par stabilām vai nedaudz lejupejošām tendencēm. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās, sasniedzot līdzīgu līmeni kā 2017. gadā. Lai gan 2018. gadā bija samērā stabils pārdošanas apjoms, tirgus daļas pieaugums tajā pašā periodā bija saistīts ar patēriņa samazināšanos. Savienības ražošanas nozarei lielā mērā gan izdevās saglabāt pārdošanas apjomu un tirgus daļu, taču tas notika uz rentabilitātes un citu finanšu rādītāju rēķina, kas skaidroti nākamajā apsvērumā. |
| --- | --- |

(139)

Makroekonomisko rādītāju, jo īpaši ražošanas un pārdošanas apjoma, nodarbinātības un ražīguma, dinamika liecināja par stabilām vai nedaudz lejupejošām tendencēm. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās, sasniedzot līdzīgu līmeni kā 2017. gadā. Lai gan 2018. gadā bija samērā stabils pārdošanas apjoms, tirgus daļas pieaugums tajā pašā periodā bija saistīts ar patēriņa samazināšanos. Savienības ražošanas nozarei lielā mērā gan izdevās saglabāt pārdošanas apjomu un tirgus daļu, taču tas notika uz rentabilitātes un citu finanšu rādītāju rēķina, kas skaidroti nākamajā apsvērumā.

| (140) | Lai gan Savienības ražotāju vidējā vienības pārdošanas cena attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %, kas bija vairāk, nekā pieauga ražošanas izmaksas (par 5 %), Savienības ražošanas nozare joprojām nespēja sasniegt ilgtspējīgu peļņas procentu. Ņemot vērā cenu spiedienu, ko radīja imports no Indijas, Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt pārdošanas cenas, lai tās segtu vidējās ražošanas izmaksas, un tāpēc visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus (izņemot 2018. gadu, kad tā gandrīz sasniedza peļņas un zaudējumu slieksni). Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no Indijas arī ievērojami apspieda Savienības ražotāju pārdošanas cenas. Citiem finanšu rādītājiem (naudas plūsmai, ienākumam no ieguldījumiem) bija līdzīga tendence kā rentabilitātei, un attiecīgajā periodā tiem bija negatīva vai zema vērtība. Lai gan ieguldījumi 2017. un 2018. gadā bija nedaudz palielinājušies, kopumā arī tie bija zemā līmenī. |
| --- | --- |

(140)

Lai gan Savienības ražotāju vidējā vienības pārdošanas cena attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %, kas bija vairāk, nekā pieauga ražošanas izmaksas (par 5 %), Savienības ražošanas nozare joprojām nespēja sasniegt ilgtspējīgu peļņas procentu. Ņemot vērā cenu spiedienu, ko radīja imports no Indijas, Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt pārdošanas cenas, lai tās segtu vidējās ražošanas izmaksas, un tāpēc visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus (izņemot 2018. gadu, kad tā gandrīz sasniedza peļņas un zaudējumu slieksni). Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no Indijas arī ievērojami apspieda Savienības ražotāju pārdošanas cenas. Citiem finanšu rādītājiem (naudas plūsmai, ienākumam no ieguldījumiem) bija līdzīga tendence kā rentabilitātei, un attiecīgajā periodā tiem bija negatīva vai zema vērtība. Lai gan ieguldījumi 2017. un 2018. gadā bija nedaudz palielinājušies, kopumā arī tie bija zemā līmenī.

| (141) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(141)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.

| (142) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāju pasliktināšanos izraisījuši citi faktori, nevis imports, kas, kā apgalvots, tiek veikts par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(142)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāju pasliktināšanos izraisījuši citi faktori, nevis imports, kas, kā apgalvots, tiek veikts par dempinga cenām.

Tata Metaliks Limited

| (143) | Komisija norādīja, ka šī persona nav iesniegusi jaunus elementus, kas varētu atspēkot Komisijas secinājumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(143)

Komisija norādīja, ka šī persona nav iesniegusi jaunus elementus, kas varētu atspēkot Komisijas secinājumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (144) | Tata Metaliks Limited apgalvoja arī, ka nepastāv korelācija starp importa dinamiku un Savienības ražošanas nozares ziņoto zaudējumu līmeni un tādējādi nepastāv cēloņsakarība starp importu un Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājiem. |
| --- | --- |

(144)

Tata Metaliks Limited apgalvoja arī, ka nepastāv korelācija starp importa dinamiku un Savienības ražošanas nozares ziņoto zaudējumu līmeni un tādējādi nepastāv cēloņsakarība starp importu un Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājiem.

Tata Metaliks Limited

| (145) | Kā minēts 93. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka no Indijas veiktā importa cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Turklāt Komisija norādīja, ka šī persona nav sniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka Savienības ražošanas nozari būtu ietekmējuši citi faktori. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(145)

Kā minēts 93. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka no Indijas veiktā importa cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Turklāt Komisija norādīja, ka šī persona nav sniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka Savienības ražošanas nozari būtu ietekmējuši citi faktori. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (146) | Turklāt Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka nav spējis pārbaudīt korelāciju starp cenu samazinājumu un Savienības ražošanas nozares ekonomiskajiem rādītājiem, jo Komisija nav izpaudusi cenu samazinājuma aprēķinus par attiecīgo periodu. |
| --- | --- |

(146)

Turklāt Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka nav spējis pārbaudīt korelāciju starp cenu samazinājumu un Savienības ražošanas nozares ekonomiskajiem rādītājiem, jo Komisija nav izpaudusi cenu samazinājuma aprēķinus par attiecīgo periodu.

Tata Metaliks Limited

| (147) | Komisija norādīja, ka šai personai tika sniegta informācija, kas nepieciešama, lai konstatētu cenu samazinājuma pastāvēšanu. Konstatējumi par cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir izklāstīti iepriekš 92. un 93. apsvērumā. Par 2017., 2018. un 2019. gadu 91. apsvērumā ir norādītas no Indijas veiktā importa vienības cenas un 121. apsvērumā – izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem. Tāpēc šīs personas rīcībā bija visa informācija, uz kuras pamata Komisija secināja, ka pastāv cenu samazinājums. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(147)

Komisija norādīja, ka šai personai tika sniegta informācija, kas nepieciešama, lai konstatētu cenu samazinājuma pastāvēšanu. Konstatējumi par cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir izklāstīti iepriekš 92. un 93. apsvērumā. Par 2017., 2018. un 2019. gadu 91. apsvērumā ir norādītas no Indijas veiktā importa vienības cenas un 121. apsvērumā – izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem. Tāpēc šīs personas rīcībā bija visa informācija, uz kuras pamata Komisija secināja, ka pastāv cenu samazinājums. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (148) | Visbeidzot, šī persona apgalvoja, ka no 2019. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam importa apjomi samazinājās. Tāpēc šī persona secināja, ka nav ietekmes uz apjomu. |
| --- | --- |

(148)

Visbeidzot, šī persona apgalvoja, ka no 2019. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam importa apjomi samazinājās. Tāpēc šī persona secināja, ka nav ietekmes uz apjomu.

| (149) | Komisija norādīja, ka imports no Indijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atgriezās 2017. gada līmenī. Turklāt no Indijas veiktā importa galvenā ietekme tika konstatēta zemo cenu līmenī, kas radīja ievērojamu spiedienu uz Savienības tirgus cenām. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(149)

Komisija norādīja, ka imports no Indijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atgriezās 2017. gada līmenī. Turklāt no Indijas veiktā importa galvenā ietekme tika konstatēta zemo cenu līmenī, kas radīja ievērojamu spiedienu uz Savienības tirgus cenām. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (150) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no Indijas ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši arī citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, ka iespējams kaitējums, ko būtu varējis izraisīt nevis imports par dempinga cenām no Indijas, bet citi faktori, netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori ir: |
| --- | --- |

(150)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no Indijas ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši arī citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, ka iespējams kaitējums, ko būtu varējis izraisīt nevis imports par dempinga cenām no Indijas, bet citi faktori, netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori ir:

5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

Importa par dempinga cenām ietekme

| (151) | Vispirms Komisija pārbaudīja, vai pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(151)

Vispirms Komisija pārbaudīja, vai pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (152) | Visā attiecīgajā periodā plastisko cauruļu imports no Indijas saglabājās ievērojams ar tirgus daļu virs 10 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – par zemu cenu, lai gan spēkā bija antidempinga pasākumi. Importam no Indijas radot būtisku cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare nevarēja ražošanas izmaksu pieaugumu nodot klientiem, tādējādi gandrīz visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus. Tāpēc Komisija secināja, ka izmeklējamā importa apjoms un cenu līmenis ir radījis būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(152)

Visā attiecīgajā periodā plastisko cauruļu imports no Indijas saglabājās ievērojams ar tirgus daļu virs 10 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – par zemu cenu, lai gan spēkā bija antidempinga pasākumi. Importam no Indijas radot būtisku cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare nevarēja ražošanas izmaksu pieaugumu nodot klientiem, tādējādi gandrīz visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus. Tāpēc Komisija secināja, ka izmeklējamā importa apjoms un cenu līmenis ir radījis būtisku kaitējumu.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

| (153) | No citām trešām valstīm importēto apjomu tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija tikai [2–4] %. Kā redzams 4. tabulā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā no trešām valstīm veiktā importa cena bija par 50 % augstāka nekā vidējā no Indijas veiktā importa cena. |
| --- | --- |

(153)

No citām trešām valstīm importēto apjomu tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija tikai [2–4] %. Kā redzams 4. tabulā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā no trešām valstīm veiktā importa cena bija par 50 % augstāka nekā vidējā no Indijas veiktā importa cena.

| (154) | Kā norādīts 40. apsvērumā, viena persona apgalvoja, ka konstatējums par kaitējuma pārtraukšanu vai neatkārtošanos būtu jāpamato ar vispārīgiem konkurētspējas jautājumiem. Šī persona uzskaitīja dažādus faktorus, tādus kā plastisko cauruļu patēriņa samazināšanos, kura notikusi Savienībā kopš euro krīzes un kuras dēļ samazinājušies publiskie izdevumi, kā arī grūtības piesaistīt darbiniekus, dominējošā stāvokļa uzturēšanu, spiedienu, ko uz publiskā iepirkuma konkursa procedūru radījis lētāks imports no Ķīnas. Turklāt šī persona apgalvoja, ka galvenais Savienības ražošanas nozares konkurents ir plastmasas caurules, jo tās ir lētākas un tādējādi piesaista ievērojamu daļu publisko iepirkumu. |
| --- | --- |

(154)

Kā norādīts 40. apsvērumā, viena persona apgalvoja, ka konstatējums par kaitējuma pārtraukšanu vai neatkārtošanos būtu jāpamato ar vispārīgiem konkurētspējas jautājumiem. Šī persona uzskaitīja dažādus faktorus, tādus kā plastisko cauruļu patēriņa samazināšanos, kura notikusi Savienībā kopš euro krīzes un kuras dēļ samazinājušies publiskie izdevumi, kā arī grūtības piesaistīt darbiniekus, dominējošā stāvokļa uzturēšanu, spiedienu, ko uz publiskā iepirkuma konkursa procedūru radījis lētāks imports no Ķīnas. Turklāt šī persona apgalvoja, ka galvenais Savienības ražošanas nozares konkurents ir plastmasas caurules, jo tās ir lētākas un tādējādi piesaista ievērojamu daļu publisko iepirkumu.

| (155) | Pretēji šīs personas apgalvojumam, attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā un Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās, savukārt nodarbinātība saglabājās stabila. Bez tam nav pierādījumu, ka plastmasas caurules attiecīgajā periodā būtu pārņēmušas plastisko cauruļu tirgus daļu. Būtu jānorāda, ka plastmasas caurules nekonkurē ar lielā diametra caurulēm. Tādējādi šie faktori neveicināja konstatēto kaitējumu. Turklāt imports no Ķīnas tika veikts par ievērojami augstākām cenām un daudz mazākos apjomos nekā no Indijas. Visbeidzot, šī persona neprecizēja, kā iespējamais dominējošais stāvoklis, būtu varējis radīt kaitējumu. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(155)

Pretēji šīs personas apgalvojumam, attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā un Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās, savukārt nodarbinātība saglabājās stabila. Bez tam nav pierādījumu, ka plastmasas caurules attiecīgajā periodā būtu pārņēmušas plastisko cauruļu tirgus daļu. Būtu jānorāda, ka plastmasas caurules nekonkurē ar lielā diametra caurulēm. Tādējādi šie faktori neveicināja konstatēto kaitējumu. Turklāt imports no Ķīnas tika veikts par ievērojami augstākām cenām un daudz mazākos apjomos nekā no Indijas. Visbeidzot, šī persona neprecizēja, kā iespējamais dominējošais stāvoklis, būtu varējis radīt kaitējumu. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (156) | Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem, eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  12. tabula


  Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (tūkst. t) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Vidējā cena (EUR/t) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890 –1 040 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Avots: par apjomu – pieprasījuma iesniedzējs, par vērtībām – pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(156)

Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem, eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

12. tabula

12. tabula

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Eksporta apjoms (tūkst. t)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Vidējā cena (EUR/t)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890 –1 040 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Avots: par apjomu – pieprasījuma iesniedzējs, par vērtībām – pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (157) | Attiecīgajā periodā apjomi samazinājās uz pusi. Lai gan eksporta cenas palielinājās par 17 %, ar to visā attiecīgajā periodā nepietika, lai segtu 8. tabulā atspoguļotās ražošanas izmaksas. Tāpēc eksports nemazināja cēloņsakarību starp eksportu par dempinga cenām no Indijas un konstatēto kaitējumu. |
| --- | --- |

(157)

Attiecīgajā periodā apjomi samazinājās uz pusi. Lai gan eksporta cenas palielinājās par 17 %, ar to visā attiecīgajā periodā nepietika, lai segtu 8. tabulā atspoguļotās ražošanas izmaksas. Tāpēc eksports nemazināja cēloņsakarību starp eksportu par dempinga cenām no Indijas un konstatēto kaitējumu.

| (158) | Tika pārbaudīti arī citi iespējamie faktori, tādi kā Covid-19 krīze, taču neviens no tiem nevarēja mazināt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(158)

Tika pārbaudīti arī citi iespējamie faktori, tādi kā Covid-19 krīze, taču neviens no tiem nevarēja mazināt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām.

| (159) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Covid-19 krīze 2020. gada pirmajos sešos mēnešos negatīvi ietekmējusi Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Šī persona norādīja, ka sākotnējā mājsēdē tika noteikti sabiedrības veselības pasākumi, kas lika apturēt daudzus būvniecības projektus. |
| --- | --- |

(159)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Covid-19 krīze 2020. gada pirmajos sešos mēnešos negatīvi ietekmējusi Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Šī persona norādīja, ka sākotnējā mājsēdē tika noteikti sabiedrības veselības pasākumi, kas lika apturēt daudzus būvniecības projektus.

Tata Metaliks Limited

| (160) | Kā aprakstīts iepriekš, Savienības plastisko cauruļu tirgu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā būtiski neietekmēja Covid-19 krīzes izraisītā mājsēde. Kopējais patēriņš Savienībā minētajā gadā bija līdzīgs kā 2018. gadā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(160)

Kā aprakstīts iepriekš, Savienības plastisko cauruļu tirgu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā būtiski neietekmēja Covid-19 krīzes izraisītā mājsēde. Kopējais patēriņš Savienībā minētajā gadā bija līdzīgs kā 2018. gadā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (161) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija secināja, ka imports par dempinga cenām no Indijas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori, izvērtēti atsevišķi vai kopā, nemazina cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu. Kaitējums ir jo īpaši skaidri redzams ražošanas apjoma, jaudas izmantojuma, pārdošanas apjoma Savienības tirgū, tirgus daļas, ražīguma, rentabilitātes un ienākuma no ieguldījumiem dinamikā. |
| --- | --- |

(161)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija secināja, ka imports par dempinga cenām no Indijas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori, izvērtēti atsevišķi vai kopā, nemazina cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu. Kaitējums ir jo īpaši skaidri redzams ražošanas apjoma, jaudas izmantojuma, pārdošanas apjoma Savienības tirgū, tirgus daļas, ražīguma, rentabilitātes un ienākuma no ieguldījumiem dinamikā.

6.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA PASĀKUMU ATCELŠANAS GADĪJUMĀ

KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA PASĀKUMU ATCELŠANAS GADĪJUMĀ

| (162) | Komisija 141. apsvērumā ir secinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, varētu turpināties kaitējums, ko radījis imports par dempinga cenām no Indijas. |
| --- | --- |

(162)

Komisija 141. apsvērumā ir secinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, varētu turpināties kaitējums, ko radījis imports par dempinga cenām no Indijas.

| (163) | Šajā sakarā Komisija analizēja šādus elementus: ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Indijā, saistību starp cenām Savienībā un cenām Indijā; Savienības tirgus pievilcīgumu un potenciālo no Indijas veiktā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(163)

Šajā sakarā Komisija analizēja šādus elementus: ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Indijā, saistību starp cenām Savienībā un cenām Indijā; Savienības tirgus pievilcīgumu un potenciālo no Indijas veiktā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku.

6.1.   Ražošanas jauda, neizmantotā jauda Indijā un Savienības tirgus pievilcīgums

Ražošanas jauda, neizmantotā jauda Indijā un Savienības tirgus pievilcīgums

| (164) | Kā jau aprakstīts 66.–71. apsvērumā, Indijā pieejamā neizmantotā jauda gadā bija aptuveni 500 000 t, kas pārsniedz attiecīgā ražojuma patēriņu Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, [388 000–454 000] t. Turklāt Indijas ražotāji plānoja ieguldīt jaunā ražošanas jaudā. Tādā veidā nākamajos gados Indijas tirgū piedāvājums pārsniegs pieprasījumu. Tādējādi Indijas ražotājiem būs papildu stimuls arvien vairāk orientēties uz eksporta tirgiem. |
| --- | --- |

(164)

Kā jau aprakstīts 66.–71. apsvērumā, Indijā pieejamā neizmantotā jauda gadā bija aptuveni 500 000 t, kas pārsniedz attiecīgā ražojuma patēriņu Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, [388 000–454 000] t. Turklāt Indijas ražotāji plānoja ieguldīt jaunā ražošanas jaudā. Tādā veidā nākamajos gados Indijas tirgū piedāvājums pārsniegs pieprasījumu. Tādējādi Indijas ražotājiem būs papildu stimuls arvien vairāk orientēties uz eksporta tirgiem.

| (165) | Gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, Indijas ražotāju eksportētāju pieejamo un turpmāko neizmantoto jaudu varētu izmantot, lai ražotu attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(165)

Gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, Indijas ražotāju eksportētāju pieejamo un turpmāko neizmantoto jaudu varētu izmantot, lai ražotu attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienības tirgu.

| (166) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka nav pierādījumu tam, ka, piedāvājumam Indijā pārsniedzot pieprasījumu, apgalvotā neizmantotā ražošanas jauda Indijā noteikti tiks izmantota plastisko cauruļu ražošanai un eksportam. Turklāt Komisija nepārbaudīja citu eksporta tirgu pievilcību un neanalizēja datus par laiku pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda. Visbeidzot, šī persona apgalvoja, ka dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamības noteikšana ir jāpamato ar tiešiem pierādījumiem (22). Tāpēc ieinteresētā persona secināja, ka secinājums par šādu iespējamību ir nepareizs. |
| --- | --- |

(166)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka nav pierādījumu tam, ka, piedāvājumam Indijā pārsniedzot pieprasījumu, apgalvotā neizmantotā ražošanas jauda Indijā noteikti tiks izmantota plastisko cauruļu ražošanai un eksportam. Turklāt Komisija nepārbaudīja citu eksporta tirgu pievilcību un neanalizēja datus par laiku pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda. Visbeidzot, šī persona apgalvoja, ka dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamības noteikšana ir jāpamato ar tiešiem pierādījumiem (22). Tāpēc ieinteresētā persona secināja, ka secinājums par šādu iespējamību ir nepareizs.

Tata Metaliks Limited

22

| (167) | Komisija norādīja, ka šī persona ir apstiprinājusi neizmantotās jaudas pastāvēšanu Indijā. Turklāt, kā jau skaidrots 66.–70. apsvērumā, Komisija noteica konkrēto neizmantoto jaudu tieši attiecībā uz attiecīgo ražojumu. Turklāt, kā skaidrots tajos pašos apsvērumos, Komisija konstatēja, ka ilgtermiņā pieprasījums Indijas tirgū mazināsies, savukārt pati persona atzina, ka plāno paplašināt pārdošanu Savienības tirgū. Bez tam, kā aprakstīts 6.2. iedaļā, Savienības tirgus tika uzskatīts par Indijas ražotājiem pievilcīgu, tāpēc tā varēja secināt, ka Indijā pieejamā neizmantotā jauda vismaz daļēji tiktu izmantota, lai palielinātu eksportu uz Savienības tirgu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(167)

Komisija norādīja, ka šī persona ir apstiprinājusi neizmantotās jaudas pastāvēšanu Indijā. Turklāt, kā jau skaidrots 66.–70. apsvērumā, Komisija noteica konkrēto neizmantoto jaudu tieši attiecībā uz attiecīgo ražojumu. Turklāt, kā skaidrots tajos pašos apsvērumos, Komisija konstatēja, ka ilgtermiņā pieprasījums Indijas tirgū mazināsies, savukārt pati persona atzina, ka plāno paplašināt pārdošanu Savienības tirgū. Bez tam, kā aprakstīts 6.2. iedaļā, Savienības tirgus tika uzskatīts par Indijas ražotājiem pievilcīgu, tāpēc tā varēja secināt, ka Indijā pieejamā neizmantotā jauda vismaz daļēji tiktu izmantota, lai palielinātu eksportu uz Savienības tirgu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (168) | Attiecībā uz tiešajiem pierādījumiem, kas minētajā judikatūrā atzīti par vajadzīgiem, Komisija uzskatīja, ka ir izpildījusi visas esošās judikatūras prasības un tās novērtējums un secinājums par dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību tika balstīts uz izmeklēšanā gūtiem tiešiem pierādījumiem. Tādējādi apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(168)

Attiecībā uz tiešajiem pierādījumiem, kas minētajā judikatūrā atzīti par vajadzīgiem, Komisija uzskatīja, ka ir izpildījusi visas esošās judikatūras prasības un tās novērtējums un secinājums par dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību tika balstīts uz izmeklēšanā gūtiem tiešiem pierādījumiem. Tādējādi apgalvojums tika noraidīts.

| (169) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka, beidzoties pasākumu termiņam, ļoti iespējams, būtiski pieaugtu imports par dempinga cenām no Indijas par cenām, kas būtu zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tāpēc vēl vairāk palielinātos kaitējums Savienības ražošanas nozarei. Rezultātā Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja būtu nopietni apdraudēta. |
| --- | --- |

(169)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka, beidzoties pasākumu termiņam, ļoti iespējams, būtiski pieaugtu imports par dempinga cenām no Indijas par cenām, kas būtu zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tāpēc vēl vairāk palielinātos kaitējums Savienības ražošanas nozarei. Rezultātā Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja būtu nopietni apdraudēta.

6.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (170) | Savienības tirgus ir pievilcīgs apjoma un cenu ziņā. Kā minēts 71. apsvērumā, Indijas plastisko cauruļu ražotājiem tas neapšaubāmi ir vissvarīgākais eksporta tirgus, kur nonāk 40 % no to kopējā eksporta apjoma. Eksports uz Savienību 25 reizes pārsniedz eksportu, kas tiek veikts uz tās otro lielāko eksporta tirgu Kataru un veido tikai 2 % no kopējā no Indijas veiktā plastisko cauruļu eksporta. Arī no Indijas veiktā importa cenas Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz augstākas nekā no citām valstīm, tādēļ Savienības tirgus bija nedaudz ienesīgāks par citiem tirgiem. |
| --- | --- |

(170)

Savienības tirgus ir pievilcīgs apjoma un cenu ziņā. Kā minēts 71. apsvērumā, Indijas plastisko cauruļu ražotājiem tas neapšaubāmi ir vissvarīgākais eksporta tirgus, kur nonāk 40 % no to kopējā eksporta apjoma. Eksports uz Savienību 25 reizes pārsniedz eksportu, kas tiek veikts uz tās otro lielāko eksporta tirgu Kataru un veido tikai 2 % no kopējā no Indijas veiktā plastisko cauruļu eksporta. Arī no Indijas veiktā importa cenas Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz augstākas nekā no citām valstīm, tādēļ Savienības tirgus bija nedaudz ienesīgāks par citiem tirgiem.

| (171) | Lai gan attiecīgajā periodā spēkā bija pasākumi, Indijas ražotāji eksportētāji tad uz Savienību pārdeva ievērojamu apjomu plastisko cauruļu, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tiem joprojām bija ievērojama tirgus daļa (tuvu [10–14] %). Tās tika pārdotas par cenu, kas, pat ietverdama antidempinga maksājumus, bija ievērojami zemāka nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(171)

Lai gan attiecīgajā periodā spēkā bija pasākumi, Indijas ražotāji eksportētāji tad uz Savienību pārdeva ievērojamu apjomu plastisko cauruļu, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tiem joprojām bija ievērojama tirgus daļa (tuvu [10–14] %). Tās tika pārdotas par cenu, kas, pat ietverdama antidempinga maksājumus, bija ievērojami zemāka nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū.

| (172) | Tādējādi Savienības tirgus tiek uzskatīts par pievilcīgu Indijas ražotājiem, un var secināt, ka pieejamā neizmantotā jauda Indijā vismaz daļēji tiktu izmantota, lai palielinātu eksportu uz Savienības tirgu. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka sākotnējās izmeklēšanas periodā, t. i., pirms antidempinga maksājumu noteikšanas, tirgus daļa importam no Indijas bija ļoti liela – [17–19] %. |
| --- | --- |

(172)

Tādējādi Savienības tirgus tiek uzskatīts par pievilcīgu Indijas ražotājiem, un var secināt, ka pieejamā neizmantotā jauda Indijā vismaz daļēji tiktu izmantota, lai palielinātu eksportu uz Savienības tirgu. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka sākotnējās izmeklēšanas periodā, t. i., pirms antidempinga maksājumu noteikšanas, tirgus daļa importam no Indijas bija ļoti liela – [17–19] %.

6.3.   Secinājums par kaitējuma turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību

Secinājums par kaitējuma turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību

| (173) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā agrāko un pašreizējo situāciju, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ir ļoti iespējams, ka tad, ja pasākumu nebūtu, ievērojami pieaugtu imports par dempinga cenām no Indijas par cenām, kas rada kaitējumu, un Savienības ražotāji ciestu vēl lielākus zaudējumus. Tādēļ Komisija secināja, ka ir ļoti iespējams, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, ievērojami pieaugtu imports par dempinga cenām no Indijas par cenām, kas rada kaitējumu, un varētu turpināties būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(173)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā agrāko un pašreizējo situāciju, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ir ļoti iespējams, ka tad, ja pasākumu nebūtu, ievērojami pieaugtu imports par dempinga cenām no Indijas par cenām, kas rada kaitējumu, un Savienības ražotāji ciestu vēl lielākus zaudējumus. Tādēļ Komisija secināja, ka ir ļoti iespējams, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, ievērojami pieaugtu imports par dempinga cenām no Indijas par cenām, kas rada kaitējumu, un varētu turpināties būtisks kaitējums.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (174) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, balstoties uz visu iesaistīto interešu atzīšanu, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un publiskās politikas interešu atzīšanu saistībā ar attiecīgo ražojumu, kā tās ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/125/EK (23) (“Ekodizaina direktīva”) un tās regulās par konkrētiem ražojumiem. Saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punkta trešo teikumu īpaši tika ņemta vērā vajadzība aizsargāt ražošanas nozari no kaitējumu radošā dempinga negatīvajām sekām. |
| --- | --- |

(174)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, balstoties uz visu iesaistīto interešu atzīšanu, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un publiskās politikas interešu atzīšanu saistībā ar attiecīgo ražojumu, kā tās ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/125/EK (23) (“Ekodizaina direktīva”) un tās regulās par konkrētiem ražojumiem. Saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punkta trešo teikumu īpaši tika ņemta vērā vajadzība aizsargāt ražošanas nozari no kaitējumu radošā dempinga negatīvajām sekām.

23

| (175) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(175)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (176) | Savienības ražošanas nozare atrodas trijās dalībvalstīs (Francijā, Vācijā, Spānijā), un tajā saistībā ar attiecīgo ražojumu ir tieši nodarbināti vairāk nekā 2 200 nodarbināto. |
| --- | --- |

(176)

Savienības ražošanas nozare atrodas trijās dalībvalstīs (Francijā, Vācijā, Spānijā), un tajā saistībā ar attiecīgo ražojumu ir tieši nodarbināti vairāk nekā 2 200 nodarbināto.

| (177) | Spēkā esošie antidempinga pasākumi neliedza importam par dempinga cenām no Indijas ienākt Savienības tirgū, un Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(177)

Spēkā esošie antidempinga pasākumi neliedza importam par dempinga cenām no Indijas ienākt Savienības tirgū, un Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums.

| (178) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka ir ļoti iespējams, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, kaitējums, kuru radījis imports no šīs valsts, varētu turpināties. Ievērojamos apjomos pieplūstot importam par dempinga cenām no Indijas, Savienības ražošanas nozarei tiktu nodarīts vēl lielāks kaitējums. |
| --- | --- |

(178)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka ir ļoti iespējams, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, kaitējums, kuru radījis imports no šīs valsts, varētu turpināties. Ievērojamos apjomos pieplūstot importam par dempinga cenām no Indijas, Savienības ražošanas nozarei tiktu nodarīts vēl lielāks kaitējums.

| (179) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare ir aizsargāta jau vairāk nekā sešus gadus, lai gan tās tirgus daļa ir 85 %. Tādējādi ir maz iespējams, ka spēkā esošo pasākumu atcelšanas gadījumā tiktu ietekmēta Savienības ražošanas nozare. Ja tomēr tas notiktu, Savienības ražošanas nozare varētu pieprasīt, lai Komisija sāktu jaunu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(179)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare ir aizsargāta jau vairāk nekā sešus gadus, lai gan tās tirgus daļa ir 85 %. Tādējādi ir maz iespējams, ka spēkā esošo pasākumu atcelšanas gadījumā tiktu ietekmēta Savienības ražošanas nozare. Ja tomēr tas notiktu, Savienības ražošanas nozare varētu pieprasīt, lai Komisija sāktu jaunu izmeklēšanu.

Tata Metaliks Limited

| (180) | Pretēji ieinteresētās personas apgalvojumam, Komisija, pamatojoties uz visu attiecīgo kaitējuma rādītāju analīzi, tostarp Savienības ražošanas nozares tirgus daļas dinamiku, konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare vēl aizvien cieš no būtiska kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām no Indijas. Komisija secināja, ka ir ļoti iespējams, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, kaitējums varētu turpināties un palielināties. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(180)

Pretēji ieinteresētās personas apgalvojumam, Komisija, pamatojoties uz visu attiecīgo kaitējuma rādītāju analīzi, tostarp Savienības ražošanas nozares tirgus daļas dinamiku, konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare vēl aizvien cieš no būtiska kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām no Indijas. Komisija secināja, ka ir ļoti iespējams, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, kaitējums varētu turpināties un palielināties. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (181) | Tādējādi Komisija secināja, ka pret Indiju noteikto antidempinga pasākumu saglabāšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(181)

Tādējādi Komisija secināja, ka pret Indiju noteikto antidempinga pasākumu saglabāšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.2.   Nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses

Nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses

| (182) | Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem. Neviens no tiem neatbildēja uz Komisijas anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(182)

Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem. Neviens no tiem neatbildēja uz Komisijas anketas jautājumiem.

| (183) | Komisija nesaņēma piezīmes, kurās būtu norādīts, ka pasākumu saglabāšanai būtu tik ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem un lietotājiem, ka tā pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(183)

Komisija nesaņēma piezīmes, kurās būtu norādīts, ka pasākumu saglabāšanai būtu tik ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem un lietotājiem, ka tā pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

7.3.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (184) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nevajadzētu saglabāt spēkā esošos pasākumus, kas noteikti Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam. |
| --- | --- |

(184)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nevajadzētu saglabāt spēkā esošos pasākumus, kas noteikti Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam.

8.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (185) | Pamatojoties uz Komisijas izdarītajiem secinājumiem par dempinga turpināšanos, kaitējuma turpināšanos un Savienības interesēm, būtu jāsaglabā plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importam no Indijas noteiktie antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(185)

Pamatojoties uz Komisijas izdarītajiem secinājumiem par dempinga turpināšanos, kaitējuma turpināšanos un Savienības interesēm, būtu jāsaglabā plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importam no Indijas noteiktie antidempinga pasākumi.

| (186) | Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pasākumu turpināšana būtu jāuzskata par izņēmumu, nevis normu. Tas jo īpaši atsaucās uz antidempinga pamatregulas 11. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka antidempinga pasākums paliek spēkā tik ilgi, cik nepieciešams, un tā termiņš beidzas piecus gadus pēc tā noteikšanas. Tā kā maksājumu termiņš tika pagarināts uz šīs pārskatīšanas laiku, tas apgalvoja, ka laikā, kad šo pārskatīšanu varētu pabeigt, maksājumi jau būs bijuši spēkā vairāk nekā septiņus gadus. Šā iemesla dēļ tas prasīja, lai Komisija izbeigtu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(186)

Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pasākumu turpināšana būtu jāuzskata par izņēmumu, nevis normu. Tas jo īpaši atsaucās uz antidempinga pamatregulas 11. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka antidempinga pasākums paliek spēkā tik ilgi, cik nepieciešams, un tā termiņš beidzas piecus gadus pēc tā noteikšanas. Tā kā maksājumu termiņš tika pagarināts uz šīs pārskatīšanas laiku, tas apgalvoja, ka laikā, kad šo pārskatīšanu varētu pabeigt, maksājumi jau būs bijuši spēkā vairāk nekā septiņus gadus. Šā iemesla dēļ tas prasīja, lai Komisija izbeigtu izmeklēšanu.

Tata Metaliks Limited

| (187) | Komisija atgādināja pamatregulas 11. panta 2. punktā noteikto: “Galīgā antidempinga pasākuma termiņš beidzas piecus gadus pēc tā uzlikšanas vai piecus gadus pēc datuma, kurā pabeigta pēdējā dempinga un kaitējuma pārskatīšana, ja vien pārskatīšanā nekonstatē, ka pasākuma beigas var novest pie dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās”. Lēmums turpināt pasākumus ir pieņemts, pamatojoties uz visu to faktu rūpīgu novērtējumu, kas tika konstatēti termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Tāpēc pasākumu turpināšana nav nedz automātiska, nedz “norma”. Tādējādi Komisija noraidīja apgalvojumu, ka pasākumi būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(187)

Komisija atgādināja pamatregulas 11. panta 2. punktā noteikto: “Galīgā antidempinga pasākuma termiņš beidzas piecus gadus pēc tā uzlikšanas vai piecus gadus pēc datuma, kurā pabeigta pēdējā dempinga un kaitējuma pārskatīšana, ja vien pārskatīšanā nekonstatē, ka pasākuma beigas var novest pie dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās”. Lēmums turpināt pasākumus ir pieņemts, pamatojoties uz visu to faktu rūpīgu novērtējumu, kas tika konstatēti termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Tāpēc pasākumu turpināšana nav nedz automātiska, nedz “norma”. Tādējādi Komisija noraidīja apgalvojumu, ka pasākumi būtu jāizbeidz.

ja vien pārskatīšanā nekonstatē, ka pasākuma beigas var novest pie dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās

| (188) | Lai līdz minimumam samazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots minētais rēķins, būtu jāattiecina visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamais antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(188)

Lai līdz minimumam samazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots minētais rēķins, būtu jāattiecina visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamais antidempinga maksājums.

| (189) | Uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, taču tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Tik tiešām pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā citos gadījumos, tiem var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka pēc tam pamatoti tiek piemērota zemāka maksājuma likme. |
| --- | --- |

(189)

Uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, taču tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Tik tiešām pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā citos gadījumos, tiem var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka pēc tam pamatoti tiek piemērota zemāka maksājuma likme.

| (190) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tādām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Tādā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un pēc tam noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(190)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tādām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Tādā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un pēc tam noteikt valsts mēroga maksājumu.

| (191) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz importēto attiecīgo ražojumu, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot konkrēti minēto uzņēmumu saistītos subjektus, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(191)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz importēto attiecīgo ražojumu, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot konkrēti minēto uzņēmumu saistītos subjektus, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (192) | Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited pieprasīja, lai Komisija tam noteiktu individuālu dempinga starpību. Tas uzskatīja, ka alternatīvi Komisijai būtu jāapsver vismaz tiem citiem attiecīgā ražojuma ražotājiem no Indijas, kuri sadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā noteikto individuālo antidempinga maksājumu likmju attiecināšana uz Tata Metaliks Limited, ņemot vērā tā sadarbošanos ar Komisiju termiņbeigu pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(192)

Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited pieprasīja, lai Komisija tam noteiktu individuālu dempinga starpību. Tas uzskatīja, ka alternatīvi Komisijai būtu jāapsver vismaz tiem citiem attiecīgā ražojuma ražotājiem no Indijas, kuri sadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā noteikto individuālo antidempinga maksājumu likmju attiecināšana uz Tata Metaliks Limited, ņemot vērā tā sadarbošanos ar Komisiju termiņbeigu pārskatīšanā.

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

| (193) | Komisija atgādināja, ka pamatregulas 11. panta 2. punktā noteiktās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis ir vienīgi noteikt, vai spēkā esošie pasākumi vēl aizvien ir vajadzīgi. Šāda veida pārskatīšanas izmeklēšanā nav ļauts noteikt individuālas maksājuma likmes uzņēmumiem, kas sākotnējā izmeklēšanā nesadarbojās. Individuālu antidempinga maksājuma likmi var noteikt tikai pēc pārskatīšanas izmeklēšanas, ko veic saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu vai 4. punktu. Tādēļ pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(193)

Komisija atgādināja, ka pamatregulas 11. panta 2. punktā noteiktās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis ir vienīgi noteikt, vai spēkā esošie pasākumi vēl aizvien ir vajadzīgi. Šāda veida pārskatīšanas izmeklēšanā nav ļauts noteikt individuālas maksājuma likmes uzņēmumiem, kas sākotnējā izmeklēšanā nesadarbojās. Individuālu antidempinga maksājuma likmi var noteikt tikai pēc pārskatīšanas izmeklēšanas, ko veic saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu vai 4. punktu. Tādēļ pieprasījums tika noraidīts.

| (194) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai šim subjektam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (24). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(194)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai šim subjektam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (24). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu.

24

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (195) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (25) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(195)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (25) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

25

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (196) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(196)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums attiecībā uz importētām Indijas izcelsmes caurulēm un caurulītēm no plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu), izņemot plastiskā čuguna caurules un caurulītes bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātas caurules”), kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7303 00 10 (TARIC kods 7303001010) un ex 7303 00 90 (TARIC kods 7303009010).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 3  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 0  % | C055 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 14,1  % | C999 |

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums

Taric papildu kods

Jindal Saw Limited

3  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

0  %

C055

Visi pārējie uzņēmumi

14,1  %

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās antidempinga maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušā subjekta amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) caurules un caurulītes (apjoms), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražotas (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Indijā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa”. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 15. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/388 (2016. gada 17. marts), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (OV L 73, 18.3.2016., 53. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/387 (2016. gada 17. marts), ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (OV L 73, 18.3.2016., 1. lpp.).

3

(4)  Vispārējās tiesas 2019. gada 10. aprīļa spriedums Jindal Saw Ltd un Jindal Saw Italia SpA/Eiropas Komisija lietā T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234, un lietā T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

Jindal Saw Ltd

Jindal Saw Italia SpA

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/526 (2020. gada 15. aprīlis), ar ko pēc Vispārējās tiesas sprieduma lietā T-300/16 atkārtoti nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam attiecībā uz Jindal Saw Limited (OV L 118, 16.4.2020., 1. lpp.).

5

Jindal Saw Limited

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/527 (2020. gada 15. aprīlis), ar ko pēc Vispārējās tiesas sprieduma lietā T-301/16 atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam attiecībā uz Jindal Saw Limited (OV L 118, 16.4.2020., 14. lpp.).

6

Jindal Saw Limited

(7)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 210, 24.6.2020., 29. lpp.).

7

(8)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importam (OV C 90, 17.3.2021., 19. lpp.).

8

(9)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antisubsidēšanas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importam (OV C 90, 17.3.2021., 8. lpp.).

9

(10)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down

10

(11)  Paziņojums par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.).

11

(12)  
  OV C 210, 24.6.2020., 29. lpp.

12

(13)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1336 (2020. gada 25. septembris), ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes polivinilspirtu importam (OV L 315, 29.9.2020., 1. lpp.), 442. un 460. līdz 471. apsvērums.

13

(14)  No 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim.

14

(15)  Konfidencialitātes dēļ sākotnējā izmeklēšanā skaitļi tika norādīti diapazonos vai indeksētā veidā.

15

(16)  PIP laikā eksportētie daudzumi atbilda [< 1 %] no attiecīgā ražojuma apgrozījuma.

16

(17)  https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text = Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1 %20FY%202022 %2D23

17

(18)  Nozīmīgākie attiecīgā ražojuma ražotāji Indijā, piemēram, Vedanda, publiskojuši nodomu veikt ieguldījumus jaudas palielināšanā.

18

Vedanda

(19)  Pārskatīšanas pieprasījuma 17. pielikums.

19

(20)  Pārskatīšanas pieprasījuma 17. pielikums.

20

(21)  Pārskatīšanas pieprasījuma 5.1.6. sadaļa.

21

(22)  
  United States – Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina (WT/DS/268/AB/R).

22

United States – Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.). Ekodizaina direktīva tiek īstenota ar visās Savienības dalībvalstīs tieši piemērojamām regulām par konkrētiem ražojumiem. Ekodizaina regula nosaka jaunās ekodizaina prasības attiecībā uz maziem, vidējiem un lieliem spēka transformatoriem. Ekodizaina regulas 1. līmenis stājās spēkā 2015. gada 1. jūlijā, 2. līmenis – 2021. gada 1. jūlijā. 2. līmeņa prasības ir stingrākas nekā 1. līmeņa prasības. Kopš 2. līmeņa stāšanās spēkā ir pagājis pārāk īss laiks, lai varētu pilnībā novērtēt tā ietekmi, taču parasti tiek uzskatīts, ka šo 2. līmeņa prasību dēļ būs nepieciešami visaugstākās kvalitātes OGES veidi, lai varētu projektēt un ražot transformatorus rentablā veidā un ievērojot noteiktos telpas ierobežojumus.

23

(24)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

25

---

| 16.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 161/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/927

(2022. gada 15. jūnijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 18. pantu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/387 (2) (“sākotnējā regula”) Eiropas Komisija (“Komisija”) noteica kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/387 (2) (“sākotnējā regula”) Eiropas Komisija (“Komisija”) noteica kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

2

| (2) | Noteiktais kompensācijas maksājums bija robežās no 8,7 % uzņēmumam Jindal Saw Limited līdz 9 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(2)

Noteiktais kompensācijas maksājums bija robežās no 8,7 % uzņēmumam Jindal Saw Limited līdz 9 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd un “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

Jindal Saw Limited

Electrosteel Castings Ltd

| (3) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/388 (3) Komisija tam pašam ražojumam noteica arī galīgo antidempinga maksājumu. Noteiktais antidempinga maksājums bija robežās no 0 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd līdz 14,1 % uzņēmumam Jindal Saw Limited un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(3)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/388 (3) Komisija tam pašam ražojumam noteica arī galīgo antidempinga maksājumu. Noteiktais antidempinga maksājums bija robežās no 0 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd līdz 14,1 % uzņēmumam Jindal Saw Limited un “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

3

Electrosteel Castings Ltd

Jindal Saw Limited

| (4) | Pēc Vispārējās tiesas spriedumiem lietās T-300/16 un T-301/16 (4) Komisija laboja Vispārējās tiesas konstatētās kļūdas, kas bija pieļautas, aprēķinot antidempinga un kompensācijas maksājumu uzņēmumam Jindal Saw Limited. Ar Īstenošanas regulām (ES) 2020/526 (5) un (ES) 2020/527 (6) Komisija uzņēmumam Jindal Saw Limited atkārtoti noteica jaunu galīgo antidempinga un jaunu kompensācijas maksājumu, kura likme bija attiecīgi 3 % un 6 %. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Vispārējās tiesas spriedumiem lietās T-300/16 un T-301/16 (4) Komisija laboja Vispārējās tiesas konstatētās kļūdas, kas bija pieļautas, aprēķinot antidempinga un kompensācijas maksājumu uzņēmumam Jindal Saw Limited. Ar Īstenošanas regulām (ES) 2020/526 (5) un (ES) 2020/527 (6) Komisija uzņēmumam Jindal Saw Limited atkārtoti noteica jaunu galīgo antidempinga un jaunu kompensācijas maksājumu, kura likme bija attiecīgi 3 % un 6 %.

4

Jindal Saw Limited

5

6

Jindal Saw Limited

| (5) | Patlaban spēkā esošie kompensācijas maksājumi ir 6 % uzņēmumam Jindal Saw Limited un 9 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Patlaban spēkā esošo antidempinga maksājumu likmes ir robežās no 0 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd, 3 % uzņēmumam Jindal un 14,1 % “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(5)

Patlaban spēkā esošie kompensācijas maksājumi ir 6 % uzņēmumam Jindal Saw Limited un 9 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Patlaban spēkā esošo antidempinga maksājumu likmes ir robežās no 0 % uzņēmumam Electrosteel Castings Ltd, 3 % uzņēmumam Jindal un 14,1 % “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

Jindal Saw Limited

Electrosteel Castings Ltd

Electrosteel Castings Ltd

Jindal

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (6) | Pēc tam kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (7), Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (7), Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 18. pantu.

7

| (7) | Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu 2020. gada 21. decembrī iesniedza Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH un Saint-Gobain PAM España S.A. (“pieprasījuma iesniedzēji”) to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties subsidēšana un varētu turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(7)

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu 2020. gada 21. decembrī iesniedza Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH un Saint-Gobain PAM España S.A. (“pieprasījuma iesniedzēji”) to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties subsidēšana un varētu turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

Saint-Gobain PAM

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH

Saint-Gobain PAM España S.A.

| (8) | Komisija pirms procedūras sākšanas saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Indijas valdībai, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu pārskatīšanas pieprasījumu. Komisija aicināja Indiju apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījuma saturu un nonāktu pie savstarpēji saskaņota risinājuma. Indijas valdība pieņēma apspriešanās piedāvājumu, un pēc tam 2021. gada 10. martā apspriešanās notika. Apspriežoties nenonāca pie savstarpēji saskaņota risinājuma. |
| --- | --- |

(8)

Komisija pirms procedūras sākšanas saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Indijas valdībai, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu pārskatīšanas pieprasījumu. Komisija aicināja Indiju apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījuma saturu un nonāktu pie savstarpēji saskaņota risinājuma. Indijas valdība pieņēma apspriešanās piedāvājumu, un pēc tam 2021. gada 10. martā apspriešanās notika. Apspriežoties nenonāca pie savstarpēji saskaņota risinājuma.

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (9) | Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (8) 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2021. gada 17. martā, balstoties uz pamatregulas 18. panta 2. punktu, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importu Savienībā. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (9) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(9)

Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (8) 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2021. gada 17. martā, balstoties uz pamatregulas 18. panta 2. punktu, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importu Savienībā. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (9) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

8

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

9

| (10) | Tajā pašā dienā Komisija sāka antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz tā paša ražojuma importu (10). |
| --- | --- |

(10)

Tajā pašā dienā Komisija sāka antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz tā paša ražojuma importu (10).

10

1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (11) | Subsidēšanas atkārtošanās un turpināšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(11)

Subsidēšanas atkārtošanās un turpināšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.5.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (12) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja Savienības ražotājus, zināmos Indijas ražotājus un Indijas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus, kā arī attiecīgās apvienības, par kurām bija zināms, ka uz tām attiecas pārskatīšana, un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(12)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja Savienības ražotājus, zināmos Indijas ražotājus un Indijas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus, kā arī attiecīgās apvienības, par kurām bija zināms, ka uz tām attiecas pārskatīšana, un aicināja tos piedalīties.

| (13) | Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Ieinteresētās personas uzklausīšanu nepieprasīja. |
| --- | --- |

(13)

Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Ieinteresētās personas uzklausīšanu nepieprasīja.

a)   
  Atlase

Atlase

| (14) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi. |
| --- | --- |

(14)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (15) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir provizoriski izveidojusi triju Savienības ražotāju izlasi. Šie Savienības ražotāji ietilpst vienā un tajā pašā uzņēmumu grupā. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, t. i., no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Savienības ražotāju galīgā izlase attiecībā uz līdzīgo ražojumu veidoja [70–85] % no aplēstā kopējā ražošanas apjoma Savienībā un [70–85] % no aplēstā kopējā pārdošanas apjoma Savienībā, kā arī nodrošināja labu ģeogrāfisko izkliedi. |
| --- | --- |

(15)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir provizoriski izveidojusi triju Savienības ražotāju izlasi. Šie Savienības ražotāji ietilpst vienā un tajā pašā uzņēmumu grupā. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, t. i., no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Savienības ražotāju galīgā izlase attiecībā uz līdzīgo ražojumu veidoja [70–85] % no aplēstā kopējā ražošanas apjoma Savienībā un [70–85] % no aplēstā kopējā pārdošanas apjoma Savienībā, kā arī nodrošināja labu ģeogrāfisko izkliedi.

| (16) | Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu, bet piezīmes nesaņēma. Tāpēc provizoriskā izlase tika apstiprināta un tika uzskatīta par reprezentatīvu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(16)

Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu, bet piezīmes nesaņēma. Tāpēc provizoriskā izlase tika apstiprināta un tika uzskatīta par reprezentatīvu Savienības ražošanas nozarei.

Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (17) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tomēr, tā kā nepieteicās neviens nesaistīts importētājs, atlase nebija vajadzīga. |
| --- | --- |

(17)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tomēr, tā kā nepieteicās neviens nesaistīts importētājs, atlase nebija vajadzīga.

Indijas ražotāju atlase

Indijas ražotāju atlase

| (18) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos Indijas ražotājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Indijas valdību apzināt citus ražotājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem. |
| --- | --- |

(18)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos Indijas ražotājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Indijas valdību apzināt citus ražotājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.

| (19) | Noteiktajā termiņā tikai trīs ražotāji sniedza atbildes uz atlases jautājumiem, tāpēc Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(19)

Noteiktajā termiņā tikai trīs ražotāji sniedza atbildes uz atlases jautājumiem, tāpēc Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

b)   
  Anketas

Anketas

| (20) | Komisija nosūtīja anketas Indijas valdībai, triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju grupai un trijiem ražotājiem eksportētājiem, kuri bija snieguši atbildes uz atlases jautājumiem. Procedūras sākšanas dienā šīs anketas kļuva pieejamas arī tiešsaistē (11). |
| --- | --- |

(20)

Komisija nosūtīja anketas Indijas valdībai, triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju grupai un trijiem ražotājiem eksportētājiem, kuri bija snieguši atbildes uz atlases jautājumiem. Procedūras sākšanas dienā šīs anketas kļuva pieejamas arī tiešsaistē (11).

11

| (21) | Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no trijiem Savienības ražotājiem, Indijas valdības un no tikai viena Indijas ražotāja, proti, Tata Metaliks Limited (“TML”). Lai gan abi pārējie Indijas ražotāji bija iesnieguši atbildes uz atlases jautājumiem, tie vēlāk atbildes uz anketas jautājumiem neiesniedza un tādējādi nesadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(21)

Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no trijiem Savienības ražotājiem, Indijas valdības un no tikai viena Indijas ražotāja, proti, Tata Metaliks Limited (“TML”). Lai gan abi pārējie Indijas ražotāji bija iesnieguši atbildes uz atlases jautājumiem, tie vēlāk atbildes uz anketas jautājumiem neiesniedza un tādējādi nesadarbojās izmeklēšanā.

Tata Metaliks Limited

TML

c)   
  Pārbaude

Pārbaude

| (22) | Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu trešo valstu ieviestos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija ražotāja eksportētāja telpās un Indijas valdības telpās nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 26. pantu. Saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (12) Komisija toties veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, ko uzskatīja par nepieciešamu savu konstatējumu izdarīšanai. Komisija veica attālinātu šāda ražotāja eksportētāja kontrolpārbaudi:






  — | Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- | --- |

(22)

Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu trešo valstu ieviestos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija ražotāja eksportētāja telpās un Indijas valdības telpās nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 26. pantu. Saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (12) Komisija toties veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, ko uzskatīja par nepieciešamu savu konstatējumu izdarīšanai. Komisija veica attālinātu šāda ražotāja eksportētāja kontrolpārbaudi:

12

—

Tata Metaliks Limited.

| (23) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai. Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu Savienības ražotāju telpās un saistīta pārdošanas subjekta telpās Itālijā:






  — | Saint-Gobain PAM, Pontamusona, Francija, |
| --- | --- | --- |

(23)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai. Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu Savienības ražotāju telpās un saistīta pārdošanas subjekta telpās Itālijā:

—

Saint-Gobain PAM, Pontamusona, Francija,

Saint-Gobain PAM

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Zārbrikene, Vācija, |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Zārbrikene, Vācija,

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH

| — | Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milāna, Itālija. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milāna, Itālija.

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A

d)   
  Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (24) | Komisija 2022. gada 18. martā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(24)

Komisija 2022. gada 18. martā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

| (25) | Noteiktajā termiņā piezīmes iesniedza tikai Tata Metaliks Limited. Komisija izvērtēja Tata Metaliks Limited sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Arī Indijas valdība iesniedza piezīmes, bet tās tika iesniegtas vairāk nekā desmit dienas pēc piezīmju iesniegšanas termiņa beigām. |
| --- | --- |

(25)

Noteiktajā termiņā piezīmes iesniedza tikai Tata Metaliks Limited. Komisija izvērtēja Tata Metaliks Limited sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Arī Indijas valdība iesniedza piezīmes, bet tās tika iesniegtas vairāk nekā desmit dienas pēc piezīmju iesniegšanas termiņa beigām.

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

| (26) | Lai izmeklēšanu pabeigtu obligātajos termiņos, paziņojuma par procedūras sākšanu 7. punktā noteikts, ka Komisija no ieinteresētajām personām nepieņems dokumentus pēc termiņa, kurā sniedzamas piezīmes par izpausto galīgo informāciju. Tādējādi Komisija nevarēja ņemt vērā Indijas valdības piezīmes. Tomēr Komisija norādīja, ka Indijas valdības iesniegtajos dokumentos nav norādīti jauni elementi, kurus Komisija izmeklēšanā nebūtu ņēmusi vērā. Neviena persona nepieprasīja uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(26)

Lai izmeklēšanu pabeigtu obligātajos termiņos, paziņojuma par procedūras sākšanu 7. punktā noteikts, ka Komisija no ieinteresētajām personām nepieņems dokumentus pēc termiņa, kurā sniedzamas piezīmes par izpausto galīgo informāciju. Tādējādi Komisija nevarēja ņemt vērā Indijas valdības piezīmes. Tomēr Komisija norādīja, ka Indijas valdības iesniegtajos dokumentos nav norādīti jauni elementi, kurus Komisija izmeklēšanā nebūtu ņēmusi vērā. Neviena persona nepieprasīja uzklausīšanu.

1.6.   Piezīmes par procedūras sākšanu

Piezīmes par procedūras sākšanu

| (27) | Viens lietotājs, t. i., Hydro Mat Benelux, un viens ražotājs eksportētājs, t. i., Tata Metaliks Limited, iesniedza piezīmes par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(27)

Viens lietotājs, t. i., Hydro Mat Benelux, un viens ražotājs eksportētājs, t. i., Tata Metaliks Limited, iesniedza piezīmes par procedūras sākšanu.

Hydro Mat Benelux

Tata Metaliks Limited

| (28) | Komisija norādīja, ka Tata Metaliks Limited piezīmes par procedūras sākšanu iesniedza 2022. gada 17. februārī, t. i., vairāk nekā deviņus mēnešus pēc paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2. punktā noteiktā termiņa, kas ir 37 dienas pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas dienas. Tāpēc Komisija tās neņēma vērā. |
| --- | --- |

(28)

Komisija norādīja, ka Tata Metaliks Limited piezīmes par procedūras sākšanu iesniedza 2022. gada 17. februārī, t. i., vairāk nekā deviņus mēnešus pēc paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2. punktā noteiktā termiņa, kas ir 37 dienas pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas dienas. Tāpēc Komisija tās neņēma vērā.

Tata Metaliks Limited

| (29) | Komisija norādīja, ka, iesniedzot piezīmes par procedūras sākšanu, Hydro Mat Benelux pilnībā nesadarbojās izmeklēšanā. Jo īpaši, uzņēmums neatbildēja uz lietotājiem paredzētās anketas jautājumiem, bet to būtu bijis iespējams izmantot, lai veiktu dažu tālāk minēto apgalvojumu kontrolpārbaudi, t. i., piemēram, ražotāju eksportētāju pārdošanas cenu vai ar publisko iepirkumu saistītu dokumentu kontrolpārbaudi. |
| --- | --- |

(29)

Komisija norādīja, ka, iesniedzot piezīmes par procedūras sākšanu, Hydro Mat Benelux pilnībā nesadarbojās izmeklēšanā. Jo īpaši, uzņēmums neatbildēja uz lietotājiem paredzētās anketas jautājumiem, bet to būtu bijis iespējams izmantot, lai veiktu dažu tālāk minēto apgalvojumu kontrolpārbaudi, t. i., piemēram, ražotāju eksportētāju pārdošanas cenu vai ar publisko iepirkumu saistītu dokumentu kontrolpārbaudi.

Hydro Mat Benelux

| (30) | Pirmkārt, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka procedūra būtu jāizbeidz, jo pieprasījums netika iesniegts trīs mēnešus pirms pasākumu piemērošanas termiņa, kas minēts paziņojumā par gaidāmajām termiņa beigām (13). |
| --- | --- |

(30)

Pirmkārt, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka procedūra būtu jāizbeidz, jo pieprasījums netika iesniegts trīs mēnešus pirms pasākumu piemērošanas termiņa, kas minēts paziņojumā par gaidāmajām termiņa beigām (13).

Hydro Mat Benelux

13

| (31) | Komisija precizēja, ka paziņojumā par procedūras sākšanu minētais iesniegšanas datums neatbilst datumam, kurā pieprasījums tika iesniegts. Kā redzams pārskatīšanas pieprasījuma atklātajā versijā, kas nekonfidenciālajos lietas materiālos kopš 2021. gada 17. marta pieejama visām ieinteresētajām personām, pieprasījums tika pienācīgi iesniegts 2020. gada 18. decembrī, proti, pamatregulas 18. panta 4. punktā noteiktajā termiņā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(31)

Komisija precizēja, ka paziņojumā par procedūras sākšanu minētais iesniegšanas datums neatbilst datumam, kurā pieprasījums tika iesniegts. Kā redzams pārskatīšanas pieprasījuma atklātajā versijā, kas nekonfidenciālajos lietas materiālos kopš 2021. gada 17. marta pieejama visām ieinteresētajām personām, pieprasījums tika pienācīgi iesniegts 2020. gada 18. decembrī, proti, pamatregulas 18. panta 4. punktā noteiktajā termiņā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (32) | Otrkārt, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka pieprasījumā ir pārmērīgi izmantota konfidenciāla informācija. Proti, Savienības ražošanas nozare ir indeksējusi visus rādītājus, kas raksturo tās ekonomisko sniegumu. Minētā persona atsaucās uz Īstenošanas regulu (ES) 2020/1336 (14), kurā Komisija izpaudusi viena Savienības ražotāja mikroekonomiskos datus. |
| --- | --- |

(32)

Otrkārt, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka pieprasījumā ir pārmērīgi izmantota konfidenciāla informācija. Proti, Savienības ražošanas nozare ir indeksējusi visus rādītājus, kas raksturo tās ekonomisko sniegumu. Minētā persona atsaucās uz Īstenošanas regulu (ES) 2020/1336 (14), kurā Komisija izpaudusi viena Savienības ražotāja mikroekonomiskos datus.

Hydro Mat Benelux

14

| (33) | Komisija norādīja, ka Īstenošanas regulā (ES) 2020/1336 visi mikrorādītāji (pārdošanas cenas un apjomi, vienības ražošanas izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi perioda beigās, rentabilitāte utt.) tika sniegti diapazonos vai indeksētā veidā. |
| --- | --- |

(33)

Komisija norādīja, ka Īstenošanas regulā (ES) 2020/1336 visi mikrorādītāji (pārdošanas cenas un apjomi, vienības ražošanas izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi perioda beigās, rentabilitāte utt.) tika sniegti diapazonos vai indeksētā veidā.

| (34) | Turklāt Komisija uzskatīja, ka termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma versijā, kas lietas materiālos bija pieejama ieinteresētajām personām, bija ietverti visi būtiskie pierādījumi un konfidenciāli iesniegto datu nekonfidenciālie kopsavilkumi, lai ieinteresētās personas varētu paust jēgpilnas piezīmes un visā procedūrā izmantot tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt Komisija uzskatīja, ka termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma versijā, kas lietas materiālos bija pieejama ieinteresētajām personām, bija ietverti visi būtiskie pierādījumi un konfidenciāli iesniegto datu nekonfidenciālie kopsavilkumi, lai ieinteresētās personas varētu paust jēgpilnas piezīmes un visā procedūrā izmantot tiesības uz aizstāvību.

| (35) | Šajā ziņā Komisija bez tam atgādināja, ka pamatregulas 29. pants ļauj aizsargāt konfidenciālu informāciju apstākļos, kad tās izpaušana radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu to personu, kura šādu informāciju sniegusi, vai to personu, no kuras minētā persona ir informāciju ieguvusi. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(35)

Šajā ziņā Komisija bez tam atgādināja, ka pamatregulas 29. pants ļauj aizsargāt konfidenciālu informāciju apstākļos, kad tās izpaušana radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu to personu, kura šādu informāciju sniegusi, vai to personu, no kuras minētā persona ir informāciju ieguvusi. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (36) | Treškārt, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka 2020. gada pirmajā pusē nebija parasti ekonomikas apstākļi, un uzskatīja, ka periods nav reprezentatīvs, lai perspektīvi novērtētu aplūkojamo pasākumu izbeigšanas sekas. Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares sliktos rādītājus 2020. gada pirmajā pusē izraisījusi Covid-19 radītā negatīvā ietekme uz ekonomiku un pasaules tirgos vērojamais izejvielu izmaksu pieaugums, ko nebija iespējams pārnest uz lejupējiem patērētājiem. Turklāt tas apgalvoja, ka 2017.–2019. gada periodā galvenie rādītāji neliecina par neaizsargātību, bet gan drīzāk veselīgu Savienības ražošanas nozari, jo īpaši tad, ja analizē ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, krājumus, ieguldījumus, pārdošanas cenas un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(36)

Treškārt, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka 2020. gada pirmajā pusē nebija parasti ekonomikas apstākļi, un uzskatīja, ka periods nav reprezentatīvs, lai perspektīvi novērtētu aplūkojamo pasākumu izbeigšanas sekas. Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares sliktos rādītājus 2020. gada pirmajā pusē izraisījusi Covid-19 radītā negatīvā ietekme uz ekonomiku un pasaules tirgos vērojamais izejvielu izmaksu pieaugums, ko nebija iespējams pārnest uz lejupējiem patērētājiem. Turklāt tas apgalvoja, ka 2017.–2019. gada periodā galvenie rādītāji neliecina par neaizsargātību, bet gan drīzāk veselīgu Savienības ražošanas nozari, jo īpaši tad, ja analizē ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, krājumus, ieguldījumus, pārdošanas cenas un rentabilitāti.

Hydro Mat Benelux

Hydro Mat Benelux

| (37) | Komisija atgādināja, ka pamatregulas 18. pants prasa, lai termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā būtu ietverti pietiekami pierādījumi, ka pēc pasākumu beigšanās subsidēšana un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties. Šajā lietā termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajā konkrētajā kaitējuma analīzē bija ietverti pierādījumi, kas liecina, ka Savienības tirgū no Indijas ienāk ievērojami daudzumi importa par cenām, kuras ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un mērķa cenas. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ir pietiekami pierādījumi par kaitējuma turpināšanos, un noraidīja apgalvojumu. |
| --- | --- |

(37)

Komisija atgādināja, ka pamatregulas 18. pants prasa, lai termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā būtu ietverti pietiekami pierādījumi, ka pēc pasākumu beigšanās subsidēšana un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties. Šajā lietā termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajā konkrētajā kaitējuma analīzē bija ietverti pierādījumi, kas liecina, ka Savienības tirgū no Indijas ienāk ievērojami daudzumi importa par cenām, kuras ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un mērķa cenas. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ir pietiekami pierādījumi par kaitējuma turpināšanos, un noraidīja apgalvojumu.

| (38) | Ceturtkārt, Hydro Mat Benelux analizēja 2017.–2020. gada periodu un apgalvoja, ka pieejamie dati par importu nepamato apgalvojumu par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Turklāt Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzēja aprēķinātās no Indijas veiktā eksporta cenas, cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma starpības nav uzticamas, jo eksporta cenas atspoguļo transfertcenu starp saistītām personām, t. i., Indijas ražotājiem un to saistītajiem meitasuzņēmumiem. Visbeidzot, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka Indijas ražotāji ir palielinājuši ražošanas jaudu, lai tiktu galā ar augošo Indijas iekšzemes tirgu, un ka galvenie Indijas ražotāji eksportētāji neplāno palielināt savu ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(38)

Ceturtkārt, Hydro Mat Benelux analizēja 2017.–2020. gada periodu un apgalvoja, ka pieejamie dati par importu nepamato apgalvojumu par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Turklāt Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzēja aprēķinātās no Indijas veiktā eksporta cenas, cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma starpības nav uzticamas, jo eksporta cenas atspoguļo transfertcenu starp saistītām personām, t. i., Indijas ražotājiem un to saistītajiem meitasuzņēmumiem. Visbeidzot, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka Indijas ražotāji ir palielinājuši ražošanas jaudu, lai tiktu galā ar augošo Indijas iekšzemes tirgu, un ka galvenie Indijas ražotāji eksportētāji neplāno palielināt savu ražošanas jaudu.

Hydro Mat Benelux

Hydro Mat Benelux

Hydro Mat Benelux

| (39) | Komisija uzskatīja, ka neviens no apgalvojumiem neliek apstrīdēt secinājumu, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu antisubsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšanu. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā patiešām bija pietiekami pierādījumi, ka subsidētajam importam bija būtisku kaitējumu radoša ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Konkrētāk, pieprasījuma iesniedzēji sniedza aprēķinus ne tikai par cenu samazinājumu pie Savienības robežas, bet arī attiecībā uz piegādi klientu telpās, un tie liecina par cenu samazinājumu vismaz 14,9 % apmērā. Konkrētā kaitējuma analīze, kas ietverta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, liecina, ka Savienības tirgū ir palielinājies imports no Indijas (gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē) par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Šķiet, ka tas ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, par ko liecina, piemēram, pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanās un finanšu rezultātu pasliktināšanās. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(39)

Komisija uzskatīja, ka neviens no apgalvojumiem neliek apstrīdēt secinājumu, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu antisubsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšanu. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā patiešām bija pietiekami pierādījumi, ka subsidētajam importam bija būtisku kaitējumu radoša ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Konkrētāk, pieprasījuma iesniedzēji sniedza aprēķinus ne tikai par cenu samazinājumu pie Savienības robežas, bet arī attiecībā uz piegādi klientu telpās, un tie liecina par cenu samazinājumu vismaz 14,9 % apmērā. Konkrētā kaitējuma analīze, kas ietverta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, liecina, ka Savienības tirgū ir palielinājies imports no Indijas (gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē) par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Šķiet, ka tas ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, par ko liecina, piemēram, pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanās un finanšu rezultātu pasliktināšanās. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (40) | Hydro Mat Benelux nesniedza nekādus pierādījumus apgalvojumam, ka Indijas ražošanas apjoma pieaugums tiks vērsts tikai uz Indijas tirgu. Tādējādi apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(40)

Hydro Mat Benelux nesniedza nekādus pierādījumus apgalvojumam, ka Indijas ražošanas apjoma pieaugums tiks vērsts tikai uz Indijas tirgu. Tādējādi apgalvojums tika noraidīts.

Hydro Mat Benelux

| (41) | Piektkārt, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka ar vispārīgiem konkurētspējas jautājumiem nevajadzētu pamatot konstatējumu par kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos. Hydro Mat Benelux minēja dažādus jautājumus, piemēram, to, ka kopš eurozonas krīzes, samazinoties publiskajiem izdevumiem, ir samazinājies patēriņš Savienībā un tādējādi negatīvi ietekmējis Savienības ražošanas nozares konkurētspēju, minēja konkurenci ar plastmasas caurulēm, grūtības piesaistīt darbaspēku, dominējošā stāvokļa uzturēšanu, lētāka no Ķīnas veikta importa spiedienu uz konkursa procedūru. |
| --- | --- |

(41)

Piektkārt, Hydro Mat Benelux apgalvoja, ka ar vispārīgiem konkurētspējas jautājumiem nevajadzētu pamatot konstatējumu par kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos. Hydro Mat Benelux minēja dažādus jautājumus, piemēram, to, ka kopš eurozonas krīzes, samazinoties publiskajiem izdevumiem, ir samazinājies patēriņš Savienībā un tādējādi negatīvi ietekmējis Savienības ražošanas nozares konkurētspēju, minēja konkurenci ar plastmasas caurulēm, grūtības piesaistīt darbaspēku, dominējošā stāvokļa uzturēšanu, lētāka no Ķīnas veikta importa spiedienu uz konkursa procedūru.

Hydro Mat Benelux

Hydro Mat Benelux

| (42) | Šis apgalvojums ir aplūkots tālāk 256. apsvērumā. |
| --- | --- |

(42)

Šis apgalvojums ir aplūkots tālāk 256. apsvērumā.

| (43) | Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie dati par Savienības ražošanas nozares datiem un importu attiecas uz laikposmu no 2019. gada jūlija līdz 2020. gada jūnijam. Tomēr paziņojumā par procedūras sākšanu pārskatīšanas izmeklēšanas periods noteikts no 2020. gada janvāra līdz 2020. gada decembrim. Uzņēmums uzskata, ka pieprasījuma iesniedzējiem būtu vajadzējis atjaunināt termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu, pamatojoties uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, un šos datus būtu vajadzējis darīt pieejamus personām. Neizplatot šādu atjauninātu pārskatīšanas pieprasījumu personām, Komisija, pēc uzņēmuma domām, ir pārkāpusi PTO Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“SKP nolīgums”) 12.1.2. un 12.1.3. pantu. |
| --- | --- |

(43)

Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie dati par Savienības ražošanas nozares datiem un importu attiecas uz laikposmu no 2019. gada jūlija līdz 2020. gada jūnijam. Tomēr paziņojumā par procedūras sākšanu pārskatīšanas izmeklēšanas periods noteikts no 2020. gada janvāra līdz 2020. gada decembrim. Uzņēmums uzskata, ka pieprasījuma iesniedzējiem būtu vajadzējis atjaunināt termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu, pamatojoties uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, un šos datus būtu vajadzējis darīt pieejamus personām. Neizplatot šādu atjauninātu pārskatīšanas pieprasījumu personām, Komisija, pēc uzņēmuma domām, ir pārkāpusi PTO Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“SKP nolīgums”) 12.1.2. un 12.1.3. pantu.

Tata Metaliks Limited

| (44) | Pirmkārt, Komisijas ierastā prakse ir balstīt konstatējumus uz jaunākajiem pieejamajiem datiem. Šādi dati ne vienmēr atbilst periodam, kas noteikts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, jo pārskatīšanas pieprasījuma iesniegšanas laikā tie, iespējams, nav bijuši pieejami. SKP nolīgumā nav noteikumu, kas liktu Komisijai konstatējumus balstīt uz to pašu periodu, kurš noteikts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā. Otrkārt, izmeklēšanas laikā visām personām bija iespējams izteikt piezīmes par konstatējumiem un pierādījumiem, kas saistīti ar pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kurš noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka nav pārkāpusi procesuālās tiesības vai SKP nolīgumu, un noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(44)

Pirmkārt, Komisijas ierastā prakse ir balstīt konstatējumus uz jaunākajiem pieejamajiem datiem. Šādi dati ne vienmēr atbilst periodam, kas noteikts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, jo pārskatīšanas pieprasījuma iesniegšanas laikā tie, iespējams, nav bijuši pieejami. SKP nolīgumā nav noteikumu, kas liktu Komisijai konstatējumus balstīt uz to pašu periodu, kurš noteikts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā. Otrkārt, izmeklēšanas laikā visām personām bija iespējams izteikt piezīmes par konstatējumiem un pierādījumiem, kas saistīti ar pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kurš noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka nav pārkāpusi procesuālās tiesības vai SKP nolīgumu, un noraidīja šo apgalvojumu.

| (45) | Tata Metaliks Limited norādīja arī, ka Komisija noraidījusi tā piezīmes par procedūras sākšanu, jo tās iesniegtas pēc paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktā termiņa (sk. 28. apsvērumu). Tas uzskata, ka termiņš būtu piemērojams tikai pēc tam, kad pieprasījuma iesniedzēji būtu saņēmuši pārskatītos datus, kas attiektos uz paziņojumā par procedūras sākšanu noteikto pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. Tata Metaliks Limited arī iebilda, ka “iedibināts taisnīguma princips” un “iedibināta judikatūra visās jurisdikcijās” ir tāda, ka dokumentus par tiesību jautājumiem var iesniegt neatkarīgi no termiņa. |
| --- | --- |

(45)

Tata Metaliks Limited norādīja arī, ka Komisija noraidījusi tā piezīmes par procedūras sākšanu, jo tās iesniegtas pēc paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktā termiņa (sk. 28. apsvērumu). Tas uzskata, ka termiņš būtu piemērojams tikai pēc tam, kad pieprasījuma iesniedzēji būtu saņēmuši pārskatītos datus, kas attiektos uz paziņojumā par procedūras sākšanu noteikto pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. Tata Metaliks Limited arī iebilda, ka “iedibināts taisnīguma princips” un “iedibināta judikatūra visās jurisdikcijās” ir tāda, ka dokumentus par tiesību jautājumiem var iesniegt neatkarīgi no termiņa.

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

| (46) | Kā skaidrots 44. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periods attiecās uz pēdējo laikposmu, par kuru bija pieejami dati, un šis laikposms ne vienmēr atbilst sākotnējam novērtējumam pārskatīšanas pieprasījumā. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktais termiņš bija nepārprotami saistīts ar paziņojuma publicēšanas datumu, nevis kādu citu datumu, piemēram, kad kāda persona iesniegusi kādu informāciju. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktais termiņš nenošķir tiesību un faktu jautājumus un vienādi attiecas uz abiem. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(46)

Kā skaidrots 44. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periods attiecās uz pēdējo laikposmu, par kuru bija pieejami dati, un šis laikposms ne vienmēr atbilst sākotnējam novērtējumam pārskatīšanas pieprasījumā. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktais termiņš bija nepārprotami saistīts ar paziņojuma publicēšanas datumu, nevis kādu citu datumu, piemēram, kad kāda persona iesniegusi kādu informāciju. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktais termiņš nenošķir tiesību un faktu jautājumus un vienādi attiecas uz abiem. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (47) | Attiecīgais ražojums ir tas pats, kurš sākotnējā izmeklēšanā, proti, Indijas izcelsmes caurules un caurulītes no plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) (“plastiskās caurules”), izņemot plastiskā čuguna caurules un caurulītes bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātas caurules”), kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7303 00 10 (Taric kods 7303001010) un ex 7303 00 90 (Taric kods 7303009010) (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(47)

Attiecīgais ražojums ir tas pats, kurš sākotnējā izmeklēšanā, proti, Indijas izcelsmes caurules un caurulītes no plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) (“plastiskās caurules”), izņemot plastiskā čuguna caurules un caurulītes bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātas caurules”), kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7303 00 10 (Taric kods 7303001010) un ex 7303 00 90 (Taric kods 7303009010) (“attiecīgais ražojums”).

Taric

Taric

| (48) | Plastiskās caurules izmanto apgādei ar dzeramo ūdeni, notekūdeņu novadīšanai un lauksaimniecības zemes apūdeņošanai. Ūdeni pa plastiskajām caurulēm var transportēt ar spiedienu vai tikai zemes pievilkšanas spēku. Cauruļu diametrs ir 60–2 000 mm, un to garums ir 5,5, 6,7 vai 8 m. Parasti tās savieno, izmantojot cementu vai citus materiālus, un no ārpuses pārklāj ar cinku, nokrāso vai aptin ar lenti. Galvenie tiešie lietotāji ir sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

(48)

Plastiskās caurules izmanto apgādei ar dzeramo ūdeni, notekūdeņu novadīšanai un lauksaimniecības zemes apūdeņošanai. Ūdeni pa plastiskajām caurulēm var transportēt ar spiedienu vai tikai zemes pievilkšanas spēku. Cauruļu diametrs ir 60–2 000 mm, un to garums ir 5,5, 6,7 vai 8 m. Parasti tās savieno, izmantojot cementu vai citus materiālus, un no ārpuses pārklāj ar cinku, nokrāso vai aptin ar lenti. Galvenie tiešie lietotāji ir sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (49) | Kā jau tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(49)

Kā jau tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam,

| — | ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un

| — | ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare.

| (50) | Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(50)

Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (51) | Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām subsidēšana varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām subsidēšana varētu turpināties vai atkārtoties.

3.1.   Importa dinamika pēc pasākumu noteikšanas

Importa dinamika pēc pasākumu noteikšanas

| (52) | Sākotnējās izmeklēšanas periodā (15) Indija uz Savienību eksportēja [80 000–100 000] t attiecīgā ražojuma (pēc ES27 datiem) (16). No 2016. gada līdz 2018. gadam pēc tam, kad 2016. gada martā tika noteikti galīgie pasākumi, imports samazinājās un svārstījās no 38 000 līdz 55 000 t gadā. 2019. gadā imports no Indijas atkal palielinājās līdz [64 000–75 000] t. |
| --- | --- |

(52)

Sākotnējās izmeklēšanas periodā (15) Indija uz Savienību eksportēja [80 000–100 000] t attiecīgā ražojuma (pēc ES27 datiem) (16). No 2016. gada līdz 2018. gadam pēc tam, kad 2016. gada martā tika noteikti galīgie pasākumi, imports samazinājās un svārstījās no 38 000 līdz 55 000 t gadā. 2019. gadā imports no Indijas atkal palielinājās līdz [64 000–75 000] t.

15

16

| (53) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports samazinājās līdz [44 000–52 000] t. Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda imports 2021. gadā atkal palielinājās līdz 2019. gada līmenim. |
| --- | --- |

(53)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports samazinājās līdz [44 000–52 000] t. Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda imports 2021. gadā atkal palielinājās līdz 2019. gada līmenim.

| (54) | Kopumā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports no Indijas saglabājās ievērojamā līmenī un ieņēma aptuveni [10–14] % no Savienības tirgus, salīdzinājumam – sākotnējā izmeklēšanas periodā importam no Indijas bija [15–20] % liela tirgus daļa. |
| --- | --- |

(54)

Kopumā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports no Indijas saglabājās ievērojamā līmenī un ieņēma aptuveni [10–14] % no Savienības tirgus, salīdzinājumam – sākotnējā izmeklēšanas periodā importam no Indijas bija [15–20] % liela tirgus daļa.

3.2.   Konstatējumu pamatojums

Konstatējumu pamatojums

| (55) | Izmeklēšanā sadarbojās tikai viens uzņēmums – Tata Metaliks Limited (sk. 1.5. iedaļu). Uzņēmums saņēma ieguvumu no trijām eksporta shēmām, kas sākotnējā izmeklēšanā tika kompensētas un galvenokārt bija saistītas ar eksportu uz trešām valstīm. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lielāko daļu savas produkcijas uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū (17). Indijas ražotāji eksportētāji, kas eksportēja uz Savienību ievērojamus daudzumus, nesadarbojās. Tāpēc, lai noteiktu plastisko cauruļu ražotāju eksportētāju subsidēšanas līmeni Indijā, Komisija nolēma neaprobežoties tikai ar Tata Metaliks Limited iesniegtās informācijas izmantošanu, bet tās vietā saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantot pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(55)

Izmeklēšanā sadarbojās tikai viens uzņēmums – Tata Metaliks Limited (sk. 1.5. iedaļu). Uzņēmums saņēma ieguvumu no trijām eksporta shēmām, kas sākotnējā izmeklēšanā tika kompensētas un galvenokārt bija saistītas ar eksportu uz trešām valstīm. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lielāko daļu savas produkcijas uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū (17). Indijas ražotāji eksportētāji, kas eksportēja uz Savienību ievērojamus daudzumus, nesadarbojās. Tāpēc, lai noteiktu plastisko cauruļu ražotāju eksportētāju subsidēšanas līmeni Indijā, Komisija nolēma neaprobežoties tikai ar Tata Metaliks Limited iesniegtās informācijas izmantošanu, bet tās vietā saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantot pieejamos faktus.

Tata Metaliks Limited

17

Tata Metaliks Limited

| (56) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija savā analīzē izmantoja visus tai pieejamos faktus, jo īpaši:






  — | pieprasījumu veikt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 28. pantu, |
| --- | --- | --- |

(56)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija savā analīzē izmantoja visus tai pieejamos faktus, jo īpaši:

—

pieprasījumu veikt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 28. pantu,

| — | sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, |
| --- | --- |

—

sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus,

| — | Indijas valdības sniegto informāciju, |
| --- | --- |

—

Indijas valdības sniegto informāciju,

| — | Tata Metaliks Limited sniegto informāciju, |
| --- | --- |

—

Tata Metaliks Limited sniegto informāciju,

Tata Metaliks Limited

| — | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/433 (18) izdarītos konstatējumus. |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/433 (18) izdarītos konstatējumus.

18

3.3.   Šajā izmeklēšanā pārbaudītās subsīdiju shēmas

Šajā izmeklēšanā pārbaudītās subsīdiju shēmas

| (57) | Analizējot, vai no sākotnējā izmeklēšanā kompensētajām subsīdijām joprojām tika piešķirts ieguvums Indijas plastisko cauruļu un caurulīšu ražošanas nozarei, Komisija pārbaudīja, vai subsidēšana ir turpinājusies. Attiecībā uz subsīdiju shēmām, kas bija beigušās, Komisija arī pārbaudīja, vai šīs shēmas bija aizstātas ar citām līdzīgām shēmām un vai bija izveidotas jaunas shēmas. |
| --- | --- |

(57)

Analizējot, vai no sākotnējā izmeklēšanā kompensētajām subsīdijām joprojām tika piešķirts ieguvums Indijas plastisko cauruļu un caurulīšu ražošanas nozarei, Komisija pārbaudīja, vai subsidēšana ir turpinājusies. Attiecībā uz subsīdiju shēmām, kas bija beigušās, Komisija arī pārbaudīja, vai šīs shēmas bija aizstātas ar citām līdzīgām shēmām un vai bija izveidotas jaunas shēmas.

| (58) | Komisija nolēma, ka, ņemot vērā šajā iedaļā izdarītos konstatējumus, kuri apstiprināja, ka subsidēšana turpinājusies attiecībā uz subsīdijām, kas tika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā, nav vajadzības veikt izmeklēšanu par visām pārējām subsīdijām, kuras, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs, pastāv. Tiklīdz Komisija konstatē, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pierādījumi par subsidēšanas turpināšanos apjomā, kas pārsniedz minimālo, termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā nav nepieciešams noteikt precīzu subsidēšanas apjomu. |
| --- | --- |

(58)

Komisija nolēma, ka, ņemot vērā šajā iedaļā izdarītos konstatējumus, kuri apstiprināja, ka subsidēšana turpinājusies attiecībā uz subsīdijām, kas tika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā, nav vajadzības veikt izmeklēšanu par visām pārējām subsīdijām, kuras, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs, pastāv. Tiklīdz Komisija konstatē, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pierādījumi par subsidēšanas turpināšanos apjomā, kas pārsniedz minimālo, termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā nav nepieciešams noteikt precīzu subsidēšanas apjomu.

| (59) | Sākotnējā izmeklēšanā Komisija kompensēja šādas shēmas:






  1. | Negūtie vai neiekasētie valdības ieņēmumi, kas citādi ir jāmaksā






  — | Atbrīvojumi no nodokļa un atbrīvojumu shēmas






  a) | Mērķa ražojumu shēma, kas 2015.–2020. gadā aizstāta ar “Shēmu preču eksportam no Indijas” (“MEIS”) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(59)

Sākotnējā izmeklēšanā Komisija kompensēja šādas shēmas:

1.

Negūtie vai neiekasētie valdības ieņēmumi, kas citādi ir jāmaksā

—

Atbrīvojumi no nodokļa un atbrīvojumu shēmas

a)

Mērķa ražojumu shēma, kas 2015.–2020. gadā aizstāta ar “Shēmu preču eksportam no Indijas” (“MEIS”)

MEIS

| b) | Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”) |
| --- | --- |

b)

Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

EPCGS

| c) | Nodokļu atmaksas shēma (“DDS”) |
| --- | --- |

c)

Nodokļu atmaksas shēma (“DDS”)

DDS

| 2. | Preču un pakalpojumu nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo






  — | Dzelzsrūdas nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo |
| --- | --- | --- |

2.

Preču un pakalpojumu nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo

—

Dzelzsrūdas nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo

3.3.1.   Mērķa ražojumu shēma (“FPS”), kas 2015.–2020. gadā aizstāta ar “Shēmu preču eksportam no Indijas”

Mērķa ražojumu shēma (“FPS”), kas 2015.–2020. gadā aizstāta ar “Shēmu preču eksportam no Indijas”

3.3.1.1.   Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

| (60) | Sākotnējā izmeklēšanā Komisija secināja, ka sākotnējās izmeklēšanas periodā izmantotā Mērķa ražojumu shēma nodrošināja subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Minētās shēmas pamatā bija ārējās tirdzniecības politikas (“FTP”) plāns 2009.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(60)

Sākotnējā izmeklēšanā Komisija secināja, ka sākotnējās izmeklēšanas periodā izmantotā Mērķa ražojumu shēma nodrošināja subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Minētās shēmas pamatā bija ārējās tirdzniecības politikas (“FTP”) plāns 2009.–2014. gadam.

FTP

| (61) | Sākotnējā izmeklēšanā FPS shēmai noteiktās subsīdijas likmes bija robežās no 3,11 % līdz 4,35 %. |
| --- | --- |

(61)

Sākotnējā izmeklēšanā FPS shēmai noteiktās subsīdijas likmes bija robežās no 3,11 % līdz 4,35 %.

FPS

| (62) | Tomēr pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda shēma tika izbeigta un aizstāta ar jaunu shēmu “Shēma preču eksportam no Indijas” (“MEIS”). MEIS aizstāja vairākas iepriekšējās shēmas, arī FPS. MEIS paredzēja līdzīgus nosacījumus kā FPS, kas tika kompensēta sākotnējā izmeklēšanā. Tāpēc sākotnējā izmeklēšanā Komisija uzskatīja, ka konstatējumi par FPS attiecināmi arī uz MEIS. |
| --- | --- |

(62)

Tomēr pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda shēma tika izbeigta un aizstāta ar jaunu shēmu “Shēma preču eksportam no Indijas” (“MEIS”). MEIS aizstāja vairākas iepriekšējās shēmas, arī FPS. MEIS paredzēja līdzīgus nosacījumus kā FPS, kas tika kompensēta sākotnējā izmeklēšanā. Tāpēc sākotnējā izmeklēšanā Komisija uzskatīja, ka konstatējumi par FPS attiecināmi arī uz MEIS.

MEIS

MEIS

FPS

MEIS

FPS

FPS

MEIS

3.3.1.2.   Subsīdiju shēmas turpināšana

| (63) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā shēma MEIS joprojām tika izmantota. To, ka shēma pastāv, atbildēs uz anketas jautājumiem apstiprināja arī Indijas valdība, kā arī ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, Tata Metaliks Limited, kas arī saņēma ieguvumu no shēmas. |
| --- | --- |

(63)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā shēma MEIS joprojām tika izmantota. To, ka shēma pastāv, atbildēs uz anketas jautājumiem apstiprināja arī Indijas valdība, kā arī ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, Tata Metaliks Limited, kas arī saņēma ieguvumu no shēmas.

MEIS

Tata Metaliks Limited

a)   
  Juridiskais pamats

Juridiskais pamats

| (64) | MEIS pamatojas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums ļauj Indijas valdībai publicēt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētie paziņojumi ir apkopoti FTP dokumentos, ko Tirdzniecības ministrija parasti publicē reizi piecos gados un regulāri atjaunina. |
| --- | --- |

(64)

MEIS pamatojas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums ļauj Indijas valdībai publicēt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētie paziņojumi ir apkopoti FTP dokumentos, ko Tirdzniecības ministrija parasti publicē reizi piecos gados un regulāri atjaunina.

MEIS

FTP

| (65) | MEIS ir aprakstīta jaunajā ārējās tirdzniecības politikas piecgades plānā 2015.–2020. gadam (“FTP 2015–2020”). Procedūras, kas reglamentē FTP 2015.–2020. gadam, ir sīkāk izklāstītas “Procedūru rokasgrāmatā 2015.–2020. gadam” (“HOP 2015–2020”). |
| --- | --- |

(65)

MEIS ir aprakstīta jaunajā ārējās tirdzniecības politikas piecgades plānā 2015.–2020. gadam (“FTP 2015–2020”). Procedūras, kas reglamentē FTP 2015.–2020. gadam, ir sīkāk izklāstītas “Procedūru rokasgrāmatā 2015.–2020. gadam” (“HOP 2015–2020”).

MEIS

FTP

FTP

HOP

| (66) | Detalizēts MEIS apraksts sniegts FTP 2015–2020 3. nodaļā un HOP 2015–2020 3. nodaļā. |
| --- | --- |

(66)

Detalizēts MEIS apraksts sniegts FTP 2015–2020 3. nodaļā un HOP 2015–2020 3. nodaļā.

MEIS

FTP

HOP

b)   
  Tiesības izmantot shēmu

Tiesības izmantot shēmu

| (67) | Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(67)

Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.

c)   
  Īstenošana praksē

Īstenošana praksē

| (68) | Tiesības izmantot MEIS ir tiem uzņēmumiem, kuri eksportē konkrētus ražojumus uz konkrētām valstīm, kuras iekļautas A grupā (“tradicionālie tirgi”, tostarp visas Savienības dalībvalstis), B grupā (“jaunietekmes un mērķa tirgi”) un C grupā (“citi tirgi”). Katrā grupā iekļautās valstis un to ražojumu saraksts, uz kuriem attiecas atbilstīgas atlīdzības likmes, ir uzskaitīti atjauninātās HOP 3.B papildinājumā. |
| --- | --- |

(68)

Tiesības izmantot MEIS ir tiem uzņēmumiem, kuri eksportē konkrētus ražojumus uz konkrētām valstīm, kuras iekļautas A grupā (“tradicionālie tirgi”, tostarp visas Savienības dalībvalstis), B grupā (“jaunietekmes un mērķa tirgi”) un C grupā (“citi tirgi”). Katrā grupā iekļautās valstis un to ražojumu saraksts, uz kuriem attiecas atbilstīgas atlīdzības likmes, ir uzskaitīti atjauninātās HOP 3.B papildinājumā.

MEIS

HOP

| (69) | Ieguvums izpaužas kā nodokļu kredīts, kas ir vienāds ar procentuālo daļu no eksporta FOB vērtības. MEIS likme pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 3 %. |
| --- | --- |

(69)

Ieguvums izpaužas kā nodokļu kredīts, kas ir vienāds ar procentuālo daļu no eksporta FOB vērtības. MEIS likme pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 3 %.

FOB

MEIS

| (70) | Saskaņā ar FTP 2015–2020 3.06. punktu daži eksporta veidi ir izslēgti no shēmas, piemēram, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacīts eksports, pakalpojumu eksports un tādu struktūru eksporta apgrozījums, kuras darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās/uz eksportu orientētu struktūru apgrozījums. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar FTP 2015–2020 3.06. punktu daži eksporta veidi ir izslēgti no shēmas, piemēram, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacīts eksports, pakalpojumu eksports un tādu struktūru eksporta apgrozījums, kuras darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās/uz eksportu orientētu struktūru apgrozījums.

FTP

| (71) | Nodokļu kredīti MEIS ietvaros ir brīvi pārvedami un derīgi 18 mēnešus no izsniegšanas dienas, savukārt nodokļu kredīta apliecības, kas izdotas 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk, ir derīgas 24 mēnešus no izdošanas dienas, kā noteikts atjauninātās HOP 2015–2020 3.13. punktā. |
| --- | --- |

(71)

Nodokļu kredīti MEIS ietvaros ir brīvi pārvedami un derīgi 18 mēnešus no izsniegšanas dienas, savukārt nodokļu kredīta apliecības, kas izdotas 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk, ir derīgas 24 mēnešus no izdošanas dienas, kā noteikts atjauninātās HOP 2015–2020 3.13. punktā.

MEIS

HOP

| (72) | Tās var izmantot: i) muitas nodokļu samaksai par izejresursu vai preču, tostarp ražošanas līdzekļu, importu, ii) akcīzes nodokļu samaksai par izejresursu vai preču, tostarp ražošanas līdzekļu, iekšzemes iepirkumu un iii) pakalpojumu nodokļa samaksai par pakalpojumu iegādi. Apliecības var arī pārdot tirgū. |
| --- | --- |

(72)

Tās var izmantot: i) muitas nodokļu samaksai par izejresursu vai preču, tostarp ražošanas līdzekļu, importu, ii) akcīzes nodokļu samaksai par izejresursu vai preču, tostarp ražošanas līdzekļu, iekšzemes iepirkumu un iii) pakalpojumu nodokļa samaksai par pakalpojumu iegādi. Apliecības var arī pārdot tirgū.

| (73) | Pieteikums ieguvuma saņemšanai no MEIS ir jāaizpilda tiešsaistē Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Attiecīgā dokumentācija (kravaszīmes, bankas apstiprinājums par maksājuma saņemšanu un apliecinājums par izkraušanu) jāpievieno tiešsaistes pieteikumam. Indijas valdības attiecīgā reģionālā iestāde izsniedz nodokļu kredītu pēc rūpīgas dokumentu pārbaudes. Ja eksportētājs iesniedz attiecīgos dokumentus, reģionālajai iestādei nav rīcības brīvības lemt par nodokļu kredītu piešķiršanu. |
| --- | --- |

(73)

Pieteikums ieguvuma saņemšanai no MEIS ir jāaizpilda tiešsaistē Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Attiecīgā dokumentācija (kravaszīmes, bankas apstiprinājums par maksājuma saņemšanu un apliecinājums par izkraušanu) jāpievieno tiešsaistes pieteikumam. Indijas valdības attiecīgā reģionālā iestāde izsniedz nodokļu kredītu pēc rūpīgas dokumentu pārbaudes. Ja eksportētājs iesniedz attiecīgos dokumentus, reģionālajai iestādei nav rīcības brīvības lemt par nodokļu kredītu piešķiršanu.

MEIS

d)   
  Finansiālais ieguldījums un ieguvums

Finansiālais ieguldījums un ieguvums

| (74) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu Komisija konstatēja, ka saņēmējam ieguvums tiek piešķirts tad, kad shēmas ietvaros notiek eksporta darījums. Šajā brīdī Indijas valdība izsniedz nodokļu kredītu, ko ražotājs eksportētājs iegrāmato kā debitoru parādus, kurus ražotājs eksportētājs var dzēst jebkurā laikā. Tas ir finansiāls ieguldījumus pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas dienesti ir izdevuši eksporta kravaszīmi, Indijas valdībai vairs nav rīcības brīvības lemt par subsīdijas piešķiršanu. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgi novērtēt MEIS ietvaros saņemto ieguvumu kā maksājumu summu, kas IP laikā nopelnīta par eksporta darījumiem shēmas ietvaros. |
| --- | --- |

(74)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu Komisija konstatēja, ka saņēmējam ieguvums tiek piešķirts tad, kad shēmas ietvaros notiek eksporta darījums. Šajā brīdī Indijas valdība izsniedz nodokļu kredītu, ko ražotājs eksportētājs iegrāmato kā debitoru parādus, kurus ražotājs eksportētājs var dzēst jebkurā laikā. Tas ir finansiāls ieguldījumus pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas dienesti ir izdevuši eksporta kravaszīmi, Indijas valdībai vairs nav rīcības brīvības lemt par subsīdijas piešķiršanu. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgi novērtēt MEIS ietvaros saņemto ieguvumu kā maksājumu summu, kas IP laikā nopelnīta par eksporta darījumiem shēmas ietvaros.

MEIS

e)   
  Īpašas iezīmes

Īpašas iezīmes

| (75) | MEIS ir saistīta ar eksporta rādītājiem, tādēļ minētā shēma uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(75)

MEIS ir saistīta ar eksporta rādītājiem, tādēļ minētā shēma uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta nozīmē.

MEIS

f)   
  Secinājums par MEIS

Secinājums par MEIS

| (76) | Komisija secināja, ka MEIS nodrošinājusi subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. MEIS nodokļu kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu galu galā izmanto, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, kas samaksāti par ražošanas līdzekļiem, un tādējādi tiek mazināti Indijas valdības nodokļu ieņēmumi, kas citādi būtu iekasējami. Turklāt MEIS nodokļu kredīts piešķir ieguvumu eksportētājam, kam nav jāmaksā minētie ievedmuitas nodokļi. Uzņēmumam, kas pārdod MEIS apliecības tirgū, shēma paredz tiešu finansiālu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(76)

Komisija secināja, ka MEIS nodrošinājusi subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. MEIS nodokļu kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu galu galā izmanto, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, kas samaksāti par ražošanas līdzekļiem, un tādējādi tiek mazināti Indijas valdības nodokļu ieņēmumi, kas citādi būtu iekasējami. Turklāt MEIS nodokļu kredīts piešķir ieguvumu eksportētājam, kam nav jāmaksā minētie ievedmuitas nodokļi. Uzņēmumam, kas pārdod MEIS apliecības tirgū, shēma paredz tiešu finansiālu ieguldījumu.

MEIS

MEIS

MEIS

MEIS

| (77) | Komisija norādīja, ka MEIS termiņš beidzās pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, proti, 2021. gada 1. janvārī. Tomēr līdz 2021. gada beigām uzņēmumi joprojām var pieteikties uz MEIS apliecībām par eksporta darījumiem, kas veikti 2020. gadā. Turklāt uzņēmumi vēl aizvien var izmantot 2021. gadā saņemto MEIS apliecību, lai segtu maksājamos ievedmuitas nodokļus līdz 2023. gada 15. septembrim. Tādējādi ieguvumi no šīs shēmas tika saņemti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un turpināsies pat pēc pasākumu noteikšanas. |
| --- | --- |

(77)

Komisija norādīja, ka MEIS termiņš beidzās pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, proti, 2021. gada 1. janvārī. Tomēr līdz 2021. gada beigām uzņēmumi joprojām var pieteikties uz MEIS apliecībām par eksporta darījumiem, kas veikti 2020. gadā. Turklāt uzņēmumi vēl aizvien var izmantot 2021. gadā saņemto MEIS apliecību, lai segtu maksājamos ievedmuitas nodokļus līdz 2023. gada 15. septembrim. Tādējādi ieguvumi no šīs shēmas tika saņemti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un turpināsies pat pēc pasākumu noteikšanas.

MEIS

MEIS

MEIS

| (78) | Bez tam Komisija norādīja, ka 2021. gada augustā Indijas valdība publicēja pamatnostādnes par jaunu shēmu ar nosaukumu “Atbrīvojums no maksājumiem un nodokļiem par eksportētiem ražojumiem” (“RoDTEP”), kas aizstāj MEIS. Shēma RoDTEP ir minēta kā mehānisms to nodokļu/maksājumu/nodevu atmaksāšanai centrālā, štata un vietējā līmenī, kas pašlaik netiek atmaksāti ne ar kādu citu mehānismu, bet kas kļūst maksājami eksportēto ražojumu ražošanas un izplatīšanas procesā (19). Indijas valdība ir paziņojusi atmaksas likmes dažādiem sektoriem. Jebkurā laikā šīs likmes var pārskatīt. Lai gan dzelzs ražošanas nozarei un attiecīgajam ražojumam noteiktās likmes izmeklēšanas laikā netika paziņotas, sektors pieprasīja, lai to iekļautu shēmā, – to apstiprināja arī ražotājs, kas sadarbojās, proti, Tata Metaliks Limited, un ražošanas nozares likme joprojām tika apspriesta (20). |
| --- | --- |

(78)

Bez tam Komisija norādīja, ka 2021. gada augustā Indijas valdība publicēja pamatnostādnes par jaunu shēmu ar nosaukumu “Atbrīvojums no maksājumiem un nodokļiem par eksportētiem ražojumiem” (“RoDTEP”), kas aizstāj MEIS. Shēma RoDTEP ir minēta kā mehānisms to nodokļu/maksājumu/nodevu atmaksāšanai centrālā, štata un vietējā līmenī, kas pašlaik netiek atmaksāti ne ar kādu citu mehānismu, bet kas kļūst maksājami eksportēto ražojumu ražošanas un izplatīšanas procesā (19). Indijas valdība ir paziņojusi atmaksas likmes dažādiem sektoriem. Jebkurā laikā šīs likmes var pārskatīt. Lai gan dzelzs ražošanas nozarei un attiecīgajam ražojumam noteiktās likmes izmeklēšanas laikā netika paziņotas, sektors pieprasīja, lai to iekļautu shēmā, – to apstiprināja arī ražotājs, kas sadarbojās, proti, Tata Metaliks Limited, un ražošanas nozares likme joprojām tika apspriesta (20).

RoDTEP

MEIS

RoDTEP

19

Tata Metaliks Limited

20

3.3.1.3.   Secinājumi

| (79) | Ņemot vērā, ka juridiskā situācija nav būtiski mainījusies, Komisija uzskatīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā MEIS turpināja piešķirt ieguvumu plastisko cauruļu nozarei. Tādus pašus konstatējumus Komisija izdarīja Īstenošanas regulā (ES) 2022/433. |
| --- | --- |

(79)

Ņemot vērā, ka juridiskā situācija nav būtiski mainījusies, Komisija uzskatīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā MEIS turpināja piešķirt ieguvumu plastisko cauruļu nozarei. Tādus pašus konstatējumus Komisija izdarīja Īstenošanas regulā (ES) 2022/433.

MEIS

| (80) | Sadarbības trūkuma dēļ nebija iespējams precīzi aprēķināt šīs shēmas subsidēšanas līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tālab Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantoja pieejamos faktus. Subsīdijas likme sākotnējās izmeklēšanas periodā attiecībā uz FPS, kura tika kompensēta sākotnējā izmeklēšanā un aizstāta ar MEIS (kas, kā tika konstatēts, piešķīra līdzīgus ieguvumus), bija robežās no 3,11 % līdz 4,35 % (sk. 61. apsvērumu). |
| --- | --- |

(80)

Sadarbības trūkuma dēļ nebija iespējams precīzi aprēķināt šīs shēmas subsidēšanas līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tālab Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantoja pieejamos faktus. Subsīdijas likme sākotnējās izmeklēšanas periodā attiecībā uz FPS, kura tika kompensēta sākotnējā izmeklēšanā un aizstāta ar MEIS (kas, kā tika konstatēts, piešķīra līdzīgus ieguvumus), bija robežās no 3,11 % līdz 4,35 % (sk. 61. apsvērumu).

FPS

MEIS

| (81) | Tā kā MEIS likme bija 3 % no FOB, bet FPS likme sākotnējās izmeklēšanas periodā – 5 % no FOB, ieguvums, ko saņēma plastisko cauruļu ražošanas nozare no MEIS, PIP laikā attiecīgi samazinājās. Īstenošanas regulā (ES) 2022/433 nerūsējošā tērauda auksto velmējumu ražotājiem konstatētais ieguvums bija 1,87 % un 1,92 %, MEIS likmei esot 2 %. Komisija uzskatīja, ka ieguvumi plastisko cauruļu ražotājiem MEIS ietvaros tādējādi būtu nedaudz zem 3 % un tāpēc nebūtu nelieli. |
| --- | --- |

(81)

Tā kā MEIS likme bija 3 % no FOB, bet FPS likme sākotnējās izmeklēšanas periodā – 5 % no FOB, ieguvums, ko saņēma plastisko cauruļu ražošanas nozare no MEIS, PIP laikā attiecīgi samazinājās. Īstenošanas regulā (ES) 2022/433 nerūsējošā tērauda auksto velmējumu ražotājiem konstatētais ieguvums bija 1,87 % un 1,92 %, MEIS likmei esot 2 %. Komisija uzskatīja, ka ieguvumi plastisko cauruļu ražotājiem MEIS ietvaros tādējādi būtu nedaudz zem 3 % un tāpēc nebūtu nelieli.

MEIS

FOB

FPS

FOB

MEIS

MEIS

MEIS

| (82) | Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka MEIS paredz atmaksāt a) netiešos nodokļus, kas saistīti ar eksportēto ražojumu ražošanu un izplatīšanu, un b) kumulatīvos netiešos nodokļus, kuri noteikti izejresursiem, kas tiek patērēti eksportēto ražojumu ražošanā. Tas apgalvoja, ka saskaņā ar SKP nolīgumu šo kategoriju nodokļu atmaksa nav kompensējama. Tas apgalvoja arī, ka pat tad, ja MEIS tiktu atzīta par kompensējamu, 2020. gada 31. decembrī šī programma tika izbeigta. |
| --- | --- |

(82)

Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka MEIS paredz atmaksāt a) netiešos nodokļus, kas saistīti ar eksportēto ražojumu ražošanu un izplatīšanu, un b) kumulatīvos netiešos nodokļus, kuri noteikti izejresursiem, kas tiek patērēti eksportēto ražojumu ražošanā. Tas apgalvoja, ka saskaņā ar SKP nolīgumu šo kategoriju nodokļu atmaksa nav kompensējama. Tas apgalvoja arī, ka pat tad, ja MEIS tiktu atzīta par kompensējamu, 2020. gada 31. decembrī šī programma tika izbeigta.

Tata Metaliks Limited

MEIS

MEIS

| (83) | Komisija šos apgalvojumus noraidīja. Kā skaidrots 60.–81. apsvērumā, Indijas uzņēmumiem, izmantojot nodokļu apliecību, tiek atmaksāta fiksēta procentuāla daļa no eksporta FOB vērtības. Shēmas nosacījumi neprasa, lai nodokļu apliecības vērtība atbilstu nodokļu summai, ko uzņēmumi ir samaksājuši, un šīs summas netiek pārbaudītas. Attiecībā uz 77. apsvērumā minēto subsīdiju shēmas turpināšanās iespējamību uzņēmumi līdz 2023. gada 15. septembrim joprojām var izmantot 2021. gadā iegūto MEIS apliecību, lai līdzsvarotu maksājamos ievedmuitas nodokļus. Tādējādi ieguvumi no šīs shēmas turpināsies krietni pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda. |
| --- | --- |

(83)

Komisija šos apgalvojumus noraidīja. Kā skaidrots 60.–81. apsvērumā, Indijas uzņēmumiem, izmantojot nodokļu apliecību, tiek atmaksāta fiksēta procentuāla daļa no eksporta FOB vērtības. Shēmas nosacījumi neprasa, lai nodokļu apliecības vērtība atbilstu nodokļu summai, ko uzņēmumi ir samaksājuši, un šīs summas netiek pārbaudītas. Attiecībā uz 77. apsvērumā minēto subsīdiju shēmas turpināšanās iespējamību uzņēmumi līdz 2023. gada 15. septembrim joprojām var izmantot 2021. gadā iegūto MEIS apliecību, lai līdzsvarotu maksājamos ievedmuitas nodokļus. Tādējādi ieguvumi no šīs shēmas turpināsies krietni pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda.

FOB

MEIS

| (84) | Tata Metaliks Limited arī apgalvoja, ka piezīmju iesniegšanas laikā (2022. gada 31. martā) RoDTEP nesniedza ieguvumus, tāpēc Komisija ieguvuma apspriešanas faktu nevar uzskatīt par iespējamu (nākotnes) attiecīgā ražojuma subsidēšanu. |
| --- | --- |

(84)

Tata Metaliks Limited arī apgalvoja, ka piezīmju iesniegšanas laikā (2022. gada 31. martā) RoDTEP nesniedza ieguvumus, tāpēc Komisija ieguvuma apspriešanas faktu nevar uzskatīt par iespējamu (nākotnes) attiecīgā ražojuma subsidēšanu.

Tata Metaliks Limited

RoDTEP

| (85) | Attiecībā uz RoDTEP shēmu Komisija norādīja, ka attālinātās kontrolpārbaudes laikā Tata Metaliks Limited pats uzskatīja, ka tiks apspriesta jauna likme plastisko cauruļu nozarei. Tas, ka laikā, kad uzņēmums iesniedza piezīmes, nebija pieņemts lēmums par likmi, nelika apšaubīt lielo iespējamību, ka jaunā likme tiks noteikta un subsidēšana jaunās shēmas ietvaros turpināsies arī pēc 2023. gada. Tādējādi Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz RoDTEP shēmu Komisija norādīja, ka attālinātās kontrolpārbaudes laikā Tata Metaliks Limited pats uzskatīja, ka tiks apspriesta jauna likme plastisko cauruļu nozarei. Tas, ka laikā, kad uzņēmums iesniedza piezīmes, nebija pieņemts lēmums par likmi, nelika apšaubīt lielo iespējamību, ka jaunā likme tiks noteikta un subsidēšana jaunās shēmas ietvaros turpināsies arī pēc 2023. gada. Tādējādi Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

RoDTEP

Tata Metaliks Limited

3.3.2.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma

Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma

3.3.2.1.   Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

| (86) | Sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka shēma “Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšana” (“EPCGS”) nodrošinājusi kompensējamu subsīdiju un veidojusi finansiālu Indijas valdības ieguldījumu. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šī shēma joprojām bija piemērojama. |
| --- | --- |

(86)

Sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka shēma “Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšana” (“EPCGS”) nodrošinājusi kompensējamu subsīdiju un veidojusi finansiālu Indijas valdības ieguldījumu. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šī shēma joprojām bija piemērojama.

EPCGS

a)   
  Juridiskais pamats

Juridiskais pamats

| (87) | Detalizēts EPCGS apraksts sniegts FTP 2015–2020 5. nodaļā un HOP 2015–2020 5. nodaļā. |
| --- | --- |

(87)

Detalizēts EPCGS apraksts sniegts FTP 2015–2020 5. nodaļā un HOP 2015–2020 5. nodaļā.

EPCGS

FTP

HOP

b)   
  Tiesības izmantot shēmu

Tiesības izmantot shēmu

| (88) | Tiesības izmantot šo pasākumu ir ražotājiem eksportētājiem un tirgotājiem eksportētājiem, kam “ir saikne” ar palīgražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(88)

Tiesības izmantot šo pasākumu ir ražotājiem eksportētājiem un tirgotājiem eksportētājiem, kam “ir saikne” ar palīgražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem.

c)   
  Īstenošana praksē

Īstenošana praksē

| (89) | Saskaņā ar nosacījumu par eksporta saistībām uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Tālab Indijas valdība, saņēmusi pieteikumu un maksu, izdod EPCGS licenci. Shēma paredz samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kurus importē, izmantojot šo shēmu. Lai eksporta saistības tiktu izpildītas, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksportam paredzētu preču apjomu. Saskaņā ar FTP 2015–2020 ražošanas līdzekļus EPCGS ietvaros var importēt ar 0 % nodokļa likmi. Eksporta saistības, kas atbilst seškārtīgai ietaupīto nodokļa summai, jāizpilda ne vēlāk kā sešu gadu laikā. |
| --- | --- |

(89)

Saskaņā ar nosacījumu par eksporta saistībām uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Tālab Indijas valdība, saņēmusi pieteikumu un maksu, izdod EPCGS licenci. Shēma paredz samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kurus importē, izmantojot šo shēmu. Lai eksporta saistības tiktu izpildītas, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksportam paredzētu preču apjomu. Saskaņā ar FTP 2015–2020 ražošanas līdzekļus EPCGS ietvaros var importēt ar 0 % nodokļa likmi. Eksporta saistības, kas atbilst seškārtīgai ietaupīto nodokļa summai, jāizpilda ne vēlāk kā sešu gadu laikā.

EPCGS

FTP

EPCGS

| (90) | EPCGS licenciāts var arī iegūt ražošanas līdzekļus iekšzemes tirgū. Tādā gadījumā ražošanas līdzekļu iekšzemes ražotājs var saņemt ieguvumu, proti, bez nodokļiem importēt sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai. Alternatīvi iekšzemes ražotājs var arī prasīt, lai EPCGS licenciāts uz ražošanas līdzekļu piegādi attiecinātu nosacītā eksporta ieguvumus. |
| --- | --- |

(90)

EPCGS licenciāts var arī iegūt ražošanas līdzekļus iekšzemes tirgū. Tādā gadījumā ražošanas līdzekļu iekšzemes ražotājs var saņemt ieguvumu, proti, bez nodokļiem importēt sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai. Alternatīvi iekšzemes ražotājs var arī prasīt, lai EPCGS licenciāts uz ražošanas līdzekļu piegādi attiecinātu nosacītā eksporta ieguvumus.

EPCGS

EPCGS

d)   
  Secinājums par EPCGS

Secinājums par EPCGS

| (91) | EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa samazinājums ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kuri citādi tiktu gūti. Turklāt nodokļa samazinājums piešķir ieguvumu eksportētājam, jo importējot ietaupītie nodokļi uzlabo uzņēmuma likviditāti. |
| --- | --- |

(91)

EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa samazinājums ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kuri citādi tiktu gūti. Turklāt nodokļa samazinājums piešķir ieguvumu eksportētājam, jo importējot ietaupītie nodokļi uzlabo uzņēmuma likviditāti.

EPCGS

| (92) | Turklāt EPCGS pēc likuma ir atkarīga no eksporta rādītājiem, jo šādas licences nevar saņemt, ja neuzņemas saistības eksportēt. Tādēļ tiek uzskatīts, ka shēma ir īpaša un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(92)

Turklāt EPCGS pēc likuma ir atkarīga no eksporta rādītājiem, jo šādas licences nevar saņemt, ja neuzņemas saistības eksportēt. Tādēļ tiek uzskatīts, ka shēma ir īpaša un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

EPCGS

| (93) | Shēmu EPCGS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas, kas aprakstītas pamatregulas I pielikuma i) punktā, nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, jo eksportēto ražojumu ražošanā tie netiek patērēti. |
| --- | --- |

(93)

Shēmu EPCGS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas, kas aprakstītas pamatregulas I pielikuma i) punktā, nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, jo eksportēto ražojumu ražošanā tie netiek patērēti.

EPCGS

| (94) | Sākotnējā izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu kompensējamo subsīdiju apjoms tika aprēķināts, pamatojoties uz muitas nodokli, kas netika samaksāts par importētajiem ražošanas līdzekļiem laikposmā, kurš atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma periodam attiecīgajā ražošanas nozarē. Lai atspoguļotu laika gaitā iegūto naudas līdzekļu pilno vērtību, šādi aprēķinātais apjoms, kas attiecināms uz IP, tika koriģēts, pieskaitot šajā laikā aprēķinātos procentus. Tika uzskatīts, ka tam derīga ir izmeklēšanas periodā Indijā izmantotā komerciālā procentu likme. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas uzņēmumiem jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no subsīdijas kopējās summas, ja tas tika prasīts. |
| --- | --- |

(94)

Sākotnējā izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu kompensējamo subsīdiju apjoms tika aprēķināts, pamatojoties uz muitas nodokli, kas netika samaksāts par importētajiem ražošanas līdzekļiem laikposmā, kurš atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma periodam attiecīgajā ražošanas nozarē. Lai atspoguļotu laika gaitā iegūto naudas līdzekļu pilno vērtību, šādi aprēķinātais apjoms, kas attiecināms uz IP, tika koriģēts, pieskaitot šajā laikā aprēķinātos procentus. Tika uzskatīts, ka tam derīga ir izmeklēšanas periodā Indijā izmantotā komerciālā procentu likme. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas uzņēmumiem jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no subsīdijas kopējās summas, ja tas tika prasīts.

| (95) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šis subsīdijas apjoms tika sadalīts uz attiecīgo eksporta apgrozījumu sākotnējās izmeklēšanas periodā kā attiecīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(95)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šis subsīdijas apjoms tika sadalīts uz attiecīgo eksporta apgrozījumu sākotnējās izmeklēšanas periodā kā attiecīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem.

| (96) | Shēmai noteiktās subsīdijas likme sākotnējās izmeklēšanas periodā bija robežās no 0,03 % līdz 0,38 %. |
| --- | --- |

(96)

Shēmai noteiktās subsīdijas likme sākotnējās izmeklēšanas periodā bija robežās no 0,03 % līdz 0,38 %.

3.3.2.2.   Subsīdiju shēmas turpināšana

| (97) | Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka plastisko cauruļu ražotāji Indijā joprojām saņēma ieguvumu no shēmas. Atbildēs uz anketas jautājumiem shēmas pastāvēšanu apstiprināja arī Indijas valdība. Turklāt Komisija konstatēja, ka Tata Metaliks Limited izmantoja shēmu, lai importētu ražošanas līdzekļus, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā. Ieguvumu no shēmas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā varēja attiecināt uz attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(97)

Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka plastisko cauruļu ražotāji Indijā joprojām saņēma ieguvumu no shēmas. Atbildēs uz anketas jautājumiem shēmas pastāvēšanu apstiprināja arī Indijas valdība. Turklāt Komisija konstatēja, ka Tata Metaliks Limited izmantoja shēmu, lai importētu ražošanas līdzekļus, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā. Ieguvumu no shēmas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā varēja attiecināt uz attiecīgo ražojumu.

Tata Metaliks Limited

| (98) | Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām saņēma ieguvumu no EPCGS subsīdijām. |
| --- | --- |

(98)

Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām saņēma ieguvumu no EPCGS subsīdijām.

EPCGS

| (99) | Sadarbības trūkuma dēļ nebija iespējams precīzi aprēķināt šīs shēmas subsidēšanas līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tālab Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantoja pieejamos faktus. Shēmai noteiktās subsīdijas likme sākotnējās izmeklēšanas periodā bija robežās no 0,03 % līdz 0,38 % (sk. 96. apsvērumu). |
| --- | --- |

(99)

Sadarbības trūkuma dēļ nebija iespējams precīzi aprēķināt šīs shēmas subsidēšanas līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tālab Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantoja pieejamos faktus. Shēmai noteiktās subsīdijas likme sākotnējās izmeklēšanas periodā bija robežās no 0,03 % līdz 0,38 % (sk. 96. apsvērumu).

| (100) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ar šo shēmu panāktais subsidēšanas līmenis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nebija neliels un nekādā ziņā nebija zemāks par līmeni, kas konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(100)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ar šo shēmu panāktais subsidēšanas līmenis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nebija neliels un nekādā ziņā nebija zemāks par līmeni, kas konstatēts sākotnējā izmeklēšanā.

| (101) | Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka EPCGS ir pieļaujama subsīdija, jo tā paredz atbrīvojumu no nodokļiem eksportētiem ražojumiem, kas paredzēti iekšzemes patēriņam, un tādējādi to nevar kompensēt. |
| --- | --- |

(101)

Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka EPCGS ir pieļaujama subsīdija, jo tā paredz atbrīvojumu no nodokļiem eksportētiem ražojumiem, kas paredzēti iekšzemes patēriņam, un tādējādi to nevar kompensēt.

Tata Metaliks Limited

EPCGS

| (102) | Kā atgādināts 93. apsvērumā, šādas pieļaujamas sistēmas, kas aprakstītas pamatregulas I pielikuma i) punktā, nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, jo eksportēto ražojumu ražošanā tie netiek patērēti. Tādējādi Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(102)

Kā atgādināts 93. apsvērumā, šādas pieļaujamas sistēmas, kas aprakstītas pamatregulas I pielikuma i) punktā, nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, jo eksportēto ražojumu ražošanā tie netiek patērēti. Tādējādi Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

3.3.3.   Nodokļu atmaksas shēma

Nodokļu atmaksas shēma

3.3.3.1.   Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

| (103) | Sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji saņēmuši ieguvumu no nodokļu atmaksas shēmas, kas paredzēja atmaksāt noteiktu procentuālo daļu no eksporta FOB vērtības (“DDS likme”). Sākotnējās izmeklēšanas periodā DDS likme attiecīgajam ražojumam bija 1,9 % no FOB vērtības. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā DDS joprojām bija piemērojama. |
| --- | --- |

(103)

Sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji saņēmuši ieguvumu no nodokļu atmaksas shēmas, kas paredzēja atmaksāt noteiktu procentuālo daļu no eksporta FOB vērtības (“DDS likme”). Sākotnējās izmeklēšanas periodā DDS likme attiecīgajam ražojumam bija 1,9 % no FOB vērtības. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā DDS joprojām bija piemērojama.

FOB

DDS

DDS

FOB

DDS

a)   
  Juridiskais pamats

Juridiskais pamats

| (104) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piemērojamais juridiskais pamats bija 1995. gada Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumi (“1995. gada DDS noteikumi”), kas grozīti 2006. gadā un vēlāk aizstāti ar Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumiem 2017. gadā (“2017. gada noteikumi”), kuri stājās spēkā 2017. gada 1. oktobrī. Šīs nodokļu atmaksas shēmas aprēķināšanas metode ir aprakstīta 1995. gada DDS noteikumu 3. noteikuma 2. punktā. Minēto DDS noteikumu 12. noteikuma 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkts reglamentē deklarāciju, kura ražotājiem eksportētājiem jāiesniedz, lai saņemtu ieguvumu no šīs shēmas. Minētie noteikumi 2017. gada DDS noteikumos ir palikuši identiski un atbilst attiecīgi 3. noteikuma 2. punktam un 13. noteikuma 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktam. |
| --- | --- |

(104)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piemērojamais juridiskais pamats bija 1995. gada Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumi (“1995. gada DDS noteikumi”), kas grozīti 2006. gadā un vēlāk aizstāti ar Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumiem 2017. gadā (“2017. gada noteikumi”), kuri stājās spēkā 2017. gada 1. oktobrī. Šīs nodokļu atmaksas shēmas aprēķināšanas metode ir aprakstīta 1995. gada DDS noteikumu 3. noteikuma 2. punktā. Minēto DDS noteikumu 12. noteikuma 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkts reglamentē deklarāciju, kura ražotājiem eksportētājiem jāiesniedz, lai saņemtu ieguvumu no šīs shēmas. Minētie noteikumi 2017. gada DDS noteikumos ir palikuši identiski un atbilst attiecīgi 3. noteikuma 2. punktam un 13. noteikuma 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktam.

DDS

DDS

DDS

DDS

| (105) | Turklāt apkārtrakstā Nr. 24/2001 ir iekļautas konkrētas instrukcijas par to, kā īstenot 3. noteikuma 2. punktu un deklarāciju, kas eksportētājiem jāiesniedz saskaņā ar 12. noteikuma 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu. |
| --- | --- |

(105)

Turklāt apkārtrakstā Nr. 24/2001 ir iekļautas konkrētas instrukcijas par to, kā īstenot 3. noteikuma 2. punktu un deklarāciju, kas eksportētājiem jāiesniedz saskaņā ar 12. noteikuma 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu.

| (106) | 1995. gada DDS noteikumu 4. noteikumā paredzēts, ka centrālā valdība var pārskatīt atbilstoši 3. noteikumam noteikto summu vai likmes. Indijas valdība ir izdarījusi vairākas izmaiņas, no kurām pēdējās ietver pārskatītas likmes, proti, Notification No. 95/2018 – CUSTOMS un Notification No. 07/2020 – CUSTOMS. |
| --- | --- |

(106)

1995. gada DDS noteikumu 4. noteikumā paredzēts, ka centrālā valdība var pārskatīt atbilstoši 3. noteikumam noteikto summu vai likmes. Indijas valdība ir izdarījusi vairākas izmaiņas, no kurām pēdējās ietver pārskatītas likmes, proti, Notification No. 95/2018 – CUSTOMS un Notification No. 07/2020 – CUSTOMS.

DDS

Notification No. 95/2018 – CUSTOMS

Notification No. 07/2020 – CUSTOMS

| (107) | Sākotnējās izmeklēšanas periodā DDS likme attiecīgajam ražojumam bija 1,9 % no FOB vērtības. |
| --- | --- |

(107)

Sākotnējās izmeklēšanas periodā DDS likme attiecīgajam ražojumam bija 1,9 % no FOB vērtības.

DDS

FOB

b)   
  Tiesības izmantot shēmu

Tiesības izmantot shēmu

| (108) | Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(108)

Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.

c)   
  Īstenošana praksē

Īstenošana praksē

| (109) | Shēmas ietvaros ikvienam uzņēmumam, kas eksportē ražojumus, uz kuriem attiecas tiesības izmantot shēmu, ir tiesības saņemt summu, kas atbilst procentuālai daļai no eksportētā ražojuma FOB vērtības. Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumu 3. noteikuma 2. punktā paredzēts, kā aprēķināms subsīdijas apjoms. Atmaksājamā summa tiek pamatota ar tādu attiecīgo muitas nodokļu vidējām vērtībām visā ražošana nozarē, kas samaksāti par importētiem izejmateriāliem, un ar vidējo ražošanas nozares patēriņa koeficientu, kas iegūts no tiem ražotājiem, kurus Indijas valdība uzskatījusi par reprezentatīviem tādu eksporta ražojumu ražotājiem, uz kuriem attiecas tiesības izmantot shēmu (tā sauktā “visas nozares likme” jeb “AIR”). Tad Indijas valdība izsaka atmaksājamo summu procentos no tādu eksportēto ražojumu vidējās eksporta vērtības, uz kuriem attiecas tiesības izmantot shēmu. |
| --- | --- |

(109)

Shēmas ietvaros ikvienam uzņēmumam, kas eksportē ražojumus, uz kuriem attiecas tiesības izmantot shēmu, ir tiesības saņemt summu, kas atbilst procentuālai daļai no eksportētā ražojuma FOB vērtības. Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumu 3. noteikuma 2. punktā paredzēts, kā aprēķināms subsīdijas apjoms. Atmaksājamā summa tiek pamatota ar tādu attiecīgo muitas nodokļu vidējām vērtībām visā ražošana nozarē, kas samaksāti par importētiem izejmateriāliem, un ar vidējo ražošanas nozares patēriņa koeficientu, kas iegūts no tiem ražotājiem, kurus Indijas valdība uzskatījusi par reprezentatīviem tādu eksporta ražojumu ražotājiem, uz kuriem attiecas tiesības izmantot shēmu (tā sauktā “visas nozares likme” jeb “AIR”). Tad Indijas valdība izsaka atmaksājamo summu procentos no tādu eksportēto ražojumu vidējās eksporta vērtības, uz kuriem attiecas tiesības izmantot shēmu.

FOB

AIR

| (110) | Indijas valdība šo procentuālo daļu izmanto, lai aprēķinātu nodokļa atmaksas summu, ko ir tiesības saņemt visiem eksportētājiem, kuriem ir tiesības izmantot shēmu. Indijas valdība šīs shēmas likmi nosaka katram ražojuma veidam atsevišķi. |
| --- | --- |

(110)

Indijas valdība šo procentuālo daļu izmanto, lai aprēķinātu nodokļa atmaksas summu, ko ir tiesības saņemt visiem eksportētājiem, kuriem ir tiesības izmantot shēmu. Indijas valdība šīs shēmas likmi nosaka katram ražojuma veidam atsevišķi.

| (111) | Indijas valdība norāda, ka nodokļu atmaksu var noteikt arī, pamatojoties uz faktisko nodokļu slogu ražojumiem, uz kuriem neattiecas tiesības izmantot AIR, vai uzņēmumiem, kuri konstatē, ka AIR atlaides ir mazākas par 80 % no faktiskā nodokļu sloga. |
| --- | --- |

(111)

Indijas valdība norāda, ka nodokļu atmaksu var noteikt arī, pamatojoties uz faktisko nodokļu slogu ražojumiem, uz kuriem neattiecas tiesības izmantot AIR, vai uzņēmumiem, kuri konstatē, ka AIR atlaides ir mazākas par 80 % no faktiskā nodokļu sloga.

AIR

AIR

| (112) | Lai saņemtu tiesības izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Kad nosūtīšanas informāciju ievada muitas serverī, tiek norādīts, ka eksports notiek DDS ietvaros, un tiek neatsaucami noteikta DDS summa. Pēc nosūtīšanas un kad uzņēmums ir iesniedzis eksporta vispārējo manifestu (Export General Manifest), un kad muitas iestāde ir pārliecinājusies, ka informācija šajā dokumentā sakrīt ar kravaszīmes datiem, ir izpildīti visi nosacījumi, lai ļautu veikt summas atmaksu ar tiešu maksājumu eksportētāja bankas kontā vai ar čeku. |
| --- | --- |

(112)

Lai saņemtu tiesības izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Kad nosūtīšanas informāciju ievada muitas serverī, tiek norādīts, ka eksports notiek DDS ietvaros, un tiek neatsaucami noteikta DDS summa. Pēc nosūtīšanas un kad uzņēmums ir iesniedzis eksporta vispārējo manifestu (Export General Manifest), un kad muitas iestāde ir pārliecinājusies, ka informācija šajā dokumentā sakrīt ar kravaszīmes datiem, ir izpildīti visi nosacījumi, lai ļautu veikt summas atmaksu ar tiešu maksājumu eksportētāja bankas kontā vai ar čeku.

DDS

DDS

Export General Manifest

| (113) | Eksportētājam jāiesniedz arī eksporta ieņēmumu pierādījums – bankas apstiprinājums par maksājuma saņemšanu (“BRC”). Šo dokumentu var iesniegt pēc tam, kad ir samaksāta atmaksas summa. Indijas valdība atgūst samaksāto summu, ja noteiktajā termiņā eksportētājs neiesniedz BRC. |
| --- | --- |

(113)

Eksportētājam jāiesniedz arī eksporta ieņēmumu pierādījums – bankas apstiprinājums par maksājuma saņemšanu (“BRC”). Šo dokumentu var iesniegt pēc tam, kad ir samaksāta atmaksas summa. Indijas valdība atgūst samaksāto summu, ja noteiktajā termiņā eksportētājs neiesniedz BRC.

BRC

BRC

| (114) | Atmaksas summu drīkst izmantot jebkādam mērķim, un saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem pēc eksporta saistību izpildes nodokļu atmaksas summu var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontos. |
| --- | --- |

(114)

Atmaksas summu drīkst izmantot jebkādam mērķim, un saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem pēc eksporta saistību izpildes nodokļu atmaksas summu var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontos.

d)   
  Secinājums par DDS

Secinājums par DDS

| (115) | Sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka DDS nodrošinājusi subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā saucamā nodokļu atmaksas summa ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo tas izpaužas kā tiešs Indijas valdības veikts līdzekļu pārvedums. Attiecībā uz šo līdzekļu izmantošanu nav ierobežojumu. Turklāt nodokļu atmaksas summa sniedz priekšrocības eksportētājam, jo uzlabo eksportētāja likviditāti. |
| --- | --- |

(115)

Sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka DDS nodrošinājusi subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā saucamā nodokļu atmaksas summa ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo tas izpaužas kā tiešs Indijas valdības veikts līdzekļu pārvedums. Attiecībā uz šo līdzekļu izmantošanu nav ierobežojumu. Turklāt nodokļu atmaksas summa sniedz priekšrocības eksportētājam, jo uzlabo eksportētāja likviditāti.

DDS

| (116) | Indijas valdība nodokļu atmaksas likmi eksportam nosaka katram ražojuma veidam atsevišķi. Tomēr, lai gan subsīdija tiek saukta par nodokļu atmaksu, šai shēmai nav visu iezīmju, kas piemīt pieļaujamai nodokļu atmaksas sistēmai vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmai pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Turklāt shēma neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Naudas maksājums eksportētājam ne vienmēr ir saistīts ar faktiskajiem ievedmuitas nodokļu maksājumiem par izejmateriāliem, un tas nav nodokļu kredīts, kas izmantojams, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus par iepriekš importētām vai turpmāk importējamām izejvielām. Turklāt nav ieviesta sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejresursi un kādā apjomā tiek patērēti eksportēto ražojumu ražošanā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi papildu pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejresursiem, lai gan šī pārbaude būtu jāveic, ja netiek faktiski piemērota pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). |
| --- | --- |

(116)

Indijas valdība nodokļu atmaksas likmi eksportam nosaka katram ražojuma veidam atsevišķi. Tomēr, lai gan subsīdija tiek saukta par nodokļu atmaksu, šai shēmai nav visu iezīmju, kas piemīt pieļaujamai nodokļu atmaksas sistēmai vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmai pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Turklāt shēma neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Naudas maksājums eksportētājam ne vienmēr ir saistīts ar faktiskajiem ievedmuitas nodokļu maksājumiem par izejmateriāliem, un tas nav nodokļu kredīts, kas izmantojams, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus par iepriekš importētām vai turpmāk importējamām izejvielām. Turklāt nav ieviesta sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejresursi un kādā apjomā tiek patērēti eksportēto ražojumu ražošanā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi papildu pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejresursiem, lai gan šī pārbaude būtu jāveic, ja netiek faktiski piemērota pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).

| (117) | Maksājums, ko Indijas valdība veic pēc tam, kad ir veikts eksports, ir atkarīgs no eksporta rādītājiem, un tādējādi šī shēma ir uzskatāma par īpašu un kompensējamu pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(117)

Maksājums, ko Indijas valdība veic pēc tam, kad ir veikts eksports, ir atkarīgs no eksporta rādītājiem, un tādējādi šī shēma ir uzskatāma par īpašu un kompensējamu pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (118) | Ņemot to vērā, Komisija secināja, ka DDS ir kompensējama. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot to vērā, Komisija secināja, ka DDS ir kompensējama.

DDS

e)   
  Subsīdijas apjoma aprēķināšana

Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (119) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu Komisija kompensējamo subsīdiju apjomu sākotnējā izmeklēšanā aprēķināja kā sākotnējās izmeklēšanas periodā konstatēto ieguvumu, kas piešķirts saņēmējam (proti, nodokļu atmaksas veidā saņemto apjomu). Šajā ziņā Komisija konstatēja, ka saņēmējam ieguvums tiek piešķirts tad, kad shēmas ietvaros notiek eksporta darījums. Šajā brīdī Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, kas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta kravaszīmi, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par konkrēto eksporta darījumu, Indijas valdībai vairs nav rīcības brīvības lemt par subsīdijas piešķiršanu. |
| --- | --- |

(119)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu Komisija kompensējamo subsīdiju apjomu sākotnējā izmeklēšanā aprēķināja kā sākotnējās izmeklēšanas periodā konstatēto ieguvumu, kas piešķirts saņēmējam (proti, nodokļu atmaksas veidā saņemto apjomu). Šajā ziņā Komisija konstatēja, ka saņēmējam ieguvums tiek piešķirts tad, kad shēmas ietvaros notiek eksporta darījums. Šajā brīdī Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, kas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta kravaszīmi, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par konkrēto eksporta darījumu, Indijas valdībai vairs nav rīcības brīvības lemt par subsīdijas piešķiršanu.

| (120) | Ņemot vērā 55. apsvērumā minēto, ka galvenie ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija nevarēja pārbaudīt, vai tie faktiski maksā ievedmuitas nodokļus par izejvielām, kas izmantotas attiecīgā ražojuma ražošanā. Ja šāds apgalvojums būtu iesniegts un apstiprināts, lai gan nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejresursi un kādos apjomos ir patērēti eksportēto ražojumu ražošanā, Komisija saskaņā ar pamatregulas II pielikuma 5. punktu būtu veikusi pārbaudi par samaksātajiem muitas nodokļiem, lai aprēķinātu pārmērīgu atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(120)

Ņemot vērā 55. apsvērumā minēto, ka galvenie ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija nevarēja pārbaudīt, vai tie faktiski maksā ievedmuitas nodokļus par izejvielām, kas izmantotas attiecīgā ražojuma ražošanā. Ja šāds apgalvojums būtu iesniegts un apstiprināts, lai gan nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejresursi un kādos apjomos ir patērēti eksportēto ražojumu ražošanā, Komisija saskaņā ar pamatregulas II pielikuma 5. punktu būtu veikusi pārbaudi par samaksātajiem muitas nodokļiem, lai aprēķinātu pārmērīgu atbrīvojumu.

| (121) | Ņemot vērā minēto, Komisija uzskatīja par lietderīgu ieguvumus, kas saņemti no DDS, uzskatīt par atmaksas summām, kas nopelnītas eksporta darījumos, kuri sākotnējās izmeklēšanas periodā veikti, izmantojot šo shēmu. |
| --- | --- |

(121)

Ņemot vērā minēto, Komisija uzskatīja par lietderīgu ieguvumus, kas saņemti no DDS, uzskatīt par atmaksas summām, kas nopelnītas eksporta darījumos, kuri sākotnējās izmeklēšanas periodā veikti, izmantojot šo shēmu.

DDS

| (122) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu Komisija šo subsīdijas apjomu sadalīja uz uzņēmuma kopējo eksporta apgrozījumu sākotnējās izmeklēšanas periodā kā attiecīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(122)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu Komisija šo subsīdijas apjomu sadalīja uz uzņēmuma kopējo eksporta apgrozījumu sākotnējās izmeklēšanas periodā kā attiecīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem.

| (123) | Shēmai noteiktās subsīdijas likmes sākotnējās izmeklēšanas periodā bija robežās no 1,37 % līdz 1,66 %. |
| --- | --- |

(123)

Shēmai noteiktās subsīdijas likmes sākotnējās izmeklēšanas periodā bija robežās no 1,37 % līdz 1,66 %.

3.3.3.2.   Subsīdiju shēmas turpināšana

| (124) | Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus, ka plastisko cauruļu ražošanas nozare pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām saņēma ieguvumu no DDS. Turklāt Indijas valdība atbildēs uz anketas jautājumiem apstiprināja DDS turpināšanos. Bez tam ražotājs, kas sadarbojās, proti, Tata Metaliks Limited, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saņēma ieguvumu arī no shēmas, galvenokārt attiecībā uz eksportu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(124)

Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus, ka plastisko cauruļu ražošanas nozare pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām saņēma ieguvumu no DDS. Turklāt Indijas valdība atbildēs uz anketas jautājumiem apstiprināja DDS turpināšanos. Bez tam ražotājs, kas sadarbojās, proti, Tata Metaliks Limited, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saņēma ieguvumu arī no shēmas, galvenokārt attiecībā uz eksportu uz trešām valstīm.

DDS

DDS

Tata Metaliks Limited

| (125) | Atbildēs uz anketas jautājumiem gan Tata Metaliks Limited, gan Indijas valdība apgalvoja, ka DDS nav kompensējama subsīdija. Indijas valdība apgalvoja arī, ka netiešo nodokļu vai importa maksājumu atmaksai, lai to uzskatītu par subsīdiju, ir jāpārsniedz šādu nodokļu vai maksājumu summa, ko faktiski iekasē par izejresursiem, kuri tiek patērēti eksportētā ražojuma ražošanā. Indijas valdība uzskatīja, ka pat šādos gadījumos varētu kompensēt tikai pārmērīgo atmaksu. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Indijas valdība atsaucās uz PTO ekspertu grupas ziņojumu European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan, WT/DS486/R. |
| --- | --- |

(125)

Atbildēs uz anketas jautājumiem gan Tata Metaliks Limited, gan Indijas valdība apgalvoja, ka DDS nav kompensējama subsīdija. Indijas valdība apgalvoja arī, ka netiešo nodokļu vai importa maksājumu atmaksai, lai to uzskatītu par subsīdiju, ir jāpārsniedz šādu nodokļu vai maksājumu summa, ko faktiski iekasē par izejresursiem, kuri tiek patērēti eksportētā ražojuma ražošanā. Indijas valdība uzskatīja, ka pat šādos gadījumos varētu kompensēt tikai pārmērīgo atmaksu. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Indijas valdība atsaucās uz PTO ekspertu grupas ziņojumu European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan, WT/DS486/R.

Tata Metaliks Limited

DDS

European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan

| (126) | Indijas valdība arī apgalvoja, ka tiesības izmantot shēmu nebija ne atkarīgas no eksporta rādītājiem, ne attiecināmas tikai uz kādu sektoru, ražošanas nozari un/vai reģionu. Tā uzskatīja, ka atmaksa neitralizē samaksātos muitas un centrālos akcīzes nodokļus, kas aprēķināti pēc attiecīgo izejresursu (importēto un iekšzemes) vidējiem daudzumiem, kuri tiek uzskatīti par parasti izmantotiem eksportēto preču klases ražošanā. Atšķirīgais veids, kādā atsevišķi eksportētāji iegūst izejresursus, ir ņemts vērā un izlīdzināts vidējos skaitļos. Tādējādi Indijas valdība uzskatīja, ka DDS ir nodokļa/maksājuma atlaide, nevis subsīdija. |
| --- | --- |

(126)

Indijas valdība arī apgalvoja, ka tiesības izmantot shēmu nebija ne atkarīgas no eksporta rādītājiem, ne attiecināmas tikai uz kādu sektoru, ražošanas nozari un/vai reģionu. Tā uzskatīja, ka atmaksa neitralizē samaksātos muitas un centrālos akcīzes nodokļus, kas aprēķināti pēc attiecīgo izejresursu (importēto un iekšzemes) vidējiem daudzumiem, kuri tiek uzskatīti par parasti izmantotiem eksportēto preču klases ražošanā. Atšķirīgais veids, kādā atsevišķi eksportētāji iegūst izejresursus, ir ņemts vērā un izlīdzināts vidējos skaitļos. Tādējādi Indijas valdība uzskatīja, ka DDS ir nodokļa/maksājuma atlaide, nevis subsīdija.

DDS

| (127) | Kā sīki izskaidrots 115.–118. apsvērumā, Komisija sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka DDS nav visu iezīmju, kas piemīt pieļaujamai nodokļu atmaksas sistēmai vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmai pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Pretēji Indijas valdības apgalvojumiem, ieguvumi, ko uzņēmumi saņēma DDS shēmas ietvaros, nav tieši saistīti ar nodokļiem, kas maksājami par to izejvielu importu, kuras uzņēmums izmanto eksportētajos ražojumos. Eksportētājs uzņēmums saņem naudas maksājumus, kas ir saistīti tikai ar tā eksporta FOB vērtību. Uzņēmumiem izejvielas nemaz nav jāimportē. |
| --- | --- |

(127)

Kā sīki izskaidrots 115.–118. apsvērumā, Komisija sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka DDS nav visu iezīmju, kas piemīt pieļaujamai nodokļu atmaksas sistēmai vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmai pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Pretēji Indijas valdības apgalvojumiem, ieguvumi, ko uzņēmumi saņēma DDS shēmas ietvaros, nav tieši saistīti ar nodokļiem, kas maksājami par to izejvielu importu, kuras uzņēmums izmanto eksportētajos ražojumos. Eksportētājs uzņēmums saņem naudas maksājumus, kas ir saistīti tikai ar tā eksporta FOB vērtību. Uzņēmumiem izejvielas nemaz nav jāimportē.

DDS

DDS

FOB

| (128) | Tāpēc un tā kā shēmas mehānisms neparedz, ka katrs uzņēmums novērtē nodokļus/maksas, ko maksā par patērētajiem ražošanas izejresursiem, Komisija nevar uzskatīt, ka visa DDS nodokļu atmaksas summa ir tikai kompensācija par nodokļiem/maksām, ko uzņēmumi maksā par izejvielām, kuras tiek patērētas attiecīgā ražojuma ražošanā. Visbeidzot, ņemot vērā galveno ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, Komisija nevarēja pārbaudīt konkrētajai lietai specifiskās saites starp ieguvumu no DDS un potenciālajiem par attiecīgā ražojuma ražošanā izmantoto izejvielu importu samaksātajiem nodokļiem. |
| --- | --- |

(128)

Tāpēc un tā kā shēmas mehānisms neparedz, ka katrs uzņēmums novērtē nodokļus/maksas, ko maksā par patērētajiem ražošanas izejresursiem, Komisija nevar uzskatīt, ka visa DDS nodokļu atmaksas summa ir tikai kompensācija par nodokļiem/maksām, ko uzņēmumi maksā par izejvielām, kuras tiek patērētas attiecīgā ražojuma ražošanā. Visbeidzot, ņemot vērā galveno ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, Komisija nevarēja pārbaudīt konkrētajai lietai specifiskās saites starp ieguvumu no DDS un potenciālajiem par attiecīgā ražojuma ražošanā izmantoto izejvielu importu samaksātajiem nodokļiem.

DDS

DDS

| (129) | Tāpēc Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā DDS joprojām sniedza ieguvumu plastisko cauruļu ražotājiem eksportētājiem Indijā. Turklāt, tā kā ražotājs eksportētājs, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportēja reprezentatīvu apjomu, nesadarbojās, tad Komisijai par konkrēto uzņēmumu nebija informācijas, pēc kuras aprēķināt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piešķirto subsīdijas apjomu. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Turklāt, lai gan kopš sākotnējās izmeklēšanas perioda nodokļu atmaksas likme attiecīgajam ražojumam nedaudz samazinājās (no 1,9 % līdz 1,8 % un tad līdz 1,6 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā), DDS noteikumi nav mainījušies. Lai gan DDS likmes samazinājuma (par 16 %) dēļ proporcionāli samazinājās subsidēšanas līmenis salīdzinājumā ar sākotnējā izmeklēšanā konstatēto līmeni (no 1,37 % līdz 1,66 %), Komisija uzskatīja, ka šāds subsidēšanas līmenis shēmas ietvaros joprojām nav neliels. |
| --- | --- |

(129)

Tāpēc Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā DDS joprojām sniedza ieguvumu plastisko cauruļu ražotājiem eksportētājiem Indijā. Turklāt, tā kā ražotājs eksportētājs, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportēja reprezentatīvu apjomu, nesadarbojās, tad Komisijai par konkrēto uzņēmumu nebija informācijas, pēc kuras aprēķināt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piešķirto subsīdijas apjomu. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Turklāt, lai gan kopš sākotnējās izmeklēšanas perioda nodokļu atmaksas likme attiecīgajam ražojumam nedaudz samazinājās (no 1,9 % līdz 1,8 % un tad līdz 1,6 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā), DDS noteikumi nav mainījušies. Lai gan DDS likmes samazinājuma (par 16 %) dēļ proporcionāli samazinājās subsidēšanas līmenis salīdzinājumā ar sākotnējā izmeklēšanā konstatēto līmeni (no 1,37 % līdz 1,66 %), Komisija uzskatīja, ka šāds subsidēšanas līmenis shēmas ietvaros joprojām nav neliels.

DDS

DDS

DDS

| (130) | Tāpēc Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā DDS joprojām nodrošināja subsīdijas plastisko cauruļu ražotājiem. |
| --- | --- |

(130)

Tāpēc Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā DDS joprojām nodrošināja subsīdijas plastisko cauruļu ražotājiem.

DDS

| (131) | Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pastāv pietiekama saikne starp atmaksas likmēm un nodokļiem, kas samaksāti par materiāliem, kuri patērēti attiecīgā ražojuma ražošanā. Tas jo īpaši minēja, ka, lai saņemtu nodokļu atmaksu, eksportētājiem ir jāiesniedz kravaszīme, kurā minēts ražojumam piemērojamās nodokļu atmaksas pieprasījums. Tas darāms tikai pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka Indijas muita sagatavo kravaszīmi, kurā minēta atmaksas summa. Tāpēc tas uzskata, ka nodokļu atmaksa nav uzskatāma par pārmērīgu atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(131)

Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pastāv pietiekama saikne starp atmaksas likmēm un nodokļiem, kas samaksāti par materiāliem, kuri patērēti attiecīgā ražojuma ražošanā. Tas jo īpaši minēja, ka, lai saņemtu nodokļu atmaksu, eksportētājiem ir jāiesniedz kravaszīme, kurā minēts ražojumam piemērojamās nodokļu atmaksas pieprasījums. Tas darāms tikai pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka Indijas muita sagatavo kravaszīmi, kurā minēta atmaksas summa. Tāpēc tas uzskata, ka nodokļu atmaksa nav uzskatāma par pārmērīgu atbrīvojumu.

Tata Metaliks Limited

| (132) | Kā jau sīki skaidrots 109. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka nodokļu atmaksas pieprasījums attiecas uz fiksētu atmaksājamās summas procentuālo daļu. Tā norādīja, ka šāda summa ne vienmēr atbilst nodokļu summai, ko uzņēmums maksātu par ražošanā patērētajiem izejresursiem. Turklāt, kā norādīts 128. apsvērumā, ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ nebija iespējams pārbaudīt, vai tie faktiski maksā ievedmuitas nodokļus par izejvielām, kas izmantotas attiecīgā ražojuma ražošanā. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(132)

Kā jau sīki skaidrots 109. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka nodokļu atmaksas pieprasījums attiecas uz fiksētu atmaksājamās summas procentuālo daļu. Tā norādīja, ka šāda summa ne vienmēr atbilst nodokļu summai, ko uzņēmums maksātu par ražošanā patērētajiem izejresursiem. Turklāt, kā norādīts 128. apsvērumā, ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ nebija iespējams pārbaudīt, vai tie faktiski maksā ievedmuitas nodokļus par izejvielām, kas izmantotas attiecīgā ražojuma ražošanā. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

3.3.4.   Dzelzsrūdas nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo

Dzelzsrūdas nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo

3.3.4.1.   Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

| (133) | Sākotnējā izmeklēšanā Komisija uzskatīja, ka ar pasākumu kopumu Indijas valdība ir uzticējusi dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Šāda preču nodrošināšana uzskatāma par finansiālu ieguvumu saņēmējiem un tika atzīta par īpašu un tādēļ – kompensējamu (21). |
| --- | --- |

(133)

Sākotnējā izmeklēšanā Komisija uzskatīja, ka ar pasākumu kopumu Indijas valdība ir uzticējusi dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Šāda preču nodrošināšana uzskatāma par finansiālu ieguvumu saņēmējiem un tika atzīta par īpašu un tādēļ – kompensējamu (21).

21

| (134) | Pirmkārt, no 2007. gada marta Indijas valdība dzelzsrūdai noteica eksporta nodokļus ar sākotnējo likmi 300 INR/t (kas atbilst procentuālajai daļai no 12 % līdz 15 %). 2011. gada martā likme tika palielināta līdz 20 %, bet 2011. gada decembrī tā tika vēl palielināta līdz 30 %. Šādiem eksporta ierobežojumiem eksporta nodokļu veidā mērķis ir aizsargāt un veicināt lejupējās nozares, nodrošinot iekšzemes lejupējām ražošanas nozarēm lētas izejvielas un izejresursus. |
| --- | --- |

(134)

Pirmkārt, no 2007. gada marta Indijas valdība dzelzsrūdai noteica eksporta nodokļus ar sākotnējo likmi 300 INR/t (kas atbilst procentuālajai daļai no 12 % līdz 15 %). 2011. gada martā likme tika palielināta līdz 20 %, bet 2011. gada decembrī tā tika vēl palielināta līdz 30 %. Šādiem eksporta ierobežojumiem eksporta nodokļu veidā mērķis ir aizsargāt un veicināt lejupējās nozares, nodrošinot iekšzemes lejupējām ražošanas nozarēm lētas izejvielas un izejresursus.

| (135) | Otrkārt, 2008. gada maijā Dzelzceļa ministrija ieviesa kravas pārvadājumu divējādo politiku (DFP) – kravas pārvadājumu maksas starpību starp dzelzsrūdas pārvadājumiem iekšzemes patēriņam un eksportam. Tā kā bija zināms, ka dzelzceļa kravu pārvadājumi veido ļoti būtisku daļu no dzelzsrūdas kopējām izmaksām, tad vidējā maksas starpība starp dzelzsrūdas pārvadājumiem iekšzemes patēriņam un eksportam bija trīskārša. |
| --- | --- |

(135)

Otrkārt, 2008. gada maijā Dzelzceļa ministrija ieviesa kravas pārvadājumu divējādo politiku (DFP) – kravas pārvadājumu maksas starpību starp dzelzsrūdas pārvadājumiem iekšzemes patēriņam un eksportam. Tā kā bija zināms, ka dzelzceļa kravu pārvadājumi veido ļoti būtisku daļu no dzelzsrūdas kopējām izmaksām, tad vidējā maksas starpība starp dzelzsrūdas pārvadājumiem iekšzemes patēriņam un eksportam bija trīskārša.

DFP

| (136) | Tāpēc šie divi pasākumi, kuru mērķis bija atturēt no dzelzsrūdas eksporta, tādējādi veidojot “mērķtiecīgu eksporta ierobežojumu” sistēmu, tika ieviesti galvenokārt 2007./2008. gadā un 2011. gada martā un decembrī tika pastiprināti, palielinot dzelzsrūdas eksporta nodokļa likmi. |
| --- | --- |

(136)

Tāpēc šie divi pasākumi, kuru mērķis bija atturēt no dzelzsrūdas eksporta, tādējādi veidojot “mērķtiecīgu eksporta ierobežojumu” sistēmu, tika ieviesti galvenokārt 2007./2008. gadā un 2011. gada martā un decembrī tika pastiprināti, palielinot dzelzsrūdas eksporta nodokļa likmi.

| (137) | Lai noteiktu, vai ir izpildīts pirmais elements, t. i., vai Indijas valdība ir uzticējusi pildīt funkcijas dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem vai norīkojusi tos tās pildīt, Komisija analizēja, vai Indijas valdības atbalsts plastisko cauruļu nozarei (jo īpaši saistībā ar cenu kropļojumiem, kas konstatēti attiecībā uz dzelzsrūdu) faktiski bija valdības politikas “mērķis” (nevis tikai vispārējo regulatīvo pilnvaru īstenošanas “blakus ietekme”). Komisija norādīja, ka tās secinājumu, ka Indijas valdība politikas mērķa veidā nepārprotami tiecas atbalstīt plastisko cauruļu nozari, pamato vairāki dokumenti. Jo īpaši, 2005. gada Danga ziņojumā ir skaidri pausts politikas mērķis atbalstīt Indijas tērauda ražotājus (“nodrošināta piekļuve vietējām dzelzsrūdas piegādēm ar atlaidi, salīdzinot ar pasaules cenām”), kā arī teikts, ka šī priekšrocība ir jāsaglabā un jāatbalsta. Komisija norādīja, ka saskaņā ar minētajā Ziņojumā izklāstītajiem politikas mērķiem Indijas valdība veikusi konkrētus pasākumus, lai atbalstītu tieši plastisko cauruļu nozari. |
| --- | --- |

(137)

Lai noteiktu, vai ir izpildīts pirmais elements, t. i., vai Indijas valdība ir uzticējusi pildīt funkcijas dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem vai norīkojusi tos tās pildīt, Komisija analizēja, vai Indijas valdības atbalsts plastisko cauruļu nozarei (jo īpaši saistībā ar cenu kropļojumiem, kas konstatēti attiecībā uz dzelzsrūdu) faktiski bija valdības politikas “mērķis” (nevis tikai vispārējo regulatīvo pilnvaru īstenošanas “blakus ietekme”). Komisija norādīja, ka tās secinājumu, ka Indijas valdība politikas mērķa veidā nepārprotami tiecas atbalstīt plastisko cauruļu nozari, pamato vairāki dokumenti. Jo īpaši, 2005. gada Danga ziņojumā ir skaidri pausts politikas mērķis atbalstīt Indijas tērauda ražotājus (“nodrošināta piekļuve vietējām dzelzsrūdas piegādēm ar atlaidi, salīdzinot ar pasaules cenām”), kā arī teikts, ka šī priekšrocība ir jāsaglabā un jāatbalsta. Komisija norādīja, ka saskaņā ar minētajā Ziņojumā izklāstītajiem politikas mērķiem Indijas valdība veikusi konkrētus pasākumus, lai atbalstītu tieši plastisko cauruļu nozari.

nodrošināta piekļuve vietējām dzelzsrūdas piegādēm ar atlaidi, salīdzinot ar pasaules cenām

| (138) | Dažādi oficiāli dokumenti liecina par saikni starp politikas mērķiem atbalstīt plastisko cauruļu nozari un saistītajiem pasākumiem, ko Indijas valdība veiksmīgi veikusi, lai sasniegtu šos mērķus, piemēram, jo īpaši 2011. gada novembrī publicēto Tērauda ražošanas nozares darba grupas ziņojums par 12. piecgades plānu. |
| --- | --- |

(138)

Dažādi oficiāli dokumenti liecina par saikni starp politikas mērķiem atbalstīt plastisko cauruļu nozari un saistītajiem pasākumiem, ko Indijas valdība veiksmīgi veikusi, lai sasniegtu šos mērķus, piemēram, jo īpaši 2011. gada novembrī publicēto Tērauda ražošanas nozares darba grupas ziņojums par 12. piecgades plānu.

| (139) | Komisija tādējādi konstatēja, ka, nosakot šādus mērķtiecīgus eksporta ierobežojumus (jo īpaši ar eksporta nodokļiem un kravas pārvadājumu divējādo politiku), Indijas valdība bija nostādījusi Indijas dzelzsrūdas ieguves uzņēmumus ekonomiski neloģiskā situācijā, kuras dēļ tie bija spiesti pārdot preces par zemāku cenu, nekā tie varētu saņemt, ja šādas politikas nebūtu. Indijas valdības veiktie pasākumi faktiski ierobežoja dzelzsrūdas ieguves uzņēmumu rīcības brīvību, praksē ierobežojot to darījumdarbības lēmumus par to, kur un par kādu cenu pārdot savu ražojumu, tādējādi liekot tiem nodrošināt dzelzsrūdu iekšzemes tirgū par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. |
| --- | --- |

(139)

Komisija tādējādi konstatēja, ka, nosakot šādus mērķtiecīgus eksporta ierobežojumus (jo īpaši ar eksporta nodokļiem un kravas pārvadājumu divējādo politiku), Indijas valdība bija nostādījusi Indijas dzelzsrūdas ieguves uzņēmumus ekonomiski neloģiskā situācijā, kuras dēļ tie bija spiesti pārdot preces par zemāku cenu, nekā tie varētu saņemt, ja šādas politikas nebūtu. Indijas valdības veiktie pasākumi faktiski ierobežoja dzelzsrūdas ieguves uzņēmumu rīcības brīvību, praksē ierobežojot to darījumdarbības lēmumus par to, kur un par kādu cenu pārdot savu ražojumu, tādējādi liekot tiem nodrošināt dzelzsrūdu iekšzemes tirgū par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo.

| (140) | Komisija arī konstatēja, ka Indijas valdība “gaidīja”, ka dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi dramatiski nesamazinās iekšzemes izlaidi (ņemot vērā ieviestos eksportu ierobežojošos pasākumus), bet gan saglabās stabilu iekšzemes dzelzsrūdas piegādi. Komisija patiešām konstatēja, ka bija viegli prognozēt, ka dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi nekaitētu būtiskiem sākotnējiem ieguldījumiem un augstām pastāvīgajām izmaksām, ja pazeminātu ražošanas izlaidi tikai tādēļ, lai izvairītos no Indijas valdības pasākumu ietekmē radušās pārprodukcijas un no tās izrietošā lejupvērstā spiediena uz iekšzemes cenām. Citiem vārdiem, piemērojot mērķtiecīgus eksporta ierobežojumus, Indijas valdība apzinājās, kā dzelzsrūdas ražotāji reaģēs uz šiem pasākumiem un kādas būs to sekas. Lai reaģētu uz eksporta ierobežošanu, šie ražotāji gan var nedaudz mazināt savu iekšzemes ražošanas apjomu, tomēr, ņemot vērā savu darījumu un izmaksu struktūru, ražošanu tie neslēgtu un nepielāgotos ražošanai ļoti zemos apjomos, un dati patiešām liecina, ka šāda ietekme bija paredzēta. 2012.–2013. gadā, salīdzinot ar 2011.–2012. gadu, eksporta apjoms samazinājās par vairāk nekā 60 % un tas turpināja ievērojami samazināties, un 2014.–2015. gadā, salīdzinot ar 2011.–2012. gadu, tas krasi pazeminājās par 84 %. Vienlaikus no 2011.–2012. gada līdz 2014.–2015. gadam ražošanas apjoms samazinājās tikai par 24 %. Komisija konstatēja, ka šajā nozīmē valdība uzticēja izejresursu ražotājiem vai norīkoja tos nodrošināt preces iekšzemes dzelzsrūdas lietotājiem, t. i., tērauda ražotājiem, tostarp plastisko cauruļu ražotājiem, par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem tika uzticēta atbildība izveidot Indijā mākslīgu un fragmentētu iekšzemes tirgu ar zemām cenām, un šajā ziņā tie darbojās kā Indijas valdības pilnvarotie, lai īstenotu tās politiku, kas paredz nodrošināt dzelzsrūdu plastisko cauruļu nozarei par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. |
| --- | --- |

(140)

Komisija arī konstatēja, ka Indijas valdība “gaidīja”, ka dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi dramatiski nesamazinās iekšzemes izlaidi (ņemot vērā ieviestos eksportu ierobežojošos pasākumus), bet gan saglabās stabilu iekšzemes dzelzsrūdas piegādi. Komisija patiešām konstatēja, ka bija viegli prognozēt, ka dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi nekaitētu būtiskiem sākotnējiem ieguldījumiem un augstām pastāvīgajām izmaksām, ja pazeminātu ražošanas izlaidi tikai tādēļ, lai izvairītos no Indijas valdības pasākumu ietekmē radušās pārprodukcijas un no tās izrietošā lejupvērstā spiediena uz iekšzemes cenām. Citiem vārdiem, piemērojot mērķtiecīgus eksporta ierobežojumus, Indijas valdība apzinājās, kā dzelzsrūdas ražotāji reaģēs uz šiem pasākumiem un kādas būs to sekas. Lai reaģētu uz eksporta ierobežošanu, šie ražotāji gan var nedaudz mazināt savu iekšzemes ražošanas apjomu, tomēr, ņemot vērā savu darījumu un izmaksu struktūru, ražošanu tie neslēgtu un nepielāgotos ražošanai ļoti zemos apjomos, un dati patiešām liecina, ka šāda ietekme bija paredzēta. 2012.–2013. gadā, salīdzinot ar 2011.–2012. gadu, eksporta apjoms samazinājās par vairāk nekā 60 % un tas turpināja ievērojami samazināties, un 2014.–2015. gadā, salīdzinot ar 2011.–2012. gadu, tas krasi pazeminājās par 84 %. Vienlaikus no 2011.–2012. gada līdz 2014.–2015. gadam ražošanas apjoms samazinājās tikai par 24 %. Komisija konstatēja, ka šajā nozīmē valdība uzticēja izejresursu ražotājiem vai norīkoja tos nodrošināt preces iekšzemes dzelzsrūdas lietotājiem, t. i., tērauda ražotājiem, tostarp plastisko cauruļu ražotājiem, par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem tika uzticēta atbildība izveidot Indijā mākslīgu un fragmentētu iekšzemes tirgu ar zemām cenām, un šajā ziņā tie darbojās kā Indijas valdības pilnvarotie, lai īstenotu tās politiku, kas paredz nodrošināt dzelzsrūdu plastisko cauruļu nozarei par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo.

| (141) | Visbeidzot, Komisija arī atrada pierādījumus, kas liecināja, ka Indijas valdība pati ir atzinusi savas mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu politikas panākumus, apliecinot, ka rezultāts bija paredzēts, nevis bija tikai regulatīvo pasākumu blakus ietekme. |
| --- | --- |

(141)

Visbeidzot, Komisija arī atrada pierādījumus, kas liecināja, ka Indijas valdība pati ir atzinusi savas mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu politikas panākumus, apliecinot, ka rezultāts bija paredzēts, nevis bija tikai regulatīvo pasākumu blakus ietekme.

| (142) | Noslēgumā Komisija konstatēja, ka Indijas valdība ir uzticējusi ieguves uzņēmumiem īstenot tās politiku izveidot fragmentētu iekšzemes tirgu un iekšzemes dzelzs un tērauda nozarei dzelzsrūdu piegādāt par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Eksporta nodoklis un DFP nebūt nav vienkāršs ieņēmumu palielināšanas pasākums, bet gan apstiprinoša Indijas valdības rīcība, ko tā veikusi, lai panāktu, ka dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi īsteno izvirzīto politikas mērķi atbalstīt dzelzs un tērauda ražošanas nozares, jo īpaši plastisko cauruļu ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(142)

Noslēgumā Komisija konstatēja, ka Indijas valdība ir uzticējusi ieguves uzņēmumiem īstenot tās politiku izveidot fragmentētu iekšzemes tirgu un iekšzemes dzelzs un tērauda nozarei dzelzsrūdu piegādāt par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Eksporta nodoklis un DFP nebūt nav vienkāršs ieņēmumu palielināšanas pasākums, bet gan apstiprinoša Indijas valdības rīcība, ko tā veikusi, lai panāktu, ka dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi īsteno izvirzīto politikas mērķi atbalstīt dzelzs un tērauda ražošanas nozares, jo īpaši plastisko cauruļu ražošanas nozari.

DFP

| (143) | Pēc tam Komisija novērtēja otro elementu, t. i., vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi Indijā ir “privātas organizācijas”, kam Indijas valdība uzticējusi pildīt funkcijas kompensācijas maksājumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Šajā ziņā Komisija konstatēja, ka abi Indijas ražotāji eksportētāji iegādājušies lielāko daļu dzelzsrūdas no privātiem uzņēmumiem, izņemot nelielu daudzumu dzelzsrūdas, ko tie nopirka no National Mineral Development Corporation (“NMDC”), valstij piederoša uzņēmuma. Neatkarīgi no tā, vai NMDC pieder valstij (un to var potenciāli raksturot kā “publisku organizāciju”), Komisija visus šos piegādātājus uzskatīja par “privātām organizācijām”, kurām Indijas valdība uzticējusi vai kuras norīkojusi pildīt funkcijas kompensācijas maksājumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, lai nodrošinātu dzelzsrūdu par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. |
| --- | --- |

(143)

Pēc tam Komisija novērtēja otro elementu, t. i., vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi Indijā ir “privātas organizācijas”, kam Indijas valdība uzticējusi pildīt funkcijas kompensācijas maksājumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Šajā ziņā Komisija konstatēja, ka abi Indijas ražotāji eksportētāji iegādājušies lielāko daļu dzelzsrūdas no privātiem uzņēmumiem, izņemot nelielu daudzumu dzelzsrūdas, ko tie nopirka no National Mineral Development Corporation (“NMDC”), valstij piederoša uzņēmuma. Neatkarīgi no tā, vai NMDC pieder valstij (un to var potenciāli raksturot kā “publisku organizāciju”), Komisija visus šos piegādātājus uzskatīja par “privātām organizācijām”, kurām Indijas valdība uzticējusi vai kuras norīkojusi pildīt funkcijas kompensācijas maksājumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, lai nodrošinātu dzelzsrūdu par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo.

National Mineral Development Corporation

NMDC

NMDC

| (144) | Nākamajā posmā Komisija pārbaudīja trešo elementu, proti, vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi faktiski īstenojuši minēto valdības politiku nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par atbilstīgo. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi sasnieguši Indijas valdības mērķi atturēt no eksporta un lejupējai iekšzemes ražošanas nozarei nodrošināt dzelzsrūdas pieejamību par zemākām cenām. Lai gan dzelzsrūdas ražošana samazinājās, jo vides apsvērumu dēļ tika slēgtas dažas raktuves, Indijas tirgū bija pastāvīgs un neracionāls jaudas pārpalikums salīdzinājumā ar iekšzemes patēriņa un eksporta summu, no kuras atņemts imports. Ņemot vērā ieguves uzņēmumu dabisko nespēju ātri pielāgot ražošanu eksporta ierobežojumiem, iekšzemes tirgū tas ir izraisījis pārmērīgu dzelzsrūdas piedāvājumu, ko atzinusi un vēlējusies Indijas valdība. |
| --- | --- |

(144)

Nākamajā posmā Komisija pārbaudīja trešo elementu, proti, vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi faktiski īstenojuši minēto valdības politiku nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par atbilstīgo. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi sasnieguši Indijas valdības mērķi atturēt no eksporta un lejupējai iekšzemes ražošanas nozarei nodrošināt dzelzsrūdas pieejamību par zemākām cenām. Lai gan dzelzsrūdas ražošana samazinājās, jo vides apsvērumu dēļ tika slēgtas dažas raktuves, Indijas tirgū bija pastāvīgs un neracionāls jaudas pārpalikums salīdzinājumā ar iekšzemes patēriņa un eksporta summu, no kuras atņemts imports. Ņemot vērā ieguves uzņēmumu dabisko nespēju ātri pielāgot ražošanu eksporta ierobežojumiem, iekšzemes tirgū tas ir izraisījis pārmērīgu dzelzsrūdas piedāvājumu, ko atzinusi un vēlējusies Indijas valdība.

| (145) | Bez tam Komisija analizēja, kāda bijusi Indijas valdības noteikto eksporta ierobežojumu izraisītā dzelzsrūdas pārmērīgā piedāvājuma ietekme uz dzelzsrūdas iekšzemes cenu Indijā. Pieņemot, ka dzelzsrūdas importa cena Ķīnā (Ķīna ir lielākā dzelzsrūdas importētāja), kā arī koriģētā FOB cena Austrālijā (lai atņemtu starptautisko kravu pārvadājumu izmaksas) ir vistuvākie iespējamie aizstājēji neizkropļotai Indijas iekšzemes cenai, Komisija konstatēja, ka arī Indijas valdības iejaukšanās dzelzsrūdas tirgū (kas izraisīja krasu dzelzsrūdas eksporta samazinājumu un pārmērīgu piedāvājumu Indijā) ietekmēja dzelzsrūdas iekšzemes cenas. Pirmkārt, kopš 2008. gada dzelzsrūdas iekšzemes cenas Indijā pastāvīgi bijušas zemākas par starptautiskajām cenām, un, otrkārt, lai gan starptautiskajām cenām 2008.–2011. gadā bija raksturīgs ievērojams pieaugums, kas laikā, kad eksporta ierobežojumi tika ieviesti (2007./2008. gadā) un pastiprināti (2011. gadā), atbilst diviem punktiem, dzelzsrūdas iekšzemes cenu tendence Indijā bija diezgan nemainīga, it kā tā būtu nošķirta no situācijas pārējā pasaulē un šī situācija to neietekmētu. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka Indijas valdības mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi ir sasnieguši mērķi padarīt dzelzsrūdu pieejamu iekšzemes ražošanas nozarēm par zemākām cenām, saglabājot Indijas iekšzemes cenu stabilitāti, lai gan pasaules tirgū dzelzsrūdas cenas būtiski palielinājās. Komisija secināja, ka nav neviena cita iemesla, kāpēc Indijas cenām nebūtu bijis jāseko starptautisko cenu tendencēm, kā vien Indijas valdības izveidotā mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu sistēma. Dzelzsrūdas ražotāji Indijā būtu ieguvuši no daudz ienesīgākas pārdošanas par augstākām starptautiskā tirgus cenām, ja nebūtu šo mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu. Tā vietā tie bija spiesti turpināt ražošanu un nodrošināt dzelzsrūdu vietējā līmenī par zemākām cenām, lai īstenotu Indijas valdības politikas mērķus. |
| --- | --- |

(145)

Bez tam Komisija analizēja, kāda bijusi Indijas valdības noteikto eksporta ierobežojumu izraisītā dzelzsrūdas pārmērīgā piedāvājuma ietekme uz dzelzsrūdas iekšzemes cenu Indijā. Pieņemot, ka dzelzsrūdas importa cena Ķīnā (Ķīna ir lielākā dzelzsrūdas importētāja), kā arī koriģētā FOB cena Austrālijā (lai atņemtu starptautisko kravu pārvadājumu izmaksas) ir vistuvākie iespējamie aizstājēji neizkropļotai Indijas iekšzemes cenai, Komisija konstatēja, ka arī Indijas valdības iejaukšanās dzelzsrūdas tirgū (kas izraisīja krasu dzelzsrūdas eksporta samazinājumu un pārmērīgu piedāvājumu Indijā) ietekmēja dzelzsrūdas iekšzemes cenas. Pirmkārt, kopš 2008. gada dzelzsrūdas iekšzemes cenas Indijā pastāvīgi bijušas zemākas par starptautiskajām cenām, un, otrkārt, lai gan starptautiskajām cenām 2008.–2011. gadā bija raksturīgs ievērojams pieaugums, kas laikā, kad eksporta ierobežojumi tika ieviesti (2007./2008. gadā) un pastiprināti (2011. gadā), atbilst diviem punktiem, dzelzsrūdas iekšzemes cenu tendence Indijā bija diezgan nemainīga, it kā tā būtu nošķirta no situācijas pārējā pasaulē un šī situācija to neietekmētu. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka Indijas valdības mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi ir sasnieguši mērķi padarīt dzelzsrūdu pieejamu iekšzemes ražošanas nozarēm par zemākām cenām, saglabājot Indijas iekšzemes cenu stabilitāti, lai gan pasaules tirgū dzelzsrūdas cenas būtiski palielinājās. Komisija secināja, ka nav neviena cita iemesla, kāpēc Indijas cenām nebūtu bijis jāseko starptautisko cenu tendencēm, kā vien Indijas valdības izveidotā mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu sistēma. Dzelzsrūdas ražotāji Indijā būtu ieguvuši no daudz ienesīgākas pārdošanas par augstākām starptautiskā tirgus cenām, ja nebūtu šo mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu. Tā vietā tie bija spiesti turpināt ražošanu un nodrošināt dzelzsrūdu vietējā līmenī par zemākām cenām, lai īstenotu Indijas valdības politikas mērķus.

FOB

| (146) | Visbeidzot, Komisija pārbaudīja pēdējos divus elementus, t. i., vai dzelzsrūdas nodrošināšanas funkcija par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, parasti atrastos Indijas valdības kompetencē, un vai šāda prakse pēc būtības neatšķiras no prakses, ko parasti realizē Indijas valdība. Komisija konstatēja, ka Indijas zemes dzīlēs esošās dzelzsrūdas nodrošināšana Indijas tērauda ražošanas nozarei ir funkcija, kas parasti atrodas Indijas valdības kompetencē, jo Indijas valdība, īstenojot suverenitāti pār saviem dabas resursiem, pieņēma noteikumus, lemdama, kā nodrošināt izejvielas, kas atrodas Indijā. Attiecībā uz kritēriju “pēc būtības neatšķiras” Komisija norādīja, ka šis kritērijs prasa apstiprinošu konstatējumu, ka preču nodrošināšana, ko veic privātās organizācijas, kam uzticēts pildīt funkcijas, pēc būtības neatšķiras no hipotēzes, ka valdība pati ir nodrošinājusi šādas preces. Šajā ziņā Komisija konstatēja, ka pēc būtības nav atšķirības, vai notiek tieša iejaukšanās tirgū, nodrošinot dzelzsrūdu pastāvīgi mainīgu, valdības noteiktu cenu sistēmā, vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem tiek uzticēts pienākums nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par atbilstīgo. |
| --- | --- |

(146)

Visbeidzot, Komisija pārbaudīja pēdējos divus elementus, t. i., vai dzelzsrūdas nodrošināšanas funkcija par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, parasti atrastos Indijas valdības kompetencē, un vai šāda prakse pēc būtības neatšķiras no prakses, ko parasti realizē Indijas valdība. Komisija konstatēja, ka Indijas zemes dzīlēs esošās dzelzsrūdas nodrošināšana Indijas tērauda ražošanas nozarei ir funkcija, kas parasti atrodas Indijas valdības kompetencē, jo Indijas valdība, īstenojot suverenitāti pār saviem dabas resursiem, pieņēma noteikumus, lemdama, kā nodrošināt izejvielas, kas atrodas Indijā. Attiecībā uz kritēriju “pēc būtības neatšķiras” Komisija norādīja, ka šis kritērijs prasa apstiprinošu konstatējumu, ka preču nodrošināšana, ko veic privātās organizācijas, kam uzticēts pildīt funkcijas, pēc būtības neatšķiras no hipotēzes, ka valdība pati ir nodrošinājusi šādas preces. Šajā ziņā Komisija konstatēja, ka pēc būtības nav atšķirības, vai notiek tieša iejaukšanās tirgū, nodrošinot dzelzsrūdu pastāvīgi mainīgu, valdības noteiktu cenu sistēmā, vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem tiek uzticēts pienākums nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par atbilstīgo.

| (147) | Kopumā Komisija secināja, ka ar mērķtiecīgiem eksporta ierobežojumiem Indijas valdība ir panākusi to, ka iekšzemes dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi pārdod dzelzsrūdu vietējā mērogā un uzticējusi tiem vai norīkojusi tos nodrošināt šo izejvielu Indijā par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Minētie pasākumi ir panākuši vēlamo efektu, proti, izkropļot dzelzsrūdas iekšzemes tirgu Indijā un nospiest cenu līdz mākslīgi zemam līmenim, radot priekšrocības lejupējai ražošanas nozarei. Dzelzsrūdas nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, ir funkcija, kas parasti atrodas valdības kompetencē, un valdības prakse pēc būtības neatšķiras no prakses, ko parasti realizē valdības. Tādējādi Komisija secināja, ka Indijas valdība ir sniegusi netiešu finansiālu ieguldījumu kompensācijas maksājumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) un iii) punkta nozīmē, kā to interpretē un piemēro saskaņā ar attiecīgo PTO standartu, kas izklāstīts SKP nolīguma 1.1. panta a) punkta iv) un iii) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(147)

Kopumā Komisija secināja, ka ar mērķtiecīgiem eksporta ierobežojumiem Indijas valdība ir panākusi to, ka iekšzemes dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi pārdod dzelzsrūdu vietējā mērogā un uzticējusi tiem vai norīkojusi tos nodrošināt šo izejvielu Indijā par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Minētie pasākumi ir panākuši vēlamo efektu, proti, izkropļot dzelzsrūdas iekšzemes tirgu Indijā un nospiest cenu līdz mākslīgi zemam līmenim, radot priekšrocības lejupējai ražošanas nozarei. Dzelzsrūdas nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, ir funkcija, kas parasti atrodas valdības kompetencē, un valdības prakse pēc būtības neatšķiras no prakses, ko parasti realizē valdības. Tādējādi Komisija secināja, ka Indijas valdība ir sniegusi netiešu finansiālu ieguldījumu kompensācijas maksājumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) un iii) punkta nozīmē, kā to interpretē un piemēro saskaņā ar attiecīgo PTO standartu, kas izklāstīts SKP nolīguma 1.1. panta a) punkta iv) un iii) apakšpunktā.

3.3.4.2.   Subsīdiju shēmas turpināšana

| (148) | Gan Tata Metaliks Limited, gan Indijas valdība apgalvoja, ka viens no diviem mērķtiecīgajiem eksporta ierobežojumiem, ko Komisija identificēja sākotnējā izmeklēšanā, proti, DFP, tika pārtraukts 2016. gada 10. maijā. Tie apgalvoja, ka kopš minētās dienas uz dzelzsrūdas pārvadājumiem iekšzemes patēriņam un eksportam attiecas vieni un tie paši nosacījumi un izmaksas. |
| --- | --- |

(148)

Gan Tata Metaliks Limited, gan Indijas valdība apgalvoja, ka viens no diviem mērķtiecīgajiem eksporta ierobežojumiem, ko Komisija identificēja sākotnējā izmeklēšanā, proti, DFP, tika pārtraukts 2016. gada 10. maijā. Tie apgalvoja, ka kopš minētās dienas uz dzelzsrūdas pārvadājumiem iekšzemes patēriņam un eksportam attiecas vieni un tie paši nosacījumi un izmaksas.

Tata Metaliks Limited

DFP

| (149) | Komisija novērtēja visus pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos ietvertos pierādījumus par pasākuma turpināšanu, kā arī izmeklēšanā gūtos pierādījumus. Izmeklēšanā atklājās, ka 2016. gada maijā DFP gan tika pārtraukta, bet Indijas valdība, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem uzticēdama pildīt funkcijas, Indijas ražotājiem, kas ražo attiecīgo ražojumu, joprojām nodrošināja dzelzsrūdu par atlīdzību, ka ir mazāka par atbilstīgo. |
| --- | --- |

(149)

Komisija novērtēja visus pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos ietvertos pierādījumus par pasākuma turpināšanu, kā arī izmeklēšanā gūtos pierādījumus. Izmeklēšanā atklājās, ka 2016. gada maijā DFP gan tika pārtraukta, bet Indijas valdība, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem uzticēdama pildīt funkcijas, Indijas ražotājiem, kas ražo attiecīgo ražojumu, joprojām nodrošināja dzelzsrūdu par atlīdzību, ka ir mazāka par atbilstīgo.

DFP

| (150) | Pirmkārt, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz augstas kvalitātes dzelzsrūdu vēl aizvien bija spēkā eksporta nodoklis 30 % apmērā. Indijas valdība apstiprināja, ka jaunākās izmaiņas eksporta nodokļos tika izdarītas ar 2016. gada 1. martaNotification No. 15/2016-Customs, ar kuru zemas kvalitātes dzelzsrūdas (kuru dzelzs saturs ir mazāks par 58 %) tika atbrīvotas no eksporta nodokļa (plastisko cauruļu uzņēmumi neizmanto zemas kvalitātes dzelzsrūdu). |
| --- | --- |

(150)

Pirmkārt, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz augstas kvalitātes dzelzsrūdu vēl aizvien bija spēkā eksporta nodoklis 30 % apmērā. Indijas valdība apstiprināja, ka jaunākās izmaiņas eksporta nodokļos tika izdarītas ar 2016. gada 1. martaNotification No. 15/2016-Customs, ar kuru zemas kvalitātes dzelzsrūdas (kuru dzelzs saturs ir mazāks par 58 %) tika atbrīvotas no eksporta nodokļa (plastisko cauruļu uzņēmumi neizmanto zemas kvalitātes dzelzsrūdu).

Notification No. 15/2016-Customs

| (151) | Otrkārt, Komisija norādīja, ka 2021. gada 15. janvārī Indijas valdība pieņēma jaunu politiku attiecībā uz dzelzsrūdas pārvadājumiem (22). Politika (saukta “Dzelzsrūdas politika (2021)”) nosaka dzelzsrūdas iekraušanas un izkraušanas prioritātes dažādām klientu kategorijām, kurām attiecībā uz dzelzsrūdas iekšzemes pārvadājumiem ir prioritāte attiecībā pret eksporta pārvadājumiem. Skaidri minēts, ka jaunās politikas mērķis ir “veicināt tērauda ražošanu iekšzemē”. Tāpēc, līdzīgi kā iepriekšējā DFP, arī šī jaunā politika nepārprotami ir Indijas valdības īstenots papildu pasākums, kas nāk par labu iekšzemes tērauda ražošanas nozarei, un liecina par tās apzināto mērķi – zemāku dzelzsrūdas cenu, kas ir ieguvums šai nozarei. |
| --- | --- |

(151)

Otrkārt, Komisija norādīja, ka 2021. gada 15. janvārī Indijas valdība pieņēma jaunu politiku attiecībā uz dzelzsrūdas pārvadājumiem (22). Politika (saukta “Dzelzsrūdas politika (2021)”) nosaka dzelzsrūdas iekraušanas un izkraušanas prioritātes dažādām klientu kategorijām, kurām attiecībā uz dzelzsrūdas iekšzemes pārvadājumiem ir prioritāte attiecībā pret eksporta pārvadājumiem. Skaidri minēts, ka jaunās politikas mērķis ir “veicināt tērauda ražošanu iekšzemē”. Tāpēc, līdzīgi kā iepriekšējā DFP, arī šī jaunā politika nepārprotami ir Indijas valdības īstenots papildu pasākums, kas nāk par labu iekšzemes tērauda ražošanas nozarei, un liecina par tās apzināto mērķi – zemāku dzelzsrūdas cenu, kas ir ieguvums šai nozarei.

22

veicināt tērauda ražošanu iekšzemē

DFP

| (152) | Treškārt, Komisija uzskata, ka papildus šai jaunajai dzelzsrūdas politikai (2021) vairāki citi politikas dokumenti liecina, ka Indijas valdība kopš sākotnējās izmeklēšanas un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājusi centienus nodrošināt iekšzemes ražošanas nozarei lētākas izejvielas. |
| --- | --- |

(152)

Treškārt, Komisija uzskata, ka papildus šai jaunajai dzelzsrūdas politikai (2021) vairāki citi politikas dokumenti liecina, ka Indijas valdība kopš sākotnējās izmeklēšanas un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājusi centienus nodrošināt iekšzemes ražošanas nozarei lētākas izejvielas.

| (153) | Piemēram, politikas mērķi atbalstīt iekšzemes tērauda ražošanas nozari ir apstiprinājusi nacionālā tērauda politika (2017), kas joprojām tiek piemērota (23). Šī politika uzsver, cik svarīga ir iekšzemē pieejama dzelzsrūda par konkurētspējīgām cenām: | “Lai tērauda ražošanas nozarē būtu izaugsme, obligāti ir jābūt pieejamām izejvielām par konkurētspējīgu cenu”
   (24). |
| --- | --- | --- |

(153)

Piemēram, politikas mērķi atbalstīt iekšzemes tērauda ražošanas nozari ir apstiprinājusi nacionālā tērauda politika (2017), kas joprojām tiek piemērota (23). Šī politika uzsver, cik svarīga ir iekšzemē pieejama dzelzsrūda par konkurētspējīgām cenām:

23

“Lai tērauda ražošanas nozarē būtu izaugsme, obligāti ir jābūt pieejamām izejvielām par konkurētspējīgu cenu”
   (24).

24

| | “Indijas konkurences priekšrocības tērauda ražošanā lielā mērā nosaka tas, ka ir pieejami divi kritiski svarīgie izejresursi: augstas kvalitātes dzelzsrūda un nekoksējamās ogles
  ”
   (25). |
| --- | --- |

“Indijas konkurences priekšrocības tērauda ražošanā lielā mērā nosaka tas, ka ir pieejami divi kritiski svarīgie izejresursi: augstas kvalitātes dzelzsrūda un nekoksējamās ogles
  ”
   (25).

konkurences priekšrocības tērauda ražošanā lielā mērā nosaka tas, ka ir pieejami divi kritiski svarīgie izejresursi: augstas kvalitātes dzelzsrūda un nekoksējamās ogles

25

| | “Misija: (..) Rentabla dzelzsrūdas, koksa ogļu un dabasgāzes ražošana un to pieejamība iekšzemē
  ”
   (26). |
| --- | --- |

“Misija: (..) Rentabla dzelzsrūdas, koksa ogļu un dabasgāzes ražošana un to pieejamība iekšzemē
  ”
   (26).

(..) Rentabla dzelzsrūdas, koksa ogļu un dabasgāzes ražošana un to pieejamība iekšzemē

26

| | “
  (..) Izejvielu pieejamība tiks nodrošināta, atvieglojot nekoksējamu ogļu izsoli tikai tērauda/porainas dzelzs sektoram un palielinot dzelzsrūdas pieejamību iekšzemes tirgū
  ”
   (27). |
| --- | --- |

“
  (..) Izejvielu pieejamība tiks nodrošināta, atvieglojot nekoksējamu ogļu izsoli tikai tērauda/porainas dzelzs sektoram un palielinot dzelzsrūdas pieejamību iekšzemes tirgū
  ”
   (27).

(..) Izejvielu

tiks nodrošināta, atvieglojot nekoksējamu ogļu izsoli tikai tērauda/porainas dzelzs sektoram un palielinot dzelzsrūdas pieejamību iekšzemes tirgū

27

| (154) | Paziņojumā par ārējās tirdzniecības politiku 2015.–2020. gadam ir apstiprināta Indijas politika iekšzemē nodrošināt lētu dzelzsrūdu lejupējā nozarē, lai eksportētu lētus augšupējos ražojumus:

  “
  Nesenā dzelzsrūdas ieguves aizlieguma atcelšana dažos štatos aktivizēs dzelzsrūdas ieguvi. Vienlaikus Indija uzsāk ražošanas programmu, kuras dēļ valstī būs vajadzīga pieejama dzelzsrūda
  ”
   (28). |
| --- | --- |

(154)

Paziņojumā par ārējās tirdzniecības politiku 2015.–2020. gadam ir apstiprināta Indijas politika iekšzemē nodrošināt lētu dzelzsrūdu lejupējā nozarē, lai eksportētu lētus augšupējos ražojumus:

“
  Nesenā dzelzsrūdas ieguves aizlieguma atcelšana dažos štatos aktivizēs dzelzsrūdas ieguvi. Vienlaikus Indija uzsāk ražošanas programmu, kuras dēļ valstī būs vajadzīga pieejama dzelzsrūda
  ”
   (28).

Nesenā dzelzsrūdas ieguves aizlieguma atcelšana dažos štatos aktivizēs dzelzsrūdas ieguvi. Vienlaikus Indija uzsāk ražošanas programmu, kuras dēļ valstī būs vajadzīga pieejama dzelzsrūda

28

| (155) | 2019. gada nacionālajā derīgo izrakteņu politikā arī atzīts, cik svarīgi ir nodrošināt lētus izrakteņus lejupējām nozarēm: “Pietiekamas, uzticamas, cenas ziņā pieejamas un ilgtspējīgas derīgo izrakteņu piegādes nodrošināšana kļūst aizvien svarīgāks faktors lejupējo nozaru un visas ekonomikas darbībai” (29). |
| --- | --- |

(155)

2019. gada nacionālajā derīgo izrakteņu politikā arī atzīts, cik svarīgi ir nodrošināt lētus izrakteņus lejupējām nozarēm: “Pietiekamas, uzticamas, cenas ziņā pieejamas un ilgtspējīgas derīgo izrakteņu piegādes nodrošināšana kļūst aizvien svarīgāks faktors lejupējo nozaru un visas ekonomikas darbībai” (29).

Pietiekamas, uzticamas, cenas ziņā pieejamas un ilgtspējīgas derīgo izrakteņu piegādes nodrošināšana kļūst aizvien svarīgāks faktors lejupējo nozaru un visas ekonomikas darbībai

29

| (156) | Tāpēc Komisijai pieejamie fakti un jaunie elementi lietas materiālos liecināja, ka sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi joprojām ir derīgi un ka ar pasākumu kopumu, kas ietver eksporta ierobežojumu sistēmu, Indijas valdība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājusi uzticēt dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem dzelzsrūdas nodrošināšanu par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Tādējādi Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijas valdība turpinājusi sniegt netiešu finansiālu ieguldījumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) un iii) punkta nozīmē, kā to interpretē un piemēro saskaņā ar attiecīgo PTO standartu, kas izklāstīts SKP nolīguma 1.1. panta a) punkta iv) un iii) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(156)

Tāpēc Komisijai pieejamie fakti un jaunie elementi lietas materiālos liecināja, ka sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi joprojām ir derīgi un ka ar pasākumu kopumu, kas ietver eksporta ierobežojumu sistēmu, Indijas valdība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājusi uzticēt dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem dzelzsrūdas nodrošināšanu par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Tādējādi Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijas valdība turpinājusi sniegt netiešu finansiālu ieguldījumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) un iii) punkta nozīmē, kā to interpretē un piemēro saskaņā ar attiecīgo PTO standartu, kas izklāstīts SKP nolīguma 1.1. panta a) punkta iv) un iii) apakšpunktā.

| (157) | Sadarbības trūkuma dēļ nebija iespējams aprēķināt precīzu šīs shēmas subsidēšanas līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantoja pieejamos faktus, jo īpaši pārskatīšanas pieprasījumu, kurā bija ietverti pierādījumi, ka dzelzsrūdas cenas Indijā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bijušas zemākas par starptautiskajām cenām. |
| --- | --- |

(157)

Sadarbības trūkuma dēļ nebija iespējams aprēķināt precīzu šīs shēmas subsidēšanas līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantoja pieejamos faktus, jo īpaši pārskatīšanas pieprasījumu, kurā bija ietverti pierādījumi, ka dzelzsrūdas cenas Indijā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bijušas zemākas par starptautiskajām cenām.

| (158) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ar šo shēmu panāktais subsidēšanas līmenis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nebija neliels un nekādā ziņā nebija zemāks par līmeni, kas konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(158)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ar šo shēmu panāktais subsidēšanas līmenis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nebija neliels un nekādā ziņā nebija zemāks par līmeni, kas konstatēts sākotnējā izmeklēšanā.

| (159) | Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka saskaņā ar PTO tiesību aktiem eksporta nodokļus nevar kompensēt. Turklāt tas uzskatīja, ka jaunās dzelzsrūdas politikas (2020) mērķis bijis tikai veicināt ātrus un efektīvus dzelzsrūdas pārvadājumus visā valstī un ka šī politika nav sniegusi finansiālu ieguvumu. Tāpēc tas uzskatīja, ka Komisijas secinājumi par shēmu ir nepareizi. |
| --- | --- |

(159)

Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka saskaņā ar PTO tiesību aktiem eksporta nodokļus nevar kompensēt. Turklāt tas uzskatīja, ka jaunās dzelzsrūdas politikas (2020) mērķis bijis tikai veicināt ātrus un efektīvus dzelzsrūdas pārvadājumus visā valstī un ka šī politika nav sniegusi finansiālu ieguvumu. Tāpēc tas uzskatīja, ka Komisijas secinājumi par shēmu ir nepareizi.

Tata Metaliks Limited

| (160) | Komisija atkārtoja 151. apsvērumā minēto, ka jaunās dzelzsrūdas politikas mērķis ir veicināt tērauda ražošanu iekšzemē. Tā uzskatīja, ka jaunā politika nepārprotami bija papildu pasākums, ko par labu iekšzemes tērauda ražošanas nozarei īstenoja Indijas valdība. Lai gan pasākums neparedzēja tiešu finansiālu subsīdiju, tomēr tas, ka dzelzsrūdas iekšzemes pārvadājumiem ir prioritāte attiecībā pret eksporta pārvadājumiem, skaidri parāda, ka ir bijis apzināts mērķis sniegt ieguvumu Indijas plastisko cauruļu nozarei. |
| --- | --- |

(160)

Komisija atkārtoja 151. apsvērumā minēto, ka jaunās dzelzsrūdas politikas mērķis ir veicināt tērauda ražošanu iekšzemē. Tā uzskatīja, ka jaunā politika nepārprotami bija papildu pasākums, ko par labu iekšzemes tērauda ražošanas nozarei īstenoja Indijas valdība. Lai gan pasākums neparedzēja tiešu finansiālu subsīdiju, tomēr tas, ka dzelzsrūdas iekšzemes pārvadājumiem ir prioritāte attiecībā pret eksporta pārvadājumiem, skaidri parāda, ka ir bijis apzināts mērķis sniegt ieguvumu Indijas plastisko cauruļu nozarei.

| (161) | Ņemot vērā iepriekš 148.–158. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, Komisija apgalvoja, ka, neraugoties uz DFP pārtraukšanu 2016. gada maijā, eksporta nodokļi kopā ar jauno dzelzsrūdas politiku veidoja “mērķtiecīgu eksporta ierobežojumu” sistēmu, ar kuru Indijas valdība turpināja sniegt netiešu finansiālu ieguldījumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) un iii) punkta nozīmē, kā tie interpretēti un piemēroti saskaņā ar attiecīgo PTO standartu, kas izklāstīts SKP nolīguma 1.1. panta a) punkta iv) un iii) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(161)

Ņemot vērā iepriekš 148.–158. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, Komisija apgalvoja, ka, neraugoties uz DFP pārtraukšanu 2016. gada maijā, eksporta nodokļi kopā ar jauno dzelzsrūdas politiku veidoja “mērķtiecīgu eksporta ierobežojumu” sistēmu, ar kuru Indijas valdība turpināja sniegt netiešu finansiālu ieguldījumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) un iii) punkta nozīmē, kā tie interpretēti un piemēroti saskaņā ar attiecīgo PTO standartu, kas izklāstīts SKP nolīguma 1.1. panta a) punkta iv) un iii) apakšpunktā.

DFP

3.4.   Secinājums par subsidēšanas turpināšanos

Secinājums par subsidēšanas turpināšanos

| (162) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secināja, ka plastisko cauruļu un caurulīšu ražošanas nozare Indijā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām saņēma ieguvumu no kompensējamām subsīdijām. Lai gan MEIS un DDS likmes tika samazinātas, izmeklēšanā netika atklātas norādes par to, ka subsidēšanas līmenis būtu ievērojami samazinājies salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu. Pārskatīšanas pieprasījumā ietvertie pierādījumi, kurus sniedza Indijas ražotājs, kas sadarbojās, toties apstiprināja, ka ieguvumi no šīm subsīdijām joprojām būtu ievērojami, katrā ziņā tie ievērojami pārsniegtu minimālo apjomu. |
| --- | --- |

(162)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secināja, ka plastisko cauruļu un caurulīšu ražošanas nozare Indijā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām saņēma ieguvumu no kompensējamām subsīdijām. Lai gan MEIS un DDS likmes tika samazinātas, izmeklēšanā netika atklātas norādes par to, ka subsidēšanas līmenis būtu ievērojami samazinājies salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu. Pārskatīšanas pieprasījumā ietvertie pierādījumi, kurus sniedza Indijas ražotājs, kas sadarbojās, toties apstiprināja, ka ieguvumi no šīm subsīdijām joprojām būtu ievērojami, katrā ziņā tie ievērojami pārsniegtu minimālo apjomu.

MEIS

DDS

| (163) | Tāpēc Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijas ražotāji eksportētāji turpināja attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību par subsidētām cenām. |
| --- | --- |

(163)

Tāpēc Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijas ražotāji eksportētāji turpināja attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību par subsidētām cenām.

3.5.   Subsidēšanas turpināšanās iespējamība, ja pasākumi zaudētu spēku

Subsidēšanas turpināšanās iespējamība, ja pasākumi zaudētu spēku

| (164) | Papildus tam, ka tika konstatēta subsidēšanas turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmeklēja subsidēšanas turpināšanās iespējamību, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(164)

Papildus tam, ka tika konstatēta subsidēšanas turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmeklēja subsidēšanas turpināšanās iespējamību, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku.

| (165) | Kā izklāstīts 162. apsvērumā, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma eksportētāji no Indijas joprojām saņēma ieguvumu no kompensējamas subsidēšanas, ko realizēja Indijas varas iestādes. |
| --- | --- |

(165)

Kā izklāstīts 162. apsvērumā, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma eksportētāji no Indijas joprojām saņēma ieguvumu no kompensējamas subsidēšanas, ko realizēja Indijas varas iestādes.

| (166) | No subsīdiju programmām var atkārtoti saņemt ieguvumus, un nekas neliecina par to, ka šie ieguvumi tuvākajā nākotnē tiks pakāpeniski atcelti, pat ja pašas shēmas tiktu nedaudz mainītas. Turklāt katrs eksportētājs ir tiesīgs saņemt vairākas subsīdijas. |
| --- | --- |

(166)

No subsīdiju programmām var atkārtoti saņemt ieguvumus, un nekas neliecina par to, ka šie ieguvumi tuvākajā nākotnē tiks pakāpeniski atcelti, pat ja pašas shēmas tiktu nedaudz mainītas. Turklāt katrs eksportētājs ir tiesīgs saņemt vairākas subsīdijas.

| (167) | Tika pārbaudīts arī tas, vai eksports uz Savienību būtu ievērojams, ja pasākumi tiktu atcelti. Komisija jo īpaši analizēja šādus elementus: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Indijā, cenas no Indijas uz trešām valstīm un Savienības tirgus pievilcīgums tirgus lieluma un cenu ziņā. |
| --- | --- |

(167)

Tika pārbaudīts arī tas, vai eksports uz Savienību būtu ievērojams, ja pasākumi tiktu atcelti. Komisija jo īpaši analizēja šādus elementus: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Indijā, cenas no Indijas uz trešām valstīm un Savienības tirgus pievilcīgums tirgus lieluma un cenu ziņā.

3.5.1.   Ražošanas jauda, neizmantotā jauda Indijā un cenas no Indijas uz trešām valstīm

Ražošanas jauda, neizmantotā jauda Indijā un cenas no Indijas uz trešām valstīm

| (168) | Kopējais aplēstais Indijas attiecīgā ražojuma ražotāju ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 2 milj. t gadā. Aplēstā ražošanas jauda bija aptuveni 2,5 milj. t. Tādējādi neizmantotā jauda bija aptuveni 500 000 t gadā, kas pārsniedz attiecīgā ražojuma patēriņu Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kas bija [388 000–454 000] t. |
| --- | --- |

(168)

Kopējais aplēstais Indijas attiecīgā ražojuma ražotāju ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 2 milj. t gadā. Aplēstā ražošanas jauda bija aptuveni 2,5 milj. t. Tādējādi neizmantotā jauda bija aptuveni 500 000 t gadā, kas pārsniedz attiecīgā ražojuma patēriņu Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kas bija [388 000–454 000] t.

| (169) | Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem un informāciju, ko sniedzis ražotājs Tata Metaliks Limited, kas sadarbojās, vairāki Indijas ražotāji, tostarp Tata Metaliks Limited (30), plāno ieguldīt turpmākā jaudas palielināšanā (31). Kopējās papildu jaudas, ko paredzēts uzstādīt pāris tuvākajos gados, tiek lēstas aptuveni 1,5 milj. t apmērā. |
| --- | --- |

(169)

Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem un informāciju, ko sniedzis ražotājs Tata Metaliks Limited, kas sadarbojās, vairāki Indijas ražotāji, tostarp Tata Metaliks Limited (30), plāno ieguldīt turpmākā jaudas palielināšanā (31). Kopējās papildu jaudas, ko paredzēts uzstādīt pāris tuvākajos gados, tiek lēstas aptuveni 1,5 milj. t apmērā.

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

30

31

| (170) | Gaidāmais jaudas pieaugums atbilst prognozētajam pieprasījuma pieaugumam Indijas tirgū. Tomēr lielākie zināmie ražotāji plāno arī orientēties uz eksporta tirgiem (32). Piemēram, uzņēmums ESL Steel Limited (pieder pie Vedenta grupas) tehniskajā un saimnieciskajā pamatojumā ir skaidri norādījis, ka tā jaunā ražotne atrodas netālu no ostas, kas palielina tā eksporta iespējas. Ziņojumā jo īpaši minēts liels eksporta potenciāls uz Austrumeiropu (33). Tata Metaliks Limited, uzņēmums, kas sadarbojās, attālinātā kontrolpārbaudē, kurā tika pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, minēja arī plānus nākotnē paplašināties, aptverot Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(170)

Gaidāmais jaudas pieaugums atbilst prognozētajam pieprasījuma pieaugumam Indijas tirgū. Tomēr lielākie zināmie ražotāji plāno arī orientēties uz eksporta tirgiem (32). Piemēram, uzņēmums ESL Steel Limited (pieder pie Vedenta grupas) tehniskajā un saimnieciskajā pamatojumā ir skaidri norādījis, ka tā jaunā ražotne atrodas netālu no ostas, kas palielina tā eksporta iespējas. Ziņojumā jo īpaši minēts liels eksporta potenciāls uz Austrumeiropu (33). Tata Metaliks Limited, uzņēmums, kas sadarbojās, attālinātā kontrolpārbaudē, kurā tika pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, minēja arī plānus nākotnē paplašināties, aptverot Savienības tirgu.

32

ESL Steel Limited

Vedenta

33

Tata Metaliks Limited

| (171) | Turklāt, kā norāda viens no nozīmīgākajiem tirgus dalībniekiem – uzņēmums Srikalahasthi Pipes Limited –, vidējā termiņā un ilgtermiņā (7–10 gadu laikā) piedāvājums Indijas tirgū pārsniegs pieprasījumu, jo tiks pabeigti notekūdeņu un ūdenssaimniecības projekti. Tādējādi Indijas ražotājiem būs papildu stimuls arvien vairāk orientēties uz eksporta tirgiem. |
| --- | --- |

(171)

Turklāt, kā norāda viens no nozīmīgākajiem tirgus dalībniekiem – uzņēmums Srikalahasthi Pipes Limited –, vidējā termiņā un ilgtermiņā (7–10 gadu laikā) piedāvājums Indijas tirgū pārsniegs pieprasījumu, jo tiks pabeigti notekūdeņu un ūdenssaimniecības projekti. Tādējādi Indijas ražotājiem būs papildu stimuls arvien vairāk orientēties uz eksporta tirgiem.

Srikalahasthi Pipes Limited

| (172) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Indijas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, ko, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, tie varētu izmantot, lai ražotu attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienības tirgu, un ka paredzams šīs neizmantotās jaudas turpmāks pieaugums. |
| --- | --- |

(172)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Indijas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, ko, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, tie varētu izmantot, lai ražotu attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienības tirgu, un ka paredzams šīs neizmantotās jaudas turpmāks pieaugums.

| (173) | Attiecībā uz cenām no Indijas uz trešām valstīm Komisija pārbaudīja cenas, pamatojoties uz eksporta statistiku Global Trade Atlas (“GTA”) KN koda, t. i., 7303 00 30, līmenī. Pamatojoties uz šo statistiku, Komisija konstatēja, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs lieluma un cenu ziņā, jo Indijas plastisko cauruļu ražotājiem tas izteikti ir vissvarīgākais eksporta tirgus, kas veido 40 % no to kopējā eksporta apjoma. Turklāt eksports uz Savienību 25 reizes pārsniedz eksportu uz Indijas otro lielāko eksporta tirgu Kataru. Pēdējais veido tikai 2 % no kopējā no Indijas veiktā eksporta apjoma. Visbeidzot, Indijas ražotāju eksportētāju importa cenas Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz augstākas kā cenas uz citām valstīm. Tādējādi, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls vēl vairāk palielināt eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(173)

Attiecībā uz cenām no Indijas uz trešām valstīm Komisija pārbaudīja cenas, pamatojoties uz eksporta statistiku Global Trade Atlas (“GTA”) KN koda, t. i., 7303 00 30, līmenī. Pamatojoties uz šo statistiku, Komisija konstatēja, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs lieluma un cenu ziņā, jo Indijas plastisko cauruļu ražotājiem tas izteikti ir vissvarīgākais eksporta tirgus, kas veido 40 % no to kopējā eksporta apjoma. Turklāt eksports uz Savienību 25 reizes pārsniedz eksportu uz Indijas otro lielāko eksporta tirgu Kataru. Pēdējais veido tikai 2 % no kopējā no Indijas veiktā eksporta apjoma. Visbeidzot, Indijas ražotāju eksportētāju importa cenas Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz augstākas kā cenas uz citām valstīm. Tādējādi, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls vēl vairāk palielināt eksportu uz Savienību.

Global Trade Atlas

GTA

3.5.2.   Savienības tirgus pievilcīgums un cenas Savienības tirgū

Savienības tirgus pievilcīgums un cenas Savienības tirgū

| (174) | Plastisko cauruļu tirgus Savienībā ir ievērojams – [388 000–454 000] t –, sk. 168. apsvērumu. Pieprasījuma iesniedzēji paredz, ka nākamajos piecos gados tirgus turpinās augt (34). |
| --- | --- |

(174)

Plastisko cauruļu tirgus Savienībā ir ievērojams – [388 000–454 000] t –, sk. 168. apsvērumu. Pieprasījuma iesniedzēji paredz, ka nākamajos piecos gados tirgus turpinās augt (34).

34

| (175) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā cena Savienības tirgū bija [1 020–1 200] EUR/t. Tajā pašā periodā cena Indijas iekšzemes tirgū bija 595 EUR/t (EXW). Tāpēc cenas Savienības tirgū bija aptuveni divas reizes augstākas nekā no Indijas veiktā importa cenas. |
| --- | --- |

(175)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā cena Savienības tirgū bija [1 020–1 200] EUR/t. Tajā pašā periodā cena Indijas iekšzemes tirgū bija 595 EUR/t (EXW). Tāpēc cenas Savienības tirgū bija aptuveni divas reizes augstākas nekā no Indijas veiktā importa cenas.

EXW

| (176) | Tāpēc apjoma un cenu ziņā Savienības tirgus saglabāja pievilcīgumu Indijas ražotājiem eksportētājiem. To apstiprina arī tas, ka Indijas ražotāju eksportētāju tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija nozīmīga (sk. 2. tabulu) un, kā paskaidrots iepriekš 173. apsvērumā, Savienības tirgus veidoja 40 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta no Indijas. |
| --- | --- |

(176)

Tāpēc apjoma un cenu ziņā Savienības tirgus saglabāja pievilcīgumu Indijas ražotājiem eksportētājiem. To apstiprina arī tas, ka Indijas ražotāju eksportētāju tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija nozīmīga (sk. 2. tabulu) un, kā paskaidrots iepriekš 173. apsvērumā, Savienības tirgus veidoja 40 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta no Indijas.

3.6.   Kopējie secinājumi par subsidēšanas turpināšanās iespējamību

Kopējie secinājumi par subsidēšanas turpināšanās iespējamību

| (177) | Izmeklēšana apliecināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū turpinājās subsidēts imports no Indijas. |
| --- | --- |

(177)

Izmeklēšana apliecināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū turpinājās subsidēts imports no Indijas.

| (178) | Komisija arī guva pierādījumus, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, subsidēšana varētu turpināties. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neizmantotā jauda Indijā salīdzinājumā ar patēriņu Savienībā bija nozīmīga. Turklāt Savienības tirgus pievilcīgums lieluma un cenu ziņā liecina par iespējamību, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, eksports no Indijas un neizmantotā jauda Indijā tiktu virzīti uz Savienību. Tādējādi Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka pēc kompensācijas pasākumu termiņa beigām subsidētais attiecīgā ražojuma imports, ļoti iespējams, tiktu novirzīts uz Savienības tirgu. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pēc kompensācijas pasākumu termiņa beigām iespējama subsidēšanas turpināšanās. |
| --- | --- |

(178)

Komisija arī guva pierādījumus, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, subsidēšana varētu turpināties. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neizmantotā jauda Indijā salīdzinājumā ar patēriņu Savienībā bija nozīmīga. Turklāt Savienības tirgus pievilcīgums lieluma un cenu ziņā liecina par iespējamību, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, eksports no Indijas un neizmantotā jauda Indijā tiktu virzīti uz Savienību. Tādējādi Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka pēc kompensācijas pasākumu termiņa beigām subsidētais attiecīgā ražojuma imports, ļoti iespējams, tiktu novirzīts uz Savienības tirgu. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pēc kompensācijas pasākumu termiņa beigām iespējama subsidēšanas turpināšanās.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (179) | Savienībā attiecīgo ražojumu ražo pieci uzņēmumi. Trīs no šiem uzņēmumiem pieder pie vienas un tās pašas grupas. Pamatojoties uz pieprasījumā norādīto informāciju, Savienībā nav citu attiecīgā ražojuma Savienības ražotāju. Tāpēc tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(179)

Savienībā attiecīgo ražojumu ražo pieci uzņēmumi. Trīs no šiem uzņēmumiem pieder pie vienas un tās pašas grupas. Pamatojoties uz pieprasījumā norādīto informāciju, Savienībā nav citu attiecīgā ražojuma Savienības ražotāju. Tāpēc tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē.

| (180) | Tā kā dati, kas attiecas uz kaitējuma novērtējumu, galvenokārt tika iegūti no tās pašas ražotāju grupas, kura minēta 15. apsvērumā, konfidencialitātes apsvērumu dēļ kaitējuma analīzei izmantotie dati ir norādīti diapazonos vai indeksētā veidā. |
| --- | --- |

(180)

Tā kā dati, kas attiecas uz kaitējuma novērtējumu, galvenokārt tika iegūti no tās pašas ražotāju grupas, kura minēta 15. apsvērumā, konfidencialitātes apsvērumu dēļ kaitējuma analīzei izmantotie dati ir norādīti diapazonos vai indeksētā veidā.

| (181) | Tika aprēķināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais ražošanas apjoms Savienībā bija aptuveni [372 000–436 000] t. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem makrodatiem un datiem, kas izmeklēšanas laikā savākti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(181)

Tika aprēķināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais ražošanas apjoms Savienībā bija aptuveni [372 000–436 000] t. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem makrodatiem un datiem, kas izmeklēšanas laikā savākti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (182) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, ražošanas apjomu pašpatēriņam, pamatojoties uz datiem, kas savākti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, un aplēsēm, kuras par pārējiem Savienības ražotājiem iesniedza pieprasījuma iesniedzēji, un tam pieskaitīja Eurostat (Comext datubāzē) norādīto kopējo importa apjomu no visām valstīm uz Savienību. |
| --- | --- |

(182)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, ražošanas apjomu pašpatēriņam, pamatojoties uz datiem, kas savākti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, un aplēsēm, kuras par pārējiem Savienības ražotājiem iesniedza pieprasījuma iesniedzēji, un tam pieskaitīja Eurostat (Comext datubāzē) norādīto kopējo importa apjomu no visām valstīm uz Savienību.

Eurostat

Comext

| (183) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā (tūkst. t) | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Pašpatēriņa tirgus | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indekss | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Brīvais tirgus | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Avots: | Eurostat Comext. |

(183)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā (tūkst. t)

Patēriņš Savienībā (tūkst. t)

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Pašpatēriņa tirgus

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indekss

Indekss

100

100

91

91

68

68

18

18

Brīvais tirgus

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Avots:

Avots:

Eurostat Comext.

| (184) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā svārstījās. Kopumā 2018. gadā tas nedaudz palielinājās, proti, par 3 %, 2019. gadā palielinājās par 8 % un 2020. gadā samazinājās par 8 %. Tādējādi attiecīgajā periodā patēriņš pieauga par 3 %. |
| --- | --- |

(184)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā svārstījās. Kopumā 2018. gadā tas nedaudz palielinājās, proti, par 3 %, 2019. gadā palielinājās par 8 % un 2020. gadā samazinājās par 8 %. Tādējādi attiecīgajā periodā patēriņš pieauga par 3 %.

| (185) | Plastiskā čuguna cauruļu izmantošana pēc būtības ir saistīta ar ieguldījumiem ūdens attīrīšanas infrastruktūrā, un Savienībā lielāko daļu pieprasījuma pēc plastiskā čuguna caurulēm veido ūdensapgādes un ūdens attīrīšanas uzņēmumi neatkarīgi no tā, vai tie ir publiskā vai privātā īpašumā. Plastiskās caurules galvenokārt izmanto lielos infrastruktūras projektos. Turklāt patēriņa dinamika Savienībā neliecināja par būtisku Covid-19 pandēmijas ietekmi, jo ūdens tīklu uzlabošana publiskā sektora iestādēm ir pastāvīga prioritāte. Tāpēc Savienības patēriņa dinamika atbilst tam, kāda ir ieguldījumu dinamika infrastruktūrā. |
| --- | --- |

(185)

Plastiskā čuguna cauruļu izmantošana pēc būtības ir saistīta ar ieguldījumiem ūdens attīrīšanas infrastruktūrā, un Savienībā lielāko daļu pieprasījuma pēc plastiskā čuguna caurulēm veido ūdensapgādes un ūdens attīrīšanas uzņēmumi neatkarīgi no tā, vai tie ir publiskā vai privātā īpašumā. Plastiskās caurules galvenokārt izmanto lielos infrastruktūras projektos. Turklāt patēriņa dinamika Savienībā neliecināja par būtisku Covid-19 pandēmijas ietekmi, jo ūdens tīklu uzlabošana publiskā sektora iestādēm ir pastāvīga prioritāte. Tāpēc Savienības patēriņa dinamika atbilst tam, kāda ir ieguldījumu dinamika infrastruktūrā.

| (186) | Savienības ražošanas nozare ziņoja, ka 2017. gadā mazāk nekā 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā patēriņa Savienībā veidoja izmantošana pašpatēriņam, attiecīgajā periodā tā samazinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairs nesasniedza 1 %. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka izmantošanai pašpatēriņam nav būtiskas ietekmes uz kaitējuma analīzi. |
| --- | --- |

(186)

Savienības ražošanas nozare ziņoja, ka 2017. gadā mazāk nekā 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā patēriņa Savienībā veidoja izmantošana pašpatēriņam, attiecīgajā periodā tā samazinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairs nesasniedza 1 %. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka izmantošanai pašpatēriņam nav būtiskas ietekmes uz kaitējuma analīzi.

4.3.   Imports no Indijas

Imports no Indijas

4.3.1.   No Indijas veiktā importa apjoms un tirgus daļa

No Indijas veiktā importa apjoms un tirgus daļa

| (187) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem (Comext datubāzē). Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz 182. apsvērumā norādīto patēriņu Savienībā. |
| --- | --- |

(187)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem (Comext datubāzē). Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz 182. apsvērumā norādīto patēriņu Savienībā.

Eurostat

Comext

| (188) | Attiecīgā ražojuma importam no Indijas Savienībā bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Importa apjoms (tūkst. t) un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| No Indijas veiktā importa apjoms | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Tirgus daļa (%) | [11 –15 ] | [9 –13 ] | [14 –18 ] | [10 –14 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Avots: | Eurostat Comext. |

(188)

Attiecīgā ražojuma importam no Indijas Savienībā bija šāda dinamika:

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms (tūkst. t) un tirgus daļa

Importa apjoms (tūkst. t) un tirgus daļa

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

No Indijas veiktā importa apjoms

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Tirgus daļa (%)

[11 –15 ]

[9 –13 ]

[14 –18 ]

[10 –14 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Avots:

Avots:

Eurostat Comext.

| (189) | Attiecīgajā periodā importa apjomi no Indijas un tā tirgus daļa ievērojami svārstījās: 2018. gadā importa apjoms samazinājās par 14 %, 2019. gadā palielinājās par 68 % un visbeidzot pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 31 %. |
| --- | --- |

(189)

Attiecīgajā periodā importa apjomi no Indijas un tā tirgus daļa ievērojami svārstījās: 2018. gadā importa apjoms samazinājās par 14 %, 2019. gadā palielinājās par 68 % un visbeidzot pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 31 %.

4.3.2.   No Indijas veiktā importa cenas

No Indijas veiktā importa cenas

| (190) | Pamatojoties uz Eurostat Comext statistiku, Komisija noteica vidējās svērtās importa cenas. |
| --- | --- |

(190)

Pamatojoties uz Eurostat Comext statistiku, Komisija noteica vidējās svērtās importa cenas.

Eurostat Comext

| (191) | No Indijas Savienībā veiktā importa vidējai svērtajai cenai bija šāda dinamika:

  3. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Avots: | Eurostat Comext. |

(191)

No Indijas Savienībā veiktā importa vidējai svērtajai cenai bija šāda dinamika:

3. tabula

3. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Indija

553

562

586

585

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Avots:

Avots:

Eurostat Comext.

| (192) | 2017.–2018. gadā importa cenas bija diezgan stabilas. Pēc tam, 2019. gadā, importa cenas palielinājās par 5 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās stabilas. |
| --- | --- |

(192)

2017.–2018. gadā importa cenas bija diezgan stabilas. Pēc tam, 2019. gadā, importa cenas palielinājās par 5 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās stabilas.

4.3.3.   Cenu samazinājums

Cenu samazinājums

| (193) | Kā minēts 55. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Indijas ražotājs. Šis ražotājs deklarēja nelielu uz Savienību eksportētu daudzumu, kas atbilst mazāk nekā 1 % no attiecīgā ražojuma importa kopapjoma no Indijas Savienībā. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šis eksporta apjoms nav reprezentatīvs attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību, un nolēma noteikt cenu samazinājumu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(193)

Kā minēts 55. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Indijas ražotājs. Šis ražotājs deklarēja nelielu uz Savienību eksportētu daudzumu, kas atbilst mazāk nekā 1 % no attiecīgā ražojuma importa kopapjoma no Indijas Savienībā. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šis eksporta apjoms nav reprezentatīvs attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību, un nolēma noteikt cenu samazinājumu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (194) | Vidējās svērtās no Indijas veiktā importa CIF cenas, kas koriģētas, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas, Komisija salīdzināja ar Savienības ražošanas nozares vidējo svērto cenu. Indijas importa cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par aptuveni [30–45] % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(194)

Vidējās svērtās no Indijas veiktā importa CIF cenas, kas koriģētas, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas, Komisija salīdzināja ar Savienības ražošanas nozares vidējo svērto cenu. Indijas importa cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par aptuveni [30–45] % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

CIF

4.3.4.   Imports no trešām valstīm, izņemot Indiju

Imports no trešām valstīm, izņemot Indiju

| (195) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importa apjoms no trešām valstīm, izņemot Indiju, un tā tirgus daļa bija attiecīgi [8 700–20 200] t un [2–4] % no patēriņa Savienībā. Attiecīgajā periodā importa no trešām valstīm vidējā svērtā cena 2017.–2018. gadā bija salīdzināmā līmenī ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenu līmeni un 2019.–2020. gadā – aptuveni 25 % zemāka par to (sk. 8. tabulu). Lai gan importa apjoms no trešām valstīm nedaudz palielinājās, t. i., par 2 %, importēto plastisko cauruļu izcelsme attiecīgajā periodā nebija stabila. Piemēram, 2017. gadā imports no trešām valstīm lielākoties bija no Ķīnas, Krievijas un Šveices, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā galvenie importētāji bija Turcija un Apvienotie Arābu Emirāti. |
| --- | --- |

(195)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importa apjoms no trešām valstīm, izņemot Indiju, un tā tirgus daļa bija attiecīgi [8 700–20 200] t un [2–4] % no patēriņa Savienībā. Attiecīgajā periodā importa no trešām valstīm vidējā svērtā cena 2017.–2018. gadā bija salīdzināmā līmenī ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenu līmeni un 2019.–2020. gadā – aptuveni 25 % zemāka par to (sk. 8. tabulu). Lai gan importa apjoms no trešām valstīm nedaudz palielinājās, t. i., par 2 %, importēto plastisko cauruļu izcelsme attiecīgajā periodā nebija stabila. Piemēram, 2017. gadā imports no trešām valstīm lielākoties bija no Ķīnas, Krievijas un Šveices, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā galvenie importētāji bija Turcija un Apvienotie Arābu Emirāti.

| (196) | Plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importa agregētajam apjomam Savienībā no citām trešām valstīm, kā arī tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika:

  4. tabula


  Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa











  Valsts | | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīna | Apjoms (t) | [2 900 –3 400 ] | [1 400 –1 700 ] | [3 900 –4 600 ] | [200 –400 ] |
| Indekss | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Tirgus daļa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Krievija | Apjoms (t) | [2 000 –2 500 ] | [1 400 –1 600 ] | [2 900 –3 600 ] | [1 200 –1 600 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Tirgus daļa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Šveice | Apjoms (t) | [3 400 –4 400 ] | [1 800 –2 200 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Tirgus daļa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turcija | Apjoms (t) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100 –3 650 ] | [4 200 –5 000 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Tirgus daļa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| Apvienotie Arābu Emirāti | Apjoms (t) | [460 –590 ] | [3 700 –4 400 ] | [4 800 –5 600 ] | [6 400 –7 600 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Tirgus daļa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (t) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Tirgus daļa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Vidējā cena | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot Indiju | Apjoms (t) | [8 700 –11 200 ] | [8 800 –10 500 ] | [16 000 –19 600 ] | [13 500 –15 800 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Tirgus daļa (%) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Avots: | Eurostat Comext datubāze. |

(196)

Plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importa agregētajam apjomam Savienībā no citām trešām valstīm, kā arī tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa

Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa

Valsts

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ķīna

Apjoms (t)

[2 900 –3 400 ]

[1 400 –1 700 ]

[3 900 –4 600 ]

[200 –400 ]

Indekss

Indekss

100

100

50

50

133

133

10

10

Tirgus daļa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Vidējā cena (EUR/t)

701

933

738

833

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Krievija

Apjoms (t)

[2 000 –2 500 ]

[1 400 –1 600 ]

[2 900 –3 600 ]

[1 200 –1 600 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Tirgus daļa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Vidējā cena (EUR/t)

568

697

735

698

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Šveice

Apjoms (t)

[3 400 –4 400 ]

[1 800 –2 200 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Tirgus daļa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Vidējā cena (EUR/t)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turcija

Apjoms (t)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100 –3 650 ]

[4 200 –5 000 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Tirgus daļa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Vidējā cena (EUR/t)

1 136

1 750

838

1 007

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

Apvienotie Arābu Emirāti

Apjoms (t)

[460 –590 ]

[3 700 –4 400 ]

[4 800 –5 600 ]

[6 400 –7 600 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Tirgus daļa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Vidējā cena (EUR/t)

712

786

722

705

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Citas trešās valstis

Apjoms (t)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Tirgus daļa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Vidējā cena

508

1 422

1 980

897

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Visas trešās valstis kopā, izņemot Indiju

Apjoms (t)

[8 700 –11 200 ]

[8 800 –10 500 ]

[16 000 –19 600 ]

[13 500 –15 800 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Tirgus daļa (%)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Vidējā cena (EUR/t)

1 033

1 004

856

879

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Avots:

Avots:

Eurostat Comext datubāze.

Eurostat Comext

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (197) | Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus ekonomiskos rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(197)

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus ekonomiskos rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (198) | Kā minēts 15. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(198)

Kā minēts 15. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase.

| (199) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem par visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtajiem datiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(199)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem par visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtajiem datiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (200) | Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, kompensējamo subsīdiju apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas. |
| --- | --- |

(200)

Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, kompensējamo subsīdiju apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas.

| (201) | Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(201)

Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (202) | Kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tūkst. t) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Ražošanas jauda (tūkst. t) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Jaudas izmantojums (%) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Avots: | Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(202)

Kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (tūkst. t)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Ražošanas jauda (tūkst. t)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Jaudas izmantojums (%)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Avots:

Avots:

Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (203) | Pēc 10 % pieauguma 2018. gadā Savienības ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(203)

Pēc 10 % pieauguma 2018. gadā Savienības ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %.

| (204) | Attiecīgajā periodā ražošanas jaudai bija līdzīga tendence – tā samazinājās par 10 %. |
| --- | --- |

(204)

Attiecīgajā periodā ražošanas jaudai bija līdzīga tendence – tā samazinājās par 10 %.

| (205) | Jaudas izmantojums saglabājās stabils, jo ražošanas jaudas samazinājums sekoja Savienības ražošanas apjoma samazinājumam. |
| --- | --- |

(205)

Jaudas izmantojums saglabājās stabils, jo ražošanas jaudas samazinājums sekoja Savienības ražošanas apjoma samazinājumam.

| (206) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka iemesls Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas samazināšanai nevarēja būt imports no Indijas, bet gan pieprasījuma samazinājums salīdzinājumā ar 2019. gadu. |
| --- | --- |

(206)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka iemesls Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas samazināšanai nevarēja būt imports no Indijas, bet gan pieprasījuma samazinājums salīdzinājumā ar 2019. gadu.

Tata Metaliks Limited

| (207) | Savienības ražošanas nozares lēmums samazināt ražošanas jaudu tika pieņemts pirms Covid-19 krīzes, un tādējādi lēmums nebija saistīts ar patēriņa samazinājumu laikposmā no 2019. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(207)

Savienības ražošanas nozares lēmums samazināt ražošanas jaudu tika pieņemts pirms Covid-19 krīzes, un tādējādi lēmums nebija saistīts ar patēriņa samazinājumu laikposmā no 2019. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (208) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tūkst. t) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Indekss | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Tirgus daļa (%) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Indekss | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Pārdošanas apjoms pašpatēriņa tirgū (tūkst t) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indekss | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Pašpatēriņa tirgū veiktās pārdošanas tirgus daļa (%) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Indekss | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Avots: | Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(208)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tūkst. t)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Indekss

Indekss

100

100

106

106

105

105

102

102

Tirgus daļa (%)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Indekss

Indekss

100

100

102

102

94

94

99

99

Pārdošanas apjoms pašpatēriņa tirgū (tūkst t)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indekss

Indekss

100

100

91

91

68

68

18

18

Pašpatēriņa tirgū veiktās pārdošanas tirgus daļa (%)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Indekss

Indekss

100

100

88

88

61

61

18

18

Avots:

Avots:

Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (209) | Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā un tirgus daļa nesekoja Savienības patēriņa pieaugumam. Konkrētāk, 2019. gadā, pretēji importam no Indijas, Savienības ražošanas nozare neguva labumu no patēriņa pieauguma. |
| --- | --- |

(209)

Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā un tirgus daļa nesekoja Savienības patēriņa pieaugumam. Konkrētāk, 2019. gadā, pretēji importam no Indijas, Savienības ražošanas nozare neguva labumu no patēriņa pieauguma.

| (210) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās augsta – aptuveni 85 % – un, salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, palielinājās. Arī pārdošanas apjoms Savienībā pastāvīgi pārsniedza 2017. gada līmeni. Ja nebūtu Covid-19 krīzes ietekmes, šis apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā varētu būt bijis lielāks. Šī persona uzskatīja, ka Komisijas secinājums neatspoguļo faktisko situāciju. |
| --- | --- |

(210)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās augsta – aptuveni 85 % – un, salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, palielinājās. Arī pārdošanas apjoms Savienībā pastāvīgi pārsniedza 2017. gada līmeni. Ja nebūtu Covid-19 krīzes ietekmes, šis apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā varētu būt bijis lielāks. Šī persona uzskatīja, ka Komisijas secinājums neatspoguļo faktisko situāciju.

Tata Metaliks Limited

| (211) | Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare neguva labumu no lielas tirgus daļas. Kā skaidrots 234. apsvērumā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus, jo imports no Indijas radīja būtisku cenu spiedienu (sk. 245. apsvērumu). Bez tam, kā skaidrots 209. apsvērumā, Savienības tirgus daļa nesekoja Savienības patēriņa pieaugumam un 2019. gadā, pretēji importam no Indijas, Savienības pārdošanas apjoms neguva labumu no patēriņa pieauguma. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(211)

Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare neguva labumu no lielas tirgus daļas. Kā skaidrots 234. apsvērumā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus, jo imports no Indijas radīja būtisku cenu spiedienu (sk. 245. apsvērumu). Bez tam, kā skaidrots 209. apsvērumā, Savienības tirgus daļa nesekoja Savienības patēriņa pieaugumam un 2019. gadā, pretēji importam no Indijas, Savienības pārdošanas apjoms neguva labumu no patēriņa pieauguma. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

4.4.2.3.   Izaugsme

| (212) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā pieauga par 3 %, bet pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem Savienībā pieauga par 2 %. Tādējādi, lai gan patēriņš attiecīgajā periodā pieauga, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa nedaudz samazinājās. |
| --- | --- |

(212)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā pieauga par 3 %, bet pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem Savienībā pieauga par 2 %. Tādējādi, lai gan patēriņš attiecīgajā periodā pieauga, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa nedaudz samazinājās.

4.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (213) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | [1 820 –2 540 ] | [1 820 –2 540 ] | [1 810 –2 530 ] | [1 700 –2 390 ] |
| Indekss | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Ražīgums (t uz nodarbināto) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Indekss | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Avots: | Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(213)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

[1 820 –2 540 ]

[1 820 –2 540 ]

[1 810 –2 530 ]

[1 700 –2 390 ]

Indekss

Indekss

100

100

100

100

99

99

93

93

Ražīgums (t uz nodarbināto)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Indekss

Indekss

100

100

110

110

107

107

97

97

Avots:

Avots:

Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (214) | Attiecīgā ražojuma ražošanā iesaistīto nodarbināto skaits Savienības ražošanas nozarē 2017.–2018. gadā saglabājās stabils un 2019.–2020. gadā samazinājās par aptuveni 6 %. |
| --- | --- |

(214)

Attiecīgā ražojuma ražošanā iesaistīto nodarbināto skaits Savienības ražošanas nozarē 2017.–2018. gadā saglabājās stabils un 2019.–2020. gadā samazinājās par aptuveni 6 %.

| (215) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mērī kā izlaidi (tonnās) uz vienu nodarbināto, 2017.–2018. gadā palielinājās par 10 % un 2018.–2020. gadā samazinājās par 13 %. To var izskaidrot ar šādu apstākļu kopējo ietekmi:






  — | ražošanas pārtraukums ražotnē, kas pieder vienam no lielākajiem Savienības ražotājiem, izraisīja ražošanas apjoma kritumu laikposmā no 2019. gada decembra līdz 2020. gada februārim un |
| --- | --- | --- |

(215)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mērī kā izlaidi (tonnās) uz vienu nodarbināto, 2017.–2018. gadā palielinājās par 10 % un 2018.–2020. gadā samazinājās par 13 %. To var izskaidrot ar šādu apstākļu kopējo ietekmi:

—

ražošanas pārtraukums ražotnē, kas pieder vienam no lielākajiem Savienības ražotājiem, izraisīja ražošanas apjoma kritumu laikposmā no 2019. gada decembra līdz 2020. gada februārim un

| — | Covid-19 pandēmijas izraisīts mazāks Savienības ražotāju ražošanas apjoms 2020. gada otrajā ceturksnī netika salāgots ar atlaisto nodarbināto skaitu. |
| --- | --- |

—

Covid-19 pandēmijas izraisīts mazāks Savienības ražotāju ražošanas apjoms 2020. gada otrajā ceturksnī netika salāgots ar atlaisto nodarbināto skaitu.

4.4.2.5.   Subsidēšanas apjoma lielums un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas

| (216) | Kā skaidrots 193. apsvērumā, Indijas ražotāji eksportētāji sadarbojās ierobežotā mērā. |
| --- | --- |

(216)

Kā skaidrots 193. apsvērumā, Indijas ražotāji eksportētāji sadarbojās ierobežotā mērā.

| (217) | Kaitējuma rādītāji liecina, ka neatkarīgi no antisubsidēšanas pasākumiem, kas ir spēkā kopš 2016. gada, kam bija zināmi labvēlīgi rezultāti un kas sākotnēji uzlaboja rādītājus, Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli joprojām skar kaitējums. Tādējādi nebija iespējams konstatēt atgūšanos no iepriekšējās subsidēšanas. |
| --- | --- |

(217)

Kaitējuma rādītāji liecina, ka neatkarīgi no antisubsidēšanas pasākumiem, kas ir spēkā kopš 2016. gada, kam bija zināmi labvēlīgi rezultāti un kas sākotnēji uzlaboja rādītājus, Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli joprojām skar kaitējums. Tādējādi nebija iespējams konstatēt atgūšanos no iepriekšējās subsidēšanas.

| (218) | Subsidēšanas apjoms ievērojami pārsniedza minimālo līmeni. Ņemot vērā no Indijas veiktā importa apjomu un cenas, faktiskā subsidēšanas apjoma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(218)

Subsidēšanas apjoms ievērojami pārsniedza minimālo līmeni. Ņemot vērā no Indijas veiktā importa apjomu un cenas, faktiskā subsidēšanas apjoma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

| (219) | Indijas eksportētāju īstenotās pastāvīgās negodīgās cenu noteikšanas rezultātā Savienības ražošanas nozare nevarēja atgūties no iepriekšējās subsidēšanas prakses. |
| --- | --- |

(219)

Indijas eksportētāju īstenotās pastāvīgās negodīgās cenu noteikšanas rezultātā Savienības ražošanas nozare nevarēja atgūties no iepriekšējās subsidēšanas prakses.

| (220) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka absolūtā izteiksmē Indijas importa apjoms nav pieaudzis un ka šā importa tirgus daļa ir bijusi tikai aptuveni 15 %. Turklāt ieinteresētā persona norādīja, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji ir uzlabojušies un pēc tam pasliktinājušies. Tāpēc imports no Indijas nav radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(220)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka absolūtā izteiksmē Indijas importa apjoms nav pieaudzis un ka šā importa tirgus daļa ir bijusi tikai aptuveni 15 %. Turklāt ieinteresētā persona norādīja, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji ir uzlabojušies un pēc tam pasliktinājušies. Tāpēc imports no Indijas nav radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

Tata Metaliks Limited

| (221) | Komisija norādīja, ka ieinteresētā persona nepamatoja savu apgalvojumu, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji uzlabojušies. Kā minēts 234. apsvērumā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija negatīva. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(221)

Komisija norādīja, ka ieinteresētā persona nepamatoja savu apgalvojumu, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji uzlabojušies. Kā minēts 234. apsvērumā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija negatīva. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (222) | Vidējām svērtajām izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t) | [950 –1 110 ] | [960 –1 130 ] | [1 020 –1 190 ] | [1 020 –1 200 ] |
| Indekss | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | [1 000 –1 100 ] | [900 –1 100 ] | [1 000 –1 100 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indekss | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(222)

Vidējām svērtajām izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas

Pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t)

[950 –1 110 ]

[960 –1 130 ]

[1 020 –1 190 ]

[1 020 –1 200 ]

Indekss

Indekss

100

100

101

101

107

107

107

107

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

[1 000 –1 100 ]

[900 –1 100 ]

[1 000 –1 100 ]

[1 000 –1 200 ]

Indekss

Indekss

100

100

97

97

101

101

105

105

Avots:

Avots:

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (223) | Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %, atspoguļojot vienības ražošanas izmaksu pieaugumu (5 %). |
| --- | --- |

(223)

Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %, atspoguļojot vienības ražošanas izmaksu pieaugumu (5 %).

| (224) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka esot sarukušas cenas pēc izkraušanas un tas liecinot, ka imports neizraisa ne cenu apspiešanu, ne cenu nospiešanu. |
| --- | --- |

(224)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka esot sarukušas cenas pēc izkraušanas un tas liecinot, ka imports neizraisa ne cenu apspiešanu, ne cenu nospiešanu.

Tata Metaliks Limited

| (225) | Komisija norādīja, ka ieinteresētā persona nav pamatojusi savu apgalvojumu attiecībā uz to, kādā veidā cenas pēc izkraušanas, kuras attiecīgajā periodā bija par aptuveni 40 % zemākas nekā Savienības cenas, neizraisa ne Savienības ražotāju cenu apspiešanu, ne nospiešanu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(225)

Komisija norādīja, ka ieinteresētā persona nav pamatojusi savu apgalvojumu attiecībā uz to, kādā veidā cenas pēc izkraušanas, kuras attiecīgajā periodā bija par aptuveni 40 % zemākas nekā Savienības cenas, neizraisa ne Savienības ražotāju cenu apspiešanu, ne nospiešanu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (226) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  9. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR/nodarbinātais) | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto | [56 000 –66 000 ] | [57 000 –66 000 ] | [57 000 –67 000 ] | [53 000 –62 000 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(226)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

9. tabula

9. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR/nodarbinātais)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR/nodarbinātais)

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto

[56 000 –66 000 ]

[57 000 –66 000 ]

[57 000 –67 000 ]

[53 000 –62 000 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Avots:

Avots:

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (227) | Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto līdz 2019. gadam saglabājās stabilas un attiecīgajā periodā nokritās par 6 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto samazinājās, jo Francijas valsts piešķīra finansējumu tiem nodarbinātajiem, kuri Covid-19 izraisītās ražošanas slēgšanas dēļ bija palikuši bez darba. |
| --- | --- |

(227)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto līdz 2019. gadam saglabājās stabilas un attiecīgajā periodā nokritās par 6 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto samazinājās, jo Francijas valsts piešķīra finansējumu tiem nodarbinātajiem, kuri Covid-19 izraisītās ražošanas slēgšanas dēļ bija palikuši bez darba.

| (228) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited norādīja, ka šis parametrs neliecina par kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(228)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited norādīja, ka šis parametrs neliecina par kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

Tata Metaliks Limited

| (229) | Komisija atgādināja, ka atbilstoši iepriekš 227. apsvērumā iekļautajam skaidrojumam vidējo darbaspēka izmaksu samazinājums uz nodarbināto ir skaidrojums ar ārkārtas finansējumu, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saņemts no Francijas valsts. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(229)

Komisija atgādināja, ka atbilstoši iepriekš 227. apsvērumā iekļautajam skaidrojumam vidējo darbaspēka izmaksu samazinājums uz nodarbināto ir skaidrojums ar ārkārtas finansējumu, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saņemts no Francijas valsts. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

4.4.3.3.   Krājumi

| (230) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  10. tabula


  Krājumi | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (tūkst. t) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Krājumi perioda beigās (% no ražošanas apjoma) | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(230)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

10. tabula

10. tabula

Krājumi

Krājumi

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (tūkst. t)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

88

88

95

95

77

77

Krājumi perioda beigās (% no ražošanas apjoma)

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

79

79

89

89

85

85

| (231) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi perioda beigās attiecībā pret ražošanas apjomu saglabājās stabili. |
| --- | --- |

(231)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi perioda beigās attiecībā pret ražošanas apjomu saglabājās stabili.

| (232) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā krājumi ievērojami samazinājās – tas liecinot, ka Savienības ražošanas nozare lielāko uzmanību veltījusi ražošanas apjoma samazināšanai. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka tad, ja importam no Indijas būtu bijusi ietekme, krājumi, gluži pretēji, būtu palielinājušies. |
| --- | --- |

(232)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā krājumi ievērojami samazinājās – tas liecinot, ka Savienības ražošanas nozare lielāko uzmanību veltījusi ražošanas apjoma samazināšanai. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka tad, ja importam no Indijas būtu bijusi ietekme, krājumi, gluži pretēji, būtu palielinājušies.

Tata Metaliks Limited

| (233) | Kā redzams 203. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vērojama ne tikai minētās personas norādītā krājumu samazināšanās, bet arī Savienības ražošanas apjoma samazināšanās. Turklāt Komisija nav konstatējusi korelāciju starp krājumu samazināšanos, kas vērojama galvenokārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un importu no Indijas, jo Indijas izcelsmes importa ietekme vērojama ne tikai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, bet gan visā attiecīgajā periodā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(233)

Kā redzams 203. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vērojama ne tikai minētās personas norādītā krājumu samazināšanās, bet arī Savienības ražošanas apjoma samazināšanās. Turklāt Komisija nav konstatējusi korelāciju starp krājumu samazināšanos, kas vērojama galvenokārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un importu no Indijas, jo Indijas izcelsmes importa ietekme vērojama ne tikai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, bet gan visā attiecīgajā periodā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (234) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apjoma) | [–5 līdz –9 ] | [–1 līdz –5 ] | [–1 līdz –5 ] | [–3 līdz –7 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Naudas plūsma (milj. EUR) | [–31 līdz –37 ] | [–46 līdz –54 ] | [–73 līdz –85 ] | [–43 līdz –51 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | – 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Ieguldījumi (milj. EUR) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | [–6 līdz –8 ] | [–7 līdz –9 ] | [–10 līdz –12 ] | [–5 līdz –7 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(234)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apjoma)

[–5 līdz –9 ]

[–1 līdz –5 ]

[–1 līdz –5 ]

[–3 līdz –7 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Naudas plūsma (milj. EUR)

[–31 līdz –37 ]

[–46 līdz –54 ]

[–73 līdz –85 ]

[–43 līdz –51 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

– 100

– 100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Ieguldījumi (milj. EUR)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Ienākums no ieguldījumiem (%)

[–6 līdz –8 ]

[–7 līdz –9 ]

[–10 līdz –12 ]

[–5 līdz –7 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Avots:

Avots:

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (235) | Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Izlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte attiecīgajā periodā bija negatīva: no aptuveni [– 5 līdz – 9] % 2017. gadā tā samazinājās, sasniedzot [– 3 līdz – 7] % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(235)

Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Izlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte attiecīgajā periodā bija negatīva: no aptuveni [– 5 līdz – 9] % 2017. gadā tā samazinājās, sasniedzot [– 3 līdz – 7] % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (236) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Visā attiecīgajā periodā, izņemot 2018. gadu, neto naudas plūsmas tendence saglabājās negatīva. |
| --- | --- |

(236)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Visā attiecīgajā periodā, izņemot 2018. gadu, neto naudas plūsmas tendence saglabājās negatīva.

| (237) | Laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam ieguldījumi (vērsti galvenokārt uz ražošanas iekārtu modernizāciju, kvalitātes, ražīguma un ražošanas procesa elastības palielināšanu) pieauga un 2020. gadā saruka līdz zemākajam līmenim. |
| --- | --- |

(237)

Laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam ieguldījumi (vērsti galvenokārt uz ražošanas iekārtu modernizāciju, kvalitātes, ražīguma un ražošanas procesa elastības palielināšanu) pieauga un 2020. gadā saruka līdz zemākajam līmenim.

| (238) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tam bija līdzīga tendence kā rentabilitātei: 2019. gadā tas strauji samazinājās un pēc tam 2020. gadā nedaudz uzlabojās. Attiecīgajā periodā tas saglabājās negatīvs un pasliktinājās par 53 %. |
| --- | --- |

(238)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tam bija līdzīga tendence kā rentabilitātei: 2019. gadā tas strauji samazinājās un pēc tam 2020. gadā nedaudz uzlabojās. Attiecīgajā periodā tas saglabājās negatīvs un pasliktinājās par 53 %.

4.5.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (239) | Neraugoties uz spēkā esošajiem kompensācijas pasākumiem, attiecīgajā periodā plastisko cauruļu imports no Indijas saglabājās ievērojams ar stabilu tirgus daļu aptuveni [9–18] % apmērā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tirgus daļa bija [10–14] %. Vienlaikus pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lai gan bija noteikti kompensācijas un antidempinga pasākumi, importa cenām bija lejupejoša tendence un tās bija vidēji par [30–45] % zemākas nekā Savienības cenas. |
| --- | --- |

(239)

Neraugoties uz spēkā esošajiem kompensācijas pasākumiem, attiecīgajā periodā plastisko cauruļu imports no Indijas saglabājās ievērojams ar stabilu tirgus daļu aptuveni [9–18] % apmērā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tirgus daļa bija [10–14] %. Vienlaikus pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lai gan bija noteikti kompensācijas un antidempinga pasākumi, importa cenām bija lejupejoša tendence un tās bija vidēji par [30–45] % zemākas nekā Savienības cenas.

| (240) | Makroekonomisko rādītāju, jo īpaši ražošanas un pārdošanas apjoma, nodarbinātības un ražīguma, dinamika liecināja par stabilām vai nedaudz lejupejošām tendencēm. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās, sasniedzot līdzīgu līmeni kā 2017. gadā. Lai gan 2018. gadā bija samērā stabils pārdošanas apjoms, tirgus daļas pieaugums tajā pašā periodā bija saistīts ar patēriņa samazināšanos. Savienības ražošanas nozarei lielā mērā gan izdevās saglabāt pārdošanas apjomu un tirgus daļu, taču tas notika uz rentabilitātes un citu finanšu rādītāju rēķina, kas skaidroti nākamajā apsvērumā. |
| --- | --- |

(240)

Makroekonomisko rādītāju, jo īpaši ražošanas un pārdošanas apjoma, nodarbinātības un ražīguma, dinamika liecināja par stabilām vai nedaudz lejupejošām tendencēm. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās, sasniedzot līdzīgu līmeni kā 2017. gadā. Lai gan 2018. gadā bija samērā stabils pārdošanas apjoms, tirgus daļas pieaugums tajā pašā periodā bija saistīts ar patēriņa samazināšanos. Savienības ražošanas nozarei lielā mērā gan izdevās saglabāt pārdošanas apjomu un tirgus daļu, taču tas notika uz rentabilitātes un citu finanšu rādītāju rēķina, kas skaidroti nākamajā apsvērumā.

| (241) | Lai gan Savienības ražotāju vidējā vienības pārdošanas cena attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %, kas bija vairāk, nekā pieauga ražošanas izmaksas (par 5 %), Savienības ražošanas nozare joprojām nespēja sasniegt ilgtspējīgu peļņas procentu. Ņemot vērā cenu spiedienu, ko radīja imports no Indijas, Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt pārdošanas cenas, lai tās segtu vidējās ražošanas izmaksas, un tāpēc visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus (izņemot 2018. gadu, kad tā gandrīz sasniedza peļņas un zaudējumu slieksni). Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no Indijas arī ievērojami apspieda Savienības ražotāju pārdošanas cenas. Citiem finanšu rādītājiem (naudas plūsmai, ienākumam no ieguldījumiem) bija līdzīga tendence kā rentabilitātei, un attiecīgajā periodā tiem bija negatīva vai zema vērtība. Lai gan ieguldījumi 2017. un 2018. gadā bija nedaudz palielinājušies, kopumā arī tie bija zemā līmenī. |
| --- | --- |

(241)

Lai gan Savienības ražotāju vidējā vienības pārdošanas cena attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %, kas bija vairāk, nekā pieauga ražošanas izmaksas (par 5 %), Savienības ražošanas nozare joprojām nespēja sasniegt ilgtspējīgu peļņas procentu. Ņemot vērā cenu spiedienu, ko radīja imports no Indijas, Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt pārdošanas cenas, lai tās segtu vidējās ražošanas izmaksas, un tāpēc visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus (izņemot 2018. gadu, kad tā gandrīz sasniedza peļņas un zaudējumu slieksni). Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no Indijas arī ievērojami apspieda Savienības ražotāju pārdošanas cenas. Citiem finanšu rādītājiem (naudas plūsmai, ienākumam no ieguldījumiem) bija līdzīga tendence kā rentabilitātei, un attiecīgajā periodā tiem bija negatīva vai zema vērtība. Lai gan ieguldījumi 2017. un 2018. gadā bija nedaudz palielinājušies, kopumā arī tie bija zemā līmenī.

| (242) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(242)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (243) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja, vai subsidētais attiecīgā ražojuma imports no Indijas ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai citi zināmi faktori tajā pašā laikā varētu būt nodarījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija nodrošināja, ka iespējams kaitējums, ko būtu varējis izraisīt nevis subsidēts imports no Indijas, bet citi faktori, netiek attiecināts uz subsidēto importu. |
| --- | --- |

(243)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja, vai subsidētais attiecīgā ražojuma imports no Indijas ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai citi zināmi faktori tajā pašā laikā varētu būt nodarījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija nodrošināja, ka iespējams kaitējums, ko būtu varējis izraisīt nevis subsidēts imports no Indijas, bet citi faktori, netiek attiecināts uz subsidēto importu.

5.1.   Subsidētā importa sekas

Subsidētā importa sekas

| (244) | Vispirms Komisija pārbaudīja, vai pastāv cēloņsakarība starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(244)

Vispirms Komisija pārbaudīja, vai pastāv cēloņsakarība starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (245) | Visā attiecīgajā periodā plastisko cauruļu imports no Indijas saglabājās ievērojams ar tirgus daļu virs 10 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – par zemu cenu, lai gan spēkā bija kompensācijas pasākumi un antidempinga pasākumi. Importam no Indijas radot būtisku cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare nevarēja ražošanas izmaksas nodot klientiem, tādējādi gandrīz visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus. Tāpēc Komisija secināja, ka izmeklējamā importa apjoms un cenu līmenis ir radījis būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(245)

Visā attiecīgajā periodā plastisko cauruļu imports no Indijas saglabājās ievērojams ar tirgus daļu virs 10 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – par zemu cenu, lai gan spēkā bija kompensācijas pasākumi un antidempinga pasākumi. Importam no Indijas radot būtisku cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare nevarēja ražošanas izmaksas nodot klientiem, tādējādi gandrīz visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus. Tāpēc Komisija secināja, ka izmeklējamā importa apjoms un cenu līmenis ir radījis būtisku kaitējumu.

| (246) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāju pasliktināšanos izraisījuši citi faktori, nevis imports, kas, kā apgalvots, tiek subsidēts. |
| --- | --- |

(246)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāju pasliktināšanos izraisījuši citi faktori, nevis imports, kas, kā apgalvots, tiek subsidēts.

Tata Metaliks Limited

| (247) | Komisija norādīja, ka šī persona nav iesniegusi jaunus elementus, kas varētu atspēkot Komisijas secinājumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(247)

Komisija norādīja, ka šī persona nav iesniegusi jaunus elementus, kas varētu atspēkot Komisijas secinājumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (248) | Tata Metaliks Limited apgalvoja arī, ka nepastāv korelācija starp importa dinamiku un Savienības ražošanas nozares ziņoto zaudējumu līmeni un tādējādi nepastāv cēloņsakarība starp importu un Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājiem. |
| --- | --- |

(248)

Tata Metaliks Limited apgalvoja arī, ka nepastāv korelācija starp importa dinamiku un Savienības ražošanas nozares ziņoto zaudējumu līmeni un tādējādi nepastāv cēloņsakarība starp importu un Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājiem.

Tata Metaliks Limited

| (249) | Kā minēts 194. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka no Indijas veiktā importa cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Turklāt Komisija norādīja, ka šī persona nav sniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka Savienības ražošanas nozari būtu ietekmējuši citi faktori. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(249)

Kā minēts 194. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka no Indijas veiktā importa cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Turklāt Komisija norādīja, ka šī persona nav sniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka Savienības ražošanas nozari būtu ietekmējuši citi faktori. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (250) | Turklāt Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka nav spējis pārbaudīt korelāciju starp cenu samazinājumu un Savienības ražošanas nozares ekonomiskajiem rādītājiem, jo Komisija nav izpaudusi cenu samazinājuma aprēķinus par attiecīgo periodu. |
| --- | --- |

(250)

Turklāt Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka nav spējis pārbaudīt korelāciju starp cenu samazinājumu un Savienības ražošanas nozares ekonomiskajiem rādītājiem, jo Komisija nav izpaudusi cenu samazinājuma aprēķinus par attiecīgo periodu.

Tata Metaliks Limited

| (251) | Komisija norādīja, ka šai personai tika sniegta informācija, kas nepieciešama, lai konstatētu cenu samazinājuma pastāvēšanu. Konstatējumi par cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir izklāstīti iepriekš 193. un 194. apsvērumā. Par 2017., 2018. un 2019. gadu 191. apsvērumā ir norādītas no Indijas veiktā importa vienības cenas un 222. apsvērumā – izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem. Tāpēc šīs personas rīcībā bija visa informācija, uz kuras pamata Komisija secināja, ka pastāv cenu samazinājums. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(251)

Komisija norādīja, ka šai personai tika sniegta informācija, kas nepieciešama, lai konstatētu cenu samazinājuma pastāvēšanu. Konstatējumi par cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir izklāstīti iepriekš 193. un 194. apsvērumā. Par 2017., 2018. un 2019. gadu 191. apsvērumā ir norādītas no Indijas veiktā importa vienības cenas un 222. apsvērumā – izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem. Tāpēc šīs personas rīcībā bija visa informācija, uz kuras pamata Komisija secināja, ka pastāv cenu samazinājums. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (252) | Visbeidzot, šī persona apgalvoja, ka no 2019. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam importa apjomi samazinājās. Tāpēc šī persona secināja, ka nav ietekmes uz apjomu. |
| --- | --- |

(252)

Visbeidzot, šī persona apgalvoja, ka no 2019. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam importa apjomi samazinājās. Tāpēc šī persona secināja, ka nav ietekmes uz apjomu.

| (253) | Komisija norādīja, ka imports no Indijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atgriezās 2017. gada līmenī. Turklāt no Indijas veiktā importa galvenā ietekme tika konstatēta zemo cenu līmenī, kas radīja ievērojamu spiedienu uz Savienības tirgus cenām. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(253)

Komisija norādīja, ka imports no Indijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atgriezās 2017. gada līmenī. Turklāt no Indijas veiktā importa galvenā ietekme tika konstatēta zemo cenu līmenī, kas radīja ievērojamu spiedienu uz Savienības tirgus cenām. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

| (254) | No citām trešām valstīm importēto apjomu tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija tikai [2–4] % Kā redzams 4. tabulā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā no trešām valstīm veiktā importa cena bija par 50 % augstāka nekā vidējā no Indijas veiktā importa cena. |
| --- | --- |

(254)

No citām trešām valstīm importēto apjomu tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija tikai [2–4] % Kā redzams 4. tabulā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā no trešām valstīm veiktā importa cena bija par 50 % augstāka nekā vidējā no Indijas veiktā importa cena.

| (255) | Kā norādīts 42. apsvērumā, viena persona apgalvoja, ka konstatējums par kaitējuma pārtraukšanu vai neatkārtošanos būtu jāpamato ar vispārīgiem konkurētspējas jautājumiem. Šī persona uzskaitīja dažādus faktorus, tādus kā plastisko cauruļu patēriņa samazināšanos, kura notikusi Savienībā kopš euro krīzes un kuras dēļ samazinājušies publiskie izdevumi, kā arī grūtības piesaistīt darbiniekus, dominējošā stāvokļa uzturēšanu, spiedienu, ko uz publiskā iepirkuma konkursa procedūru radījis lētāks imports no Ķīnas. Turklāt šī persona apgalvoja, ka galvenais Savienības ražošanas nozares konkurents ir plastmasas caurules, jo tās ir lētākas un tādējādi piesaista ievērojamu daļu publisko iepirkumu. |
| --- | --- |

(255)

Kā norādīts 42. apsvērumā, viena persona apgalvoja, ka konstatējums par kaitējuma pārtraukšanu vai neatkārtošanos būtu jāpamato ar vispārīgiem konkurētspējas jautājumiem. Šī persona uzskaitīja dažādus faktorus, tādus kā plastisko cauruļu patēriņa samazināšanos, kura notikusi Savienībā kopš euro krīzes un kuras dēļ samazinājušies publiskie izdevumi, kā arī grūtības piesaistīt darbiniekus, dominējošā stāvokļa uzturēšanu, spiedienu, ko uz publiskā iepirkuma konkursa procedūru radījis lētāks imports no Ķīnas. Turklāt šī persona apgalvoja, ka galvenais Savienības ražošanas nozares konkurents ir plastmasas caurules, jo tās ir lētākas un tādējādi piesaista ievērojamu daļu publisko iepirkumu.

| (256) | Pretēji šīs personas apgalvojumam, attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā un Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās, savukārt nodarbinātība saglabājās stabila. Bez tam nav pierādījumu, ka plastmasas caurules attiecīgajā periodā būtu pārņēmušas plastisko cauruļu tirgus daļu. Būtu arī jānorāda, ka plastmasas caurules nekonkurē ar lielā diametra caurulēm. Tādējādi šie faktori neveicināja konstatēto kaitējumu. Turklāt imports no Ķīnas tika veikts par ievērojami augstākām cenām un daudz mazākos apjomos nekā no Indijas. Visbeidzot, šī persona neprecizēja, kā iespējamais dominējošais stāvoklis, būtu varējis radīt kaitējumu. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(256)

Pretēji šīs personas apgalvojumam, attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā un Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās, savukārt nodarbinātība saglabājās stabila. Bez tam nav pierādījumu, ka plastmasas caurules attiecīgajā periodā būtu pārņēmušas plastisko cauruļu tirgus daļu. Būtu arī jānorāda, ka plastmasas caurules nekonkurē ar lielā diametra caurulēm. Tādējādi šie faktori neveicināja konstatēto kaitējumu. Turklāt imports no Ķīnas tika veikts par ievērojami augstākām cenām un daudz mazākos apjomos nekā no Indijas. Visbeidzot, šī persona neprecizēja, kā iespējamais dominējošais stāvoklis, būtu varējis radīt kaitējumu. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (257) | Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem, eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  12. tabula


  Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (tūkst. t) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Vidējā cena (EUR/t) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890 –1 040 ] |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Avots: | par apjomu – pieprasījuma iesniedzējs, par vērtībām – pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(257)

Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem, eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

12. tabula

12. tabula

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Eksporta apjoms (tūkst. t)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Vidējā cena (EUR/t)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890 –1 040 ]

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss (2017. gads = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Avots:

Avots:

par apjomu – pieprasījuma iesniedzējs, par vērtībām – pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

| (258) | Attiecīgajā periodā apjomi samazinājās uz pusi. Lai gan eksporta cenas palielinājās par 17 %, ar to visā attiecīgajā periodā nepietika, lai segtu 8. tabulā atspoguļotās ražošanas izmaksas. Tāpēc eksports nemazināja cēloņsakarību starp subsidēto eksportu no Indijas un konstatēto kaitējumu. |
| --- | --- |

(258)

Attiecīgajā periodā apjomi samazinājās uz pusi. Lai gan eksporta cenas palielinājās par 17 %, ar to visā attiecīgajā periodā nepietika, lai segtu 8. tabulā atspoguļotās ražošanas izmaksas. Tāpēc eksports nemazināja cēloņsakarību starp subsidēto eksportu no Indijas un konstatēto kaitējumu.

| (259) | Tika pārbaudīti arī citi iespējamie faktori, tādi kā Covid-19 krīze, taču neviens no tiem nevarēja mazināt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis subsidētais imports. |
| --- | --- |

(259)

Tika pārbaudīti arī citi iespējamie faktori, tādi kā Covid-19 krīze, taču neviens no tiem nevarēja mazināt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis subsidētais imports.

| (260) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Covid-19 krīze 2020. gada pirmajos sešos mēnešos negatīvi ietekmējusi Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Šī persona norādīja, ka sākotnējā mājsēdē tika noteikti sabiedrības veselības pasākumi, kas lika apturēt daudzus būvniecības projektus. |
| --- | --- |

(260)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Covid-19 krīze 2020. gada pirmajos sešos mēnešos negatīvi ietekmējusi Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Šī persona norādīja, ka sākotnējā mājsēdē tika noteikti sabiedrības veselības pasākumi, kas lika apturēt daudzus būvniecības projektus.

Tata Metaliks Limited

| (261) | Kā aprakstīts iepriekš, Savienības plastisko cauruļu tirgu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā būtiski neietekmēja Covid-19 krīzes izraisītā mājsēde. Kopējais patēriņš Savienībā minētajā gadā bija līdzīgs kā 2018. gadā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(261)

Kā aprakstīts iepriekš, Savienības plastisko cauruļu tirgu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā būtiski neietekmēja Covid-19 krīzes izraisītā mājsēde. Kopējais patēriņš Savienībā minētajā gadā bija līdzīgs kā 2018. gadā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (262) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija secināja, ka subsidētais imports no Indijas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori, izvērtēti atsevišķi vai kopā, nemazina cēloņsakarību starp subsidēto importu un būtisko kaitējumu. Kaitējums ir jo īpaši skaidri redzams ražošanas apjoma, jaudas izmantojuma, pārdošanas apjoma Savienības tirgū, tirgus daļas, ražīguma, rentabilitātes un ienākuma no ieguldījumiem dinamikā. |
| --- | --- |

(262)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija secināja, ka subsidētais imports no Indijas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori, izvērtēti atsevišķi vai kopā, nemazina cēloņsakarību starp subsidēto importu un būtisko kaitējumu. Kaitējums ir jo īpaši skaidri redzams ražošanas apjoma, jaudas izmantojuma, pārdošanas apjoma Savienības tirgū, tirgus daļas, ražīguma, rentabilitātes un ienākuma no ieguldījumiem dinamikā.

6.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA PASĀKUMU ATCELŠANAS GADĪJUMĀ

KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA PASĀKUMU ATCELŠANAS GADĪJUMĀ

| (263) | Komisija 242. apsvērumā ir secinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu novērtēja, vai, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, varētu turpināties kaitējums, ko radījis subsidēts imports no Indijas. |
| --- | --- |

(263)

Komisija 242. apsvērumā ir secinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu novērtēja, vai, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, varētu turpināties kaitējums, ko radījis subsidēts imports no Indijas.

| (264) | Šajā sakarā Komisija analizēja šādus elementus: ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Indijā, saistību starp cenām Savienībā un cenām Indijā; Savienības tirgus pievilcīgumu un potenciālo no Indijas veiktā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(264)

Šajā sakarā Komisija analizēja šādus elementus: ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Indijā, saistību starp cenām Savienībā un cenām Indijā; Savienības tirgus pievilcīgumu un potenciālo no Indijas veiktā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku.

6.1.   Ražošanas jauda, neizmantotā jauda Indijā un Savienības tirgus pievilcīgums

Ražošanas jauda, neizmantotā jauda Indijā un Savienības tirgus pievilcīgums

| (265) | Kā jau aprakstīts 168.–172. apsvērumā, Indijā pieejamā neizmantotā jauda gadā bija aptuveni 500 000 t, kas pārsniedz attiecīgā ražojuma patēriņu Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, [388 000–454 000] t. Turklāt Indijas ražotāji plānoja ieguldīt jaunā ražošanas jaudā. Tādā veidā nākamajos gados Indijas tirgū piedāvājums pārsniegs pieprasījumu. Tādējādi Indijas ražotājiem būs papildu stimuls arvien vairāk orientēties uz eksporta tirgiem. |
| --- | --- |

(265)

Kā jau aprakstīts 168.–172. apsvērumā, Indijā pieejamā neizmantotā jauda gadā bija aptuveni 500 000 t, kas pārsniedz attiecīgā ražojuma patēriņu Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, [388 000–454 000] t. Turklāt Indijas ražotāji plānoja ieguldīt jaunā ražošanas jaudā. Tādā veidā nākamajos gados Indijas tirgū piedāvājums pārsniegs pieprasījumu. Tādējādi Indijas ražotājiem būs papildu stimuls arvien vairāk orientēties uz eksporta tirgiem.

| (266) | Gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, Indijas ražotāju eksportētāju pieejamo un turpmāko neizmantoto jaudu varētu izmantot, lai ražotu attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(266)

Gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, Indijas ražotāju eksportētāju pieejamo un turpmāko neizmantoto jaudu varētu izmantot, lai ražotu attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienības tirgu.

| (267) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka nav pierādījumu tam, ka, piedāvājumam Indijā pārsniedzot pieprasījumu, apgalvotā neizmantotā ražošanas jauda Indijā noteikti tiks izmantota plastisko cauruļu ražošanai un eksportam. Turklāt Komisija nepārbaudīja citu eksporta tirgu pievilcību un neanalizēja datus par laiku pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda. Visbeidzot, šī persona apgalvoja, ka subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās iespējamības noteikšana ir jāpamato ar tiešiem pierādījumiem (35). Tāpēc ieinteresētā persona secināja, ka secinājums par šādu iespējamību ir nepareizs. |
| --- | --- |

(267)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka nav pierādījumu tam, ka, piedāvājumam Indijā pārsniedzot pieprasījumu, apgalvotā neizmantotā ražošanas jauda Indijā noteikti tiks izmantota plastisko cauruļu ražošanai un eksportam. Turklāt Komisija nepārbaudīja citu eksporta tirgu pievilcību un neanalizēja datus par laiku pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda. Visbeidzot, šī persona apgalvoja, ka subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās iespējamības noteikšana ir jāpamato ar tiešiem pierādījumiem (35). Tāpēc ieinteresētā persona secināja, ka secinājums par šādu iespējamību ir nepareizs.

Tata Metaliks Limited

35

| (268) | Komisija norādīja, ka šī persona ir apstiprinājusi neizmantotās jaudas pastāvēšanu Indijā. Turklāt, kā jau skaidrots 168.–172. apsvērumā, Komisija noteica konkrēto neizmantoto jaudu tieši attiecībā uz attiecīgo ražojumu. Turklāt, kā skaidrots tajos pašos apsvērumos, Komisija konstatēja, ka ilgtermiņā pieprasījums Indijas tirgū mazināsies, savukārt pati persona atzina, ka plāno paplašināt pārdošanu Savienības tirgū. Bez tam, kā aprakstīts 6.2. iedaļā, Savienības tirgus tika uzskatīts par Indijas ražotājiem pievilcīgu, tāpēc tā varēja secināt, ka Indijā pieejamā neizmantotā jauda vismaz daļēji tiktu izmantota, lai palielinātu eksportu uz Savienības tirgu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(268)

Komisija norādīja, ka šī persona ir apstiprinājusi neizmantotās jaudas pastāvēšanu Indijā. Turklāt, kā jau skaidrots 168.–172. apsvērumā, Komisija noteica konkrēto neizmantoto jaudu tieši attiecībā uz attiecīgo ražojumu. Turklāt, kā skaidrots tajos pašos apsvērumos, Komisija konstatēja, ka ilgtermiņā pieprasījums Indijas tirgū mazināsies, savukārt pati persona atzina, ka plāno paplašināt pārdošanu Savienības tirgū. Bez tam, kā aprakstīts 6.2. iedaļā, Savienības tirgus tika uzskatīts par Indijas ražotājiem pievilcīgu, tāpēc tā varēja secināt, ka Indijā pieejamā neizmantotā jauda vismaz daļēji tiktu izmantota, lai palielinātu eksportu uz Savienības tirgu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (269) | Attiecībā uz tiešajiem pierādījumiem, kas minētajā judikatūrā atzīti par vajadzīgiem, Komisija uzskatīja, ka ir izpildījusi visas esošās judikatūras prasības un tās novērtējums un secinājums par subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās iespējamību tika balstīts uz izmeklēšanā gūtiem tiešiem pierādījumiem. Tādējādi apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(269)

Attiecībā uz tiešajiem pierādījumiem, kas minētajā judikatūrā atzīti par vajadzīgiem, Komisija uzskatīja, ka ir izpildījusi visas esošās judikatūras prasības un tās novērtējums un secinājums par subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās iespējamību tika balstīts uz izmeklēšanā gūtiem tiešiem pierādījumiem. Tādējādi apgalvojums tika noraidīts.

| (270) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka, beidzoties pasākumu termiņam, ļoti iespējams, būtiski pieaugtu subsidēts imports no Indijas par cenām, kas būtu zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tāpēc vēl vairāk palielinātos kaitējums Savienības ražošanas nozarei. Rezultātā Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja būtu nopietni apdraudēta. |
| --- | --- |

(270)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka, beidzoties pasākumu termiņam, ļoti iespējams, būtiski pieaugtu subsidēts imports no Indijas par cenām, kas būtu zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tāpēc vēl vairāk palielinātos kaitējums Savienības ražošanas nozarei. Rezultātā Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja būtu nopietni apdraudēta.

6.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (271) | Savienības tirgus ir pievilcīgs apjoma un cenu ziņā. Kā minēts 176. apsvērumā, Indijas plastisko cauruļu ražotājiem tas neapšaubāmi ir vissvarīgākais eksporta tirgus, kur nonāk 40 % no to kopējā eksporta apjoma. Eksports uz Savienību 25 reizes pārsniedz eksportu, kas tiek veikts uz tās otro lielāko eksporta tirgu Kataru un veido tikai 2 % no kopējā no Indijas veiktā plastisko cauruļu eksporta. Turklāt Indijas importa cenas Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz augstākas kā cenas uz citām valstīm. |
| --- | --- |

(271)

Savienības tirgus ir pievilcīgs apjoma un cenu ziņā. Kā minēts 176. apsvērumā, Indijas plastisko cauruļu ražotājiem tas neapšaubāmi ir vissvarīgākais eksporta tirgus, kur nonāk 40 % no to kopējā eksporta apjoma. Eksports uz Savienību 25 reizes pārsniedz eksportu, kas tiek veikts uz tās otro lielāko eksporta tirgu Kataru un veido tikai 2 % no kopējā no Indijas veiktā plastisko cauruļu eksporta. Turklāt Indijas importa cenas Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz augstākas kā cenas uz citām valstīm.

| (272) | Lai gan attiecīgajā periodā spēkā bija pasākumi, Indijas ražotāji eksportētāji tad uz Savienību pārdeva ievērojamu apjomu plastisko cauruļu, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tiem joprojām bija ievērojama tirgus daļa ([10–14] %). Tās tika pārdotas par cenu, kas, pat ietverdama kompensācijas maksājumus, bija ievērojami zemāka nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(272)

Lai gan attiecīgajā periodā spēkā bija pasākumi, Indijas ražotāji eksportētāji tad uz Savienību pārdeva ievērojamu apjomu plastisko cauruļu, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tiem joprojām bija ievērojama tirgus daļa ([10–14] %). Tās tika pārdotas par cenu, kas, pat ietverdama kompensācijas maksājumus, bija ievērojami zemāka nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū.

| (273) | Tādējādi Savienības tirgus tiek uzskatīts par pievilcīgu Indijas ražotājiem, un var secināt, ka pieejamā neizmantotā jauda Indijā vismaz daļēji tiktu izmantota, lai palielinātu eksportu uz Savienības tirgu. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka sākotnējās izmeklēšanas periodā, t. i., pirms kompensācijas maksājumu noteikšanas, tirgus daļa importam no Indijas bija ļoti liela – [17–19] %. |
| --- | --- |

(273)

Tādējādi Savienības tirgus tiek uzskatīts par pievilcīgu Indijas ražotājiem, un var secināt, ka pieejamā neizmantotā jauda Indijā vismaz daļēji tiktu izmantota, lai palielinātu eksportu uz Savienības tirgu. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka sākotnējās izmeklēšanas periodā, t. i., pirms kompensācijas maksājumu noteikšanas, tirgus daļa importam no Indijas bija ļoti liela – [17–19] %.

6.3.   Secinājums par kaitējuma turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību

Secinājums par kaitējuma turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību

| (274) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā agrāko un pašreizējo situāciju, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ir ļoti iespējams, ka tad, ja pasākumu nebūtu, ievērojami pieaugtu subsidētais attiecīgā ražojuma imports no Indijas par cenām, kas rada kaitējumu, un Savienības ražotāji ciestu vēl lielākus zaudējumus. Tādēļ Komisija secināja, ka ir ļoti iespējams, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, ievērojami pieaugtu subsidēts imports no Indijas par cenām, kas rada kaitējumu, un varētu turpināties būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(274)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā agrāko un pašreizējo situāciju, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ir ļoti iespējams, ka tad, ja pasākumu nebūtu, ievērojami pieaugtu subsidētais attiecīgā ražojuma imports no Indijas par cenām, kas rada kaitējumu, un Savienības ražotāji ciestu vēl lielākus zaudējumus. Tādēļ Komisija secināja, ka ir ļoti iespējams, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, ievērojami pieaugtu subsidēts imports no Indijas par cenām, kas rada kaitējumu, un varētu turpināties būtisks kaitējums.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (275) | Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antisubsidēšanas pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, balstoties uz visu iesaistīto interešu atzīšanu, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un publiskās politikas interešu atzīšanu saistībā ar attiecīgo ražojumu, kā tās ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/125/EK (36) (“Ekodizaina direktīva”) un tās regulās par konkrētiem ražojumiem. Saskaņā ar pamatregulas 31. panta 1. punkta trešo teikumu īpaši tika ņemta vērā vajadzība aizsargāt ražošanas nozari no kaitējumu radošās subsidēšanas negatīvajām sekām. |
| --- | --- |

(275)

Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antisubsidēšanas pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, balstoties uz visu iesaistīto interešu atzīšanu, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un publiskās politikas interešu atzīšanu saistībā ar attiecīgo ražojumu, kā tās ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/125/EK (36) (“Ekodizaina direktīva”) un tās regulās par konkrētiem ražojumiem. Saskaņā ar pamatregulas 31. panta 1. punkta trešo teikumu īpaši tika ņemta vērā vajadzība aizsargāt ražošanas nozari no kaitējumu radošās subsidēšanas negatīvajām sekām.

36

| (276) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 31. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(276)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 31. panta 2. punktu.

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (277) | Savienības ražošanas nozare atrodas trijās dalībvalstīs (Francijā, Vācijā, Spānijā), un tajā saistībā ar attiecīgo ražojumu ir tieši nodarbināti vairāk nekā 2 200 nodarbināto. |
| --- | --- |

(277)

Savienības ražošanas nozare atrodas trijās dalībvalstīs (Francijā, Vācijā, Spānijā), un tajā saistībā ar attiecīgo ražojumu ir tieši nodarbināti vairāk nekā 2 200 nodarbināto.

| (278) | Spēkā esošie antisubsidēšanas pasākumi neliedza subsidētajam importam no Indijas ienākt Savienības tirgū, un Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(278)

Spēkā esošie antisubsidēšanas pasākumi neliedza subsidētajam importam no Indijas ienākt Savienības tirgū, un Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums.

| (279) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka ir ļoti iespējams, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, kaitējums, kuru radījis imports no šīs valsts, varētu turpināties. Ievērojamos apjomos pieplūstot subsidētam importam no Indijas, Savienības ražošanas nozarei tiktu nodarīts vēl lielāks kaitējums. |
| --- | --- |

(279)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka ir ļoti iespējams, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, kaitējums, kuru radījis imports no šīs valsts, varētu turpināties. Ievērojamos apjomos pieplūstot subsidētam importam no Indijas, Savienības ražošanas nozarei tiktu nodarīts vēl lielāks kaitējums.

| (280) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare ir aizsargāta jau vairāk nekā sešus gadus, lai gan tās tirgus daļa ir 85 %. Tādējādi ir maz iespējams, ka spēkā esošo pasākumu atcelšanas gadījumā tiktu ietekmēta Savienības ražošanas nozare. Ja tomēr tas notiktu, Savienības ražošanas nozare varētu pieprasīt, lai Komisija sāktu jaunu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(280)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare ir aizsargāta jau vairāk nekā sešus gadus, lai gan tās tirgus daļa ir 85 %. Tādējādi ir maz iespējams, ka spēkā esošo pasākumu atcelšanas gadījumā tiktu ietekmēta Savienības ražošanas nozare. Ja tomēr tas notiktu, Savienības ražošanas nozare varētu pieprasīt, lai Komisija sāktu jaunu izmeklēšanu.

Tata Metaliks Limited

| (281) | Pretēji ieinteresētās personas apgalvojumam, Komisija, pamatojoties uz visu attiecīgo kaitējuma rādītāju analīzi, tostarp Savienības ražošanas nozares tirgus daļas dinamiku, konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare vēl aizvien cieš no būtiska kaitējuma, ko izraisījis subsidētais imports no Indijas. Komisija secināja, ka ir ļoti iespējams, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, kaitējums varētu turpināties un palielināties. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(281)

Pretēji ieinteresētās personas apgalvojumam, Komisija, pamatojoties uz visu attiecīgo kaitējuma rādītāju analīzi, tostarp Savienības ražošanas nozares tirgus daļas dinamiku, konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare vēl aizvien cieš no būtiska kaitējuma, ko izraisījis subsidētais imports no Indijas. Komisija secināja, ka ir ļoti iespējams, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, kaitējums varētu turpināties un palielināties. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (282) | Tādējādi Komisija secināja, ka pret Indiju noteikto antisubsidēšanas pasākumu saglabāšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(282)

Tādējādi Komisija secināja, ka pret Indiju noteikto antisubsidēšanas pasākumu saglabāšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.2.   Nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses

Nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses

| (283) | Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem. Neviens no tiem neatbildēja uz Komisijas anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(283)

Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem. Neviens no tiem neatbildēja uz Komisijas anketas jautājumiem.

| (284) | Komisija nesaņēma piezīmes, kurās būtu norādīts, ka pasākumu saglabāšanai būtu tik ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem un lietotājiem, ka tā pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(284)

Komisija nesaņēma piezīmes, kurās būtu norādīts, ka pasākumu saglabāšanai būtu tik ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem un lietotājiem, ka tā pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

7.3.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (285) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nevajadzētu saglabāt spēkā esošos pasākumus, kas noteikti Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam. |
| --- | --- |

(285)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nevajadzētu saglabāt spēkā esošos pasākumus, kas noteikti Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam.

8.   ANTISUBSIDĒŠANAS PASĀKUMI

ANTISUBSIDĒŠANAS PASĀKUMI

| (286) | Pamatojoties uz Komisijas izdarītajiem secinājumiem par subsidēšanas turpināšanos, kaitējuma turpināšanos un Savienības interesēm, būtu jāsaglabā plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam no Indijas noteiktie antisubsidēšanas pasākumi. |
| --- | --- |

(286)

Pamatojoties uz Komisijas izdarītajiem secinājumiem par subsidēšanas turpināšanos, kaitējuma turpināšanos un Savienības interesēm, būtu jāsaglabā plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam no Indijas noteiktie antisubsidēšanas pasākumi.

| (287) | Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pasākumu turpināšana būtu jāuzskata par izņēmumu, nevis normu. Tas jo īpaši atsaucās uz pamatregulas 18. panta 1. punktu un SKP nolīguma 21.3. pantu, kuros noteikts, ka pasākums paliek spēkā tikai tik ilgi, cik tas ir vajadzīgs, un tā termiņš beidzas piecus gadus pēc tā noteikšanas. Tā kā maksājumu termiņš tika pagarināts uz šīs pārskatīšanas laiku, tas apgalvoja, ka laikā, kad šo pārskatīšanu varētu pabeigt, maksājumi jau būs bijuši spēkā vairāk nekā septiņus gadus. Šā iemesla dēļ tas prasīja, lai Komisija izbeigtu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(287)

Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited apgalvoja, ka pasākumu turpināšana būtu jāuzskata par izņēmumu, nevis normu. Tas jo īpaši atsaucās uz pamatregulas 18. panta 1. punktu un SKP nolīguma 21.3. pantu, kuros noteikts, ka pasākums paliek spēkā tikai tik ilgi, cik tas ir vajadzīgs, un tā termiņš beidzas piecus gadus pēc tā noteikšanas. Tā kā maksājumu termiņš tika pagarināts uz šīs pārskatīšanas laiku, tas apgalvoja, ka laikā, kad šo pārskatīšanu varētu pabeigt, maksājumi jau būs bijuši spēkā vairāk nekā septiņus gadus. Šā iemesla dēļ tas prasīja, lai Komisija izbeigtu izmeklēšanu.

Tata Metaliks Limited

| (288) | Komisija atgādināja, ka lēmums turpināt pasākumus tika pieņemts, pamatojoties uz visu to faktu rūpīgu novērtējumu, kas tika konstatēti termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu. Tāpēc pasākumu turpināšana nav nedz automātiska, nedz “norma”. Tādējādi tā noraidīja apgalvojumu, ka pasākumi būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(288)

Komisija atgādināja, ka lēmums turpināt pasākumus tika pieņemts, pamatojoties uz visu to faktu rūpīgu novērtējumu, kas tika konstatēti termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu. Tāpēc pasākumu turpināšana nav nedz automātiska, nedz “norma”. Tādējādi tā noraidīja apgalvojumu, ka pasākumi būtu jāizbeidz.

| (289) | Lai līdz minimumam samazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo kompensācijas maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie kompensācijas maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots minētais rēķins, būtu jāattiecina visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamais kompensācijas maksājums. |
| --- | --- |

(289)

Lai līdz minimumam samazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo kompensācijas maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie kompensācijas maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots minētais rēķins, būtu jāattiecina visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamais kompensācijas maksājums.

| (290) | Uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu individuālās kompensācijas maksājuma likmes, taču tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Tik tiešām pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā citos gadījumos, tiem var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka pēc tam pamatoti tiek piemērota zemāka maksājuma likme. |
| --- | --- |

(290)

Uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu individuālās kompensācijas maksājuma likmes, taču tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Tik tiešām pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā citos gadījumos, tiem var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka pēc tam pamatoti tiek piemērota zemāka maksājuma likme.

| (291) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tādām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 23. panta 1. punkta nozīmē, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Tādā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un pēc tam noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(291)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tādām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 23. panta 1. punkta nozīmē, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Tādā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un pēc tam noteikt valsts mēroga maksājumu.

| (292) | Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz importēto attiecīgo ražojumu, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot konkrēti minēto uzņēmumu saistītos subjektus, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās kompensācijas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(292)

Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz importēto attiecīgo ražojumu, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot konkrēti minēto uzņēmumu saistītos subjektus, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās kompensācijas maksājuma likmes.

| (293) | Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited pieprasīja, lai Komisija tam noteiktu individuālu kompensācijas starpību. Tas uzskatīja, ka alternatīvi Komisijai būtu jāapsver vismaz tiem citiem attiecīgā ražojuma ražotājiem no Indijas, kuri sadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā noteikto individuālo kompensācijas maksājumu likmju attiecināšana uz Tata Metaliks Limited, ņemot vērā tā sadarbošanos ar Komisiju termiņbeigu pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(293)

Pēc informācijas izpaušanas Tata Metaliks Limited pieprasīja, lai Komisija tam noteiktu individuālu kompensācijas starpību. Tas uzskatīja, ka alternatīvi Komisijai būtu jāapsver vismaz tiem citiem attiecīgā ražojuma ražotājiem no Indijas, kuri sadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā noteikto individuālo kompensācijas maksājumu likmju attiecināšana uz Tata Metaliks Limited, ņemot vērā tā sadarbošanos ar Komisiju termiņbeigu pārskatīšanā.

Tata Metaliks Limited

Tata Metaliks Limited

| (294) | Komisija atgādināja, ka termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu ir vienīgi noteikt, vai spēkā esošie pasākumi joprojām ir vajadzīgi, un tas liedz noteikt individuālas maksājuma likmes uzņēmumiem, kas sākotnējā izmeklēšanā nesadarbojās. Šādas prasības var izskatīt tikai pārskatīšanas izmeklēšanā, ko veic saskaņā ar pamatregulas 19. panta 3. punktu vai 4. punktu. Tādēļ pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(294)

Komisija atgādināja, ka termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu ir vienīgi noteikt, vai spēkā esošie pasākumi joprojām ir vajadzīgi, un tas liedz noteikt individuālas maksājuma likmes uzņēmumiem, kas sākotnējā izmeklēšanā nesadarbojās. Šādas prasības var izskatīt tikai pārskatīšanas izmeklēšanā, ko veic saskaņā ar pamatregulas 19. panta 3. punktu vai 4. punktu. Tādēļ pieprasījums tika noraidīts.

| (295) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai šim subjektam piemērotu minētās individuālās kompensācijas maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (37). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(295)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai šim subjektam piemērotu minētās individuālās kompensācijas maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (37). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu.

37

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (296) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (38) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(296)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (38) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

38

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (297) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(297)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antisubsidēšanas maksājums attiecībā uz importētām Indijas izcelsmes caurulēm un caurulītēm no plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu), izņemot plastiskā čuguna caurules un caurulītes bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātas caurules”), kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7303 00 10 (TARIC kods 7303001010) un ex 7303 00 90 (TARIC kods 7303009010).

2.   Galīgā kompensācijas maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

| Uzņēmums | Kompensācijas maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0  % | C055 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 9,0  % | C999 |

Uzņēmums

Kompensācijas maksājums

Taric papildu kods

Jindal Saw Limited

6,0  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

9,0  %

C055

Visi pārējie uzņēmumi

9,0  %

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās kompensācijas maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušā subjekta amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) caurules un caurulītes (apjoms), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražotas (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Indijā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa”. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 15. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/387 (2016. gada 17. marts), ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (OV L 73, 18.3.2016., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/388 (2016. gada 17. marts), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (OV L 73, 18.3.2016., 53. lpp.).

3

(4)  Vispārējās tiesas 2019. gada 10. aprīļa spriedums Jindal Saw Ltd un Jindal Saw Italia SpA/Eiropas Komisija lietā T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234, un lietā T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

Jindal Saw Ltd

Jindal Saw Italia SpA

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/526 (2020. gada 15. aprīlis), ar ko pēc Vispārējās tiesas sprieduma lietā T-300/16 atkārtoti nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam attiecībā uz Jindal Saw Limited (OV L 118, 16.4.2020., 1. lpp.).

5

Jindal Saw Limited

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/527 (2020. gada 15. aprīlis), ar ko pēc Vispārējās tiesas sprieduma lietā T-301/16 atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam attiecībā uz Jindal Saw Limited (OV L 118, 16.4.2020., 14. lpp.).

6

Jindal Saw Limited

(7)  Paziņojums par konkrētu antisubsidēšanas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 210, 24.6.2020., 28. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

8

(9)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antisubsidēšanas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importam (OV C 90, 17.3.2021., 8. lpp.).

9

(10)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importam (OV C 90, 17.3.2021., 19. lpp.).

10

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down

11

(12)  Paziņojums par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.).

12

(13)  
  OV C 210, 24.6.2020., 28. lpp.

13

(14)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1336 (2020. gada 25. septembris), ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes polivinilspirtu importam (OV L 315, 29.9.2020., 1. lpp.), 442. un 460. līdz 471. apsvērums.

14

(15)  No 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim.

15

(16)  Konfidencialitātes dēļ sākotnējā izmeklēšanā skaitļi tika norādīti diapazonos vai indeksētā veidā.

16

(17)  Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportētie daudzumi pat nesasniedza 0,1 % no attiecīgā ražojuma apgrozījuma.

17

(18)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/433 (2022. gada 15. marts), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Indijas un Indonēzijas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam un groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/2012, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Indijas un Indonēzijas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam (OV L 88, 16.3.2022., 24. lpp.), 190.–205. apsvērums.

18

(19)  
  RoDtep Scheme guidelines: https://fieo.org/uploads/files/file/Notification%20No_%2019%20English.pdf un https://commerce.gov.in/press-releases/centre-notifies-rodtep-scheme-guidelines-and-rates/

19

RoDtep Scheme guidelines

(20)  https://www.livemint.com/industry/govt-should-include-iron-and-steel-in-rodtep-to-make-exports-competitive-eepc-11640938763351.html

20

(21)  Sākotnējās regulas 131.–278. apsvērums.

21

(22)  Indijas Dzelzceļa tīmekļa vietne https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_tran/downloads/2021/Policy-Iron-Ore-Traffic-220121.pdf.

22

(23)  Sk. National Steel Policy 2017 pārskatīšanas pieprasījuma 9. pielikumā.

23

National Steel Policy 2017

(24)  Sk. National Steel Policy 2017 pārskatīšanas pieprasījuma 9. pielikuma 24. lpp.

24

National Steel Policy 2017

(25)  Sk. National Steel Policy 2017 pārskatīšanas pieprasījuma 9. pielikuma 20. lpp.

25

National Steel Policy 2017

(26)  Sk. National Steel Policy 2017 pārskatīšanas pieprasījuma 9. pielikuma 22. lpp.

26

National Steel Policy 2017

(27)  Sk. National Steel Policy 2017, pārskatīšanas pieprasījuma 9. pielikuma 29. lpp.

27

National Steel Policy 2017

(28)  Sk. Foreign Trade Policy 2015–2020 pārskatīšanas pieprasījuma 9. pielikuma 43. un 44. lpp.

28

Foreign Trade Policy 2015–2020

(29)  Sk. 2019 National Mineral Policy, pārskatīšanas pieprasījuma 9. pielikuma 9. lpp.

29

2019 National Mineral Policy

(30)  Attiecīgais apkārtraksts ir publicēts Indijas dzelzceļa tīmekļa vietnē: https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2016/RC_16_16.pdf.

30

https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text=Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1%20FY%202022%2D23.

(31)  Nozīmīgākie attiecīgā ražojuma ražotāji Indijā, piemēram, Vedanda, publiskojuši nodomu veikt ieguldījumus jaudas palielināšanā.

31

Vedanda

(32)  Pārskatīšanas pieprasījuma 17. pielikums.

32

(33)  Pārskatīšanas pieprasījuma 17. pielikums.

33

(34)  Pārskatīšanas pieprasījuma 5.1.6. sadaļa.

34

(35)  
  United States – Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina (WT/DS/268/AB/R).

35

United States – Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.). Ekodizaina direktīva tiek īstenota ar visās Savienības dalībvalstīs tieši piemērojamām regulām par konkrētiem ražojumiem. Ekodizaina regula nosaka jaunās ekodizaina prasības attiecībā uz maziem, vidējiem un lieliem spēka transformatoriem. Ekodizaina regulas 1. līmenis stājās spēkā 2015. gada 1. jūlijā, 2. līmenis – 2021. gada 1. jūlijā. 2. līmeņa prasības ir stingrākas nekā 1. līmeņa prasības. Kopš 2. līmeņa stāšanās spēkā ir pagājis pārāk īss laiks, lai varētu pilnībā novērtēt tā ietekmi, taču parasti tiek uzskatīts, ka šo 2. līmeņa prasību dēļ būs nepieciešami visaugstākās kvalitātes OGES veidi, lai varētu projektēt un ražot transformatorus rentablā veidā un ievērojot noteiktos telpas ierobežojumus.

36

(37)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

37

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

38

---

| 16.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 161/67

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/928

(2022. gada 15. jūnijs),

ar ko attiecībā uz ierakstiem par Kanādu, Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 230. panta 1. punktu un 232. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2016/429 nosaka: lai Savienībā varētu ievest dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, tiem jābūt no tādas trešās valsts vai teritorijas vai to zonas vai nodalījuma, kas norādīti sarakstā saskaņā ar minētās regulas 230. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2016/429 nosaka: lai Savienībā varētu ievest dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, tiem jābūt no tādas trešās valsts vai teritorijas vai to zonas vai nodalījuma, kas norādīti sarakstā saskaņā ar minētās regulas 230. panta 1. punktu.

| (2) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2) nosaka dzīvnieku veselības prasības, kuras jāievēro, lai konkrētu sugu un kategoriju dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, ja tie ir no trešām valstīm vai teritorijām vai to zonām vai – akvakultūras dzīvnieku gadījumā – nodalījumiem, varētu ievest Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2) nosaka dzīvnieku veselības prasības, kuras jāievēro, lai konkrētu sugu un kategoriju dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, ja tie ir no trešām valstīm vai teritorijām vai to zonām vai – akvakultūras dzīvnieku gadījumā – nodalījumiem, varētu ievest Savienībā.

| (3) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/404 (3) sniegts tādu trešo valstu vai teritoriju vai to zonu vai nodalījumu saraksts, no kuriem Savienībā atļauts ievest Deleģētās regulas (ES) 2020/692 aptverto sugu un kategoriju dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/404 (3) sniegts tādu trešo valstu vai teritoriju vai to zonu vai nodalījumu saraksts, no kuriem Savienībā atļauts ievest Deleģētās regulas (ES) 2020/692 aptverto sugu un kategoriju dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus.

| (4) | Konkrētāk, Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumā sniegti tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu saraksti, no kurām Savienībā atļauts ievest attiecīgi mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētāk, Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumā sniegti tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu saraksti, no kurām Savienībā atļauts ievest attiecīgi mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus.

| (5) | Kanāda paziņoja Komisijai par diviem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem mājputnu populācijā: viens uzliesmojums konstatēts Britu Kolumbijas provincē, bet otrs – Ontārio provincē, un tie ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti 2022. gada 18. maijā. |
| --- | --- |

(5)

Kanāda paziņoja Komisijai par diviem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem mājputnu populācijā: viens uzliesmojums konstatēts Britu Kolumbijas provincē, bet otrs – Ontārio provincē, un tie ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti 2022. gada 18. maijā.

| (6) | Turklāt Kanāda paziņoja Komisijai par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā Britu Kolumbijas provincē, un tas ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 22. maijā. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt Kanāda paziņoja Komisijai par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā Britu Kolumbijas provincē, un tas ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 22. maijā.

| (7) | Turklāt Kanāda paziņoja Komisijai par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā Saskačevanas provincē, un tas ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 26. maijā. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt Kanāda paziņoja Komisijai par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā Saskačevanas provincē, un tas ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 26. maijā.

| (8) | Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu netālu no Ludlow, Ludlow Šropšīrā, un tas ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 1. jūnijā. |
| --- | --- |

(8)

Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu netālu no Ludlow, Ludlow Šropšīrā, un tas ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 1. jūnijā.

| (9) | Turklāt Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai vēl par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu netālu no Ludlow, Ludlow Šropšīrā, un tas ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 7. jūnijā. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai vēl par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu netālu no Ludlow, Ludlow Šropšīrā, un tas ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 7. jūnijā.

| (10) | Amerikas Savienotās Valstis paziņoja Komisijai par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā Pensilvānijas štatā, un tas ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 2. jūnijā. |
| --- | --- |

(10)

Amerikas Savienotās Valstis paziņoja Komisijai par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā Pensilvānijas štatā, un tas ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 2. jūnijā.

| (11) | Pēc šiem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem Kanādas, Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes ap skartajiem objektiem izveidoja 10 km kontroles zonu un īstenoja pilnīgas izkaušanas politiku, lai kontrolētu augsti patogēniskās putnu gripas klātbūtni un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos. |
| --- | --- |

(11)

Pēc šiem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem Kanādas, Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes ap skartajiem objektiem izveidoja 10 km kontroles zonu un īstenoja pilnīgas izkaušanas politiku, lai kontrolētu augsti patogēniskās putnu gripas klātbūtni un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos.

| (12) | Kanāda, Apvienotā Karaliste un Amerikas Savienotās Valstis iesniedza Komisijai informāciju par to teritorijā esošo epidemioloģisko situāciju un par pasākumiem, ko tās veikušas, lai novērstu augsti patogēniskās putnu gripas tālāku izplatīšanos. Komisija izvērtēja šo informāciju. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu un lai aizsargātu dzīvnieku veselības statusu Savienībā, vairs nevajadzētu atļaut Savienībā ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus no apgabaliem, uz kuriem attiecas ierobežojumi, ko neseno augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu dēļ noteikušas Kanādas, Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes. |
| --- | --- |

(12)

Kanāda, Apvienotā Karaliste un Amerikas Savienotās Valstis iesniedza Komisijai informāciju par to teritorijā esošo epidemioloģisko situāciju un par pasākumiem, ko tās veikušas, lai novērstu augsti patogēniskās putnu gripas tālāku izplatīšanos. Komisija izvērtēja šo informāciju. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu un lai aizsargātu dzīvnieku veselības statusu Savienībā, vairs nevajadzētu atļaut Savienībā ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus no apgabaliem, uz kuriem attiecas ierobežojumi, ko neseno augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu dēļ noteikušas Kanādas, Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes.

| (13) | Turklāt Apvienotā Karaliste iesniedza atjauninātu informāciju par tās teritorijā pastāvošo epidemioloģisko situāciju saistībā ar pieciem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem mājputnu objektos, proti, par diviem uzliesmojumiem, kuri 2021. gada 28. decembrī un 2022. gada 5. janvārī bija apstiprināti netālu no North Somercotes, East Lindsey Linkolnšīrā, Anglijā, par diviem uzliesmojumiem, kuri 2021. gada 31. decembrī un 2022. gada 10. janvārī bija apstiprināti netālu no Louth, East Lindsey Linkolnšīrā, Anglijā, un par vienu uzliesmojumu, kurš 2022. gada 4. janvārī bija apstiprināts netālu no Lazonby, Eden Kambrijā, Anglijā. Turklāt Apvienotā Karaliste iesniedza informāciju par pasākumiem, ko tā veikusi, lai nepieļautu minētās slimības tālāku izplatīšanos. Konkrēti, pēc šiem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem Apvienotā Karaliste īstenoja pilnīgas izkaušanas politiku, lai kontrolētu un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos. Turklāt pēc pilnīgas izkaušanas politikas īstenošanas savā teritorijā esošajos inficētajos mājputnu objektos Apvienotā Karaliste ir pabeigusi nepieciešamos tīrīšanas un dezinfekcijas pasākumus. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt Apvienotā Karaliste iesniedza atjauninātu informāciju par tās teritorijā pastāvošo epidemioloģisko situāciju saistībā ar pieciem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem mājputnu objektos, proti, par diviem uzliesmojumiem, kuri 2021. gada 28. decembrī un 2022. gada 5. janvārī bija apstiprināti netālu no North Somercotes, East Lindsey Linkolnšīrā, Anglijā, par diviem uzliesmojumiem, kuri 2021. gada 31. decembrī un 2022. gada 10. janvārī bija apstiprināti netālu no Louth, East Lindsey Linkolnšīrā, Anglijā, un par vienu uzliesmojumu, kurš 2022. gada 4. janvārī bija apstiprināts netālu no Lazonby, Eden Kambrijā, Anglijā. Turklāt Apvienotā Karaliste iesniedza informāciju par pasākumiem, ko tā veikusi, lai nepieļautu minētās slimības tālāku izplatīšanos. Konkrēti, pēc šiem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem Apvienotā Karaliste īstenoja pilnīgas izkaušanas politiku, lai kontrolētu un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos. Turklāt pēc pilnīgas izkaušanas politikas īstenošanas savā teritorijā esošajos inficētajos mājputnu objektos Apvienotā Karaliste ir pabeigusi nepieciešamos tīrīšanas un dezinfekcijas pasākumus.

| (14) | Komisija izvērtēja Apvienotās Karalistes iesniegto informāciju un secināja, ka augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi, kas bija konstatēti mājputnu objektos netālu no North Somercotes, East Lindsey Linkolnšīrā, Anglijā, netālu no Louth, East Lindsey Linkolnšīrā, Anglijā, un netālu no Lazonby, Eden Kambrijā, Anglijā, ir novērsti un ka vairs nepastāv risks, kas saistīts ar mājputnu izcelsmes preču ievešanu Savienībā no tām Apvienotās Karalistes zonām, no kurām mājputnu izcelsmes preču ievešana Savienībā bija apturēta minēto uzliesmojumu dēļ. |
| --- | --- |

(14)

Komisija izvērtēja Apvienotās Karalistes iesniegto informāciju un secināja, ka augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi, kas bija konstatēti mājputnu objektos netālu no North Somercotes, East Lindsey Linkolnšīrā, Anglijā, netālu no Louth, East Lindsey Linkolnšīrā, Anglijā, un netālu no Lazonby, Eden Kambrijā, Anglijā, ir novērsti un ka vairs nepastāv risks, kas saistīts ar mājputnu izcelsmes preču ievešanu Savienībā no tām Apvienotās Karalistes zonām, no kurām mājputnu izcelsmes preču ievešana Savienībā bija apturēta minēto uzliesmojumu dēļ.

| (15) | Tāpēc, lai ņemtu vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju saistībā ar augsti patogēnisko putnu gripu Kanādā, Apvienotajā Karalistē un Amerikas Savienotajās Valstīs, būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikums. Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2021/404 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc, lai ņemtu vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju saistībā ar augsti patogēnisko putnu gripu Kanādā, Apvienotajā Karalistē un Amerikas Savienotajās Valstīs, būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikums. Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2021/404 būtu attiecīgi jāgroza.

| (16) | Ņemot vērā pašreizējo augsti patogēniskās putnu gripas epidemioloģisko situāciju Kanādā, Apvienotajā Karalistē un Amerikas Savienotajās Valstīs un nopietno risku, ka šī slimība varētu tikt ievesta Savienībā, grozījumiem, kas ar šo regulu izdarāmi Īstenošanas regulā (ES) 2021/404, būtu jāstājas spēkā steidzami. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā pašreizējo augsti patogēniskās putnu gripas epidemioloģisko situāciju Kanādā, Apvienotajā Karalistē un Amerikas Savienotajās Valstīs un nopietno risku, ka šī slimība varētu tikt ievesta Savienībā, grozījumiem, kas ar šo regulu izdarāmi Īstenošanas regulā (ES) 2021/404, būtu jāstājas spēkā steidzami.

| (17) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 15. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 379. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus (OV L 114, 31.3.2021., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas V pielikumu groza šādi:






  a) | 1. daļu groza šādi:






  i) | ierakstā par Kanādu aiz rindām par zonu CA-2.63 pievieno šādas rindas par zonām CA-2.64 līdz CA-2.67:












  “CA

  Kanāda | CA-2.64 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| CA-2.65 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| CA-2.66 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| CA-2.67 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022.”; | |

1)

regulas V pielikumu groza šādi:

a)

1. daļu groza šādi:

i)

ierakstā par Kanādu aiz rindām par zonu CA-2.63 pievieno šādas rindas par zonām CA-2.64 līdz CA-2.67:

“CA

Kanāda

CA-2.64

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

18.5.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

18.5.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

18.5.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

18.5.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

18.5.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

18.5.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

18.5.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

18.5.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

18.5.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

18.5.2022.

CA-2.65

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

18.5.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

18.5.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

18.5.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

18.5.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

18.5.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

18.5.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

18.5.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

18.5.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

18.5.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

18.5.2022.

CA-2.66

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

22.5.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

22.5.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

22.5.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

22.5.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

22.5.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

22.5.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

22.5.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

22.5.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

22.5.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

22.5.2022.

CA-2.67

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

26.5.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

26.5.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

26.5.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

26.5.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

26.5.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

26.5.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

26.5.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

26.5.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

26.5.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

26.5.2022.”;

| ii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.79 aizstāj ar šādām:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.79. | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022.”; |

ii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.79 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.79.

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.”;

| iii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.82 aizstāj ar šādām:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.82. | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022.”; |

iii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.82 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.82.

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.”;

| iv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.85 un GB-2.86 aizstāj ar šādām:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.85. | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| GB-2.86. | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022.”; |

iv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.85 un GB-2.86 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.85.

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

GB-2.86.

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.”;

| v) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.88 aizstāj ar šādām:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.88. | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022.”; |

v)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.88 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.88.

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.”;

| vi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindām par zonu GB-2.122 pievieno šādas rindas par zonām GB-2.123 un GB-2.124:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.123. | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| GB-2.124. | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022.”; | |

vi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindām par zonu GB-2.122 pievieno šādas rindas par zonām GB-2.123 un GB-2.124:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.123.

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

1.6.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

1.6.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

1.6.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

1.6.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

1.6.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

1.6.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

1.6.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

1.6.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

1.6.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

1.6.2022.

GB-2.124.

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

7.6.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

7.6.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

7.6.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

7.6.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

7.6.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

7.6.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

7.6.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

7.6.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

7.6.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

7.6.2022.”;

| vii) | ierakstā par Amerikas Savienotajam Valstīm aiz rindām par zonu US-2.223 pievieno šādas rindas par zonu US-2.224:












  “ASV

  Amerikas Savienotās Valstis | US-2.224 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022.”; | |

vii)

ierakstā par Amerikas Savienotajam Valstīm aiz rindām par zonu US-2.223 pievieno šādas rindas par zonu US-2.224:

“ASV

Amerikas Savienotās Valstis

US-2.224

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

2.6.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

2.6.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

2.6.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

2.6.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

2.6.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

2.6.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

2.6.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

2.6.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

2.6.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

2.6.2022.”;

| b) | 2. daļu groza šādi:






  i) | ierakstā par Kanādu aiz zonas CA-2.63 apraksta pievieno šādus zonu CA-2.64 līdz CA-2.67 aprakstus:







  “Kanāda | CA-2.64 | British Columbia:
  BC-IP9: Latitude 49.04 Longitude -122.38
  BC-IP11: Latitude 49.04 Longitude -122.39
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Aldergrove, Aberdeen and West Abbotsford
  10km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford and South Poplar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.65 | Ontario - Latitude 44.3 Longitude -79.25
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach and Orchard Grove
  10km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell and Gilford Beach |
| CA-2.66 | British Columbia - Latitude 49.65 Longitude -120.41
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Bankeir
  10km SZ: Jellicoe |
| CA-2.67 | Saskatchewan - Latitude 50.51 Longitude -103.71
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Dingley
  10km SZ: Indian Head and Sintaluta”; |

b)

2. daļu groza šādi:

i)

ierakstā par Kanādu aiz zonas CA-2.63 apraksta pievieno šādus zonu CA-2.64 līdz CA-2.67 aprakstus:

“Kanāda

CA-2.64

British Columbia:

BC-IP9: Latitude 49.04 Longitude -122.38

BC-IP11: Latitude 49.04 Longitude -122.39

The municipalities involved are:

3km PZ: Aldergrove, Aberdeen and West Abbotsford

10km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford and South Poplar

CA-2.65

Ontario - Latitude 44.3 Longitude -79.25

The municipalities involved are:

3km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach and Orchard Grove

10km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell and Gilford Beach

CA-2.66

British Columbia - Latitude 49.65 Longitude -120.41

The municipalities involved are:

3km PZ: Bankeir

10km SZ: Jellicoe

CA-2.67

Saskatchewan - Latitude 50.51 Longitude -103.71

The municipalities involved are:

3km PZ: Dingley

10km SZ: Indian Head and Sintaluta”;

| ii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz zonas GB-2.122 apraksta pievieno šādus zonu GB-2.123 un GB-2.124 aprakstus:







  “Apvienotā Karaliste | GB-2.123. | Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.32 and W2.72. |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.124 | Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.35 and W2.63.”; |

ii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz zonas GB-2.122 apraksta pievieno šādus zonu GB-2.123 un GB-2.124 aprakstus:

“Apvienotā Karaliste

GB-2.123.

Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.32 and W2.72.

GB-2.124

Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.35 and W2.63.”;

| iii) | ierakstā par Amerikas Savienotajam Valstīm aiz zonas US-2.223 apraksta pievieno šādu zonas US-2.224 aprakstu:







  “Amerikas Savienotās Valstis | US-2.224 | State of Pennsylvania - Berks 10
  Berks County: zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 76.1349705°W 40.5745889°N).”; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

ierakstā par Amerikas Savienotajam Valstīm aiz zonas US-2.223 apraksta pievieno šādu zonas US-2.224 aprakstu:

“Amerikas Savienotās Valstis

US-2.224

State of Pennsylvania - Berks 10

Berks County: zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 76.1349705°W 40.5745889°N).”;

| 2) | regulas XIV pielikuma 1. daļu groza šādi:






  i) | ierakstā par Kanādu aiz rindām par zonu CA-2.63 pievieno šādas rindas par zonām CA-2.64 līdz CA-2.67:












  “CA

  Kanāda | CA-2.64 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa | POU | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 18.5.2022. | |
| CA-2.65 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa | POU | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 18.5.2022. | |
| CA-2.66 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa | POU | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 22.5.2022. | |
| CA-2.67 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa | POU | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 26.5.2022.”; | |

2)

regulas XIV pielikuma 1. daļu groza šādi:

i)

ierakstā par Kanādu aiz rindām par zonu CA-2.63 pievieno šādas rindas par zonām CA-2.64 līdz CA-2.67:

“CA

Kanāda

CA-2.64

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa

POU

N, P1

18.5.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

18.5.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

18.5.2022.

CA-2.65

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa

POU

N, P1

18.5.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

18.5.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

18.5.2022.

CA-2.66

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa

POU

N, P1

22.5.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

22.5.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

22.5.2022.

CA-2.67

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa

POU

N, P1

26.5.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

26.5.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

26.5.2022.”;

| ii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.79 aizstāj ar šādām:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.79. | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa | POU | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022.”; |

ii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.79 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.79.

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa

POU

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

28.12.2021.

8.6.2022.”;

| iii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.82 aizstāj ar šādām:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.82. | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa | POU | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022.”; |

iii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.82 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.82.

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa

POU

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

31.12.2021.

8.6.2022.”;

| iv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.85 un GB-2.86 aizstāj ar šādām:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.85. | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa | POU | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| GB-2.86. | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa | POU | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022.”; |

iv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonām GB-2.85 un GB-2.86 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.85.

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa

POU

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

4.1.2022.

7.6.2022.

GB-2.86.

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa

POU

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

5.1.2022.

8.6.2022.”;

| v) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.88 aizstāj ar šādām:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.88. | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa | POU | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022.”; |

v)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindas par zonu GB-2.88 aizstāj ar šādām:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.88.

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa

POU

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

10.1.2022.

8.6.2022.”;

| vi) | ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindām par zonu GB-2.122 pievieno šādas rindas par zonām GB-2.123 un GB-2.124:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.123. | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa | POU | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 1.6.2022. | |
| GB-2.124. | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa | POU | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 7.6.2022.”; | |

vi)

ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindām par zonu GB-2.122 pievieno šādas rindas par zonām GB-2.123 un GB-2.124:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.123.

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa

POU

N, P1

1.6.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

1.6.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

1.6.2022.

GB-2.124.

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa

POU

N, P1

7.6.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

7.6.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

7.6.2022.”;

| vii) | ierakstā par Amerikas Savienotajam Valstīm aiz rindām par zonu US-2.223 pievieno šādas rindas par zonu US-2.224:












  “ASV

  Amerikas Savienotās Valstis | US-2.224 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa | POU | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 2.6.2022.” | |

vii)

ierakstā par Amerikas Savienotajam Valstīm aiz rindām par zonu US-2.223 pievieno šādas rindas par zonu US-2.224:

“ASV

Amerikas Savienotās Valstis

US-2.224

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnus) gaļa

POU

N, P1

2.6.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

2.6.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

2.6.2022.”

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 16.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 161/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 161/81

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS Nr. 292/21/COL

(2021. gada 15. decembris),

ar ko groza procesuālās un materiālās tiesību normas valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunas Pamatnostādnes par valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt riska finansējuma ieguldījumus [2022/929]

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (“UZRAUDZĪBAS IESTĀDE”),

Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

Ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

Ņemot vērā Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokolu (“3. protokols”) un jo īpaši tā I daļas 1. panta 1. punktu,

Tā kā:

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 24. pantu Uzraudzības iestādei ir jāīsteno EEZ līguma noteikumi par valsts atbalstu.

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Uzraudzības iestādei ir jāsniedz paziņojumi vai jāizdod pamatnostādnes par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja minētais Līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Uzraudzības iestāde to uzskata par nepieciešamu.

Saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu Uzraudzības iestādei ir pastāvīgi jāpārskata visas esošās atbalsta piešķiršanas sistēmas EBTA valstīs (1) un jāierosina piemēroti pasākumi, kuri vajadzīgi sakarā ar iekšējā tirgus pakāpenisku attīstību vai EEZ līguma darbību.

Eiropas Komisija 2021. gada 6. decembrī pieņēma Pamatnostādnes par valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt riska finansējuma ieguldījumus (“Pamatnostādnes”) (2).

Pamatnostādnes attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ”).

EEZ valsts atbalsta noteikumu vienveidīga piemērošana ir jānodrošina visā EEZ atbilstoši EEZ līguma 1. pantā noteiktajam viendabīguma mērķim.

Saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma sadaļas “Vispārīgie noteikumi” II punktu Uzraudzības iestādei pēc apspriešanās ar Eiropas Komisiju ir jāpieņem tiesību akti, kas atbilst Eiropas Komisijas pieņemtajiem tiesību aktiem.

Pamatnostādnēs var būt atsauces uz konkrētiem Eiropas Savienības politikas instrumentiem un konkrētiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, kas nav iekļauti EEZ līgumā. Lai nodrošinātu valsts atbalsta noteikumu vienveidīgu piemērošanu un vienlīdzīgus konkurences noteikumus visā EEZ, Uzraudzības iestāde, vērtēdama atbalsta saderību ar EEZ līguma darbību, kopumā piemēros tos pašus atsauces punktus kā Eiropas Komisija,

Apspriedusies ar Eiropas Komisiju,

Apspriedusies ar EBTA valstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Procesuālās un materiālās tiesību normas valsts atbalsta jomā groza, ieviešot jaunas Pamatnostādnes par valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt riska finansējuma ieguldījumus. Pamatnostādnes ir pievienotas šim lēmumam un ir tā neatņemama sastāvdaļa.

2.   Minētās Pamatnostādnes no 2022. gada 1. janvāra aizstāj spēkā esošās Pamatnostādnes par valsts atbalstu, lai veicinātu riska finansējuma ieguldījumus (3).

2. pants

Uzraudzības iestāde Pamatnostādnes piemēro, vajadzības gadījumā veicot, tostarp, bet ne tikai, šādus pielāgojumus:

| a) | ja ir atsauce uz “dalībvalsti(-īm)”, uzraudzības iestāde to saprot kā atsauci uz “EBTA valsti(-īm)” (4) vai attiecīgā gadījumā “EEZ valsti(-īm)”; |
| --- | --- |

a)

ja ir atsauce uz “dalībvalsti(-īm)”, uzraudzības iestāde to saprot kā atsauci uz “EBTA valsti(-īm)” (4) vai attiecīgā gadījumā “EEZ valsti(-īm)”;

| b) | ja ir atsauce uz “Eiropas Komisiju”, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz “EBTA Uzraudzības iestādi”; |
| --- | --- |

b)

ja ir atsauce uz “Eiropas Komisiju”, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz “EBTA Uzraudzības iestādi”;

| c) | ja ir atsauce uz “Līgumu” vai “LESD”, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz “EEZ līgumu”; |
| --- | --- |

c)

ja ir atsauce uz “Līgumu” vai “LESD”, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz “EEZ līgumu”;

| d) | ja ir atsauce uz LESD 49. pantu vai minētā panta iedaļām, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz EEZ līguma 31. pantu un attiecīgajām minētā panta iedaļām; |
| --- | --- |

d)

ja ir atsauce uz LESD 49. pantu vai minētā panta iedaļām, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz EEZ līguma 31. pantu un attiecīgajām minētā panta iedaļām;

| e) | ja ir atsauce uz LESD 63. pantu vai minētā panta iedaļām, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz EEZ līguma 40. pantu un attiecīgajām minētā panta iedaļām; |
| --- | --- |

e)

ja ir atsauce uz LESD 63. pantu vai minētā panta iedaļām, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz EEZ līguma 40. pantu un attiecīgajām minētā panta iedaļām;

| f) | ja ir atsauce uz LESD 107. pantu vai minētā panta iedaļām, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz EEZ līguma 61. pantu un attiecīgajām minētā panta iedaļām; |
| --- | --- |

f)

ja ir atsauce uz LESD 107. pantu vai minētā panta iedaļām, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz EEZ līguma 61. pantu un attiecīgajām minētā panta iedaļām;

| g) | ja ir atsauce uz LESD 108. pantu vai minētā panta iedaļām, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I. daļas 1. pantu un attiecīgajām minētā panta iedaļām; |
| --- | --- |

g)

ja ir atsauce uz LESD 108. pantu vai minētā panta iedaļām, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I. daļas 1. pantu un attiecīgajām minētā panta iedaļām;

| h) | ja ir atsauce uz Padomes Regulu (ES) 2015/1589 (5), Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II. daļu; |
| --- | --- |

h)

ja ir atsauce uz Padomes Regulu (ES) 2015/1589 (5), Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II. daļu;

| i) | ja ir atsauce uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 794/2004 (6), Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu 195/04/COL; |
| --- | --- |

i)

ja ir atsauce uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 794/2004 (6), Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu 195/04/COL;

| j) | ja ir atsauce uz formulējumu “saderīgs/nesaderīgs ar iekšējo tirgu”, Uzraudzības iestāde to lasa kā “saderīgu/nesaderīgu ar EEZ līguma darbību”; |
| --- | --- |

j)

ja ir atsauce uz formulējumu “saderīgs/nesaderīgs ar iekšējo tirgu”, Uzraudzības iestāde to lasa kā “saderīgu/nesaderīgu ar EEZ līguma darbību”;

| k) | ja ir atsauce uz formulējumu “Savienībā / ārpus Savienības”, Uzraudzības iestāde to lasa kā “EEZ / ārpus EEZ”; |
| --- | --- |

k)

ja ir atsauce uz formulējumu “Savienībā / ārpus Savienības”, Uzraudzības iestāde to lasa kā “EEZ / ārpus EEZ”;

| l) | ja ir atsauce uz “Savienības iekšējo tirdzniecību”, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz “EEZ iekšējo tirdzniecību”; |
| --- | --- |

l)

ja ir atsauce uz “Savienības iekšējo tirdzniecību”, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz “EEZ iekšējo tirdzniecību”;

| m) | ja Pamatnostādnēs ir noteikts, ka tās piemēros “visām saimnieciskās darbības nozarēm”, Uzraudzības iestāde tās piemēro “visām saimnieciskās darbības nozarēm vai saimnieciskās darbības nozaru daļām, uz kurām attiecas EEZ līguma piemērošanas joma”; |
| --- | --- |

m)

ja Pamatnostādnēs ir noteikts, ka tās piemēros “visām saimnieciskās darbības nozarēm”, Uzraudzības iestāde tās piemēro “visām saimnieciskās darbības nozarēm vai saimnieciskās darbības nozaru daļām, uz kurām attiecas EEZ līguma piemērošanas joma”;

| n) | ja ir atsauce uz Komisijas paziņojumiem vai pamatnostādnēm, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz attiecīgajām Uzraudzības iestādes pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

n)

ja ir atsauce uz Komisijas paziņojumiem vai pamatnostādnēm, Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz attiecīgajām Uzraudzības iestādes pamatnostādnēm;

| o) | ja ir atsauce uz “Statistiski teritoriālo vienību nomenklatūru” jeb “NUTS” (7), Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz “statistikas reģionu”. |
| --- | --- |

o)

ja ir atsauce uz “Statistiski teritoriālo vienību nomenklatūru” jeb “NUTS” (7), Uzraudzības iestāde to lasa kā atsauci uz “statistikas reģionu”.

3. pants

Uzraudzības iestāde piemēro Pamatnostādnes ar šādiem papildu pielāgojumiem:

| a) | Pamatnostādņu 36. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

  “Komisijas Regula (ES) Nr. 1407/2013 (2013. gada 18. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.), kas iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.ea punktā ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 98/2014 (OV L 310, 30.10.2014., 65. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 63, 30.10.2014., 56. lpp.).”; |
| --- | --- |

a)

Pamatnostādņu 36. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“Komisijas Regula (ES) Nr. 1407/2013 (2013. gada 18. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.), kas iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.ea punktā ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 98/2014 (OV L 310, 30.10.2014., 65. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 63, 30.10.2014., 56. lpp.).”;

| b) | Pamatnostādņu 180. punktu aizstāj ar šādu:

  “EBTA valstīm visaptverošā valsts vai reģionāla līmeņa valsts atbalsta tīmekļa vietnē jāpublicē šāda informācija:






  a) | lēmuma par individuālā atbalsta piešķiršanu vai apstiprinātās atbalsta shēmas un attiecīgo īstenošanas noteikumu pilns teksts vai saite uz to; |
| --- | --- | --- |

b)

Pamatnostādņu 180. punktu aizstāj ar šādu:

“EBTA valstīm visaptverošā valsts vai reģionāla līmeņa valsts atbalsta tīmekļa vietnē jāpublicē šāda informācija:

a)

lēmuma par individuālā atbalsta piešķiršanu vai apstiprinātās atbalsta shēmas un attiecīgo īstenošanas noteikumu pilns teksts vai saite uz to;

| b) | informācija par katru individuālā atbalsta piešķīrumu, kas pārsniedz 100 000 EUR, kā noteikts šo Pamatnostādņu pielikumā.”; |
| --- | --- |

b)

informācija par katru individuālā atbalsta piešķīrumu, kas pārsniedz 100 000 EUR, kā noteikts šo Pamatnostādņu pielikumā.”;

| c) | Pamatnostādņu 197. punktu aizstāj ar šādu:

  “Uzraudzības iestāde uzskata, ka līdz ar šo pamatnostādņu ieviešanu zināmā mērā mainīsies principi, pēc kuriem novērtē riska finansējuma atbalstu EEZ. Minēto iemeslu dēļ Uzraudzības iestāde saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. daļas 1. panta 1. punktu EBTA valstīm ierosina šādus pasākumus:






  a) | EBTA valstīm vajadzības gadījumā līdz 2022. gada 30. jūnijam būtu jāgroza savas esošās riska finansējuma atbalsta shēmas, lai tās saskaņotu ar šīm pamatnostādnēm; |
| --- | --- | --- |

c)

Pamatnostādņu 197. punktu aizstāj ar šādu:

“Uzraudzības iestāde uzskata, ka līdz ar šo pamatnostādņu ieviešanu zināmā mērā mainīsies principi, pēc kuriem novērtē riska finansējuma atbalstu EEZ. Minēto iemeslu dēļ Uzraudzības iestāde saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. daļas 1. panta 1. punktu EBTA valstīm ierosina šādus pasākumus:

a)

EBTA valstīm vajadzības gadījumā līdz 2022. gada 30. jūnijam būtu jāgroza savas esošās riska finansējuma atbalsta shēmas, lai tās saskaņotu ar šīm pamatnostādnēm;

| b) | EBTA valstis tiek aicinātas līdz 2022. gada 28. februārim skaidri un bez atrunām paust savu piekrišanu ierosinātajiem pasākumiem. Ja atbilde netiks saņemta, Uzraudzības iestāde uzskatīs, ka attiecīgā EBTA valsts ierosinātajiem pasākumiem nepiekrīt.”. |
| --- | --- |

b)

EBTA valstis tiek aicinātas līdz 2022. gada 28. februārim skaidri un bez atrunām paust savu piekrišanu ierosinātajiem pasākumiem. Ja atbilde netiks saņemta, Uzraudzības iestāde uzskatīs, ka attiecīgā EBTA valsts ierosinātajiem pasākumiem nepiekrīt.”.

Briselē,2021. gada 15. decembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētāja,

atbildīgā kolēģijas locekle

Bente ANGELL-HANSEN

kolēģijas loceklis

Högni S. KRISTJÁNSSON

kolēģijas loceklis

Stefan BARRIGA

līdzparakstījusies Tieslietu un administratīvo lietu

nodaļas direktore

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

---

(1)  Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 1. panta b) punktā ir noteikts, ka “
  “EBTA valstis” ir Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste un saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti 1. panta 2. punktā Protokolā, ar kuru pielāgo Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi, Lihtenšteinas Firstiste”.

1

(2)  
  OV C 508, 16.12.2021., 1. lpp.

2

(3)  EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 117/14/COL (2014. gada 12. marts), ar kuru deviņdesmit ceturto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, pieņemot jaunas Pamatnostādnes par valsts atbalstu, lai veicinātu riska finansējuma ieguldījumus, un pagarinot spēkā esošās Pamatnostādnes par valsts atbalstu, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos (OV L 354, 11.12.2014., 62. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 74, 11.12.2014., 1. lpp.), kurš grozīts ar EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 302/14/COL (2014. gada 16. jūlijs), ar kuru deviņdesmit devīto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, grozot konkrētas valsts atbalsta pamatnostādnes [2015/95] (OV L 15, 22.1.2015., 103. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 4, 22.1.2015., 1. lpp.), un kurš grozīts ar EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 90/20/COL (2020. gada 15. jūlijs), ar ko simtu septīto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, grozot dažas valsts atbalsta pamatnostādnes un pagarinot to piemērošanas termiņu [2020/1576] (OV L 359, 29.10.2020., 16. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 68, 29.10.2020., 4. lpp.).

3

(4)  EBTA valstis ir Islande, Lihtenšteina un Norvēģija.

4

(5)  Padomes Regula (ES) 2015/1589 (2015. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

5

(6)  Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) Nr. 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1.–41. lpp.).

7

NUTS

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Pamatnostādnes par valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt riska finansējuma ieguldījumus

Satura rādītājs

| 1. | Ievads | 86 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Pamatnostādņu piemērošanas joma un definīcijas | 91 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Pamatnostādņu piemērošanas joma | 91 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Paziņojams riska finansējuma atbalsts | 93 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Definīcijas | 94 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | Riska finansējuma atbalsta saderības novērtējums | 97 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Pirmais nosacījums – atbalsts veicina saimnieciskās darbības attīstību | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Atbalstāmās saimnieciskās darbības noteikšana | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Stimulējošā ietekme | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Otrais nosacījums – novērst, ka tirdzniecības apstākļi tiek nelabvēlīgi ietekmēti tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Tāda ex ante novērtējuma pamatelementi, kas attiecīgajai dalībvalstij jāiesniedz Komisijai | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Valsts iejaukšanās nepieciešamība | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1. | Pasākumi, kas vērsti uz tādu uzņēmumu kategorijām, kuri neietilpst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas piemērošanas jomā | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1.

| a) | Mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi | 102 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi | 102 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | MVU, kas sākotnējo riska finansējuma ieguldījumu saņem tad, kad tie jebkurā tirgū ir darbojušies ilgāk par Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikto atbalsttiesīguma periodu | 103 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | Jaunuzņēmumi un MVU, kuriem nepieciešamā riska finansējuma ieguldījuma summa pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikto maksimālo robežu | 103 |
| --- | --- | --- |

d)

| e) | Alternatīvas tirdzniecības platformas, kas neatbilst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas nosacījumiem | 103 |
| --- | --- | --- |

e)

| 3.2.2.2. | Pasākumi, kuru parametri neatbilst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas nosacījumiem | 104 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2.

| a) | Finanšu instrumenti, kuros neatkarīgu privāto ieguldītāju līdzdalība ir mazāka, nekā paredzēts Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā | 104 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Finanšu instrumenti, kuru parametri pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā paredzētos griestus | 104 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Finanšu instrumenti, izņemot garantijas, attiecībā uz kuriem, izraugoties ieguldītājus, finanšu starpniekus un to pārvaldniekus, aizsardzībai pret zaudējumu riskiem tiek dota priekšroka pār asimetrisku peļņas sadali | 105 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | Fiskālie stimuli korporatīvajiem ieguldītājiem, ieskaitot finanšu starpniekus vai to pārvaldniekus, kas darbojas kā līdzieguldītāji | 105 |
| --- | --- | --- |

d)

| 3.2.3. | Atbalsta pasākuma piemērotība | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | Piemērotība salīdzinājumā ar citiem rīcībpolitikas instrumentiem un citiem atbalsta instrumentiem | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

| 3.2.3.2. | Nosacījumi, pamatojoties uz kuriem nosaka finanšu instrumentu piemērotību | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.2.

| a) | Kapitālieguldījumi | 108 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Finansēti parāda instrumenti – aizdevumi | 109 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Nefinansēti parāda instrumenti – garantijas | 109 |
| --- | --- | --- |

c)

| 3.2.3.3. | Nosacījumi, pamatojoties uz kuriem nosaka fiskālo stimulu piemērotību | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.3.

| 3.2.3.4. | Nosacījumi attiecībā uz atbalsta pasākumiem alternatīvām tirdzniecības platformām | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.4.

| 3.2.4. | Atbalsta samērīgums | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.4.1. | Nosacījumi attiecībā uz finanšu instrumentiem | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.1.

| 3.2.4.2. | Nosacījumi attiecībā uz fiskālajiem stimuliem | 112 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.2.

| 3.2.4.3. | Nosacījumi attiecībā uz alternatīvām tirdzniecības platformām | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.3.

| 3.2.4.4. | Kumulācija | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.4.

| 3.2.5. | Izvairīšanās no riska finansējuma atbalsta nepamatotas negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.5.1. | Vērā ņemamā pozitīvā ietekme | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1.

| 3.2.5.2. | Vērā ņemamā negatīvā ietekme | 114 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.2.

| 3.2.5.3. | Atbalsta pozitīvās un negatīvās ietekmes samērošana | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.3.

| 3.2.6. | Pārredzamība | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

| 4. | Izvērtēšana | 117 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Nobeiguma noteikumi | 118 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Piemērojamība | 118 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Attiecīgie pasākumi | 119 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pārskatu sniegšana un uzraudzība | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pārskatīšana | 119 |
| --- | --- | --- |

5.4.

1.   IEVADS

IEVADS

| 1. | Pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja šādam atbalstam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Komisija vēsturiski ir atzinusi riska finansējuma tirgus nozīmi dalībvalstu ekonomikā un nepieciešamību uzlabot mazu un vidēju uzņēmumu (“MVU”), mazu vidējas kapitalizācijas uzņēmumu (“vidējas kapitalizācijas uzņēmumi”) un inovatīvu vidējas kapitalizācijas uzņēmumu (1) piekļuvi riska finansējumam, kā arī izrietošo nepieciešamību pēc pamatnostādņu kopuma, kas nodrošinātu konsekventu pieeju riska finansējuma atbalsta pasākumu novērtēšanā. Šajā sakarā Komisija pieņēma 2006. gada Riska kapitāla pamatnostādnes (2), kuras vēlāk tika aizstātas ar 2014. gada Riska finansējuma pamatnostādnēm (3), kas bija daļa no valsts atbalsta modernizācijas paketes (4). 2014. gada Riska finansējuma pamatnostādnes zaudēs spēku 2021. gada beigās. Tomēr dalībvalstis arī turpmāk var saskatīt vajadzību sniegt riska finansējuma atbalstu, un joprojām ir vajadzīgi norādījumi par to, kā atbalstīt riska finansēšanu, pilnībā ievērojot valsts atbalsta noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja šādam atbalstam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Komisija vēsturiski ir atzinusi riska finansējuma tirgus nozīmi dalībvalstu ekonomikā un nepieciešamību uzlabot mazu un vidēju uzņēmumu (“MVU”), mazu vidējas kapitalizācijas uzņēmumu (“vidējas kapitalizācijas uzņēmumi”) un inovatīvu vidējas kapitalizācijas uzņēmumu (1

2

3

4

| 2. | Šajā sakarā MVU ir dalībvalstu ekonomikas mugurkauls gan attiecībā uz nodarbinātību, gan ekonomikas dinamismu un izaugsmi, un tāpēc tie ir arī visas Savienības ekonomikas attīstības un ekonomiskās noturības pamatā. Kā atzīts MVU stratēģijā ilgtspējīgai un digitālai Eiropai (5), Savienības 25 miljoni MVU nodarbina aptuveni 100 miljonus cilvēku, veido vairāk nekā pusi no Savienības iekšzemes kopprodukta (IKP) un tiem ir būtiska nozīme pievienotās vērtības radīšanā ikvienā ekonomikas nozarē. Tie piedāvā inovatīvus risinājumus tādu problēmu risināšanai kā klimata pārmaiņas, resursu neefektīva izmantošana un sociālās kohēzijas zudums un palīdz izplatīt šo inovāciju un tādējādi atbalsta zaļo un digitālo pārkārtošanos un stiprina Savienības noturību vai tehnoloģisko suverenitāti. Tomēr, lai MVU varētu attīstīties un pilnībā izmantot savu potenciālu, tiem ir vajadzīgs finansējums. Tas jo īpaši attiecas uz augsto tehnoloģiju un augsta riska nozarēm, kas orientētas uz inovāciju. Tāpēc efektīvs MVU riska finansējuma tirgus ir būtisks dinamiskiem uzņēmumiem, lai tie varētu piekļūt vajadzīgajam finansējumam ikvienā savas attīstības posmā. |
| --- | --- |

2.

Šajā sakarā MVU ir dalībvalstu ekonomikas mugurkauls gan attiecībā uz nodarbinātību, gan ekonomikas dinamismu un izaugsmi, un tāpēc tie ir arī visas Savienības ekonomikas attīstības un ekonomiskās noturības pamatā. Kā atzīts MVU stratēģijā ilgtspējīgai un digitālai Eiropai (5

| 3. | Neraugoties uz to izaugsmes perspektīvām, jaunuzņēmumiem un MVU bieži ir grūtības piekļūt finansējumam, it īpaši to attīstības agrīnajā posmā (6) un gadījumā, kad tiem vajadzīgs papildu finansējums, lai paplašinātos. Šo grūtību pamatā ir asimetriskas informācijas problēma – jaunuzņēmumi un MVU, it īpaši tad, ja tie ir jauni vai darbojas jaunās vai augsto tehnoloģiju nozarēs, bieži ieguldītājiem un bankām nespēj pierādīt savu kredītspēju vai sava uzņēmējdarbības plāna dzīvotspēju. Šādos apstākļos aktīvā pārbaude un izpēte, kādu ieguldītāji veic sakarā ar finansējuma nodrošināšanu lielākiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem ar iedibinātu reputāciju, var nebūt lietderīga attiecībā uz darījumiem, kuros iesaistīti MVU un jaunuzņēmumi, jo šādas pārbaudes izmaksas ir pārāk augstas attiecībā pret ieguldījuma vērtību. Tāpēc, kamēr vien jaunuzņēmumi un MVU nevarēs pierādīt savus sasniegumus un to, ka tiem ir pietiekams nodrošinājums, tie neatkarīgi no sava projekta kvalitātes, tehnoloģijas inovācijas un izaugsmes potenciāla, visticamāk, nevarēs piekļūt vajadzīgajam finansējumam. Šī problēma var būt īpaši izteikta attiecībā uz ieguldījumiem inovatīvās zaļajās, augstajās, digitālajās vai aerokosmiskajās tehnoloģijās vai sociālajā inovācijā, ko virza sociālie uzņēmēji (7). Minētās asimetriskās informācijas dēļ uzņēmējdarbības finansēšanas tirgi var nespēt jaunizveidotiem inovatīviem jaunuzņēmumiem un MVU, kam ir spēcīgas izaugsmes potenciāls, nodrošināt vajadzīgo pašu kapitāla vai aizņēmuma finansējumu, kā rezultātā rodas pastāvīga kapitāla tirgus nepilnība un piedāvājums nevar apmierināt pieprasījumu par abām pusēm pieņemamu cenu un tādējādi tiek nelabvēlīgi ietekmētas MVU izaugsmes perspektīvas un apdraudēts ražīguma pieaugums vienotajā tirgū un Savienības ekonomikas noturība kopumā. Konkrētos apstākļos arī mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi un inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi saskaras ar tādu pašu tirgus nepilnību. |
| --- | --- |

3.

Neraugoties uz to izaugsmes perspektīvām, jaunuzņēmumiem un MVU bieži ir grūtības piekļūt finansējumam, it īpaši to attīstības agrīnajā posmā (6

asimetriskas informācijas

7

| 4. | Tas, ka uzņēmums nesaņem finansējumu, var ne tikai ietekmēt konkrēto uzņēmumu, bet it īpaši izaugsmes ārējās ietekmes dēļ var radīt arī plašākas sekas. Daudzās veiksmīgās nozarēs ražīgums pieaug nevis tāpēc, ka tirgū esošie uzņēmumi kļūst produktīvāki, bet gan tāpēc, ka efektīvākie un tehnoloģiski attīstītākie uzņēmumi aug uz to uzņēmumu rēķina, kuri ir mazāk efektīvi (vai kuru produkti ir novecojuši). Turklāt iesaistītās ekonomikas nozares un ekonomika kopumā gūst labumu no izaugsmes pozitīvās ārējās ietekmes, ko rada uzņēmumu (organizatoriskā kapitāla) vai darba ņēmēju (cilvēkkapitāla) zināšanu uzkrāšanās, kā arī no jaunu preču ieviešanas, kas izpaužas kā pārpalikums patērētājiem un/vai uzņēmumiem. Ja šos procesus traucē fakts, ka potenciāli veiksmīgi uzņēmumi var nespēt iegūt finansējumu, plašāka ietekme uz ražīguma pieaugumu, visticamāk, būs negatīva. Novēršot nevajadzīgus šķēršļus piekļuvei finansējumam un dodot iespēju ieiet tirgū un augt plašākam uzņēmumu lokam, izaugsme varētu tikt veicināta. |
| --- | --- |

4.

Tas, ka uzņēmums nesaņem finansējumu, var ne tikai ietekmēt konkrēto uzņēmumu, bet it īpaši izaugsmes ārējās ietekmes

| 5. | Tāpēc finansējuma trūkums, kas skar jaunuzņēmumus, MVU, mazus vidējas kapitalizācijas uzņēmumus un inovatīvus vidējas kapitalizācijas uzņēmumus, var attaisnot dalībvalstu publiskā atbalsta pasākumus, kurus tās ievieš, lai veicinātu riska finansējuma attīstību savā iekšzemes tirgū. Pienācīgi mērķorientēts valsts atbalsts, kura mērķis ir palīdzēt nodrošināt riska finansējumu, var būt efektīvs līdzeklis, kā novērst apzināto tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli finansējuma pieejamībai un piesaistīt privātos resursus. Pašreizējā situācijā dalībvalstis to var arī izmantot nolūkā veicināt atgūšanos no Covid-19 pandēmijas izraisītās ekonomikas krīzes. |
| --- | --- |

5.

Tāpēc finansējuma trūkums, kas skar jaunuzņēmumus, MVU, mazus vidējas kapitalizācijas uzņēmumus un inovatīvus vidējas kapitalizācijas uzņēmumus, var attaisnot dalībvalstu publiskā atbalsta pasākumus, kurus tās ievieš, lai veicinātu riska finansējuma attīstību savā iekšzemes tirgū. Pienācīgi mērķorientēts valsts atbalsts, kura mērķis ir palīdzēt nodrošināt riska finansējumu, var būt efektīvs līdzeklis, kā novērst apzināto tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli finansējuma pieejamībai un piesaistīt privātos resursus. Pašreizējā situācijā dalībvalstis to var arī izmantot nolūkā veicināt atgūšanos no Covid-19 pandēmijas izraisītās ekonomikas krīzes.

| 6. | Uzlabota piekļuve finansējumam ne tikai ir nepieciešama dalībvalstu iekšzemes ekonomikai, bet var arī palīdzēt sasniegt dažus Savienības galvenos rīcībpolitikas mērķus. Piekļuve finansējumam ir spēcīgs instruments, ar ko atbalstīt zaļo kursu (8) un darīt Eiropu gatavu digitālajam laikmetam (9), kā arī nodrošināt atgūšanos no Covid-19 pandēmijas izraisītās ekonomikas krīzes un veidot Savienību, kas ir noturīgāka arī pret turpmākām krīzēm. |
| --- | --- |

6.

Uzlabota piekļuve finansējumam ne tikai ir nepieciešama dalībvalstu iekšzemes ekonomikai, bet var arī palīdzēt sasniegt dažus Savienības galvenos rīcībpolitikas mērķus. Piekļuve finansējumam ir spēcīgs instruments, ar ko atbalstīt zaļo kursu (8

9

| 7. | Zaļā pārkārtošanās ir viens no Savienības pamatmērķiem. Saskaņā ar jaunākajām prognozēm (10) pašreizējo 2030. gadam nosprausto klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanai ik gadu varētu būt vajadzīgi papildu ieguldījumi līdz 417 miljardu EUR apmērā, kas būs iespējams tikai, piesaistot ievērojamus privātos ieguldījumus. Ilgtspējīga finansējuma veicināšanas nolūkā ir jāraida pareizie signāli, lai finanšu un kapitāla plūsmas virzītu uz zaļajām investīcijām. Šajā nolūkā Komisija 2018. gadā nāca klajā ar Ilgtspējīgas izaugsmes finansējuma plānu (11), kam nesen sekoja jauna Ilgtspējīga finansējuma pakete (12). Zaļā finansējuma veicināšanas nolūkā ir nepieciešams arī uzlabot informācijas sniegšanu par klimata un vides datiem, lai ieguldītāji būtu pilnībā informēti par savu ieguldījumu ilgtspēju. Šajā kontekstā svarīgs solis bija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (13) pieņemšana, kurā ir klasificētas vides ziņā ilgtspējīgas darbības (parasti saukta par “ES taksonomiju”). |
| --- | --- |

7.

Zaļā pārkārtošanās ir viens no Savienības pamatmērķiem. Saskaņā ar jaunākajām prognozēm (10

11

12

13

| 8. | Attiecībā uz digitālo pārkārtošanos paziņojumā “Digitālais kompass periodam līdz 2030. gadam” (14) ir uzsvērts, ka Savienībai ir jāatbalsta kritiski svarīgu digitālo tehnoloģiju attīstība tādā veidā, kas veicina ražīguma pieaugumu un ekonomikas attīstību pilnīgā saskaņā ar tās sabiedriskajām vērtībām un mērķiem. Lai nolūkā sasniegt minēto mērķi varētu pamatīgi palielināt ieguldījumus, ir nepieciešami ne tikai attiecīgie Savienības līdzekļi un privātie ieguldījumi, bet arī dalībvalstu finansējums. |
| --- | --- |

8.

Attiecībā uz digitālo pārkārtošanos paziņojumā “Digitālais kompass periodam līdz 2030. gadam” (14

| 9. | Attiecībā uz Covid-19 pandēmijas izraisīto krīzi atveseļošana ir steidzama prioritāte, un šī dinamika ir jāizmanto, lai panāktu progresu digitālās un zaļās pārkārtošanās jomā, kā rezultātā ekonomika kļūs noturīgāka un konkurētspējīgāka. Atveseļošanas un noturības mehānisms (“ANM”) (15) ir krīzes risināšanai pieņemto ES atveseļošanas pasākumu kopuma pirmā un svarīgākā daļa, un tas pirmajos izšķirīgajos atveseļošanas gados dalībvalstīm pēc to atveseļošanas un noturības plānu projektu apstiprināšanas nodrošinās finansiālo atbalstu 672,5 miljardu EUR apmērā aizdevumu un dotāciju veidā. Šajā sakarā Komisija ir noteikusi pamatjomas (16), un tā mudina dalībvalstis šīs jomas iekļaut savos atveseļošanas un noturības plānos, jo tās ir svarīgas visām dalībvalstīm, prasa ļoti lielus ieguldījumus, var radīt darbvietas un izaugsmi un gūt labumu no zaļās un digitālās pārkārtošanās. |
| --- | --- |

9.

Attiecībā uz Covid-19 pandēmijas izraisīto krīzi atveseļošana ir steidzama prioritāte, un šī dinamika ir jāizmanto, lai panāktu progresu digitālās un zaļās pārkārtošanās jomā, kā rezultātā ekonomika kļūs noturīgāka un konkurētspējīgāka. Atveseļošanas un noturības mehānisms (“ANM”) (15

16

| 10. | Turklāt, kā uzsvērts atjauninātajā industriālajā stratēģijā (17), Savienībai ir jāmācās no pieredzes, kas gūta saistībā ar Covid-19 pandēmiju un tās ietekmi uz globālajām vērtības ķēdēm; šo centienu pamatā ir vienotā tirgus noturības stiprināšana un stratēģisko atkarību novēršana, vienlaikus aizsargājot atvērtu, konkurētspējīgu un uz tirdzniecību balstītu ES ekonomiku. |
| --- | --- |

10.

Turklāt, kā uzsvērts atjauninātajā industriālajā stratēģijā (17

| 11. | Ņemot vērā faktiskas piekļuves finansējumam lielo nozīmi Savienības pamatmērķu sasniegšanā, vēl vairāk ir jāstiprina centieni, kā pamatā ir Savienības rīcībpolitikas, kuru mērķis ir uzlabot šādu piekļuvi, kā, piemēram, kapitāla tirgu savienība (“KTS”) un Savienības budžeta izlietojums. |
| --- | --- |

11.

Ņemot vērā faktiskas piekļuves finansējumam lielo nozīmi Savienības pamatmērķu sasniegšanā, vēl vairāk ir jāstiprina centieni, kā pamatā ir Savienības rīcībpolitikas, kuru mērķis ir uzlabot šādu piekļuvi, kā, piemēram, kapitāla tirgu savienība (“KTS”) un Savienības budžeta izlietojums.

| 12. | Šajā sakarā Komisija 2015. gadā pieņēma pirmo KTS rīcības plānu (18), lai mobilizētu kapitālu Savienībā un novirzītu to visiem uzņēmumiem. Viens no tā galvenajiem mērķiem bija uzlabot MVU piekļuvi finansējumam, it īpaši nebanku finansējumam. Kopš tā laika Savienība ir panākusi ievērojamu progresu un īstenojusi lielāko daļu 2015. gada KTS rīcības plānā un tā 2017. gada vidusposma pārskatā izziņoto darbību. Daudzu šo darbību mērķis bija uzlabot piekļuvi finansējumam visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma vai vecuma, taču dažas no tām lielā mērā bija vērstas uz to, lai atvieglotu tieši MVU un mazu vidējas kapitalizācijas uzņēmumu piekļuvi kapitāla tirgiem (19). Lai turpmākajos gados padziļinātu Eiropas Savienības KTS nolūkā turpināt attīstīt kapitāla tirgus un nodrošināt piekļuvi tirgus finansējumam, it īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, Komisija 2020. gadā nāca klajā ar jaunu KTS rīcības plānu (20). Šajā sakarā Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (21) 33. panta 9. punktu ir izveidojusi arī Ieinteresēto personu tehnisko ekspertu grupu MVU jautājumos, kurai tika uzdots novērtēt šķēršļus, kas attur MVU no publiskā iepirkuma tirgu izmantošanas. |
| --- | --- |

12.

Šajā sakarā Komisija 2015. gadā pieņēma pirmo KTS rīcības plānu (18

19

20

21

| 13. | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir uzlabot MVU piekļuvi finansējumam, Komisija, izmantojot Savienības budžetu, papildina Savienības tiesību aktus un politikas pasākumus nolūkā novērst strukturālas tirgus nepilnības, kas ierobežo jaunuzņēmumu un MVU izaugsmi. Šajā nolūkā 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā (“DFS”) tika pastiprināta finanšu instrumentu (22) izmantošana. Jo īpaši Savienības finansējuma programmas, kas izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1287/2013 (23) (Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programma (“COSME”)) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (24) (“Apvārsnis 2020”), ar riska dalīšanas finanšu mehānismiem ir palīdzējušas uzlabot publisko resursu izmantošanu, no kā labumu gūst MVU savas darbības sākšanas, izaugsmes un nodošanas posmā, kā arī mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi un inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi, īpašu uzsvaru liekot uz darbībām, kuru mērķis ir nodrošināt vienmērīgu atbalstu visā ciklā – no inovācijas līdz tirgum –, ieskaitot pētniecības un izstrādes rezultātu komerciālu izmantošanu (25). Turklāt Eiropas Inovācijas padome kopš 2018. gada atbalsta jaunuzņēmumus un MVU saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un turpinās to darīt, kā arī atbalstīt mazos vidējas kapitalizācijas uzņēmumus, saskaņā ar Savienības pētniecības un inovācijas finansēšanas programmu “Apvārsnis Eiropa” (26) – ar mērķi uzlabot Savienības riska kapitāla tirgus sniegumu. Komisijas un Eiropas Investīciju fonda (“EIF”) izmēģinājuma programmas “Eiropas riska kapitāla apjoma palielināšanas rīcība” (“ESCALAR”) (27) uzsākšana, kā arī darbs ar mērķi izveidot privātā un publiskā sektora fondu (28), kas palīdzēs finansēt MVU sākotnējos publiskos piedāvājumus, liecina par jaunuzņēmumu un MVU izaugsmes veicināšanai piešķirto nozīmīgumu, kā arī par nepieciešamību pilnveidot publiskā atbalsta pasākumu klāstu visos finansēšanas posmos. Nolūkā palielināt kapitāla ieguldījumus Eiropas aerokosmiskās un aizsardzības nozares uzņēmumos Eiropas Investīciju fonds 2020. gadā iniciatīvas ISEP (InnovFin Space Equity Pilot) ietvaros arī aktivizēja “fondu fondu”, kurā piedalās četri privāti riska kapitāla ieguldītāji. Šis modelis tiek īstenots arī ar iniciatīvu CASSINI un jo īpaši ar tās plānoto Izaugsmes fondu. (29) Turklāt kopš 2000. gada sākuma Savienības kohēzijas politika arvien vairāk veicina MVU finansēšanu, piemēram, nodrošinot riska kapitālu; 2013. gada beigās atbalsta apmērs sasniedza 10 miljardus EUR, un 2020. gada beigās 23 dalībvalstis bija uzņēmušās papildu saistības 15 miljardu EUR apmērā. Ar kohēzijas politikas finanšu instrumentiem 2020. gadā vien tika atbalstīti aptuveni 365 000 MVU visā Eiropā. Visbeidzot, jaunajai programmai InvestEU (30), kurā tiks apvienoti 14 dažādi finanšu instrumenti, kas pašlaik ir pieejami ieguldījumu atbalstam Savienībā, kā arī līdzekļi dalībvalsts nodalījumā, kuri saņemti no dalītās pārvaldības, ir īpaša mazo uzņēmumu finansēšanai paredzēta sadaļa, taču arī no pārējām trim InvestEU tematiskajām sadaļām varēs finansēt MVU. |
| --- | --- |

13.

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir uzlabot MVU piekļuvi finansējumam, Komisija, izmantojot Savienības budžetu, papildina Savienības tiesību aktus un politikas pasākumus nolūkā novērst strukturālas tirgus nepilnības, kas ierobežo jaunuzņēmumu un MVU izaugsmi. Šajā nolūkā 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā (“DFS”) tika pastiprināta finanšu instrumentu (22

23

COSME

24

25

26

ESCALAR

27

28

ISEP

InnovFin Space Equity Pilot

CASSINI

29

InvestEU

30

InvestEU

| 14. | Komisijas pieredze riska finansējuma atbalsta jomā (saistībā ar 2014. gada Riska finansējuma pamatnostādnēm un Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu (31)) un iepriekšminētās Savienības līmeņa iniciatīvas (sk. 12. un 13. punktu), kuru mērķis ir uzlabot piekļuvi finansējumam, liecina, ka piekļuve finansējumam joprojām ir gan Savienības, gan tās dalībvalstu prioritāte. Tāpēc, ņemot vērā iepriekšminēto, ir ļoti būtiski, lai Komisija arī turpmāk dalībvalstīm sniegtu norādījumus par to, kā tā novērtēs riska finansējuma pasākumu saderību ar iekšējo tirgu. To apliecina arī 2019. un 2020. gadā veiktais 2014. gada Riska finansējuma pamatnostādņu izvērtējums – tā sauktā atbilstības pārbaude (32). Atbilstības pārbaudes rezultāti liecina, ka pamatnostādnes par riska finansējumu kopumā joprojām ir noderīgas un atbilst paredzētajam mērķim. Tomēr noteikumus ir nepieciešams precizēt un vienkāršot. Šīs pārskatītās Riska finansējuma pamatnostādnes atvieglos pietiekami mērķorientēta riska finansējuma valsts atbalsta izmantošanu dalībvalstīs, ņemot vērā apstākli, ka šāds atbalsts papildus tā pozitīvajai ietekmei uz finansējuma pieejamības nodrošināšanu arī sekmē Komisijas prioritātes, kas minētas iepriekš (sk. 6. un 9. punktu). |
| --- | --- |

14.

Komisijas pieredze riska finansējuma atbalsta jomā (saistībā ar 2014. gada Riska finansējuma pamatnostādnēm un Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu (31

32

| 15. | Ņemot vērā, ka 2016. gadā tika pieņemts paziņojums par atbalsta jēdzienu (33), un jo īpaši ņemot vērā tā 4.2. iedaļu (34), šajās pamatnostādnēs vairs nav aplūkots jautājums par to, vai valsts atbalsta pasākums ir vai nav valsts atbalsts, bet gan tās ir vērstas uz nosacījumiem, saskaņā ar kuriem valsts atbalsta pasākumu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

15.

Ņemot vērā, ka 2016. gadā tika pieņemts paziņojums par atbalsta jēdzienu (33

34

| 16. | Minēto iemeslu dēļ Komisija nolēma veikt dažas izmaiņas 2014. gada Riska finansējuma pamatnostādnēs, lai precizētu noteikumus un vienkāršotu administratīvās procedūras nolūkā veicināt valsts atbalsta izmantošanu riska finansējuma atbalstam. |
| --- | --- |

16.

Minēto iemeslu dēļ Komisija nolēma veikt dažas izmaiņas 2014. gada Riska finansējuma pamatnostādnēs, lai precizētu noteikumus un vienkāršotu administratīvās procedūras nolūkā veicināt valsts atbalsta izmantošanu riska finansējuma atbalstam.

2.   PAMATNOSTĀDŅU PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

PAMATNOSTĀDŅU PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

2.1.   
  Pamatnostādņu piemērošanas joma

Pamatnostādņu piemērošanas joma

| 17. | Komisija šajās pamatnostādnēs noteiktos principus piemēros tiem riska finansējuma pasākumiem, kas neatbilst visiem Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļā (“Atbalsts MVU piekļuvei finansējumam”) minētajiem nosacījumiem. Attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu par šādiem pasākumiem (sk. 2.2. iedaļu) ir jāpaziņo, un Komisija veiks visaptverošu saderības novērtējumu atbilstoši šo pamatnostādņu 3. iedaļai. |
| --- | --- |

17.

Komisija šajās pamatnostādnēs noteiktos principus piemēros tiem riska finansējuma pasākumiem, kas neatbilst visiem Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļā (“Atbalsts MVU piekļuvei finansējumam”) minētajiem nosacījumiem. Attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu par šādiem pasākumiem (sk. 2.2. iedaļu) ir jāpaziņo, un Komisija veiks visaptverošu saderības novērtējumu atbilstoši šo pamatnostādņu 3. iedaļai.

| 18. | Tomēr dalībvalstis var arī izvēlēties riska finansējuma pasākumus izstrādāt tā, ka tie neietver valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, piemēram, tāpēc, ka tie atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijam (35) vai piemērojamās de minimis regulas (36) nosacījumiem. Par šādiem pasākumiem nav jāpaziņo Komisijai. |
| --- | --- |

18.

Tomēr dalībvalstis var arī izvēlēties riska finansējuma pasākumus izstrādāt tā, ka tie neietver valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, piemēram, tāpēc, ka tie atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijam (35

de minimis

36

| 19. | Šajās pamatnostādnēs nav aplūkota tādu valsts atbalsta pasākumu saderība ar iekšējo tirgu, kuri atbilst citās valsts atbalsta pamatnostādnēs, pamatnoteikumos vai regulās noteiktajiem kritērijiem. Komisija īpaši uzmanīs to, lai šīs pamatnostādnes netiktu izmantotas tādu rīcībpolitikas mērķu sasniegšanai, uz kuriem pamatā attiecas citas valsts atbalsta pamatprogrammas, pamatnostādnes un regulas. |
| --- | --- |

19.

Šajās pamatnostādnēs nav aplūkota tādu valsts atbalsta pasākumu saderība ar iekšējo tirgu, kuri atbilst citās valsts atbalsta pamatnostādnēs, pamatnoteikumos vai regulās noteiktajiem kritērijiem. Komisija īpaši uzmanīs to, lai šīs pamatnostādnes netiktu izmantotas tādu rīcībpolitikas mērķu sasniegšanai, uz kuriem pamatā attiecas citas valsts atbalsta pamatprogrammas, pamatnostādnes un regulas.

| 20. | Šīs pamatnostādnes neskar novērtējumu, ko saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem veic attiecībā uz cita veida finanšu instrumentiem, kuri nav minēti šajās pamatnostādnēs, piemēram, instrumentiem, kuri nodrošina esošo aizdevumu vērtspapīrošanu. |
| --- | --- |

20.

Šīs pamatnostādnes neskar novērtējumu, ko saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem veic attiecībā uz cita veida finanšu instrumentiem, kuri nav minēti šajās pamatnostādnēs, piemēram, instrumentiem, kuri nodrošina esošo aizdevumu vērtspapīrošanu.

| 21. | Komisija šajās pamatnostādnēs noteiktos principus piemēros vienīgi riska finansējuma shēmām. Tās netiks piemērotas ad hoc pasākumiem, kuri nodrošina riska finansējuma atbalstu atsevišķiem uzņēmumiem, izņemot pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt konkrētu alternatīvu tirdzniecības platformu. |
| --- | --- |

21.

Komisija šajās pamatnostādnēs noteiktos principus piemēros vienīgi riska finansējuma shēmām. Tās netiks piemērotas ad hoc

| 22. | Ir būtiski atgādināt, ka riska finansējuma atbalsta pasākumi, izņemot fiskālos stimulus tiešiem ieguldījumiem atbalsttiesīgos uzņēmumos, ir jāīsteno ar finanšu starpnieku vai alternatīvu tirdzniecības platformu starpniecību. Tāpēc pasākums, ar kuru dalībvalsts vai publiska struktūra veic tiešus ieguldījumus uzņēmumos bez šādu starpnieku iesaistīšanas, neietilpst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas noteikumu par riska finansējuma valsts atbalstu vai šo pamatnostādņu piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

22.

Ir būtiski atgādināt, ka riska finansējuma atbalsta pasākumi, izņemot fiskālos stimulus tiešiem ieguldījumiem atbalsttiesīgos uzņēmumos, ir jāīsteno ar finanšu starpnieku vai alternatīvu tirdzniecības platformu starpniecību. Tāpēc pasākums, ar kuru dalībvalsts vai publiska struktūra veic tiešus ieguldījumus uzņēmumos bez šādu starpnieku iesaistīšanas, neietilpst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas noteikumu par riska finansējuma valsts atbalstu vai šo pamatnostādņu piemērošanas jomā.

| 23. | Ņemot vērā to, ka lielajiem uzņēmumiem ir iedibināta reputācija un lielāks nodrošinājums, Komisija uzskata, ka tiem parasti nav tādu grūtību piekļūt finansējumam, ar kādām saskaras jaunuzņēmumi un MVU, un tādēļ šīm pamatnostādnēm nebūtu jāaptver atbalsts šādiem uzņēmumiem. Izņēmuma kārtā riska finansējuma pasākumu par labu lieliem uzņēmumiem var uzskatīt par saderīgu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, ja tas ir vērsts uz maziem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem (saskaņā ar 3.2.2.1. iedaļas a) punktu) vai uz tādiem inovatīviem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem, kas īsteno pētniecības un izstrādes projektus un ar inovācijām saistītus projektus ((saskaņā ar 3.2.2.1. iedaļas b) punktu). |
| --- | --- |

23.

Ņemot vērā to, ka lielajiem uzņēmumiem ir iedibināta reputācija un lielāks nodrošinājums, Komisija uzskata, ka tiem parasti nav tādu grūtību piekļūt finansējumam, ar kādām saskaras jaunuzņēmumi un MVU, un tādēļ šīm pamatnostādnēm nebūtu jāaptver atbalsts šādiem uzņēmumiem. Izņēmuma kārtā riska finansējuma pasākumu par labu lieliem uzņēmumiem var uzskatīt par saderīgu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, ja tas ir vērsts uz maziem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem (saskaņā ar 3.2.2.1. iedaļas a) punktu) vai uz tādiem inovatīviem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem, kas īsteno pētniecības un izstrādes projektus un ar inovācijām saistītus projektus ((saskaņā ar 3.2.2.1. iedaļas b) punktu).

| 24. | Komisija šajās pamatnostādnēs ietvertos principus nepiemēros riska finansējuma atbalstam, ko sniedz regulētā tirgū kotētiem uzņēmumiem, jo fakts, ka tie ir kotēti regulētā tirgū, pierāda to spēju piesaistīt privātu finansējumu. |
| --- | --- |

24.

Komisija šajās pamatnostādnēs ietvertos principus nepiemēros riska finansējuma atbalstam, ko sniedz regulētā tirgū kotētiem uzņēmumiem, jo fakts, ka tie ir kotēti regulētā tirgū, pierāda to spēju piesaistīt privātu finansējumu.

| 25. | Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm par saderīgiem netiks uzskatīti riska finansējuma atbalsta pasākumi bez neatkarīgu privāto ieguldītāju līdzdalības. Šādos gadījumos dalībvalstij būtu jāapsver alternatīvi rīcībpolitikas risinājumi, kuri varētu būt piemērotāki to pašu mērķu un rezultātu sasniegšanai, piemēram, Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā atļautais reģionālais ieguldījumu atbalsts vai darbības sākšanas atbalsts. |
| --- | --- |

25.

Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm par saderīgiem netiks uzskatīti riska finansējuma atbalsta pasākumi bez neatkarīgu privāto ieguldītāju līdzdalības. Šādos gadījumos dalībvalstij būtu jāapsver alternatīvi rīcībpolitikas risinājumi, kuri varētu būt piemērotāki to pašu mērķu un rezultātu sasniegšanai, piemēram, Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā atļautais reģionālais ieguldījumu atbalsts vai darbības sākšanas atbalsts.

| 26. | Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm par saderīgiem netiks uzskatīti riska finansējuma atbalsta pasākumi, kuros neatkarīgi privātie ieguldītāji neuzņemas vērā ņemamu risku vai kuru rezultātā labumu gūst tikai privātie ieguldītāji. Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm risku un atlīdzības dalīšanas nosacījums ir nepieciešams, lai ierobežotu finanšu risku valstij un nodrošinātu tai taisnīgu peļņu. |
| --- | --- |

26.

Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm par saderīgiem netiks uzskatīti riska finansējuma atbalsta pasākumi, kuros neatkarīgi privātie ieguldītāji neuzņemas vērā ņemamu risku vai kuru rezultātā labumu gūst tikai privātie ieguldītāji. Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm risku un atlīdzības dalīšanas nosacījums ir nepieciešams, lai ierobežotu finanšu risku valstij un nodrošinātu tai taisnīgu peļņu.

| 27. | Izņemot riska finansējuma atbalstu aizstāšanas kapitāla veidā, uz kuru attiecas Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā minētie nosacījumi, riska finansējuma atbalstu, uz ko attiecas šīs pamatnostādnes, nevar izmantot, lai atbalstītu uzņēmumu pārpirkšanu. |
| --- | --- |

27.

Izņemot riska finansējuma atbalstu aizstāšanas kapitāla veidā, uz kuru attiecas Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā minētie nosacījumi, riska finansējuma atbalstu, uz ko attiecas šīs pamatnostādnes, nevar izmantot, lai atbalstītu uzņēmumu pārpirkšanu.

| 28. | Par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm netiks uzskatīts riska finansējuma atbalsts, ko piešķir:






  a) | grūtībās nonākušiem uzņēmumiem atbilstoši definīcijai, kas sniegta Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (37). Tomēr, piemērojot šīs pamatnostādnes, par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem netiks uzskatīti MVU, kuru darbības ilgums jebkurā tirgū nepārsniedz Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto atbalsttiesīguma periodu un kuri, pamatojoties uz izvēlētā finanšu starpnieka veiktās uzticamības pārbaudes rezultātiem, kvalificējas riska finansējuma ieguldījumiem, izņemot gadījumos, kad uz tiem attiecas maksātnespējas procedūra vai tie atbilst savas valsts tiesību aktos paredzētiem kritērijiem, uz kuru pamata tiem pēc kreditoru pieprasījuma var piemērot kolektīvo maksātnespējas procedūru; |
| --- | --- | --- |

28.

Par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm netiks uzskatīts riska finansējuma atbalsts, ko piešķir:

a)

grūtībās nonākušiem uzņēmumiem atbilstoši definīcijai, kas sniegta Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (37). Tomēr, piemērojot šīs pamatnostādnes, par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem netiks uzskatīti MVU, kuru darbības ilgums jebkurā tirgū nepārsniedz Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto atbalsttiesīguma periodu un kuri, pamatojoties uz izvēlētā finanšu starpnieka veiktās uzticamības pārbaudes rezultātiem, kvalificējas riska finansējuma ieguldījumiem, izņemot gadījumos, kad uz tiem attiecas maksātnespējas procedūra vai tie atbilst savas valsts tiesību aktos paredzētiem kritērijiem, uz kuru pamata tiem pēc kreditoru pieprasījuma var piemērot kolektīvo maksātnespējas procedūru;

37

| b) | uzņēmumiem, uz kuriem attiecas neizpildīts atgūšanas rīkojums saskaņā ar iepriekšēju Komisijas lēmumu, ar kuru tās pašas dalībvalsts piešķirts atbalsts atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

b)

uzņēmumiem, uz kuriem attiecas neizpildīts atgūšanas rīkojums saskaņā ar iepriekšēju Komisijas lēmumu, ar kuru tās pašas dalībvalsts piešķirts atbalsts atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu.

| 29. | Komisija šajās pamatnostādnes noteiktos principus nepiemēros atbalstam, kuru piešķir darbībām, kas saistītas ar eksportu uz trešām valstīm vai dalībvalstīm, proti, atbalstam, kurš tieši saistīts ar eksportētajiem apjomiem, izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai citām ar eksporta darbību saistītām kārtējām izmaksām, kā arī atbalstam, ko piešķir ar nosacījumu, ka importētu preču vietā tiek izmantotas vietējā ražojuma preces. |
| --- | --- |

29.

Komisija šajās pamatnostādnes noteiktos principus nepiemēros atbalstam, kuru piešķir darbībām, kas saistītas ar eksportu uz trešām valstīm vai dalībvalstīm, proti, atbalstam, kurš tieši saistīts ar eksportētajiem apjomiem, izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai citām ar eksporta darbību saistītām kārtējām izmaksām, kā arī atbalstam, ko piešķir ar nosacījumu, ka importētu preču vietā tiek izmantotas vietējā ražojuma preces.

| 30. | Riska finansējuma pasākumiem bieži ir sarežģīta konstrukcija, proti, ar tiem kādai ekonomikas dalībnieku (ieguldītāju) grupai tiek radīti stimuli nodrošināt riska finansējumu kādai citai ekonomikas dalībnieku (atbalsttiesīgu uzņēmumu) grupai. Atkarībā no tā, kā pasākums ir izstrādāts, un pat ja publisko iestāžu nolūks ir sniegt labumu vienīgi otrai minētajai uzņēmumu grupai, labumu no valsts atbalsta var gūt uzņēmumi vienā vai abos līmeņos. Turklāt riska finansējuma pasākumos parasti ir iesaistīti viens vai vairāki finanšu starpnieki, kam var būt citāds statuss nekā ieguldītājiem un galīgajiem saņēmējiem, kuros tiek veikti ieguldījumi. Šādos gadījumos ir arī jāapsver, vai var uzskatīt, ka finanšu starpnieks gūst labumu no valsts atbalsta. Jebkāds atbalsts finanšu starpniekam būtu jāierobežo, priekšrocības novirzot galīgajiem saņēmējiem, kā noteikts šajās pamatnostādnēs. Apstāklis, ka finanšu starpnieki var palielināt savus aktīvus un to pārvaldnieki var sasniegt lielāku apgrozījumu, izmantojot komisijas maksas, tiek uzskatīts tikai par sekundāru atbalsta pasākuma ekonomisko ietekmi un nevis par atbalsta radītu priekšrocību finanšu starpniekiem vai pārvaldniekiem. Tomēr, ja riska finansējuma pasākums ir izstrādāts tā, lai tā sekundārā ietekme tiktu novirzīta identificējamiem finanšu starpniekiem vai identificējamām finanšu starpnieku grupām, tiks uzskatīts, ka šie finanšu starpnieki gūst netiešu priekšrocību. |
| --- | --- |

30.

Riska finansējuma pasākumiem bieži ir sarežģīta konstrukcija, proti, ar tiem kādai ekonomikas dalībnieku (ieguldītāju) grupai tiek radīti stimuli nodrošināt riska finansējumu kādai citai ekonomikas dalībnieku (atbalsttiesīgu uzņēmumu) grupai. Atkarībā no tā, kā pasākums ir izstrādāts, un pat ja publisko iestāžu nolūks ir sniegt labumu vienīgi otrai minētajai uzņēmumu grupai, labumu no valsts atbalsta var gūt uzņēmumi vienā vai abos līmeņos. Turklāt riska finansējuma pasākumos parasti ir iesaistīti viens vai vairāki finanšu starpnieki, kam var būt citāds statuss nekā ieguldītājiem un galīgajiem saņēmējiem, kuros tiek veikti ieguldījumi. Šādos gadījumos ir arī jāapsver, vai var uzskatīt, ka finanšu starpnieks gūst labumu no valsts atbalsta. Jebkāds atbalsts finanšu starpniekam būtu jāierobežo, priekšrocības novirzot galīgajiem saņēmējiem, kā noteikts šajās pamatnostādnēs. Apstāklis, ka finanšu starpnieki var palielināt savus aktīvus un to pārvaldnieki var sasniegt lielāku apgrozījumu, izmantojot komisijas maksas, tiek uzskatīts tikai par sekundāru atbalsta pasākuma ekonomisko ietekmi un nevis par atbalsta radītu priekšrocību finanšu starpniekiem vai pārvaldniekiem. Tomēr, ja riska finansējuma pasākums ir izstrādāts tā, lai tā sekundārā ietekme tiktu novirzīta identificējamiem finanšu starpniekiem vai identificējamām finanšu starpnieku grupām, tiks uzskatīts, ka šie finanšu starpnieki gūst netiešu priekšrocību.

2.2.   
  Paziņojams riska finansējuma atbalsts

Paziņojams riska finansējuma atbalsts

| 31. | Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu dalībvalstīm jāpaziņo par riska finansējuma pasākumiem, kuri: i) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (jo īpaši pasākumi, kuri neatbilst tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijam (38) un uz kuriem neattiecas de minimis regulu piemērošanas joma (39)) un ii) kuri neatbilst visiem Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļā (“Atbalsts MVU piekļuvei finansējumam”) minētajiem nosacījumiem. Komisija novērtēs šo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Šajās pamatnostādnēs galvenā uzmanība ir pievērsta riska finansējuma pasākumiem, kas, visticamāk, ir saderīgi saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja ir ievēroti vairāki nosacījumi, kas sīkāk aprakstīti šo pamatnostādņu 3. iedaļā. Šādi pasākumi ietilpst vienā no abām turpmāk minētajām kategorijām. |
| --- | --- |

31.

Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu dalībvalstīm jāpaziņo par riska finansējuma pasākumiem, kuri: i) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (jo īpaši pasākumi, kuri neatbilst tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijam (38

de minimis

39

| 32. | Pirmā kategorija ietver riska finansējuma pasākumus, kuru mērķuzņēmumi neatbilst visām atbilstības prasībām, kas attiecībā uz riska finansējuma atbalstu noteiktas Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļā. Šajā kategorijā jo īpaši ietilpst pasākumi, kas vērsti uz šādiem uzņēmumiem:






  a) | mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi; |
| --- | --- | --- |

32.

Pirmā kategorija ietver riska finansējuma pasākumus, kuru mērķuzņēmumi neatbilst visām atbilstības prasībām

a)

mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi;

| b) | inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi; |
| --- | --- |

b)

inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi;

| c) | MVU, kuri sākotnējo riska finansējuma ieguldījumu saņem tad, kad tie jebkurā tirgū ir darbojušies ilgāk par Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto atbalsttiesīguma periodu; |
| --- | --- |

c)

MVU, kuri sākotnējo riska finansējuma ieguldījumu saņem tad, kad tie jebkurā tirgū ir darbojušies ilgāk par Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto atbalsttiesīguma periodu;

| d) | jaunuzņēmumi un MVU, kuriem nepieciešamā kopējā riska finansējuma ieguldījuma summa pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikto maksimālo robežu; |
| --- | --- |

d)

jaunuzņēmumi un MVU, kuriem nepieciešamā kopējā riska finansējuma ieguldījuma summa pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikto maksimālo robežu;

| e) | alternatīvas tirdzniecības platformas, kas neatbilst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas nosacījumiem. |
| --- | --- |

e)

alternatīvas tirdzniecības platformas, kas neatbilst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas nosacījumiem.

| 33. | Otrajā kategorijā ietilpst tādi pasākumi, kuru parametri atšķiras no tiem, kas noteikti Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļā. Šajā kategorijā jo īpaši ietilpst:






  a) | finanšu instrumenti, kuros neatkarīgu privāto ieguldītāju līdzdalība ir mazāka, nekā paredzēts Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā; |
| --- | --- | --- |

33.

Otrajā kategorijā ietilpst tādi pasākumi, kuru parametri

a)

finanšu instrumenti, kuros neatkarīgu privāto ieguldītāju līdzdalība ir mazāka, nekā paredzēts Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā;

| b) | finanšu instrumenti, kuru parametri pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā paredzētos griestus; |
| --- | --- |

b)

finanšu instrumenti, kuru parametri pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā paredzētos griestus;

| c) | finanšu instrumenti, izņemot garantijas, attiecībā uz kuriem, izraugoties finanšu starpniekus, ieguldītājus vai fondu pārvaldniekus, aizsardzībai pret iespējamiem zaudējumiem (aizsardzība pret zaudējumu riskiem) tiek dota priekšroka pār prioritāru peļņu no ieņēmumiem (stimuli gūt prioritāru peļņu); |
| --- | --- |

c)

finanšu instrumenti, izņemot garantijas, attiecībā uz kuriem, izraugoties finanšu starpniekus, ieguldītājus vai fondu pārvaldniekus, aizsardzībai pret iespējamiem zaudējumiem (aizsardzība pret zaudējumu riskiem) tiek dota priekšroka pār prioritāru peļņu no ieņēmumiem (stimuli gūt prioritāru peļņu);

| d) | fiskālie stimuli korporatīviem ieguldītājiem, ieskaitot finanšu starpniekus vai to pārvaldniekus, kas darbojas kā līdzieguldītāji. |
| --- | --- |

d)

fiskālie stimuli korporatīviem ieguldītājiem, ieskaitot finanšu starpniekus vai to pārvaldniekus, kas darbojas kā līdzieguldītāji.

| 34. | Ja vien šajās pamatnostādnēs nav noteikts citādi, Komisija, novērtējot paziņojamos pasākumus, vadīsies pēc visiem Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļā paredzētajiem nosacījumiem, kas attiecas uz riska finansējuma atbalsta saderību. |
| --- | --- |

34.

Ja vien šajās pamatnostādnēs nav noteikts citādi, Komisija, novērtējot paziņojamos pasākumus, vadīsies pēc visiem Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļā paredzētajiem nosacījumiem, kas attiecas uz riska finansējuma atbalsta saderību.

2.3.   
  Definīcijas

Definīcijas

| 35. | Šajās pamatnostādnēs:






  1) | “alternatīva tirdzniecības platforma” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kura atbilst Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 22) apakšpunktā sniegtajai definīcijai un kurā vismaz 50 % tirgot atļauto finanšu instrumentu ir MVU emitēti; |
| --- | --- | --- |

35.

Šajās pamatnostādnēs:

1)

“alternatīva tirdzniecības platforma” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kura atbilst Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 22) apakšpunktā sniegtajai definīcijai un kurā vismaz 50 % tirgot atļauto finanšu instrumentu ir MVU emitēti;

| 2) | “pārpirkšana” ir uzņēmuma pašu kapitāla iegāde no esošajiem kapitāldaļu īpašniekiem vismaz tādā apmērā, kas ļauj kontrolēt uzņēmumu, ar mērķi pārņemt minētā uzņēmuma aktīvus un darbības; |
| --- | --- |

2)

“pārpirkšana” ir uzņēmuma pašu kapitāla iegāde no esošajiem kapitāldaļu īpašniekiem vismaz tādā apmērā, kas ļauj kontrolēt uzņēmumu, ar mērķi pārņemt minētā uzņēmuma aktīvus un darbības;

| 3) | “aizsardzība pret zaudējumu riskiem” nozīmē, ka pamatā esošā darījuma neizdošanās gadījumā zaudējumu risks ir mazāks nekā publiskajiem ieguldītājiem; |
| --- | --- |

3)

“aizsardzība pret zaudējumu riskiem” nozīmē, ka pamatā esošā darījuma neizdošanās gadījumā zaudējumu risks ir mazāks nekā publiskajiem ieguldītājiem;

| 4) | “atbalsttiesīgie uzņēmumi” ir jaunuzņēmumi, MVU, mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi un inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi; |
| --- | --- |

4)

“atbalsttiesīgie uzņēmumi” ir jaunuzņēmumi, MVU, mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi un inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi;

| 5) | “pilnvarotais subjekts” ir Eiropas Investīciju banka un Eiropas Investīciju fonds, starptautiska finanšu iestāde, kurā dalībvalsts ir kapitāldaļu īpašniece, dalībvalstī reģistrēta finanšu iestāde, kuras mērķis ir sabiedrības interešu mērķu sasniegšana un kuru kontrolē publiska iestāde, publisko tiesību subjekts vai privāto tiesību subjekts ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Pilnvaroto subjektu var izraudzīties vai tieši iecelt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (40) vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (41) 38. panta 4. punkta b) apakšpunkta iii) punktu, vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (42) 59. panta 3. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

5)

“pilnvarotais subjekts” ir Eiropas Investīciju banka un Eiropas Investīciju fonds, starptautiska finanšu iestāde, kurā dalībvalsts ir kapitāldaļu īpašniece, dalībvalstī reģistrēta finanšu iestāde, kuras mērķis ir sabiedrības interešu mērķu sasniegšana un kuru kontrolē publiska iestāde, publisko tiesību subjekts vai privāto tiesību subjekts ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Pilnvaroto subjektu var izraudzīties vai tieši iecelt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (40) vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (41) 38. panta 4. punkta b) apakšpunkta iii) punktu, vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (42) 59. panta 3. punkta c) apakšpunktu;

40

41

42

| 6) | “kapitālieguldījums” ir tieši vai netieši ieguldīta kapitāla nodrošinājums uzņēmumam, pretī iegūstot atbilstīgas īpašumtiesības šajā uzņēmumā; |
| --- | --- |

6)

“kapitālieguldījums” ir tieši vai netieši ieguldīta kapitāla nodrošinājums uzņēmumam, pretī iegūstot atbilstīgas īpašumtiesības šajā uzņēmumā;

| 7) | “izvērtējuma plāns” ir dokuments, kas attiecas vienu vai vairākām atbalsta shēmām un satur vismaz šādus obligātos elementus:






  a) | izvērtējamā atbalsta mērķi, |
| --- | --- | --- |

7)

“izvērtējuma plāns” ir dokuments, kas attiecas vienu vai vairākām atbalsta shēmām un satur vismaz šādus obligātos elementus:

a)

izvērtējamā atbalsta mērķi,

| b) | izvērtējuma jautājumi, |
| --- | --- |

b)

izvērtējuma jautājumi,

| c) | rezultātu rādītāji, |
| --- | --- |

c)

rezultātu rādītāji,

| d) | izvērtējuma veikšanai paredzētā metode, |
| --- | --- |

d)

izvērtējuma veikšanai paredzētā metode,

| e) | datu vākšanas prasības, |
| --- | --- |

e)

datu vākšanas prasības,

| f) | paredzētais izvērtējuma grafiks, ieskaitot starpposma un galīgā izvērtējuma ziņojuma iesniegšanas datumu, |
| --- | --- |

f)

paredzētais izvērtējuma grafiks, ieskaitot starpposma un galīgā izvērtējuma ziņojuma iesniegšanas datumu,

| g) | apraksts par neatkarīgo struktūru, kas veiks izvērtējumu, vai tās atlasei izmantojamo kritēriju uzskaitījums, |
| --- | --- |

g)

apraksts par neatkarīgo struktūru, kas veiks izvērtējumu, vai tās atlasei izmantojamo kritēriju uzskaitījums,

| h) | kārtība, kādā izvērtējums tiks publiskots; |
| --- | --- |

h)

kārtība, kādā izvērtējums tiks publiskots;

| 8) | “izeja” ir finanšu starpnieka vai ieguldītāja līdzdalības izbeigšana, kas ietver visa uzņēmuma vienlaicīgu pārdošanu citam uzņēmumam, norakstīšanu, akciju vai aizdevumu atmaksāšanu, pārdošanu citam finanšu starpniekam vai citam ieguldītājam, pārdošanu finanšu iestādei un pārdošanu publiskā piedāvājumā, tostarp sākotnējā publiskajā piedāvājumā (“SPP”); |
| --- | --- |

8)

“izeja” ir finanšu starpnieka vai ieguldītāja līdzdalības izbeigšana, kas ietver visa uzņēmuma vienlaicīgu pārdošanu citam uzņēmumam, norakstīšanu, akciju vai aizdevumu atmaksāšanu, pārdošanu citam finanšu starpniekam vai citam ieguldītājam, pārdošanu finanšu iestādei un pārdošanu publiskā piedāvājumā, tostarp sākotnējā publiskajā piedāvājumā (“SPP”);

| 9) | “taisnīga peļņas norma” ir paredzamā iekšējā peļņas norma, kas atbilst ar riskiem koriģētajai diskonta likmei, kura atspoguļo ieguldījuma risku līmeni un privāto ieguldītāju ieguldāmā kapitāla veidu un apmēru; |
| --- | --- |

9)

“taisnīga peļņas norma” ir paredzamā iekšējā peļņas norma, kas atbilst ar riskiem koriģētajai diskonta likmei, kura atspoguļo ieguldījuma risku līmeni un privāto ieguldītāju ieguldāmā kapitāla veidu un apmēru;

| 10) | “galīgais saņēmējs” ir atbalsttiesīgs uzņēmums, kas ir saņēmis ieguldījumu riska finansējuma valsts atbalsta pasākuma satvarā; |
| --- | --- |

10)

“galīgais saņēmējs” ir atbalsttiesīgs uzņēmums, kas ir saņēmis ieguldījumu riska finansējuma valsts atbalsta pasākuma satvarā;

| 11) | “finanšu starpnieks” ir jebkura finanšu iestāde neatkarīgi no tās veida un tā, kā īpašumā tā atrodas, t. sk. fondu fondi, privāto ieguldījumu fondi, publisko ieguldījumu fondi, bankas, mikrofinanšu iestādes un garantiju sabiedrības; |
| --- | --- |

11)

“finanšu starpnieks” ir jebkura finanšu iestāde neatkarīgi no tās veida un tā, kā īpašumā tā atrodas, t. sk. fondu fondi, privāto ieguldījumu fondi, publisko ieguldījumu fondi, bankas, mikrofinanšu iestādes un garantiju sabiedrības;

| 12) | “pirmais komerciālās pārdošanas darījums” ir pirmais uzņēmuma veiktais pārdošanas darījums produktu vai pakalpojumu tirgū, izņemot ierobežotu pārdošanu tirgus pārbaudīšanai; |
| --- | --- |

12)

“pirmais komerciālās pārdošanas darījums” ir pirmais uzņēmuma veiktais pārdošanas darījums produktu vai pakalpojumu tirgū, izņemot ierobežotu pārdošanu tirgus pārbaudīšanai;

| 13) | “pirmās kārtas zaudējumu laidiens” ir zemākās prioritātes riska daļa ar augstāko zaudējumu risku, no kuras sedz mērķportfeļa paredzamos zaudējumus; |
| --- | --- |

13)

“pirmās kārtas zaudējumu laidiens” ir zemākās prioritātes riska daļa ar augstāko zaudējumu risku, no kuras sedz mērķportfeļa paredzamos zaudējumus;

| 14) | “turpmāki ieguldījumi” ir tādi papildu ieguldījumi uzņēmumā, kas seko vienai vai vairākām iepriekšējām riska finansējuma ieguldījumu kārtām; |
| --- | --- |

14)

“turpmāki ieguldījumi” ir tādi papildu ieguldījumi uzņēmumā, kas seko vienai vai vairākām iepriekšējām riska finansējuma ieguldījumu kārtām;

| 15) | “fondu fonds” ir fonds, kas veic ieguldījumus citos fondos vai novirza tiem resursus, nevis tieši iegulda uzņēmumos vai finanšu aktīvos, piemēram, kapitāldaļās vai obligācijās; |
| --- | --- |

15)

“fondu fonds” ir fonds, kas veic ieguldījumus citos fondos vai novirza tiem resursus, nevis tieši iegulda uzņēmumos vai finanšu aktīvos, piemēram, kapitāldaļās vai obligācijās;

| 16) | “garantija” ir rakstisks apliecinājums uzņemties atbildību par visiem vai par daļu no trešās personas jauniniciētajiem riska finansējuma aizdevumu darījumiem, piemēram, parāda vai nomas instrumentiem, kā arī kvazikapitāla instrumentiem; |
| --- | --- |

16)

“garantija” ir rakstisks apliecinājums uzņemties atbildību par visiem vai par daļu no trešās personas jauniniciētajiem riska finansējuma aizdevumu darījumiem, piemēram, parāda vai nomas instrumentiem, kā arī kvazikapitāla instrumentiem;

| 17) | “garantijas maksimālā robeža” ir publiskā ieguldītāja maksimālā riska pozīcija, izteikta procentos no garantētā portfelī veiktu ieguldījumu kopējās summas; |
| --- | --- |

17)

“garantijas maksimālā robeža” ir publiskā ieguldītāja maksimālā riska pozīcija, izteikta procentos no garantētā portfelī veiktu ieguldījumu kopējās summas;

| 18) | “garantijas likme” ir publiskā ieguldītāja zaudējumu seguma procentuālā attiecība visiem riska finansējuma valsts atbalsta pasākuma ietvaros atbalstāmajiem darījumiem; |
| --- | --- |

18)

“garantijas likme” ir publiskā ieguldītāja zaudējumu seguma procentuālā attiecība visiem riska finansējuma valsts atbalsta pasākuma ietvaros atbalstāmajiem darījumiem;

| 19) | “neatkarīgs privātais ieguldītājs” ir neatkarīgs privāts ieguldītājs Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 2. panta nozīmē; |
| --- | --- |

19)

“neatkarīgs privātais ieguldītājs” ir neatkarīgs privāts ieguldītājs Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 2. panta nozīmē;

| 20) | “inovatīvs vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir vidējas kapitalizācijas uzņēmums, kas atbilst vienam no šādiem nosacījumiem: tas izpilda kritērijus, uz kuru pamata to var uzskatīt par “novatorisku uzņēmumu” Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 2. panta nozīmē, Eiropas Inovācijas padome tam nesen ir piešķīrusi izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājumu saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” 2018.–2020. gada darba programmu (43) vai Regulas (ES) 2021/695 2. panta 23. punktu un 15. panta 2. punktu vai tas nesen ir saņēmis Eiropas Inovācijas padomes fonda ieguldījumu, piemēram, ieguldījumu saskaņā ar programmu Accelerator, kura minēta Regulas (ES) 2021/695 48. pantā, un tas vai nu ir piedalījies kādā CASSINI (44) darbībā (CASSINI Uzņēmējdarbības veicināšanas (Business Accelerator) vai Partneru meklēšanas (Matchmaking) mehānisms), vai ir saņēmis ieguldījumu no CASSINI Sākuma un izaugsmes finansēšanas mehānisma (Seed and Growth Funding Facility), vai arī tam ir piešķirta CASSINI balva un tas ir sasniedzis tajā noteiktās izvērtējuma sliekšņa vērtības, vai arī tas ir saņēmis atbalstu saistībā ar projektiem, kuri attiecas uz kosmosu un tiek finansēti saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, un tā rezultātā ticis izveidots jaunuzņēmums; |
| --- | --- |

20)

“inovatīvs vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir vidējas kapitalizācijas uzņēmums, kas atbilst vienam no šādiem nosacījumiem: tas izpilda kritērijus, uz kuru pamata to var uzskatīt par “novatorisku uzņēmumu” Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 2. panta nozīmē, Eiropas Inovācijas padome tam nesen ir piešķīrusi izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājumu saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” 2018.–2020. gada darba programmu (43) vai Regulas (ES) 2021/695 2. panta 23. punktu un 15. panta 2. punktu vai tas nesen ir saņēmis Eiropas Inovācijas padomes fonda ieguldījumu, piemēram, ieguldījumu saskaņā ar programmu Accelerator, kura minēta Regulas (ES) 2021/695 48. pantā, un tas vai nu ir piedalījies kādā CASSINI (44) darbībā (CASSINI Uzņēmējdarbības veicināšanas (Business Accelerator) vai Partneru meklēšanas (Matchmaking) mehānisms), vai ir saņēmis ieguldījumu no CASSINI Sākuma un izaugsmes finansēšanas mehānisma (Seed and Growth Funding Facility), vai arī tam ir piešķirta CASSINI balva un tas ir sasniedzis tajā noteiktās izvērtējuma sliekšņa vērtības, vai arī tas ir saņēmis atbalstu saistībā ar projektiem, kuri attiecas uz kosmosu un tiek finansēti saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, un tā rezultātā ticis izveidots jaunuzņēmums;

43

Accelerator

CASSINI

44

CASSINI

Business Accelerator

Matchmaking

CASSINI

Seed and Growth Funding Facility

CASSINI

| 21) | “privāto resursu piesaiste” ir apmērs, kādā publiskie ieguldījumi piesaista papildu ieguldījumus no privātiem avotiem; |
| --- | --- |

21)

“privāto resursu piesaiste” ir apmērs, kādā publiskie ieguldījumi piesaista papildu ieguldījumus no privātiem avotiem;

| 22) | “aizdevumu instruments” ir līgums, kas uzliek aizdevējam pienākumu aizņēmējam uz noteiktu laiku darīt pieejamu noteiktu naudas summu un saskaņā ar ko aizņēmējam ir pienākums noteiktajā laikā atmaksāt minēto summu; tas var būt aizdevums vai cits finansēšanas instruments, ieskaitot nomu, kura dominējoša iezīme ir noteikta minimālā ienesīguma nodrošināšana aizdevējam; |
| --- | --- |

22)

“aizdevumu instruments” ir līgums, kas uzliek aizdevējam pienākumu aizņēmējam uz noteiktu laiku darīt pieejamu noteiktu naudas summu un saskaņā ar ko aizņēmējam ir pienākums noteiktajā laikā atmaksāt minēto summu; tas var būt aizdevums vai cits finansēšanas instruments, ieskaitot nomu, kura dominējoša iezīme ir noteikta minimālā ienesīguma nodrošināšana aizdevējam;

| 23) | “vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir uzņēmums, kurš nav MVU un kura darbinieku skaits, to aprēķinot saskaņā ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas I pielikuma 3.–6. pantu, nepārsniedz 1 500. Šīs definīcijas piemērošanas nolūkā vairākus subjektus uzskatīs par vienu uzņēmumu, ja būs izpildīts kāds no Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas I pielikuma 3. panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

23)

“vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir uzņēmums, kurš nav MVU un kura darbinieku skaits, to aprēķinot saskaņā ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas I pielikuma 3.–6. pantu, nepārsniedz 1 500. Šīs definīcijas piemērošanas nolūkā vairākus subjektus uzskatīs par vienu uzņēmumu, ja būs izpildīts kāds no Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas I pielikuma 3. panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem;

| 24) | “fiziska persona” ir persona, kas nav juridiska persona un nav uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

24)

“fiziska persona” ir persona, kas nav juridiska persona un nav uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē;

| 25) | “jauns aizdevums” ir jauniniciēts aizdevumu instruments jaunu ieguldījumu vai apgrozāmā kapitāla finansēšanai, izņemot: i) esošu aizdevumu refinansēšanu vai ii) cita veida finansējuma refinansēšanu; |
| --- | --- |

25)

“jauns aizdevums” ir jauniniciēts aizdevumu instruments jaunu ieguldījumu vai apgrozāmā kapitāla finansēšanai, izņemot: i) esošu aizdevumu refinansēšanu vai ii) cita veida finansējuma refinansēšanu;

| 26) | “kvazikapitāla ieguldījums” ir finansējuma veids, kurš klasificējams starp pašu kapitālu un parāda instrumentu, jo tam ir augstāks risks nekā prioritāram parādam, bet zemāks risks nekā pamata pašu kapitālam, kura peļņa turētājam ir galvenokārt atkarīga no attiecīgā mērķuzņēmuma peļņas vai zaudējumiem un kuram saistību neizpildes gadījumā nav nodrošinājuma; kvazikapitāla ieguldījumus var strukturēt kā nenodrošinātus un subordinētus un dažos gadījumos par pašu kapitālu pārveidojamus parāda instrumentus, tostarp mezanīna parādsaistības, vai kā priekšrocību kapitālu; |
| --- | --- |

26)

“kvazikapitāla ieguldījums” ir finansējuma veids, kurš klasificējams starp pašu kapitālu un parāda instrumentu, jo tam ir augstāks risks nekā prioritāram parādam, bet zemāks risks nekā pamata pašu kapitālam, kura peļņa turētājam ir galvenokārt atkarīga no attiecīgā mērķuzņēmuma peļņas vai zaudējumiem un kuram saistību neizpildes gadījumā nav nodrošinājuma; kvazikapitāla ieguldījumus var strukturēt kā nenodrošinātus un subordinētus un dažos gadījumos par pašu kapitālu pārveidojamus parāda instrumentus, tostarp mezanīna parādsaistības, vai kā priekšrocību kapitālu;

| 27) | “aizstāšanas kapitāls” ir esošo uzņēmuma kapitāldaļu iegāde no iepriekšēja ieguldītāja vai kapitāldaļu īpašnieka; |
| --- | --- |

27)

“aizstāšanas kapitāls” ir esošo uzņēmuma kapitāldaļu iegāde no iepriekšēja ieguldītāja vai kapitāldaļu īpašnieka;

| 28) | “riska finansējuma ieguldījums” ir pašu kapitāla vai kvazikapitāla ieguldījums, aizdevums (ieskaitot nomu) un garantija vai to kombinācija, ko nodrošina atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem jaunu ieguldījumu veikšanai, izņemot pilnībā privātus ieguldījumus, kuri tiek veikti atbilstoši tirgus nosacījumiem un neietilpst attiecīgā valsts atbalsta pasākuma tvērumā; |
| --- | --- |

28)

“riska finansējuma ieguldījums” ir pašu kapitāla vai kvazikapitāla ieguldījums, aizdevums (ieskaitot nomu) un garantija vai to kombinācija, ko nodrošina atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem jaunu ieguldījumu veikšanai, izņemot pilnībā privātus ieguldījumus, kuri tiek veikti atbilstoši tirgus nosacījumiem un neietilpst attiecīgā valsts atbalsta pasākuma tvērumā;

| 29) | “mazie un vidējie uzņēmumi (“MVU”)” ir uzņēmumi, kas atbilst Vispārējās grupu atbrīvojumu regulas I pielikumā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

29)

“mazie un vidējie uzņēmumi (“MVU”)” ir uzņēmumi, kas atbilst Vispārējās grupu atbrīvojumu regulas I pielikumā noteiktajiem kritērijiem;

| 30) | “mazs vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir uzņēmums, kurš nav MVU un kura darbinieku skaits, to aprēķinot saskaņā ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas I pielikuma 3.–6. pantu, nepārsniedz 499 un kura gada apgrozījums nepārsniedz 100 miljonus EUR vai kura gada bilances kopsumma nepārsniedz 86 miljonus EUR. Šīs definīcijas piemērošanas nolūkā vairākus subjektus uzskatīs par vienu uzņēmumu, ja būs izpildīts kāds no Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas I pielikuma 3. panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

30)

“mazs vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir uzņēmums, kurš nav MVU un kura darbinieku skaits, to aprēķinot saskaņā ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas I pielikuma 3.–6. pantu, nepārsniedz 499 un kura gada apgrozījums nepārsniedz 100 miljonus EUR vai kura gada bilances kopsumma nepārsniedz 86 miljonus EUR. Šīs definīcijas piemērošanas nolūkā vairākus subjektus uzskatīs par vienu uzņēmumu, ja būs izpildīts kāds no Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas I pielikuma 3. panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem;

| 31) | “jaunuzņēmums” ir nekotēts mazais uzņēmums, kas reģistrēts ilgākais pirms pieciem gadiem un atbilst šādiem nosacījumiem: a) tas nav pārņēmis cita uzņēmuma darbību; b) tas vēl nav sadalījis peļņu; c) tas nav izveidots apvienošanās rezultātā (45). Attiecībā uz atbalsttiesīgiem uzņēmumiem, kuriem nav pienākuma reģistrēties, piecu gadu atbalsttiesīguma periodu sāk skaitīt vai nu no brīža, kad uzņēmums sāk saimniecisko darbību, vai no brīža, kad tas attiecībā uz tā saimniecisko darbību kļūst apliekams ar nodokli, atkarībā no tā, kurš notikums iestājas agrāk; |
| --- | --- |

31)

“jaunuzņēmums” ir nekotēts mazais uzņēmums, kas reģistrēts ilgākais pirms pieciem gadiem un atbilst šādiem nosacījumiem: a) tas nav pārņēmis cita uzņēmuma darbību; b) tas vēl nav sadalījis peļņu; c) tas nav izveidots apvienošanās rezultātā (45). Attiecībā uz atbalsttiesīgiem uzņēmumiem, kuriem nav pienākuma reģistrēties, piecu gadu atbalsttiesīguma periodu sāk skaitīt vai nu no brīža, kad uzņēmums sāk saimniecisko darbību, vai no brīža, kad tas attiecībā uz tā saimniecisko darbību kļūst apliekams ar nodokli, atkarībā no tā, kurš notikums iestājas agrāk;

45

| 32) | “kopējais finansējums” ir atbalsttiesīgajā uzņēmumā veicamo ieguldījumu kopējā summa, kuru veido viens vai vairāki riska finansējuma ieguldījumi, ieskaitot turpmākus ieguldījumus, jebkāda riska finansējuma valsts atbalsta pasākuma ietvaros, izņemot pilnībā privātus ieguldījumus, kuri tiek veikti atbilstoši tirgus nosacījumiem un neietilpst riska finansējuma valsts atbalsta pasākuma tvērumā; |
| --- | --- |

32)

“kopējais finansējums” ir atbalsttiesīgajā uzņēmumā veicamo ieguldījumu kopējā summa, kuru veido viens vai vairāki riska finansējuma ieguldījumi, ieskaitot turpmākus ieguldījumus, jebkāda riska finansējuma valsts atbalsta pasākuma ietvaros, izņemot pilnībā privātus ieguldījumus, kuri tiek veikti atbilstoši tirgus nosacījumiem un neietilpst riska finansējuma valsts atbalsta pasākuma tvērumā;

| 33) | “stimuls gūt prioritāru peļņu” ir preferenciāla vai prioritāra peļņa no ieņēmumiem salīdzinājumā ar publiskajiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

33)

“stimuls gūt prioritāru peļņu” ir preferenciāla vai prioritāra peļņa no ieņēmumiem salīdzinājumā ar publiskajiem ieguldītājiem.

3.   RISKA FINANSĒJUMA ATBALSTA SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS

RISKA FINANSĒJUMA ATBALSTA SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS

| 36. | Pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt valsts atbalstu, ar ko veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību Savienībā, ja šādam atbalstam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

36.

Pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt valsts atbalstu, ar ko veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību Savienībā, ja šādam atbalstam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| 37. | Šajā iedaļā Komisija precizē, kā tā novērtēs tādu riska finansējuma atbalsta pasākumu saderību, uz kuriem attiecas Līguma 108. panta 3. punktā paredzētais paziņošanas pienākums. Konkrētāk, lai novērtētu, vai riska finansējuma atbalsta pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, Komisija noteiks, vai atbalsta pasākums:






  (a) | veicina konkrētas saimnieciskās darbības attīstību (pirmais nosacījums) un |
| --- | --- | --- |

37.

Šajā iedaļā Komisija precizē, kā tā novērtēs tādu riska finansējuma atbalsta pasākumu saderību, uz kuriem attiecas Līguma 108. panta 3. punktā paredzētais paziņošanas pienākums. Konkrētāk, lai novērtētu, vai riska finansējuma atbalsta pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, Komisija noteiks, vai atbalsta pasākums:

(a)

veicina konkrētas saimnieciskās darbības attīstību (pirmais nosacījums) un

pirmais nosacījums

| (b) | vai tam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm (otrais nosacījums). |
| --- | --- |

(b)

vai tam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm (otrais nosacījums).

otrais nosacījums

| 38. | Nosakot, vai ir izpildīts pirmais nosacījums, proti, ka atbalsts veicina saimnieciskās darbības attīstību, Komisija apsvērs šādus aspektus:






  a) | saimnieciskās darbības noteikšana (sk. 3.1.1. iedaļu); |
| --- | --- | --- |

38.

Nosakot, vai ir izpildīts pirmais nosacījums, proti, ka atbalsts veicina saimnieciskās darbības attīstību, Komisija apsvērs šādus aspektus:

a)

saimnieciskās darbības noteikšana (sk. 3.1.1. iedaļu);

| b) | stimulējošā ietekme: atbalstam jāmaina attiecīgo uzņēmumu rīcība tā, ka uzņēmumi iesaistās papildu darbībās, kuras tie bez šāda atbalsta neveiktu nemaz vai veiktu mazākā apmērā vai atšķirīgā veidā vai citā vietā (sk. 3.1.2. iedaļu), |
| --- | --- |

b)

stimulējošā ietekme: atbalstam jāmaina attiecīgo uzņēmumu rīcība tā, ka uzņēmumi iesaistās papildu darbībās, kuras tie bez šāda atbalsta neveiktu nemaz vai veiktu mazākā apmērā vai atšķirīgā veidā vai citā vietā (sk. 3.1.2. iedaļu),

stimulējošā ietekme

| 39. | Apsverot, vai ir izpildīts otrais nosacījums, proti, ka atbalstam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm, Komisija apsvērs šādus aspektus:






  a) | valsts iejaukšanās nepieciešamība: ar atbalsta pasākumu jāpanāk būtisks uzlabojums, ko tirgus pats nespētu nodrošināt, piemēram, novēršot tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli riska finansējuma nodrošināšanai, t. sk., piemēram, reģionālo nevienlīdzību attiecībā uz piekļuvi finansējumam (sk. 3.2.2. iedaļu); |
| --- | --- | --- |

39.

Apsverot, vai ir izpildīts otrais nosacījums, proti, ka atbalstam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm, Komisija apsvērs šādus aspektus:

a)

valsts iejaukšanās nepieciešamība: ar atbalsta pasākumu jāpanāk būtisks uzlabojums, ko tirgus pats nespētu nodrošināt, piemēram, novēršot tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli riska finansējuma nodrošināšanai, t. sk., piemēram, reģionālo nevienlīdzību attiecībā uz piekļuvi finansējumam (sk. 3.2.2. iedaļu);

valsts iejaukšanās nepieciešamība

| b) | atbalsta pasākuma piemērotība: ierosinātajam atbalsta pasākumam jābūt piemērotam rīcībpolitikas instrumentam atbalsta mērķa sasniegšanai (sk. 3.2.3. iedaļu); |
| --- | --- |

b)

atbalsta pasākuma piemērotība: ierosinātajam atbalsta pasākumam jābūt piemērotam rīcībpolitikas instrumentam atbalsta mērķa sasniegšanai (sk. 3.2.3. iedaļu);

atbalsta pasākuma piemērotība

| c) | atbalsta samērīgums (līdz minimumam ierobežots atbalsts): atbalsta summai un atbalsta intensitātei jābūt ierobežotai līdz minimumam, kas nepieciešams attiecīgo uzņēmumu papildu ieguldījumu vai darbību stimulēšanai (sk. 3.2.4. iedaļu); |
| --- | --- |

c)

atbalsta samērīgums (līdz minimumam ierobežots atbalsts): atbalsta summai un atbalsta intensitātei jābūt ierobežotai līdz minimumam, kas nepieciešams attiecīgo uzņēmumu papildu ieguldījumu vai darbību stimulēšanai (sk. 3.2.4. iedaļu);

atbalsta samērīgums (līdz minimumam ierobežots atbalsts)

| d) | izvairīšanās no atbalsta nepamatotas negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību: negatīvajai ietekmei jābūt ierobežotai, un tā nedrīkst pārsniegt atbalsta pozitīvo ietekmi (sk. 3.2.5. iedaļu); |
| --- | --- |

d)

izvairīšanās no atbalsta nepamatotas negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību: negatīvajai ietekmei jābūt ierobežotai, un tā nedrīkst pārsniegt atbalsta pozitīvo ietekmi (sk. 3.2.5. iedaļu);

izvairīšanās no atbalsta nepamatotas negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

| e) | atbalsta pārredzamība: Komisijai, ekonomikas dalībniekiem un sabiedrībai ir jāspēj vienkārši piekļūt visiem attiecīgajiem aktiem un informācijai par atbalstu, kas piešķirts atbilstīgi tiem (sk. 3.2.6. iedaļu). |
| --- | --- |

e)

atbalsta pārredzamība: Komisijai, ekonomikas dalībniekiem un sabiedrībai ir jāspēj vienkārši piekļūt visiem attiecīgajiem aktiem un informācijai par atbalstu, kas piešķirts atbilstīgi tiem (sk. 3.2.6. iedaļu).

atbalsta pārredzamība

| 40. | Turklāt vispārējā samēra labad (sk. 3.2.5.3. iedaļu) noteiktu kategoriju atbalsta shēmām var tikt izvirzīta prasība veikt ex post izvērtējumu, kas aprakstīts 4. iedaļā. Tādos gadījumos Komisija var ierobežot minēto shēmu darbības ilgumu ar iespēju pēc tam paziņot par to darbības turpmāku pagarināšanu. |
| --- | --- |

40.

Turklāt vispārējā samēra labad (sk. 3.2.5.3. iedaļu) noteiktu kategoriju atbalsta shēmām var tikt izvirzīta prasība veikt ex post

| 41. | Ja ar valsts atbalsta pasākumu, tā nosacījumiem (ieskaitot pasākuma finansēšanas metodi, ja tā ir valsts atbalsta pasākuma neatņemama daļa) vai tā finansēto darbību tiktu pārkāpta konkrēta Savienības tiesību norma, šo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu (46). Šādi pārkāpumi cita starpā varētu būt:






  a) | atbalsta piešķiršana ar nosacījumu, ka tiek izmantotas valstī ražotas preces vai valsts pakalpojumi; |
| --- | --- | --- |

41.

Ja ar valsts atbalsta pasākumu, tā nosacījumiem (ieskaitot pasākuma finansēšanas metodi, ja tā ir valsts atbalsta pasākuma neatņemama daļa) vai tā finansēto darbību tiktu pārkāpta konkrēta Savienības tiesību norma, šo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu (46

a)

atbalsta piešķiršana ar nosacījumu, ka tiek izmantotas valstī ražotas preces vai valsts pakalpojumi;

| b) | atbalsta piešķiršana ar nosacījumu, ka finanšu starpnieku, to pārvaldnieku vai galīgo saņēmēju galvenā mītne ir attiecīgās dalībvalsts teritorijā vai tiek pārvietota uz tās teritoriju, pārkāpjot Līguma 49. pantu par brīvību veikt uzņēmējdarbību (47); |
| --- | --- |

b)

atbalsta piešķiršana ar nosacījumu, ka finanšu starpnieku, to pārvaldnieku vai galīgo saņēmēju galvenā mītne ir attiecīgās dalībvalsts teritorijā vai tiek pārvietota uz tās teritoriju, pārkāpjot Līguma 49. pantu par brīvību veikt uzņēmējdarbību (47);

47

| c) | tādu nosacījumu noteikšana, kuri neatbilst Līguma 63. pantam par kapitāla brīvu apriti. |
| --- | --- |

c)

tādu nosacījumu noteikšana, kuri neatbilst Līguma 63. pantam par kapitāla brīvu apriti.

3.1.   
  Pirmais nosacījums – atbalsts veicina saimnieciskās darbības attīstību

Pirmais nosacījums – atbalsts veicina saimnieciskās darbības attīstību

3.1.1.   Atbalstāmās saimnieciskās darbības noteikšana

Atbalstāmās saimnieciskās darbības noteikšana

| 42. | Vairumā gadījumu riska finansējuma atbalsta pasākumi aptver dažādu tautsaimniecības nozaru uzņēmumus. Minētie pasākumi palīdz nodrošināt, ka konkrētiem MVU un vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem ir piekļuve tāda apjoma un veida finansējumam, kāds tiem vajadzīgs, lai varētu veikt vai turpināt attīstīt savu attiecīgo saimniecisko darbību. Tāpēc Komisija noteiks riska finansējuma atbalsta pasākuma aptvertos uzņēmumu veidus (MVU, mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi vai inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi) un nozares. |
| --- | --- |

42.

Vairumā gadījumu riska finansējuma atbalsta pasākumi aptver dažādu tautsaimniecības nozaru uzņēmumus. Minētie pasākumi palīdz nodrošināt, ka konkrētiem MVU un vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem ir piekļuve tāda apjoma un veida finansējumam, kāds tiem vajadzīgs, lai varētu veikt vai turpināt attīstīt savu attiecīgo saimniecisko darbību. Tāpēc Komisija noteiks riska finansējuma atbalsta pasākuma aptvertos uzņēmumu veidus (MVU, mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi vai inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi) un nozares.

3.1.2.   Stimulējošā ietekme

Stimulējošā ietekme

| 43. | Riska finansējuma atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tikai tad, ja tam ir stimulējoša ietekme. Komisija uzskata, ka atbalsts, kam nav stimulējošas ietekmes, neveicina attiecīgās saimnieciskās darbības attīstību. |
| --- | --- |

43.

Riska finansējuma atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tikai tad, ja tam ir stimulējoša ietekme. Komisija uzskata, ka atbalsts, kam nav stimulējošas ietekmes, neveicina attiecīgās saimnieciskās darbības attīstību.

| 44. | Stimulējoša ietekme ir tādam atbalstam, kas mudina atbalsta saņēmēju mainīt savu rīcību, proti, veikt darbības, kuras tas bez šā atbalsta tirgus nepilnības dēļ neveiktu vai veiktu ierobežotā veidā. Atbalsttiesīgo uzņēmumu līmenī stimulējoša ietekme ir tad, ja atbalsts galīgajam saņēmējam sniedz iespēju piesaistīt finansējumu, kas citādi nebūtu bijis pieejams tādā pašā veidā, apjomā vai tajā pašā laikā. |
| --- | --- |

44.

Stimulējoša ietekme ir tādam atbalstam, kas mudina atbalsta saņēmēju mainīt savu rīcību, proti, veikt darbības, kuras tas bez šā atbalsta tirgus nepilnības dēļ neveiktu vai veiktu ierobežotā veidā. Atbalsttiesīgo uzņēmumu līmenī stimulējoša ietekme ir tad, ja atbalsts galīgajam saņēmējam sniedz iespēju piesaistīt finansējumu, kas citādi nebūtu bijis pieejams tādā pašā veidā, apjomā vai tajā pašā laikā.

| 45. | Riska finansējuma pasākumiem ir jāstimulē tirgus ieguldītāji nodrošināt potenciāli dzīvotspējīgiem uzņēmumiem lielāku finansējumu nekā tad, kad šādu stimulu nav, un/vai uzņemties papildu risku. Riska finansējuma pasākumu uzskata par tādu, kam ir stimulējoša ietekme, ja tā rezultātā tiek piesaistīts ieguldījumus no tirgus avotiem un kopējais atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem nodrošinātais finansējums pārsniedz pasākuma budžetu. Tādēļ, izraugoties finanšu starpniekus un fondu pārvaldniekus, pamatkritērijam vajadzētu būt to spējai piesaistīt papildu privātos ieguldījumus. |
| --- | --- |

45.

Riska finansējuma pasākumiem ir jāstimulē tirgus ieguldītāji nodrošināt potenciāli dzīvotspējīgiem uzņēmumiem lielāku finansējumu nekā tad, kad šādu stimulu nav, un/vai uzņemties papildu risku. Riska finansējuma pasākumu uzskata par tādu, kam ir stimulējoša ietekme, ja tā rezultātā tiek piesaistīts ieguldījumus no tirgus avotiem un kopējais atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem nodrošinātais finansējums pārsniedz pasākuma budžetu. Tādēļ, izraugoties finanšu starpniekus un fondu pārvaldniekus, pamatkritērijam vajadzētu būt to spējai piesaistīt papildu privātos ieguldījumus.

| 46. | Ja finansētus parāda instrumentus izmanto esošu aizdevumu refinansēšanai, tos nevar uzskatīt par tādiem, kam ir stimulējoša ietekme, un šādu instrumentu atbalsta elementus saskaņā ar šīm pamatnostādnēm nevar uzskatīt par saderīgiem. |
| --- | --- |

46.

Ja finansētus parāda instrumentus izmanto esošu aizdevumu refinansēšanai, tos nevar uzskatīt par tādiem, kam ir stimulējoša ietekme, un šādu instrumentu atbalsta elementus saskaņā ar šīm pamatnostādnēm nevar uzskatīt par saderīgiem.

| 47. | Stimulējošās ietekmes novērtējums ir cieši saistīts ar 3.2.2. iedaļā aprakstīto valsts iejaukšanās nepieciešamības novērtējumu. Turklāt tas, vai pasākums ir piemērots privāto resursu piesaistīšanai, galu galā ir atkarīgs no tā, kā šajā pasākumā ir samēroti riski un atlīdzība starp publiskajiem un privātajiem finansējuma nodrošinātājiem, un ir cieši saistīts arī ar jautājumu par riska finansējuma valsts atbalsta pasākuma piemērotību (sk. 3.2.3. iedaļu). Tāpēc, ja valsts iejaukšanās nepieciešamība ir pienācīgi konstatēta un pasākums ir piemērots, var uzskatīt, ka pasākumam ir stimulējoša ietekme. |
| --- | --- |

47.

Stimulējošās ietekmes novērtējums ir cieši saistīts ar 3.2.2. iedaļā aprakstīto valsts iejaukšanās nepieciešamības novērtējumu. Turklāt tas, vai pasākums ir piemērots privāto resursu piesaistīšanai, galu galā ir atkarīgs no tā, kā šajā pasākumā ir samēroti riski un atlīdzība starp publiskajiem un privātajiem finansējuma nodrošinātājiem, un ir cieši saistīts arī ar jautājumu par riska finansējuma valsts atbalsta pasākuma piemērotību (sk. 3.2.3. iedaļu). Tāpēc, ja valsts iejaukšanās nepieciešamība ir pienācīgi konstatēta un pasākums ir piemērots, var uzskatīt, ka pasākumam ir stimulējoša ietekme.

3.2.   
  Otrais nosacījums – novērst, ka tirdzniecības apstākļi tiek nelabvēlīgi ietekmēti tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm

Otrais nosacījums – novērst, ka tirdzniecības apstākļi tiek nelabvēlīgi ietekmēti tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm

| 48. | Saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu Komisija par saderīgu var uzskatīt atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai tautsaimniecības jomu attīstību, bet tikai, “ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. |
| --- | --- |

48.

Saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu Komisija par saderīgu var uzskatīt atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai tautsaimniecības jomu attīstību, bet tikai, “ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm

| 49. | Negatīvās ietekmes uz iekšējo tirgu novērtējums ietver sarežģītus ekonomikas un sociālo aspektu novērtējumus. Komisija šajā iedaļā paskaidro, kā tā šajā sakarā plāno izmantot savu rīcības brīvību. |
| --- | --- |

49.

Negatīvās ietekmes uz iekšējo tirgu novērtējums ietver sarežģītus ekonomikas un sociālo aspektu novērtējumus. Komisija šajā iedaļā paskaidro, kā tā šajā sakarā plāno izmantot savu rīcības brīvību.

| 50. | Jebkurš valsts atbalsta pasākums jau pēc savas būtības rada konkurences izkropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tomēr, lai noteiktu, vai atbalsta kropļojošā ietekme ir ierobežota līdz minimumam, Komisija pārbaudīs, vai atbalsts ir nepieciešams (sk. 3.2.2. iedaļu), piemērots (sk. 3.2.3. iedaļu) un samērīgs (sk. 3.2.4. iedaļu). Lai varētu veikt minēto pārbaudi, Komisija dalībvalstīm prasa sniegt pierādījumus ex ante novērtējuma veidā, kā aprakstīts 3.2.1. iedaļā. |
| --- | --- |

50.

Jebkurš valsts atbalsta pasākums jau pēc savas būtības rada konkurences izkropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tomēr, lai noteiktu, vai atbalsta kropļojošā ietekme ir ierobežota līdz minimumam, Komisija pārbaudīs, vai atbalsts ir nepieciešams (sk. 3.2.2. iedaļu), piemērots (sk. 3.2.3. iedaļu) un samērīgs (sk. 3.2.4. iedaļu). Lai varētu veikt minēto pārbaudi, Komisija dalībvalstīm prasa sniegt pierādījumus ex ante

| 51. | Pēc tam Komisija novērtēs attiecīgā riska finansējuma atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecības apstākļiem. Konkrētāk, atbalsts riska finansējuma jomā var izraisīt privāto ieguldītāju izstumšanu, radīt kropļojošu ietekmi finanšu starpnieku līmenī, konkrētu produktu tirgus izkropļojumus un ar pārcelšanu saistītu ietekmi. Komisija pārbaudīs šādu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību un samēros to ar atbalsta pozitīvo ietekmi (sk. 3.2.5. iedaļu). Ja pozitīvā ietekme būs lielāka par negatīvo ietekmi, Komisija atbalstu uzskatīs par saderīgu. |
| --- | --- |

51.

Pēc tam Komisija novērtēs attiecīgā riska finansējuma atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecības apstākļiem. Konkrētāk, atbalsts riska finansējuma jomā var izraisīt privāto ieguldītāju izstumšanu, radīt kropļojošu ietekmi finanšu starpnieku līmenī, konkrētu produktu tirgus izkropļojumus un ar pārcelšanu saistītu ietekmi. Komisija pārbaudīs šādu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību un samēros to ar atbalsta pozitīvo ietekmi (sk. 3.2.5. iedaļu). Ja pozitīvā ietekme būs lielāka par negatīvo ietekmi, Komisija atbalstu uzskatīs par saderīgu.

| 52. | Visbeidzot, Komisija pārliecināsies, ka atbalsts atbilst tās noteiktajām pārredzamības prasībām (sk. 3.2.6. iedaļu). |
| --- | --- |

52.

Visbeidzot, Komisija pārliecināsies, ka atbalsts atbilst tās noteiktajām pārredzamības prasībām (sk. 3.2.6. iedaļu).

3.2.1.   Tāda ex ante novērtējuma pamatelementi, kas attiecīgajai dalībvalstij jāiesniedz Komisijai

Tāda ex ante novērtējuma pamatelementi, kas attiecīgajai dalībvalstij jāiesniedz Komisijai

| 53. | Valsts atbalsts var būt attaisnojams tikai tad, ja ar to var panākt būtisku attīstību, ko tirgus pats nespētu nodrošināt, piemēram, novēršot tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli riska finansējuma vai ieguldījuma nodrošināšanai. |
| --- | --- |

53.

Valsts atbalsts var būt attaisnojams tikai tad, ja ar to var panākt būtisku attīstību, ko tirgus pats nespētu nodrošināt, piemēram, novēršot tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli riska finansējuma vai ieguldījuma nodrošināšanai.

| 54. | Valsts atbalsts var būt nepieciešams, lai uzlabotu riska finansējuma nodrošināšanu situācijā, kad tirgus pats nespēj nodrošināt vai laikus nenodrošina efektīvu rezultātu. Komisija uzskata, ka attiecībā uz jaunuzņēmumu, MVU vai vidējas kapitalizācijas uzņēmumu piekļuvi finansējumam pastāv nevis vispārēja tirgus nepilnība, bet gan nepilnība, kas attiecas uz konkrēta veida jaunuzņēmumiem, MVU un dažu veidu vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem un kas jo īpaši ir atkarīga no attiecīgās dalībvalsts konkrētās ekonomiskās situācijas, kā arī no šo uzņēmumu darbības jomas (piemēram, dažās nozarēs riski var būt pārvērtēti). |
| --- | --- |

54.

Valsts atbalsts var būt nepieciešams

| 55. | Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļā ir paredzēti nosacījumi, kuriem jābūt izpildītiem, lai riska finansējuma pasākumi tiktu uzskatīti par tādiem, kas atbilstošā un samērīgā veidā novērš tirgus nepilnību, un vienlaikus tādiem, kam piemīt stimulējoša ietekme un kas līdz minimumam samazina konkurences izkropļojumus. Par minētajiem nosacījumiem atbilstošiem pasākumiem nav jāpaziņo, un tie tiek uzskatīti par saderīgiem ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

55.

Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļā ir paredzēti nosacījumi, kuriem jābūt izpildītiem, lai riska finansējuma pasākumi tiktu uzskatīti par tādiem, kas atbilstošā un samērīgā veidā novērš tirgus nepilnību, un vienlaikus tādiem, kam piemīt stimulējoša ietekme un kas līdz minimumam samazina konkurences izkropļojumus. Par minētajiem nosacījumiem atbilstošiem pasākumiem nav jāpaziņo, un tie tiek uzskatīti par saderīgiem ar iekšējo tirgu.

| 56. | Par riska finansējuma pasākumiem, kas neatbilst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļā noteiktajiem nosacījumiem, ir jāpaziņo, lai Komisija cita starpā varētu novērtēt, vai pastāv tirgus nepilnība vai arī cits būtisks šķērslis riska finansējuma nodrošināšanai. Tāpēc dalībvalstīm ir jāpierāda, ka pastāv konkrēta tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis, kas nav tie, kurus aptver juridiskā prezumpcija, uz kuru balstās Vispārējā grupu atbrīvojuma regula. Turklāt ierosinātajam riska finansējuma pasākumam ir jāatbilst šajās pamatnostādnēs noteiktajiem saderības kritērijiem. Šajā nolūkā dalībvalstij būtu Komisijai jāiesniedz padziļināts ex ante novērtējums vai attiecīgā gadījumā vairāki novērtējumi. |
| --- | --- |

56.

Par riska finansējuma pasākumiem, kas neatbilst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļā noteiktajiem nosacījumiem, ir jāpaziņo, lai Komisija cita starpā varētu novērtēt, vai pastāv tirgus nepilnība vai arī cits būtisks šķērslis riska finansējuma nodrošināšanai. Tāpēc dalībvalstīm ir jāpierāda, ka pastāv konkrēta tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis, kas nav tie, kurus aptver juridiskā prezumpcija, uz kuru balstās Vispārējā grupu atbrīvojuma regula. Turklāt ierosinātajam riska finansējuma pasākumam ir jāatbilst šajās pamatnostādnēs noteiktajiem saderības kritērijiem. Šajā nolūkā dalībvalstij būtu Komisijai jāiesniedz padziļināts ex ante

| 57. | Padziļinātajam ex ante novērtējumam jābalstās uz objektīviem un aktuāliem pierādījumiem un uz pieejamām paraugpraksēm un metodēm (piemēram, dokumentu izpēte, intervijas, tiešsaistes apsekojumi vai piemērotas kvantitatīvās metodes). Pierādījumi pēc tam pēc iespējas būtu jāpārbauda un jāizmanto savstarpēji pastiprinošā veidā, lai pamatotu ex ante novērtējumā gūtos secinājumus. Ex ante novērtējumam jābūt veiktam ne vēlāk kā trīs gadus pirms riska finansējuma pasākuma paziņošanas, un vēlams, lai to būtu veicis neatkarīgs eksperts. Ex ante novērtējumā būtu jāņem vērā arī saistībā ar līdzīgiem instrumentiem gūtā pieredze un iepriekšējie dalībvalsts veiktie ex ante novērtējumi. Sagatavojot ex ante novērtējumu, dalībvalstis var izmantot esošos pierādījumus, ciktāl tie ir būtiski tirgus nepilnības pierādīšanai ex ante novērtējumā. Ex ante novērtējumā galvenā uzmanība būtu jāpievērš konkrētajam riska finansējuma veidam (piemēram, pašu kapitāls vai pakārtots parāds), kuru ierosināts izmantot atbalsta pasākumā. |
| --- | --- |

57.

Padziļinātajam ex ante

ex ante

Ex ante

Ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

Ex ante

| 58. | Ierosinātajam riska finansējuma atbalsta pasākumam ir jābūt piemērotam atbalsta paredzētā mērķa sasniegšanai. Tāpēc ex ante novērtējumā jāanalizē esošās un, ja iespējams, paredzētās darbības, kuru mērķis ir novērst to pašu konstatēto tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli riska finansējuma nodrošināšanai, ņemot vērā citu rīcībpolitikas instrumentu efektivitāti un lietderību. Dalībvalstij ir jāpierāda, ka konstatēto tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli nevar pienācīgi novērst ar citiem rīcībpolitikas instrumentiem, kas nav saistīti ar valsts atbalstu, vai arī ar pasākumiem, kuri ietilpst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

58.

Ierosinātajam riska finansējuma atbalsta pasākumam ir jābūt piemērotam

ex ante

| 59. | Valsts atbalstam ir jābūt samērīgam ar tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli, ko ar valsts atbalstu tiecas novērst nolūkā sasniegt attiecīgos rīcībpolitikas mērķus. Tāpēc atbalsts, kura mērķis ir uzlabot riska finansējuma nodrošināšanu, būtu jāierobežo līdz stingri noteiktam minimumam, kas nepieciešams, lai novērstu ex ante novērtējumā konstatēto tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli, neradot nepamatotas priekšrocības saņēmējiem. Attiecībā uz riska finansējuma ieguldījumiem, kas pārsniedz Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā vienam atbalsttiesīgajam uzņēmumam noteikto maksimālo robežu, ex ante novērtējumā ir izsmeļoši jāpierāda atbalsta pasākuma samērīgums, kā noteikts šo pamatnostādņu 64. un 65. punktā. |
| --- | --- |

59.

Valsts atbalstam ir jābūt samērīgam

ex ante

ex ante

| 60. | Ja riska finansējuma pasākumu daļēji finansē no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda vai Kohēzijas fonda, dalībvalsts var atkārtoti izmantot saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 2. punktu vai Regulas (ES) 2021/1060 58. panta 3. punktu sagatavoto ex ante novērtējumu (vai tā daļas). Pēc tam Komisija novērtēs, vai iesniegtie pierādījumi atbilst šajās pamatnostādnēs noteiktajām prasībām. Ja riska finansējuma pasākumu – daļēji vai pilnībā – izmanto, lai atbalstītu uzņēmumus, kuriem Eiropas Inovācijas padome nesen piešķīrusi izcilības zīmoga (48) kvalitātes apliecinājumu, ieguldītu līdztekus Eiropas Inovācijas padomes fondam vai nodrošinātu turpmākus ieguldījumus attiecībā uz programmu Accelerator (49), vai atbalstītu uzņēmumus, kas vai nu ir piedalījušies kādā CASSINI darbībā (CASSINI Uzņēmējdarbības veicināšanas vai Partneru meklēšanas mehānisms) un sasnieguši tajā noteiktās izvērtējuma sliekšņa vērtības, vai ir saņēmuši CASSINI Sākuma un izaugsmes finansēšanas mehānisma ieguldījumu vai CASSINI balvu vai arī ir saņēmuši atbalstu saistībā ar projektiem, kuri attiecas uz kosmosu un tiek finansēti saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, un tā rezultātā ir izveidots jaunuzņēmums, Komisija piekritīs šā kvalitātes apliecinājuma un tādu citu pierādījumu izmantošanai ex ante novērtējumā, kas gūti Eiropas Inovācijas padomes veiktajā uzticamības pārbaudes procedūrā vai attiecīgi ar CASSINI darbībām saistītā konkursa atlases procedūrā. |
| --- | --- |

60.

Ja riska finansējuma pasākumu daļēji finansē no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda vai Kohēzijas fonda, dalībvalsts var atkārtoti izmantot saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 2. punktu vai Regulas (ES) 2021/1060 58. panta 3. punktu sagatavoto ex ante

48

Accelerator

49

CASSINI

CASSINI

CASSINI

CASSINI

ex ante

CASSINI

| 61. | Attiecībā uz riska finansējuma pasākumiem, kas neietilpst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas piemērošanas jomā, ex ante novērtējumā jāapraksta tirgus nepilnības vai cita būtiska šķēršļa būtība un jāpierāda to esība, ciktāl tā ietekmē vienu vai vairākus no šiem faktoriem:






  a) | konkrētu kategoriju mērķuzņēmumi, kuri neatbilst visām Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteiktajām atbilstības prasībām (sk. 32. punkta a)–d) apakšpunktu); |
| --- | --- | --- |

61.

Attiecībā uz riska finansējuma pasākumiem, kas neietilpst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas piemērošanas jomā, ex ante

a)

konkrētu kategoriju mērķuzņēmumi, kuri neatbilst visām Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteiktajām atbilstības prasībām (sk. 32. punkta a)–d) apakšpunktu);

| b) | alternatīvas tirdzniecības platformas, kas neatbilst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas nosacījumiem (sk. 32. punkta e) apakšpunktu); |
| --- | --- |

b)

alternatīvas tirdzniecības platformas, kas neatbilst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas nosacījumiem (sk. 32. punkta e) apakšpunktu);

| c) | finanšu instrumenti, kuru parametri atšķiras no Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā aprakstītajiem parametriem (sk. 33. punkta a), b) un c) apakšpunktu); |
| --- | --- |

c)

finanšu instrumenti, kuru parametri atšķiras no Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā aprakstītajiem parametriem (sk. 33. punkta a), b) un c) apakšpunktu);

| d) | fiskālie stimuli korporatīviem ieguldītājiem, ieskaitot finanšu starpniekus vai to pārvaldniekus, kas darbojas kā līdzieguldītāji (sk. 33. punkta d) apakšpunktu). |
| --- | --- |

d)

fiskālie stimuli korporatīviem ieguldītājiem, ieskaitot finanšu starpniekus vai to pārvaldniekus, kas darbojas kā līdzieguldītāji (sk. 33. punkta d) apakšpunktu).

| 62. | Ex ante novērtējumā būtu jānosaka, kādi uzņēmumi ir skarti, it īpaši attiecībā uz uzņēmumu vecumu vai attīstības posmu, tautsaimniecības nozari un ģeogrāfisko apgabalu, kurā tie darbojas, un jāpierāda, ka šādus uzņēmumus ietekmē konkrēta tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis. |
| --- | --- |

62.

Ex ante

| 63. | Attiecībā uz riska finansējuma pasākumiem, kas attiecas uz finanšu instrumentiem, kuros neatkarīgu privāto ieguldītāju līdzdalība ir mazāka, nekā paredzēts Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā (sk. šo pamatnostādņu 33. punkta a) apakšpunktu), ex ante novērtējumā būtu arī pietiekami detalizēti jānovērtē šāda veida atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā pieejamā privātā finansējuma piedāvājuma līmenis un struktūra un jāpierāda, ka konstatēto tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli nevar novērst ar pasākumiem, kas atbilst visām Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas prasībām attiecībā uz privātu līdzdalību. |
| --- | --- |

63.

Attiecībā uz riska finansējuma pasākumiem, kas attiecas uz finanšu instrumentiem, kuros neatkarīgu privāto ieguldītāju līdzdalība ir mazāka, nekā paredzēts Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā (sk. šo pamatnostādņu 33. punkta a) apakšpunktu), ex ante

| 64. | Turklāt attiecībā uz tāda apjoma riska finansējuma ieguldījumiem, kas pārsniedz Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā vienam atbalsttiesīgajam uzņēmumam noteikto maksimālo robežu (sk. šo pamatnostādņu 32. punkta e) apakšpunktu), ex ante novērtējumā būtu arī kvantitatīvi jānosaka konstatētās tirgus nepilnības vai cita būtiska šķēršļa izraisītais finansējuma deficīts (t. i., jānosaka līmenis, kādā pašlaik netiek apmierināts atbalsttiesīgo uzņēmumu pieprasījums pēc finansējuma). Novērtējumā ir jāpierāda, ka finansējuma deficīts atbalsttiesīgo uzņēmumu līmenī pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikto maksimālo robežu. Šādai kvantitatīvai noteikšanai vajadzētu balstīties uz pieejamo paraugpraksi un metodēm, kas ļauj novērtēt, cik lielā mērā atbalsttiesīgo uzņēmumu pieprasījums pēc finansējuma nav apmierināts. |
| --- | --- |

64.

Turklāt attiecībā uz tāda apjoma riska finansējuma ieguldījumiem, kas pārsniedz Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā vienam atbalsttiesīgajam uzņēmumam noteikto maksimālo robežu (sk. šo pamatnostādņu 32. punkta e) apakšpunktu), ex ante

| 65. | Finansējuma deficīta kvantitatīvās noteikšanas nolūkā jāanalizē gan strukturālās, gan cikliskās (t. i., ar krīzi saistītas) problēmas, kuru ietekmē privātā finansējuma līmenis nav optimāls. Ex ante novērtējumā jo īpaši jāveic piedāvājuma visaptveroša analīze, proti, jānovērtē atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem pieejamie finansējuma avoti, ņemot vērā to finanšu starpnieku skaitu un publisko vai privāto raksturu, kuri darbojas ģeogrāfiskajā mērķapgabalā un ir reģistrēti jebkurā dalībvalstī, un uz attiecīgo tirgus segmentu mērķēto ieguldījumu apmēru. Pieprasījuma novērtējumā būtu jāņem vērā potenciāli atbalsttiesīgo uzņēmumu skaits un vidējais nepieciešamā finansējuma apmērs. Minēto analīzi vajadzētu balstīt uz datiem par periodu, kas aptver piecus gadus pirms riska finansējuma pasākuma paziņošanas, un, ja iespējams, konstatējumus pārbaudot salīdzinājumā ar alternatīviem datu avotiem. |
| --- | --- |

65.

Finansējuma deficīta kvantitatīvās noteikšanas nolūkā jāanalizē gan strukturālās, gan cikliskās (t. i., ar krīzi saistītas) problēmas, kuru ietekmē privātā finansējuma līmenis nav optimāls. Ex ante

| 66. | Saistībā ar shēmām, kuras vērstas tikai uz tādiem jaunuzņēmumiem un MVU, kuri vēl nav veikuši savu pirmo komerciālās pārdošanas darījumu, Komisija samērīgi piemēros prasības attiecībā uz ex ante novērtējumu, it īpaši attiecībā uz pieprasītajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

66.

Saistībā ar shēmām, kuras vērstas tikai uz tādiem jaunuzņēmumiem un MVU, kuri vēl nav veikuši savu pirmo komerciālās pārdošanas darījumu, Komisija samērīgi piemēros prasības attiecībā uz ex ante

3.2.2.   Valsts iejaukšanās nepieciešamība

Valsts iejaukšanās nepieciešamība

| 67. | Valsts atbalstam vajadzētu būt vērstam uz tādu situāciju risināšanu, kurās ar atbalstu var panākt būtisku attīstību, ko tirgus pats nespētu nodrošināt. Lai varētu novērtēt, vai ar valsts atbalstu var efektīvi sasniegt vēlamo rezultātu, vispirms ir jānosaka risināmā problēma. Dalībvalstīm būtu jāpaskaidro, kā atbalsta pasākums var iedarbīgi mazināt konstatēto šķērsli un jo īpaši tirgus nepilnību, kas tirgum traucē pašam nodrošināt pietiekamu riska finansējumu. |
| --- | --- |

67.

Valsts atbalstam vajadzētu būt vērstam uz tādu situāciju risināšanu, kurās ar atbalstu var panākt būtisku attīstību, ko tirgus pats nespētu nodrošināt. Lai varētu novērtēt, vai ar valsts atbalstu var efektīvi sasniegt vēlamo rezultātu, vispirms ir jānosaka risināmā problēma. Dalībvalstīm būtu jāpaskaidro, kā atbalsta pasākums var iedarbīgi mazināt konstatēto šķērsli un jo īpaši tirgus nepilnību, kas tirgum traucē pašam nodrošināt pietiekamu riska finansējumu.

| 68. | Riska finansējuma pasākums var būt attaisnojams tikai tad, ja tas ir vērsts uz konkrēto ex ante novērtējumā pierādīto tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli. Komisija uzskata, ka šādas tirgus nepilnības vai šķēršļi var pastāvēt jo īpaši – bet ne tikai – attiecībā uz agrīnajā attīstības posmā esošiem MVU, kuri, neraugoties uz savām izaugsmes perspektīvām, nespēj ieguldītājiem pierādīt savu kredītspēju vai sava uzņēmējdarbības plāna dzīvotspēju. Šādas tirgus nepilnības vai šķēršļa apmērs gan skarto uzņēmumu, gan to kapitāla vajadzību ziņā var atšķirties atkarībā no nozares, kurā uzņēmumi darbojas. Šādas tirgus nepilnības un šķēršļi jo īpaši var skart tādas nozares kā augstās tehnoloģijas, inovatīvas zaļās vai digitālās tehnoloģijas. Informācijas asimetrijas dēļ tirgum var būt grūti novērtēt šādu jaunuzņēmumu un MVU riska/peļņas profilu un to spēju gūt peļņu, kas atbilst riska līmenim. Šo MVU grūtības sniegt informāciju par savu projektu kvalitāti un pieņēmums, ka tiem piemīt lielāks risks un zema kredītspēja, rada lielas darījumu un pārstāvības izmaksas un var palielināt ieguldītāju nevēlēšanos uzņemties risku. Mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi un inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi var saskarties ar līdzīgām problēmām, un tādēļ tos var ietekmēt tā pati tirgus nepilnība vai šķērslis. |
| --- | --- |

68.

Riska finansējuma pasākums var būt attaisnojams tikai tad, ja tas ir vērsts uz konkrēto ex ante

| 69. | Tāpēc riska finansējuma pasākumam jābūt izstrādātam tā, lai ar to tiktu novērsta konkrēta tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis, kas konstatēti ex ante novērtējumā, it īpaši attiecībā uz atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem izraudzītajā attīstības posmā, ģeogrāfiskajā apgabalā un (attiecīgā gadījumā) tautsaimniecības nozarē. |
| --- | --- |

69.

Tāpēc riska finansējuma pasākumam jābūt izstrādātam tā, lai ar to tiktu novērsta konkrēta tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis, kas konstatēti ex ante

| 70. | Lai nodrošinātu, ka pasākumā iesaistītie finanšu starpnieki pievēršas konstatētajai tirgus nepilnībai, ir jāveic pienācīgas rūpības procedūra, kuras mērķis ir pārliecināties, ka ieguldījumu stratēģija ir komerciāli nevainojama, vērsta uz izvirzīto rīcībpolitikas mērķi un ka tajā ir ievērotas noteiktās atbilstības prasības un finansēšanas ierobežojumi. Proti, dalībvalstīm jāizvēlas tādi finanšu starpnieki, kas var pierādīt, ka to ierosinātā ieguldījumu stratēģija ir komerciāli nevainojama un ietver piemērotu riska diversifikācijas rīcībpolitiku, kuras mērķis ir panākt ieguldījumu ekonomisko dzīvotspēju un efektīvu līmeni apjoma un teritoriālā tvēruma ziņā. |
| --- | --- |

70.

Lai nodrošinātu, ka pasākumā iesaistītie finanšu starpnieki pievēršas konstatētajai tirgus nepilnībai, ir jāveic pienācīgas rūpības procedūra, kuras mērķis ir pārliecināties, ka ieguldījumu stratēģija ir komerciāli nevainojama, vērsta uz izvirzīto rīcībpolitikas mērķi un ka tajā ir ievērotas noteiktās atbilstības prasības un finansēšanas ierobežojumi. Proti, dalībvalstīm jāizvēlas tādi finanšu starpnieki, kas var pierādīt, ka to ierosinātā ieguldījumu stratēģija ir komerciāli nevainojama un ietver piemērotu riska diversifikācijas rīcībpolitiku, kuras mērķis ir panākt ieguldījumu ekonomisko dzīvotspēju un efektīvu līmeni apjoma un teritoriālā tvēruma ziņā.

3.2.2.1.   Pasākumi, kas vērsti uz tādu uzņēmumu kategorijām, kuri neietilpst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas piemērošanas jomā

Pasākumi, kas vērsti uz tādu uzņēmumu kategorijām, kuri neietilpst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas piemērošanas jomā

| 71. | Attiecībā uz atbalstu piekļuvei finansējumam Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas piemērošanas jomā ietilpst tikai MVU. Tomēr daži uzņēmumi, kas attiecībā uz darbinieku skaitu vai finanšu robežvērtībām, vai abiem minētajiem, neietilpst MVU definīcijā, var piedzīvot līdzīgas ar nepietiekamu finansējumu saistītas problēmas. |
| --- | --- |

71.

Attiecībā uz atbalstu piekļuvei finansējumam Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas piemērošanas jomā ietilpst tikai MVU. Tomēr daži uzņēmumi, kas attiecībā uz darbinieku skaitu vai finanšu robežvērtībām, vai abiem minētajiem, neietilpst MVU definīcijā, var piedzīvot līdzīgas ar nepietiekamu finansējumu saistītas problēmas.

a)   Mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi

Mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi

| 72. | Riska finansējuma pasākuma tvēruma paplašināšana attiecībā uz atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem ar mērķi papildus MVU ietvert arī mazus vidējas kapitalizācijas uzņēmumus var būt pamatota, ja tās rezultātā privātiem ieguldītājiem tiek radīts stimuls ieguldīt diversificētākā portfelī ar labākām ieiešanas un izejas iespējām. Iekļaujot portfelī mazus vidējas kapitalizācijas uzņēmumus, visticamāk, tiktu samazināts risks portfeļa līmenī un tādējādi palielināta peļņa no ieguldījumiem. Tāpēc tas var būt īpaši efektīvs veids, kā institucionālos ieguldītājus piesaistīt agrīnā attīstības posmā esošiem uzņēmumiem, kuriem ir lielāks risks. |
| --- | --- |

72.

Riska finansējuma pasākuma tvēruma paplašināšana attiecībā uz atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem ar mērķi papildus MVU ietvert arī mazus vidējas kapitalizācijas uzņēmumus var būt pamatota, ja tās rezultātā privātiem ieguldītājiem tiek radīts stimuls ieguldīt diversificētākā portfelī ar labākām ieiešanas un izejas iespējām. Iekļaujot portfelī mazus vidējas kapitalizācijas uzņēmumus, visticamāk, tiktu samazināts risks portfeļa līmenī un tādējādi palielināta peļņa no ieguldījumiem. Tāpēc tas var būt īpaši efektīvs veids, kā institucionālos ieguldītājus piesaistīt agrīnā attīstības posmā esošiem uzņēmumiem, kuriem ir lielāks risks.

| 73. | Minēto iemeslu dēļ un ar noteikumu, ka ex ante novērtējums ietver pietiekamus ekonomiskos pierādījumus tādai pieejai, atbalsts maziem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem var būt pamatots. Komisija savā novērtējumā ņems vērā mērķuzņēmumu darba un kapitāla intensitāti, kā arī citus kritērijus, kas atspoguļo konkrētas ar nepietiekamu finansējumu saistītas problēmas, ar kurām saskaras mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi (piemēram, nav pietiekama nodrošinājuma lielam aizdevumam vai izstrādes un ieviešanas nolūkā ir vajadzīgs ievērojams ārējais kapitāls). |
| --- | --- |

73.

Minēto iemeslu dēļ un ar noteikumu, ka ex ante

b)   Inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi

Inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi

| 74. | Konkrētos apstākļos arī vidējas kapitalizācijas uzņēmumi var piedzīvot līdzīgas ar nepietiekamu finansējumu saistītas problēmas, kādas piedzīvo MVU. Tādā situācijā var būt, piemēram, vidējas kapitalizācijas uzņēmumi, kuri līdztekus pētniecības, izstrādes un inovācijas darbībām veic sākotnējo ieguldījumu ražošanas iekārtās, t. sk. ar ieviešanu tirgū saistītos projektos, un kuru līdzšinējie sasniegumi potenciālajiem ieguldītājiem neļauj izdarīt attiecīgus pieņēmumus par šādu darbību nākotnes izredzēm tirgū, jo šie tirgi vēl tiek attīstīti vai ietver progresīvu tehnoloģisku elementu, ar kuru saistīto risku ir grūti novērtēt (piemēram, aerokosmoss un aizsardzība). Šādos gadījumos inovatīviem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem var būt nepieciešams riska finansējuma valsts atbalsts, lai palielinātu to ražošanas jaudu līdz dzīvotspējīgam līmenim, kā rezultātā šie uzņēmumi paši varētu piesaistīt privātu finansējumu. Turklāt 3.2.2.1. iedaļas a) apakšpunktā minētais attiecas arī uz inovatīviem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem: to iekļaušana ieguldījumu portfelī var būt efektīvs veids, kā finanšu starpnieks var piedāvāt diversificētākas ieguldījumu iespējas un tādējādi piesaistīt plašāku potenciālo ieguldītāju loku. |
| --- | --- |

74.

Konkrētos apstākļos arī vidējas kapitalizācijas uzņēmumi var piedzīvot līdzīgas ar nepietiekamu finansējumu saistītas problēmas, kādas piedzīvo MVU. Tādā situācijā var būt, piemēram, vidējas kapitalizācijas uzņēmumi, kuri līdztekus pētniecības, izstrādes un inovācijas darbībām veic sākotnējo ieguldījumu ražošanas iekārtās, t. sk. ar ieviešanu tirgū saistītos projektos, un kuru līdzšinējie sasniegumi potenciālajiem ieguldītājiem neļauj izdarīt attiecīgus pieņēmumus par šādu darbību nākotnes izredzēm tirgū, jo šie tirgi vēl tiek attīstīti vai ietver progresīvu tehnoloģisku elementu, ar kuru saistīto risku ir grūti novērtēt (piemēram, aerokosmoss un aizsardzība). Šādos gadījumos inovatīviem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem var būt nepieciešams riska finansējuma valsts atbalsts, lai palielinātu to ražošanas jaudu līdz dzīvotspējīgam līmenim, kā rezultātā šie uzņēmumi paši varētu piesaistīt privātu finansējumu. Turklāt 3.2.2.1. iedaļas a) apakšpunktā minētais attiecas arī uz inovatīviem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem: to iekļaušana ieguldījumu portfelī var būt efektīvs veids, kā finanšu starpnieks var piedāvāt diversificētākas ieguldījumu iespējas un tādējādi piesaistīt plašāku potenciālo ieguldītāju loku.

c)   MVU, kas sākotnējo riska finansējuma ieguldījumu saņem tad, kad tie jebkurā tirgū ir darbojušies ilgāk par Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikto atbalsttiesīguma periodu

MVU, kas sākotnējo riska finansējuma ieguldījumu saņem tad, kad tie jebkurā tirgū ir darbojušies ilgāk par Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikto atbalsttiesīguma periodu

| 75. | Noteiktu veidu uzņēmumus var uzskatīt par tādiem, kas joprojām atrodas paplašināšanās / agrīnā izaugsmes posmā, ja šie uzņēmumi, lai gan tie ir pastāvējuši ievērojamu laiku, nav pietiekami pierādījuši savu potenciālu gūt peļņu vai tiem nav pietiekami stabilas reputācijas un nodrošinājuma. Tas var attiekties uz tādām augsta riska nozarēm kā biotehnoloģija, aerokosmoss, aizsardzība, kultūras un radošā nozare un, iespējams, vispārīgāk uz inovatīviem MVU, ieskaitot tos MVU, kuru darbība ir vērsta uz zaļajām vai digitālajām tehnoloģijām vai kuru mērķis ir sociālā inovācija (50). Turklāt uzņēmumiem, kuru pašu kapitāls ir pietiekams to sākotnējo darbību finansēšanai, ārējais finansējums var būt nepieciešams tikai vēlākā posmā, piemēram, lai palielinātu savu jaudu un no maza uzņēmuma pārtaptu lielākā uzņēmumā. Šim nolūkam var būt nepieciešama lielāka ieguldījumu summa, nekā tie var nodrošināt no pašu līdzekļiem. |
| --- | --- |

75.

Noteiktu veidu uzņēmumus var uzskatīt par tādiem, kas joprojām atrodas paplašināšanās / agrīnā izaugsmes posmā, ja šie uzņēmumi, lai gan tie ir pastāvējuši ievērojamu laiku, nav pietiekami pierādījuši savu potenciālu gūt peļņu vai tiem nav pietiekami stabilas reputācijas un nodrošinājuma. Tas var attiekties uz tādām augsta riska nozarēm kā biotehnoloģija, aerokosmoss, aizsardzība, kultūras un radošā nozare un, iespējams, vispārīgāk uz inovatīviem MVU, ieskaitot tos MVU, kuru darbība ir vērsta uz zaļajām vai digitālajām tehnoloģijām vai kuru mērķis ir sociālā inovācija (50

| 76. | Tāpēc pastāv iespēja atļaut pasākumus, kuros sākotnējais ieguldījums tiek veikts pēc Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteiktā atbalsttiesīguma perioda. Šādos gadījumos Komisija var pieprasīt skaidri noteikt pasākuma atbalsttiesīgo uzņēmumu kategorijas, ņemot vērā ex ante novērtējumā sniegtos pierādījumus par tādas konkrētas tirgus nepilnības pastāvēšanu, kas ietekmē šādus uzņēmumus. |
| --- | --- |

76.

Tāpēc pastāv iespēja atļaut pasākumus, kuros sākotnējais ieguldījums tiek veikts pēc Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteiktā atbalsttiesīguma perioda. Šādos gadījumos Komisija var pieprasīt skaidri noteikt pasākuma atbalsttiesīgo uzņēmumu kategorijas, ņemot vērā ex ante

d)   Jaunuzņēmumi un MVU, kuriem nepieciešamā riska finansējuma ieguldījuma summa pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikto maksimālo robežu

Jaunuzņēmumi un MVU, kuriem nepieciešamā riska finansējuma ieguldījuma summa pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikto maksimālo robežu

| 77. | Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā ir noteikta riska finansējuma kopējā maksimālā summa vienam atbalsttiesīgajam uzņēmumam, kurā ietverti arī turpmāki ieguldījumi. Tomēr dažās nozarēs, kurās sākotnējās pētniecības vai ieguldījumu izmaksas ir salīdzinoši augstas, piemēram, aerokosmosa, aizsardzības, dzīvības zinātņu vai zaļās tehnoloģijas vai enerģijas nozarē, minētā summa var nebūt pietiekama, lai īstenotu visas vajadzīgās ieguldījumu kārtas un virzītu jaunuzņēmumu vai MVU uz ilgtspējīgu izaugsmi. Tāpēc konkrētos apstākļos var būt pamatoti atļaut atbalsttiesīgā uzņēmumā ieguldīt lielāku kopējo summu. |
| --- | --- |

77.

Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā ir noteikta riska finansējuma kopējā maksimālā summa vienam atbalsttiesīgajam uzņēmumam, kurā ietverti arī turpmāki ieguldījumi. Tomēr dažās nozarēs, kurās sākotnējās pētniecības vai ieguldījumu izmaksas ir salīdzinoši augstas, piemēram, aerokosmosa, aizsardzības, dzīvības zinātņu vai zaļās tehnoloģijas vai enerģijas nozarē, minētā summa var nebūt pietiekama, lai īstenotu visas vajadzīgās ieguldījumu kārtas un virzītu jaunuzņēmumu vai MVU uz ilgtspējīgu izaugsmi. Tāpēc konkrētos apstākļos var būt pamatoti atļaut atbalsttiesīgā uzņēmumā ieguldīt lielāku kopējo summu.

| 78. | Konkrētāk, riska finansējuma pasākumu satvarā sniegtais atbalsts var pārsniegt maksimālo kopējo summu, kas noteikta Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā, ar noteikumu, ka paredzētā finansējuma summa atspoguļo ex ante novērtējumā attiecībā uz mērķnozarēm vai teritorijām noteiktā un kvantificētā finansējuma deficīta apmēru un veidu. Šādos gadījumos Komisija ņems vērā mērķnozaru kapitāla intensitāti un/vai paaugstinātās izmaksas par ieguldījumiem konkrētos ģeogrāfiskajos apgabalos. |
| --- | --- |

78.

Konkrētāk, riska finansējuma pasākumu satvarā sniegtais atbalsts var pārsniegt maksimālo kopējo summu, kas noteikta Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā, ar noteikumu, ka paredzētā finansējuma summa atspoguļo ex ante

e)   Alternatīvas tirdzniecības platformas, kas neatbilst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas nosacījumiem

Alternatīvas tirdzniecības platformas, kas neatbilst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas nosacījumiem

| 79. | Komisija atzīst, ka alternatīvas tirdzniecības platformas ir svarīga MVU finansēšanas tirgus daļa, jo tās piesaista jaunu kapitālu MVU un atvieglo agrāko ieguldītāju izeju (51). Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā ir atzīta šo platformu nozīme un tāpēc ļauts atbalstīt to darbību, proti, tajā ir paredzēti fiskālie stimuli fiziskām personām, kuras iegulda šajās platformās kotētajos uzņēmumos, vai arī atļauts sniegt platformas operatoram darbības sākšanas atbalstu ar nosacījumu, ka platformas operators ir uzskatāms par mazu uzņēmumu un ka netiek pārsniegtas noteiktas robežvērtības. |
| --- | --- |

79.

Komisija atzīst, ka alternatīvas tirdzniecības platformas ir svarīga MVU finansēšanas tirgus daļa, jo tās piesaista jaunu kapitālu MVU un atvieglo agrāko ieguldītāju izeju (51

| 80. | Tomēr alternatīvu tirdzniecības platformu operatori to izveides brīdī var arī nebūt mazi uzņēmumi. Tāpat saskaņā ar Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu pieļaujamā maksimālā darbības sākšanas atbalsta summa var nebūt pietiekama platformas izveides atbalstīšanai. Turklāt, lai piesaistītu pietiekamus resursus jaunu platformu izveidei un izvēršanai, iespējams, būs jārada fiskāli stimuli korporatīvajiem ieguldītājiem. Visbeidzot, platformā var tikt kotēti ne tikai MVU, bet arī uzņēmumi, kas pārsniedz MVU definīcijā noteiktās robežvērtības. |
| --- | --- |

80.

Tomēr alternatīvu tirdzniecības platformu operatori to izveides brīdī var arī nebūt mazi uzņēmumi. Tāpat saskaņā ar Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu pieļaujamā maksimālā darbības sākšanas atbalsta summa var nebūt pietiekama platformas izveides atbalstīšanai. Turklāt, lai piesaistītu pietiekamus resursus jaunu platformu izveidei un izvēršanai, iespējams, būs jārada fiskāli stimuli korporatīvajiem ieguldītājiem. Visbeidzot, platformā var tikt kotēti ne tikai MVU, bet arī uzņēmumi, kas pārsniedz MVU definīcijā noteiktās robežvērtības.

| 81. | Tādēļ noteiktos apstākļos var būt pamatoti atļaut fiskālus stimulus korporatīviem ieguldītājiem, atbalstīt platformu operatorus, kas nav mazie uzņēmumi, atļaut alternatīvu tirdzniecības platformu izveidē veikt ieguldījumus, kuru apmērs pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā darbības sākšanas atbalstam noteiktās robežas, vai atļaut atbalstu alternatīvām tirdzniecības platformām, kurās lielākā daļa tirgot atļauto finanšu instrumentu ir MVU emitēti. Šādos gadījumos ex ante novērtējumā ir jāpierāda, ka pastāv konkrēta tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis, kas ietekmē šādas platformas konkrētajā ģeogrāfiskajā tirgū. |
| --- | --- |

81.

Tādēļ noteiktos apstākļos var būt pamatoti atļaut fiskālus stimulus korporatīviem ieguldītājiem, atbalstīt platformu operatorus, kas nav mazie uzņēmumi, atļaut alternatīvu tirdzniecības platformu izveidē veikt ieguldījumus, kuru apmērs pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā darbības sākšanas atbalstam noteiktās robežas, vai atļaut atbalstu alternatīvām tirdzniecības platformām, kurās lielākā daļa tirgot atļauto finanšu instrumentu ir MVU emitēti. Šādos gadījumos ex ante

3.2.2.2.   Pasākumi, kuru parametri neatbilst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas nosacījumiem

Pasākumi, kuru parametri neatbilst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas nosacījumiem

a)   Finanšu instrumenti, kuros neatkarīgu privāto ieguldītāju līdzdalība ir mazāka, nekā paredzēts Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā

Finanšu instrumenti, kuros neatkarīgu privāto ieguldītāju līdzdalība ir mazāka, nekā paredzēts Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā

| 82. | Uzņēmumi konkrētos reģionos vai dalībvalstīs var saskarties ar izteiktākām tirgus nepilnībām vai citiem būtiskiem šķēršļiem sakarā ar to, ka MVU finansējuma tirgus šajos apgabalos ir salīdzinoši mazattīstīts attiecībā pret citiem reģioniem tajā pašā dalībvalstī, citām dalībvalstīm vai pasaules valstīm. Tas jo īpaši var attiekties uz dalībvalstīm, kurās oficiāli riska kapitāla ieguldītāji, privātkapitāla fondi vai komerceņģeļi nav plaši pārstāvēti. Attiecībā uz pasākumiem, kuru mērķis ir pārvarēt šādus strukturālus šķēršļus, Komisija var piekrist tam, ka neatkarīgu privāto ieguldītāju līdzdalības īpatsvars ir mazāks nekā Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteiktais, ar nosacījumu, ka ir izpildīts šo pamatnostādņu 25. punktā minētais nosacījums. |
| --- | --- |

82.

Uzņēmumi konkrētos reģionos vai dalībvalstīs var saskarties ar izteiktākām tirgus nepilnībām vai citiem būtiskiem šķēršļiem sakarā ar to, ka MVU finansējuma tirgus šajos apgabalos ir salīdzinoši mazattīstīts attiecībā pret citiem reģioniem tajā pašā dalībvalstī, citām dalībvalstīm vai pasaules valstīm. Tas jo īpaši var attiekties uz dalībvalstīm, kurās oficiāli riska kapitāla ieguldītāji, privātkapitāla fondi vai komerceņģeļi nav plaši pārstāvēti. Attiecībā uz pasākumiem, kuru mērķis ir pārvarēt šādus strukturālus šķēršļus, Komisija var piekrist tam, ka neatkarīgu privāto ieguldītāju līdzdalības īpatsvars ir mazāks nekā Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteiktais, ar nosacījumu, ka ir izpildīts šo pamatnostādņu 25. punktā minētais nosacījums.

| 83. | Turklāt Komisija var akceptēt riska finansējuma pasākumus, kuros neatkarīgu privāto ieguldītāju līdzdalības īpatsvars ir mazāks nekā Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteiktais, arī tad, ja pastāv izteiktāka tirgus nepilnība vai kāds cits būtisks šķērslis, ko pierādījusi dalībvalsts, it īpaši, ja šādi pasākumi ir vērsti tieši uz MVU, kas vēl nav veikuši savu pirmo komerciālās pārdošanas darījumu vai vēl atrodas koncepcijas pierādīšanas posmā, ar noteikumu, ka iesaistītie privātie ieguldītāji faktiski uzņemas ievērojamu daļu no ieguldījuma riska. |
| --- | --- |

83.

Turklāt Komisija var akceptēt riska finansējuma pasākumus, kuros neatkarīgu privāto ieguldītāju līdzdalības īpatsvars ir mazāks nekā Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteiktais, arī tad, ja pastāv izteiktāka tirgus nepilnība vai kāds cits būtisks šķērslis, ko pierādījusi dalībvalsts, it īpaši, ja šādi pasākumi ir vērsti tieši uz MVU, kas vēl nav veikuši savu pirmo komerciālās pārdošanas darījumu vai vēl atrodas koncepcijas pierādīšanas posmā, ar noteikumu, ka iesaistītie privātie ieguldītāji faktiski uzņemas ievērojamu daļu no ieguldījuma riska.

b)   Finanšu instrumenti, kuru parametri pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā paredzētos griestus

Finanšu instrumenti, kuru parametri pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā paredzētos griestus

| 84. | Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā priekšrocības ir paredzētas pasākumiem, kuros nelīdzvērtīga zaudējumu sadale starp publiskajiem un privātajiem ieguldītājiem ir noteikta tā, lai ierobežotu publiskā ieguldītāja pirmās kārtas zaudējumus. Tāpat attiecībā uz garantijām Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā ir noteiktas robežas garantijas likmei un publiskā ieguldītāja kopējiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

84.

Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā priekšrocības ir paredzētas pasākumiem, kuros nelīdzvērtīga zaudējumu sadale starp publiskajiem un privātajiem ieguldītājiem ir noteikta tā, lai ierobežotu publiskā ieguldītāja pirmās kārtas zaudējumus. Tāpat attiecībā uz garantijām Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā ir noteiktas robežas garantijas likmei un publiskā ieguldītāja kopējiem zaudējumiem.

| 85. | Tomēr noteiktos apstākļos, ieņemot riskantāku finansēšanas pozīciju, publiskais finansējums var privātajiem ieguldītājiem vai aizdevējiem dot iespēju nodrošināt papildu finansējumu. Novērtējot pasākumus, kuru finanšu parametri pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteiktos griestus, Komisija ņems vērā vairākus faktorus, kas izklāstīti šo pamatnostādņu 3.2.3.2. iedaļā. |
| --- | --- |

85.

Tomēr noteiktos apstākļos, ieņemot riskantāku finansēšanas pozīciju, publiskais finansējums var privātajiem ieguldītājiem vai aizdevējiem dot iespēju nodrošināt papildu finansējumu. Novērtējot pasākumus, kuru finanšu parametri pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteiktos griestus, Komisija ņems vērā vairākus faktorus, kas izklāstīti šo pamatnostādņu 3.2.3.2. iedaļā.

c)   Finanšu instrumenti, izņemot garantijas, attiecībā uz kuriem, izraugoties ieguldītājus, finanšu starpniekus un to pārvaldniekus, aizsardzībai pret zaudējumu riskiem tiek dota priekšroka pār asimetrisku peļņas sadali

Finanšu instrumenti, izņemot garantijas, attiecībā uz kuriem, izraugoties ieguldītājus, finanšu starpniekus un to pārvaldniekus, aizsardzībai pret zaudējumu riskiem tiek dota priekšroka pār asimetrisku peļņas sadali

| 86. | Saskaņā ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantu finanšu starpnieki, kā arī ieguldītāji vai fondu pārvaldnieki jāizraugās atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā procesā, skaidri nosakot pasākuma rezultātā sasniedzamos rīcībpolitikas mērķus un finanšu parametrus šo mērķu sasniegšanai. Tas nozīmē, ka finanšu starpnieki vai to pārvaldnieki jāizraugās procedūrā, kura atbilst Direktīvai 2014/24/ES. Ja minētā direktīva nav piemērojama, atlases procedūrai ir jābūt tādai, kas nodrošina visplašākās kvalificētu finanšu starpnieku vai fondu pārvaldnieku izvēles iespējas. Jo īpaši šādā procedūrā attiecīgajai dalībvalstij jāvar salīdzināt noteikumus, par kuriem vienojušies finanšu starpnieki vai fondu pārvaldnieki un potenciālie privātie ieguldītāji, nolūkā pārliecināties, ka riska finansējuma pasākuma rezultātā privātie ieguldītāji tiek piesaistīti ar pēc iespējas mazāku valsts atbalstu vai minimālu novirzi no līdzvērtības nosacījumiem, ņemot vērā reālistisku ieguldījumu stratēģiju. |
| --- | --- |

86.

Saskaņā ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantu finanšu starpnieki, kā arī ieguldītāji vai fondu pārvaldnieki jāizraugās atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā procesā, skaidri nosakot pasākuma rezultātā sasniedzamos rīcībpolitikas mērķus un finanšu parametrus šo mērķu sasniegšanai. Tas nozīmē, ka finanšu starpnieki vai to pārvaldnieki jāizraugās procedūrā, kura atbilst Direktīvai 2014/24/ES. Ja minētā direktīva nav piemērojama, atlases procedūrai ir jābūt tādai, kas nodrošina visplašākās kvalificētu finanšu starpnieku vai fondu pārvaldnieku izvēles iespējas. Jo īpaši šādā procedūrā attiecīgajai dalībvalstij jāvar salīdzināt noteikumus, par kuriem vienojušies finanšu starpnieki vai fondu pārvaldnieki un potenciālie privātie ieguldītāji, nolūkā pārliecināties, ka riska finansējuma pasākuma rezultātā privātie ieguldītāji tiek piesaistīti ar pēc iespējas mazāku valsts atbalstu vai minimālu novirzi no līdzvērtības nosacījumiem, ņemot vērā reālistisku ieguldījumu stratēģiju.

| 87. | Saskaņā ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantu kritērijiem, kurus piemēro, izraugoties pārvaldnieku, jāietver prasība, ka attiecībā uz instrumentiem, kas nav garantijas, “asimetriskai peļņas sadalei tiek dota priekšroka pār aizsardzību pret zaudējumu riskiem”, lai ierobežotu pārvaldnieka tieksmi, atlasot uzņēmumus, kuros veikt ieguldījumu, uzņemties pārmērīgu risku. Tam būtu jānodrošina, ka neatkarīgi no pasākumā izmantotā finanšu instrumenta veida jebkāda preferenciāla attieksme pret privātajiem ieguldītājiem vai aizdevējiem ir jāsamēro ar sabiedrības interesēm – nodrošināt ieguldītā publiskā kapitāla apgrozāmību un pasākuma ilgtermiņa finansiālo ilgtspēju. |
| --- | --- |

87.

Saskaņā ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantu kritērijiem, kurus piemēro, izraugoties pārvaldnieku, jāietver prasība, ka attiecībā uz instrumentiem, kas nav garantijas, “asimetriskai peļņas sadalei tiek dota priekšroka pār aizsardzību pret zaudējumu riskiem

| 88. | Tomēr atsevišķos gadījumos, proti, ja pasākums ir vērsts uz jaunuzņēmumiem vai konkrētām nozarēm, kurās MVU saistību neizpildes rādītājs ir augsts, varētu būt lietderīgi priekšroku dot aizsardzībai pret zaudējumu riskiem. Tas varētu attiekties uz pasākumiem, kuri vērsti uz nozarēm, kas saskaras ar nozīmīgiem tehnoloģiskiem šķēršļiem, vai tādām nozarēm, kurās uzņēmumi ir ļoti atkarīgi no atsevišķiem projektiem, kam nepieciešami lieli sākotnējie ieguldījumi un kas ir saistīti ar lielu risku, kā, piemēram, aerokosmosa un aizsardzības ekosistēma un kultūras un radošās nozares. Priekšrokas došana mehānismiem, kas sniedz aizsardzību pret zaudējumu riskiem, var būt pamatota arī pasākumos, kurus īsteno ar fondu fondu starpniecību un kuru mērķis ir piesaistīt privātos ieguldītājus šajā līmenī, vai pasākumos, kas vērsti uz MVU, kuri vēl nav veikuši savu pirmo komerciālās pārdošanas darījumu vai atrodas koncepcijas pierādīšanas posmā. |
| --- | --- |

88.

Tomēr atsevišķos gadījumos, proti, ja pasākums ir vērsts uz jaunuzņēmumiem vai konkrētām nozarēm, kurās MVU saistību neizpildes rādītājs ir augsts, varētu būt lietderīgi priekšroku dot aizsardzībai pret zaudējumu riskiem. Tas varētu attiekties uz pasākumiem, kuri vērsti uz nozarēm, kas saskaras ar nozīmīgiem tehnoloģiskiem šķēršļiem, vai tādām nozarēm, kurās uzņēmumi ir ļoti atkarīgi no atsevišķiem projektiem, kam nepieciešami lieli sākotnējie ieguldījumi un kas ir saistīti ar lielu risku, kā, piemēram, aerokosmosa un aizsardzības ekosistēma un kultūras un radošās nozares. Priekšrokas došana mehānismiem, kas sniedz aizsardzību pret zaudējumu riskiem, var būt pamatota arī pasākumos, kurus īsteno ar fondu fondu starpniecību un kuru mērķis ir piesaistīt privātos ieguldītājus šajā līmenī, vai pasākumos, kas vērsti uz MVU, kuri vēl nav veikuši savu pirmo komerciālās pārdošanas darījumu vai atrodas koncepcijas pierādīšanas posmā.

d)   Fiskālie stimuli korporatīvajiem ieguldītājiem, ieskaitot finanšu starpniekus vai to pārvaldniekus, kas darbojas kā līdzieguldītāji

Fiskālie stimuli korporatīvajiem ieguldītājiem, ieskaitot finanšu starpniekus vai to pārvaldniekus, kas darbojas kā līdzieguldītāji

| 89. | Lai gan Vispārējā grupu atbrīvojuma regula attiecas uz fiskālajiem stimuliem, kurus piešķir neatkarīgiem privātajiem ieguldītājiem, kas ir fiziskas personas minētās regulas 2. panta nozīmē, kuras tieši vai netieši nodrošina riska finansējumu atbalsttiesīgiem jaunuzņēmumiem un MVU, dalībvalstis var uzskatīt par lietderīgu ieviest pasākumus, ar ko tiek radīti līdzīgi stimuli neatkarīgiem privātajiem ieguldītājiem, kuri ir korporatīvie ieguldītāji. Atšķirība ir tāda, ka korporatīvie ieguldītāji ir uzņēmumi Līguma 107. panta nozīmē. Tādēļ, lai nodrošinātu, ka atbalsts korporatīvo ieguldītāju līmenī ir samērīgs un patiešām stimulējošs, pasākumam ir jāpiemēro īpaši ierobežojumi (kā izklāstīts 3.2.3.3. un 3.2.4.2. iedaļā). |
| --- | --- |

89.

Lai gan Vispārējā grupu atbrīvojuma regula attiecas uz fiskālajiem stimuliem, kurus piešķir neatkarīgiem privātajiem ieguldītājiem, kas ir fiziskas personas minētās regulas 2. panta nozīmē, kuras tieši vai netieši nodrošina riska finansējumu atbalsttiesīgiem jaunuzņēmumiem un MVU, dalībvalstis var uzskatīt par lietderīgu ieviest pasākumus, ar ko tiek radīti līdzīgi stimuli neatkarīgiem privātajiem ieguldītājiem, kuri ir korporatīvie ieguldītāji. Atšķirība ir tāda, ka korporatīvie ieguldītāji ir uzņēmumi Līguma 107. panta nozīmē. Tādēļ, lai nodrošinātu, ka atbalsts korporatīvo ieguldītāju līmenī ir samērīgs un patiešām stimulējošs, pasākumam ir jāpiemēro īpaši ierobežojumi (kā izklāstīts 3.2.3.3. un 3.2.4.2. iedaļā).

| 90. | Finanšu starpnieki un to pārvaldnieki var gūt labumu no fiskālā stimula tikai tad, ja tie darbojas kā līdzieguldītāji vai līdzaizdevēji. Fiskālos stimulus nevar piešķirt attiecībā uz pakalpojumiem, kurus finanšu starpnieks vai tā pārvaldnieks sniedz saistībā ar pasākuma īstenošanu. |
| --- | --- |

90.

Finanšu starpnieki un to pārvaldnieki var gūt labumu no fiskālā stimula tikai tad, ja tie darbojas kā līdzieguldītāji vai līdzaizdevēji. Fiskālos stimulus nevar piešķirt attiecībā uz pakalpojumiem, kurus finanšu starpnieks vai tā pārvaldnieks sniedz saistībā ar pasākuma īstenošanu.

3.2.3.   Atbalsta pasākuma piemērotība

Atbalsta pasākuma piemērotība

| 91. | Ierosinātajam atbalsta pasākumam ir jābūt piemērotam rīcībpolitikas instrumentam paredzētā atbalsta mērķa sasniegšanai, t. i., nedrīkst pastāvēt cits tāds rīcībpolitikas vai atbalsta instruments, kas ir piemērotāks un mazāk kropļojošs un ar ko var sasniegt tādu pašu rezultātu. |
| --- | --- |

91.

Ierosinātajam atbalsta pasākumam ir jābūt piemērotam rīcībpolitikas instrumentam paredzētā atbalsta mērķa sasniegšanai, t. i., nedrīkst pastāvēt cits tāds rīcībpolitikas vai atbalsta instruments, kas ir piemērotāks un mazāk kropļojošs un ar ko var sasniegt tādu pašu rezultātu.

3.2.3.1.   Piemērotība salīdzinājumā ar citiem rīcībpolitikas instrumentiem un citiem atbalsta instrumentiem

Piemērotība salīdzinājumā ar citiem rīcībpolitikas instrumentiem un citiem atbalsta instrumentiem

| 92. | Lai novērstu konstatēto tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli un sekmētu izvirzīto pasākuma rīcībpolitikas mērķu sasniegšanu, ierosinātajam riska finansējuma pasākumam ir jābūt piemērotam instrumentam. Konkrētas riska finansējuma pasākuma formas izvēle ir pienācīgi jāpamato, balstoties uz pierādījumiem, ko dalībvalstis sniegušas ex ante novērtējumā. |
| --- | --- |

92.

Lai novērstu konstatēto tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli un sekmētu izvirzīto pasākuma rīcībpolitikas mērķu sasniegšanu, ierosinātajam riska finansējuma pasākumam ir jābūt piemērotam instrumentam. Konkrētas riska finansējuma pasākuma formas izvēle ir pienācīgi jāpamato, balstoties uz pierādījumiem, ko dalībvalstis sniegušas ex ante

| 93. | Vispirms Komisija apsvērs, vai un kādā mērā riska finansējuma pasākums ir uzskatāms par piemērotu instrumentu salīdzinājumā ar citiem rīcībpolitikas instrumentiem, kuru mērķis ir mudināt nodrošināt riska finansējumu atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem. Valsts atbalsts nav vienīgais dalībvalstīm pieejamais rīcībpolitikas instruments, ar ko veicināt riska finansējuma nodrošināšanu atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem. Dalībvalstis gan piedāvājumu, gan pieprasījumu var veicināt, izmantojot citus papildinošus rīcībpolitikas instrumentus, piemēram, reglamentējošus pasākumus finanšu tirgu darbības sekmēšanai, pasākumus uzņēmējdarbības vides uzlabošanai, konsultāciju pakalpojumus ieguldījumgatavības veicināšanai vai publiskos ieguldījumus, kas atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijam. |
| --- | --- |

93.

Vispirms Komisija apsvērs, vai un kādā mērā riska finansējuma pasākums ir uzskatāms par piemērotu instrumentu salīdzinājumā ar citiem rīcībpolitikas instrumentiem, kuru mērķis ir mudināt nodrošināt riska finansējumu atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem. Valsts atbalsts nav vienīgais dalībvalstīm pieejamais rīcībpolitikas instruments, ar ko veicināt riska finansējuma nodrošināšanu atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem. Dalībvalstis gan piedāvājumu, gan pieprasījumu var veicināt, izmantojot citus papildinošus rīcībpolitikas instrumentus, piemēram, reglamentējošus pasākumus finanšu tirgu darbības sekmēšanai, pasākumus uzņēmējdarbības vides uzlabošanai, konsultāciju pakalpojumus ieguldījumgatavības veicināšanai vai publiskos ieguldījumus, kas atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijam.

| 94. | Otrkārt, Komisija novērtēs, vai ierosinātais pasākums ir piemērotāks nekā alternatīvi valsts atbalsta instrumenti, kuru mērķis ir novērst to pašu tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli. Šajā sakarā parasti tiek uzskatīts, ka finanšu instrumenti ir mazāk kropļojoši nekā tiešas dotācijas un ka tāpēc tie ir piemērotāki instrumenti. Tomēr valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt riska finansējuma nodrošināšanu, var piešķirt dažādos veidos, piemēram, kā selektīvus fiskālos instrumentus vai finanšu instrumentus ar izdevīgākiem nosacījumiem, kas ietver virkni pašu kapitāla, parāda vai garantijas instrumentu ar dažādām riska un ienesīguma iezīmēm, kā arī dažādiem īstenošanas veidiem un finansējuma struktūrām, kuru piemērotība ir atkarīga no mērķuzņēmumu veida un finansējuma deficīta. Tāpēc Komisija, ņemot vērā fonda ieguldījumu stratēģiju, novērtēs, vai pasākumam paredzētā finansējuma struktūra ir efektīva un tādējādi nodrošina ilgtspējīgu darbību. |
| --- | --- |

94.

Otrkārt, Komisija novērtēs, vai ierosinātais pasākums ir piemērotāks nekā alternatīvi valsts atbalsta instrumenti, kuru mērķis ir novērst to pašu tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli. Šajā sakarā parasti tiek uzskatīts, ka finanšu instrumenti ir mazāk kropļojoši nekā tiešas dotācijas un ka tāpēc tie ir piemērotāki instrumenti. Tomēr valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt riska finansējuma nodrošināšanu, var piešķirt dažādos veidos, piemēram, kā selektīvus fiskālos instrumentus vai finanšu instrumentus ar izdevīgākiem nosacījumiem, kas ietver virkni pašu kapitāla, parāda vai garantijas instrumentu ar dažādām riska un ienesīguma iezīmēm, kā arī dažādiem īstenošanas veidiem un finansējuma struktūrām, kuru piemērotība ir atkarīga no mērķuzņēmumu veida un finansējuma deficīta. Tāpēc Komisija, ņemot vērā fonda ieguldījumu stratēģiju, novērtēs, vai pasākumam paredzētā finansējuma struktūra ir efektīva un tādējādi nodrošina ilgtspējīgu darbību.

| 95. | Šajā sakarā Komisija pozitīvi vērtēs pasākumus, kuros iesaistīti fondi, kas portfeļa lieluma, ģeogrāfiskā tvēruma (it īpaši, ja tie darbojas vairākās dalībvalstīs) un portfeļa diversifikācijas ziņā ir pietiekami lieli, jo šādi fondi salīdzinājumā ar mazākiem fondiem var būt efektīvāki un tāpēc arī pievilcīgāki privātiem ieguldītājiem. Atsevišķi fondu fondi var izpildīt minētos nosacījumus, ja vien kopējās no dažāda līmeņa starpniecības izrietošās pārvaldības izmaksas kompensē ievērojams efektivitātes pieaugums. |
| --- | --- |

95.

Šajā sakarā Komisija pozitīvi vērtēs pasākumus, kuros iesaistīti fondi, kas portfeļa lieluma, ģeogrāfiskā tvēruma (it īpaši, ja tie darbojas vairākās dalībvalstīs) un portfeļa diversifikācijas ziņā ir pietiekami lieli, jo šādi fondi salīdzinājumā ar mazākiem fondiem var būt efektīvāki un tāpēc arī pievilcīgāki privātiem ieguldītājiem. Atsevišķi fondu fondi var izpildīt minētos nosacījumus, ja vien kopējās no dažāda līmeņa starpniecības izrietošās pārvaldības izmaksas kompensē ievērojams efektivitātes pieaugums.

3.2.3.2.   Nosacījumi, pamatojoties uz kuriem nosaka finanšu instrumentu piemērotību

Nosacījumi, pamatojoties uz kuriem nosaka finanšu instrumentu piemērotību

| 96. | Nosakot tādu finanšu instrumentu piemērotību, kuru parametri neietilpst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas piemērošanas jomā, Komisija ņems vērā šo pamatnostādņu 97.–121. punktā paredzētos nosacījumus. |
| --- | --- |

96.

Nosakot tādu finanšu instrumentu piemērotību, kuru parametri neietilpst Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas piemērošanas jomā, Komisija ņems vērā šo pamatnostādņu 97.–121. punktā paredzētos nosacījumus.

| 97. | Pirmkārt, pasākumam ir jāpiesaista papildu finansējums no tirgus dalībniekiem. Minimālais neatkarīgu privāto ieguldījumu īpatsvars, kas ir mazāks nekā Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteiktais, var būt pamatots tikai tad, ja ex ante novērtējumā ir konstatēta izteiktāka tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis (sk. 3.2.1. iedaļu). Šajā sakarā ex ante novērtējumā vajadzētu pietiekami detalizēti novērtēt konkrētā veida atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā pieejamā privātā finansējuma apmēru un struktūru (sk. 63. punktu). Turklāt ir jāpierāda, ka ar pasākumu tiek piesaistīti papildu privātie resursi, kas citādi nebūtu nodrošināti vai būtu nodrošināti citā veidā vai apmērā vai ar citiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

97.

Pirmkārt, pasākumam ir jāpiesaista papildu finansējums no tirgus dalībniekiem. Minimālais neatkarīgu privāto ieguldījumu īpatsvars, kas ir mazāks nekā Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteiktais, var būt pamatots tikai tad, ja ex ante

ex ante

| 98. | Attiecībā uz riska finansējuma pasākumiem, kas vērsti uz tieši tādiem jaunuzņēmumiem un MVU, kuri nav darbojušies nevienā tirgū (52), Komisija var piekrist tam, ka neatkarīgas privātās līdzdalības īpatsvars ir mazāks par prasīto. Alternatīvi Komisija attiecībā uz šādiem ieguldījumu mērķuzņēmumiem var piekrist tam, ka privātā līdzdalība nav neatkarīga, proti, ka to nodrošina, piemēram, saņēmēja uzņēmuma īpašnieks. Arī attiecībā uz atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem, kuru darbības ilgums tirgū nepārsniedz Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto atbalsttiesīguma periodu, Komisija pienācīgi pamatotos gadījumos, ņemot vērā ex ante novērtējumā sniegtos ekonomiskos pierādījumus par attiecīgo tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli, var piekrist tam, ka privātās līdzdalības līmenis ir zemāks nekā Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteiktais. |
| --- | --- |

98.

Attiecībā uz riska finansējuma pasākumiem, kas vērsti uz tieši tādiem jaunuzņēmumiem un MVU, kuri nav darbojušies nevienā tirgū (52

ex ante

| 99. | Riska finansējuma pasākumam, kas vērsts uz atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem, kuri pirmo riska finansējuma ieguldījumu saņem tad, kad tie jebkurā tirgū ir darbojušies ilgāk par Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto atbalsttiesīguma periodu, ir jāietver atbilstīgi ierobežojumi, piemēram, termiņi vai citi objektīvi kvalitatīvie kritēriji attiecībā uz mērķuzņēmumu attīstības posmu. Parasti Komisija attiecībā uz ieguldījumiem šādos mērķuzņēmumos pieprasītu, lai privātās līdzdalības īpatsvars ir vismaz 60 %. |
| --- | --- |

99.

Riska finansējuma pasākumam, kas vērsts uz atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem, kuri pirmo riska finansējuma ieguldījumu saņem tad, kad tie jebkurā tirgū ir darbojušies ilgāk par Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto atbalsttiesīguma periodu, ir jāietver atbilstīgi ierobežojumi, piemēram, termiņi vai citi objektīvi kvalitatīvie kritēriji attiecībā uz mērķuzņēmumu attīstības posmu. Parasti Komisija attiecībā uz ieguldījumiem šādos mērķuzņēmumos pieprasītu, lai privātās līdzdalības īpatsvars ir vismaz 60 %.

| 100. | Otrkārt, Komisija papildus ierosinātajam privātās līdzdalības līmenim ņems vērā arī risku un atlīdzības samēru starp publiskajiem un privātajiem ieguldītājiem. Šajā sakarā Komisija pozitīvi vērtēs pasākumus, kuros zaudējumi tiek līdzvērtīgi sadalīti starp ieguldītājiem un privātie ieguldītāji saņem tikai stimulus gūt prioritāru peļņu. Komisija pienācīgi ņems vērā to, ka nelīdzvērtīga zaudējumu sadale tomēr var būt nepieciešama attiecībā uz nopietnākām tirgus nepilnībām. Principā jo lielākā mērā risku un atlīdzības sadale atbilst faktiskajai komercpraksei, jo lielāka iespēja, ka Komisija piekritīs zemākam privātās līdzdalības līmenim. |
| --- | --- |

100.

Otrkārt, Komisija papildus ierosinātajam privātās līdzdalības līmenim ņems vērā arī risku un atlīdzības samēru starp publiskajiem un privātajiem ieguldītājiem. Šajā sakarā Komisija pozitīvi vērtēs pasākumus, kuros zaudējumi tiek līdzvērtīgi sadalīti starp ieguldītājiem un privātie ieguldītāji saņem tikai stimulus gūt prioritāru peļņu. Komisija pienācīgi ņems vērā to, ka nelīdzvērtīga zaudējumu sadale tomēr var būt nepieciešama attiecībā uz nopietnākām tirgus nepilnībām. Principā jo lielākā mērā risku un atlīdzības sadale atbilst faktiskajai komercpraksei, jo lielāka iespēja, ka Komisija piekritīs zemākam privātās līdzdalības līmenim.

| 101. | Treškārt, Komisija ņems vērā, kurā finansējuma struktūras līmenī ar pasākumu paredzēts piesaistīt privātos ieguldījumus. Fondu fonda līmenī spēja piesaistīt privāto finansējumu var būt atkarīga no plašākas tādu mehānismu izmantošanas, kas sniedz aizsardzību pret zaudējumu riskiem. Turpretī pārmērīgas šādu mehānismu izmantošanas rezultātā var tikt izkropļota atbalsttiesīgo uzņēmumu atlase un rasties neefektīvi rezultāti, ja privātie ieguldītāji iesaistās uzņēmumos veikto ieguldījumu līmenī uz atsevišķu darījumu bāzes. |
| --- | --- |

101.

Treškārt, Komisija ņems vērā, kurā finansējuma struktūras līmenī ar pasākumu paredzēts piesaistīt privātos ieguldījumus. Fondu fonda līmenī spēja piesaistīt privāto finansējumu var būt atkarīga no plašākas tādu mehānismu izmantošanas, kas sniedz aizsardzību pret zaudējumu riskiem. Turpretī pārmērīgas šādu mehānismu izmantošanas rezultātā var tikt izkropļota atbalsttiesīgo uzņēmumu atlase un rasties neefektīvi rezultāti, ja privātie ieguldītāji iesaistās uzņēmumos veikto ieguldījumu līmenī uz atsevišķu darījumu bāzes.

| 102. | Novērtējot, īpašā pasākuma piemērotību, Komisija var ņemt vērā to, cik būtisks attiecībā pret publiskā ieguldītāja paredzamajiem un neparedzamajiem zaudējumiem ir atlikušais risks izraudzītajiem privātajiem ieguldītājiem, kā arī paredzamās peļņas samēru starp publisko ieguldītāju un privātajiem ieguldītājiem. Līdz ar to var piekrist citādam risku un atlīdzības profilam, ja tādējādi tiek maksimāli palielināts privāto ieguldījumu apmērs un vienlaikus netiek ietekmēts ieguldījuma lēmumu uz peļņu orientētais raksturs. |
| --- | --- |

102.

Novērtējot, īpašā pasākuma piemērotību, Komisija var ņemt vērā to, cik būtisks attiecībā pret publiskā ieguldītāja paredzamajiem un neparedzamajiem zaudējumiem ir atlikušais risks izraudzītajiem privātajiem ieguldītājiem, kā arī paredzamās peļņas samēru starp publisko ieguldītāju un privātajiem ieguldītājiem. Līdz ar to var piekrist citādam risku un atlīdzības profilam, ja tādējādi tiek maksimāli palielināts privāto ieguldījumu apmērs un vienlaikus netiek ietekmēts ieguldījuma lēmumu uz peļņu orientētais raksturs.

| 103. | Ceturtkārt, stimulu precīzās iezīmes ir jānosaka atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā finanšu starpnieku, kā arī fondu pārvaldnieku vai ieguldītāju atlases procesā. Tāpat būtu jānosaka, ka fondu fonda pārvaldniekiem sava ieguldījumu pilnvarojuma ietvaros jāuzņemas juridiskas saistības uz konkurences principiem balstītā atbalsttiesīgo finanšu starpnieku, fondu pārvaldnieku vai ieguldītāju atlases procesā noteikt preferenciālos noteikumus, kurus varētu piemērot apakšfondu līmenī. |
| --- | --- |

103.

Ceturtkārt, stimulu precīzās iezīmes ir jānosaka atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā finanšu starpnieku, kā arī fondu pārvaldnieku vai ieguldītāju atlases procesā. Tāpat būtu jānosaka, ka fondu fonda pārvaldniekiem sava ieguldījumu pilnvarojuma ietvaros jāuzņemas juridiskas saistības uz konkurences principiem balstītā atbalsttiesīgo finanšu starpnieku, fondu pārvaldnieku vai ieguldītāju atlases procesā noteikt preferenciālos noteikumus, kurus varētu piemērot apakšfondu līmenī.

| 104. | Lai pierādītu, ka pasākuma pamatā esošie īpašie finansējuma nosacījumi ir nepieciešami, dalībvalstīm var prasīt iesniegt pierādījumus, kas apliecina, ka privāto ieguldītāju atlases procesā visi dalībnieki vēlējās panākt tādus nosacījumus, kas neatbilst Vispārējai grupu atbrīvojuma regulai, vai ka konkurss bija nerezultatīvs. |
| --- | --- |

104.

Lai pierādītu, ka pasākuma pamatā esošie īpašie finansējuma nosacījumi ir nepieciešami, dalībvalstīm var prasīt iesniegt pierādījumus, kas apliecina, ka privāto ieguldītāju atlases procesā visi dalībnieki vēlējās panākt tādus nosacījumus, kas neatbilst Vispārējai grupu atbrīvojuma regulai, vai ka konkurss bija nerezultatīvs.

| 105. | Piektkārt, finanšu starpnieks vai fonda pārvaldnieks var ieguldīt līdztekus dalībvalstij, ja vien ar šāda līdzieguldījuma noteikumiem tiek izslēgts iespējamais interešu konflikts. Finanšu starpniekam jāuzņemas vismaz 10 % no pirmās kārtas zaudējumu laidiena. Šādi līdzieguldījumi var palīdzēt nodrošināt, ka lēmumi par ieguldījumiem tiek saskaņoti ar attiecīgajiem rīcībpolitikas mērķrādītājiem. Viens no atlases kritērijiem var būt pārvaldnieka spēja nodrošināt ieguldījumu no paša līdzekļiem. |
| --- | --- |

105.

Piektkārt, finanšu starpnieks vai fonda pārvaldnieks var ieguldīt līdztekus dalībvalstij, ja vien ar šāda līdzieguldījuma noteikumiem tiek izslēgts iespējamais interešu konflikts. Finanšu starpniekam jāuzņemas vismaz 10 % no pirmās kārtas zaudējumu laidiena. Šādi līdzieguldījumi var palīdzēt nodrošināt, ka lēmumi par ieguldījumiem tiek saskaņoti ar attiecīgajiem rīcībpolitikas mērķrādītājiem. Viens no atlases kritērijiem var būt pārvaldnieka spēja nodrošināt ieguldījumu no paša līdzekļiem.

| 106. | Sestkārt, riska finansējuma pasākumos, kuros tiek izmantoti parāda instrumenti, ir jāparedz mehānisms, kas nodrošinātu, ka finanšu starpnieks no valsts saņemto priekšrocību nodod galīgajiem saņēmējiem uzņēmumiem, piemēram, piemērojot zemākas procentu likmes vai nodrošinājuma prasības vai abus reizē. Finanšu starpnieki priekšrocību var nodot arī, ieguldot uzņēmumos, kas ir potenciāli dzīvotspējīgi, bet atbilstoši finanšu starpnieka iekšējā reitinga kritērijiem tiktu ierindoti riska kategorijā, kurā šis starpnieks neieguldītu, ja nebūtu riska finansējuma pasākuma. Nodošanas mehānismam jāietver atbilstīga uzraudzības sistēma, kā arī atgūšanas mehānisms (53) vai līdzvērtīgs līgumisks mehānisms. |
| --- | --- |

106.

Sestkārt, riska finansējuma pasākumos, kuros tiek izmantoti parāda instrumenti, ir jāparedz mehānisms, kas nodrošinātu, ka finanšu starpnieks no valsts saņemto priekšrocību nodod galīgajiem saņēmējiem uzņēmumiem, piemēram, piemērojot zemākas procentu likmes vai nodrošinājuma prasības vai abus reizē. Finanšu starpnieki priekšrocību var nodot arī, ieguldot uzņēmumos, kas ir potenciāli dzīvotspējīgi, bet atbilstoši finanšu starpnieka iekšējā reitinga kritērijiem tiktu ierindoti riska kategorijā, kurā šis starpnieks neieguldītu, ja nebūtu riska finansējuma pasākuma. Nodošanas mehānismam jāietver atbilstīga uzraudzības sistēma, kā arī atgūšanas mehānisms (53

| 107. | Visbeidzot, lai nodrošinātu, ka riska finansējuma pasākumā iesaistītie finanšu starpnieki sasniedz attiecīgos mērķus, finanšu starpnieka ieguldījumu stratēģijai jābūt saskaņotai ar pasākuma mērķiem. Atlases procesā finanšu starpniekiem jāpierāda, ka to ierosinātā ieguldījumu stratēģija var palīdzēt sasniegt mērķus un mērķrādītājus. Turklāt dalībvalstij ir jāpārliecinās, ka starpnieku ieguldījumu stratēģija visu laiku ir saskaņota ar apstiprinātajiem mērķrādītājiem, piemēram, izmantojot piemērotus uzraudzības un ziņošanas mehānismus un publisko ieguldītāju pārstāvju līdzdalību finanšu starpnieka pārstāvības struktūrās, piemēram, uzraudzības padomē vai konsultatīvajā padomē. Ir jābūt ieviestai piemērotai pārvaldības struktūrai, kas nodrošina, ka būtiskas izmaiņas ieguldījumu stratēģijā var veikt tikai ar dalībvalsts iepriekšēju piekrišanu. Lai novērstu šaubas – dalībvalsts nevar tieši piedalīties atsevišķu lēmumu par ieguldījumu un atsavināšanu pieņemšanā. |
| --- | --- |

107.

Visbeidzot, lai nodrošinātu, ka riska finansējuma pasākumā iesaistītie finanšu starpnieki sasniedz attiecīgos mērķus, finanšu starpnieka ieguldījumu stratēģijai jābūt saskaņotai ar pasākuma mērķiem. Atlases procesā finanšu starpniekiem jāpierāda, ka to ierosinātā ieguldījumu stratēģija var palīdzēt sasniegt mērķus un mērķrādītājus. Turklāt dalībvalstij ir jāpārliecinās, ka starpnieku ieguldījumu stratēģija visu laiku ir saskaņota ar apstiprinātajiem mērķrādītājiem, piemēram, izmantojot piemērotus uzraudzības un ziņošanas mehānismus un publisko ieguldītāju pārstāvju līdzdalību finanšu starpnieka pārstāvības struktūrās, piemēram, uzraudzības padomē vai konsultatīvajā padomē. Ir jābūt ieviestai piemērotai pārvaldības struktūrai, kas nodrošina, ka būtiskas izmaiņas ieguldījumu stratēģijā var veikt tikai ar dalībvalsts iepriekšēju piekrišanu. Lai novērstu šaubas – dalībvalsts nevar tieši piedalīties atsevišķu lēmumu par ieguldījumu un atsavināšanu pieņemšanā.

| 108. | Dalībvalstis vienā riska finansējuma pasākumā var izmantot vairākus finanšu instrumentus, piemēram, pašu kapitāla un kvazikapitāla ieguldījumu instrumentus, aizdevumu instrumentus vai garantijas ar nelīdzvērtīgiem nosacījumiem. 109.–121. punktā ir aprakstīti aspekti, ko Komisija ņems vērā, novērtējot konkrētos finanšu instrumentus. |
| --- | --- |

108.

Dalībvalstis vienā riska finansējuma pasākumā var izmantot vairākus finanšu instrumentus, piemēram, pašu kapitāla un kvazikapitāla ieguldījumu instrumentus, aizdevumu instrumentus vai garantijas ar nelīdzvērtīgiem nosacījumiem. 109.–121. punktā ir aprakstīti aspekti, ko Komisija ņems vērā, novērtējot konkrētos finanšu instrumentus.

a)   Kapitālieguldījumi

Kapitālieguldījumi

| 109. | Kapitālieguldījumu instrumenti var būt tādi pašu kapitāla vai kvazikapitāla ieguldījumi uzņēmumā, kuru rezultātā ieguldītājs iegādājas (daļu) šā uzņēmuma īpašumtiesību. (54) |
| --- | --- |

109.

Kapitālieguldījumu instrumenti var būt tādi pašu kapitāla vai kvazikapitāla ieguldījumi uzņēmumā, kuru rezultātā ieguldītājs iegādājas (daļu) šā uzņēmuma īpašumtiesību. (54

| 110. | Pašu kapitāla instrumentiem var būt dažādas asimetriskas īpašības, un tamdēļ tie var radīt atšķirīgu attieksmi pret ieguldītājiem, jo dažu ieguldītāju līdzdalība attiecībā uz risku un atlīdzību var būt lielāka nekā citiem. Lai mazinātu riskus privātajiem ieguldītājiem, pasākums var piedāvāt aizsardzību peļņas pieauguma gadījumā (publiskais ieguldītājs daļēji atsakās no peļņas) vai daļēju aizsardzību pret zaudējumiem (privātā ieguldītāja zaudējumu ierobežošana), vai arī abus reizē. |
| --- | --- |

110.

Pašu kapitāla instrumentiem var būt dažādas asimetriskas īpašības, un tamdēļ tie var radīt atšķirīgu attieksmi pret ieguldītājiem, jo dažu ieguldītāju līdzdalība attiecībā uz risku un atlīdzību var būt lielāka nekā citiem. Lai mazinātu riskus privātajiem ieguldītājiem, pasākums var piedāvāt aizsardzību peļņas pieauguma gadījumā (publiskais ieguldītājs daļēji atsakās no peļņas) vai daļēju aizsardzību pret zaudējumiem (privātā ieguldītāja zaudējumu ierobežošana), vai arī abus reizē.

| 111. | Komisija uzskata, ka ar stimuliem gūt prioritāru peļņu publisko un privāto ieguldītāju intereses tiek saskaņotas labāk. Turpretī aizsardzība pret zaudējumu riskiem, kuras gadījumā publiskais ieguldītājs var būt pakļauts riskam, ka sniegums būs vājš, var radīt interešu nesaskaņotību un nelabvēlīgi ietekmēt finanšu starpnieku vai ieguldītāju izdarīto izvēli. |
| --- | --- |

111.

Komisija uzskata, ka ar stimuliem gūt prioritāru peļņu publisko un privāto ieguldītāju intereses tiek saskaņotas labāk. Turpretī aizsardzība pret zaudējumu riskiem, kuras gadījumā publiskais ieguldītājs var būt pakļauts riskam, ka sniegums būs vājš, var radīt interešu nesaskaņotību un nelabvēlīgi ietekmēt finanšu starpnieku vai ieguldītāju izdarīto izvēli.

| 112. | Komisija uzskata, ka pašu kapitāla instrumenti ar noteiktu maksimālo peļņu (55), pirkšanas iespēju (56) un asimetrisku ienākumu un ieguldāmo līdzekļu sadalījumu (57) piedāvā labus stimulus, it īpaši situācijās, kurām raksturīga mazāk nopietna tirgus nepilnība. |
| --- | --- |

112.

Komisija uzskata, ka pašu kapitāla instrumenti ar noteiktu maksimālo peļņu (55

56

57

| 113. | Tādu pašu kapitāla instrumentu izmantošana, kas paredz zaudējumu nelīdzvērtīgu sadali un pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteiktās robežas, var būt attaisnojama tikai pasākumos, kuru mērķis ir novērst nopietnas tirgus nepilnības, piemēram, augsto tehnoloģiju nozarēs, vai citus būtiskus šķēršļus, kas konstatēti ex ante novērtējumā, piemēram, pasākumos, kuri galvenokārt vērsti uz jaunuzņēmumiem un MVU, kas vēl nav veikuši savu pirmo komerciālās pārdošanas darījumu vai vēl atrodas koncepcijas pierādīšanas posmā. Lai novērstu pārmērīgu aizsardzību pret zaudējumu riskiem, jānosaka maksimālā robeža pirmās kārtas zaudējumu laidienam, ko sedz publiskais ieguldītājs. |
| --- | --- |

113.

Tādu pašu kapitāla instrumentu izmantošana, kas paredz zaudējumu nelīdzvērtīgu sadali un pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteiktās robežas, var būt attaisnojama tikai pasākumos, kuru mērķis ir novērst nopietnas tirgus nepilnības, piemēram, augsto tehnoloģiju nozarēs, vai citus būtiskus šķēršļus, kas konstatēti ex ante

b)   Finansēti parāda instrumenti – aizdevumi

Finansēti parāda instrumenti – aizdevumi

| 114. | Riska finansējuma pasākums var izpausties kā aizdevuma piešķiršana vai nu finanšu starpniekam, vai galīgajam saņēmējam. |
| --- | --- |

114.

Riska finansējuma pasākums var izpausties kā aizdevuma piešķiršana vai nu finanšu starpniekam, vai galīgajam saņēmējam.

| 115. | Finansēti parāda instrumenti var būt dažāda veida, piemēram, subordinētie aizdevumi un portfeļa riska dalīšanas aizdevumi. Subordinētos aizdevumus var piešķirt finanšu starpniekiem to kapitāla struktūras stiprināšanai ar mērķi nodrošināt papildu finansējumu atbalsttiesīgiem uzņēmumiem. Portfeļa riska dalīšanas aizdevumi ir paredzēti aizdevumu sniegšanai finanšu starpniekiem, kuri apņemas līdz noteiktai līdzfinansējuma likmei līdzfinansēt jaunu aizdevumu vai nomu portfeli atbalsttiesīgiem uzņēmumiem un vienlaikus dalīt portfeļa kredītrisku attiecībā uz katru aizdevumu (vai – katru nomu). Abos gadījumos finanšu starpnieks ir līdzieguldītājs atbalsttiesīgajos uzņēmumos, bet salīdzinājumā ar publisko ieguldītāju vai aizdevēju tam piemēro preferenciālu režīmu, jo instruments mazina tā pakļautību kredītriskiem, kas izriet no pamatā esošā aizdevumu portfeļa. |
| --- | --- |

115.

Finansēti parāda instrumenti var būt dažāda veida, piemēram, subordinētie aizdevumi un portfeļa riska dalīšanas aizdevumi. Subordinētos aizdevumus var piešķirt finanšu starpniekiem to kapitāla struktūras stiprināšanai ar mērķi nodrošināt papildu finansējumu atbalsttiesīgiem uzņēmumiem. Portfeļa riska dalīšanas aizdevumi ir paredzēti aizdevumu sniegšanai finanšu starpniekiem, kuri apņemas līdz noteiktai līdzfinansējuma likmei līdzfinansēt jaunu aizdevumu vai nomu portfeli atbalsttiesīgiem uzņēmumiem un vienlaikus dalīt portfeļa kredītrisku attiecībā uz katru aizdevumu (vai – katru nomu). Abos gadījumos finanšu starpnieks ir līdzieguldītājs atbalsttiesīgajos uzņēmumos, bet salīdzinājumā ar publisko ieguldītāju vai aizdevēju tam piemēro preferenciālu režīmu, jo instruments mazina tā pakļautību kredītriskiem, kas izriet no pamatā esošā aizdevumu portfeļa.

| 116. | Parasti gadījumos, kad instrumenta riska mazināšanas īpašību dēļ publiskajam ieguldītājam vai aizdevējam attiecībā uz pamatā esošo aizdevumu portfeli jāuzņemas pirmās kārtas zaudējumu pozīcija, kas pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikto maksimālo robežu, pasākums var būt attaisnojams tikai tad, ja tas ir vērsts vienīgi uz jaunuzņēmumiem un MVU, kuri vēl nav veikuši savu pirmo komerciālās pārdošanas darījumu vai vēl atrodas koncepcijas pierādīšanas posmā, vai ja pastāv nopietna tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis, kas skaidri konstatēti ex ante novērtējumā. Komisija pozitīvi vērtēs pasākumus, kuros ir skaidri noteikta maksimālā robeža pirmajiem zaudējumiem, ko uzņemas publiskais ieguldītājs, it īpaši, ja šāda maksimālā robeža nepārsniedz 35 %. |
| --- | --- |

116.

Parasti gadījumos, kad instrumenta riska mazināšanas īpašību dēļ publiskajam ieguldītājam vai aizdevējam attiecībā uz pamatā esošo aizdevumu portfeli jāuzņemas pirmās kārtas zaudējumu pozīcija, kas pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikto maksimālo robežu, pasākums var būt attaisnojams tikai tad, ja tas ir vērsts vienīgi uz jaunuzņēmumiem un MVU, kuri vēl nav veikuši savu pirmo komerciālās pārdošanas darījumu vai vēl atrodas koncepcijas pierādīšanas posmā, vai ja pastāv nopietna tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis, kas skaidri konstatēti ex ante

| 117. | Portfeļa riska dalīšanas aizdevumu instrumentiem būtu jānodrošina būtisks izraudzītā finanšu starpnieka līdzfinansējuma līmenis. Līdzfinansējuma līmenis ir būtisks, ja tas nav mazāks par 30 % no attiecīgā aizdevumu portfeļa vērtības. |
| --- | --- |

117.

Portfeļa riska dalīšanas aizdevumu instrumentiem būtu jānodrošina būtisks izraudzītā finanšu starpnieka līdzfinansējuma līmenis. Līdzfinansējuma līmenis ir būtisks, ja tas nav mazāks par 30 % no attiecīgā aizdevumu portfeļa vērtības.

c)   Nefinansēti parāda instrumenti – garantijas

Nefinansēti parāda instrumenti – garantijas

| 118. | Riska finansējuma pasākums var izpausties kā garantiju vai pretgarantiju sniegšana finanšu starpniekiem vai garantiju sniegšana galīgajiem saņēmējiem, vai kā abu minēto kombinācija. Atbalstāmajiem darījumiem, ko sedz garantija, ir jābūt jauniniciētiem atbalstāmiem riska finansējuma aizdevumu darījumiem, ieskaitot nomas instrumentus, kā arī kvazikapitāla ieguldījumu instrumentus, bet ne kapitāla instrumentus. |
| --- | --- |

118.

Riska finansējuma pasākums var izpausties kā garantiju vai pretgarantiju sniegšana finanšu starpniekiem vai garantiju sniegšana galīgajiem saņēmējiem, vai kā abu minēto kombinācija. Atbalstāmajiem darījumiem, ko sedz garantija, ir jābūt jauniniciētiem atbalstāmiem riska finansējuma aizdevumu darījumiem, ieskaitot nomas instrumentus, kā arī kvazikapitāla ieguldījumu instrumentus, bet ne kapitāla instrumentus.

| 119. | Garantijas jāsniedz pa portfeļiem. Finanšu starpnieki paši var izvēlēties, kurus darījumus iekļaut garantijas segtajā portfelī, ar nosacījumu, ka iekļautie darījumi atbilst riska finansējuma pasākumā noteiktajiem atbilstības kritērijiem. Piedāvātajai garantiju likmei vajadzētu nodrošināt piemērotu riska un atlīdzības sadali ar finanšu starpniekiem. Pienācīgi pamatotos gadījumos, balstoties uz ex ante novērtējuma rezultātiem, garantijas likme var būt lielāka par Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto maksimālo likmi, taču tā nedrīkst pārsniegt 90 %. Tas varētu attiekties uz garantijām aizdevumiem vai kvazikapitāla ieguldījumiem jaunuzņēmumos vai MVU, kas vēl nav veikuši savu pirmo komerciālās pārdošanas darījumu vai atrodas koncepcijas pierādīšanas posmā. |
| --- | --- |

119.

Garantijas jāsniedz pa portfeļiem. Finanšu starpnieki paši var izvēlēties, kurus darījumus iekļaut garantijas segtajā portfelī, ar nosacījumu, ka iekļautie darījumi atbilst riska finansējuma pasākumā noteiktajiem atbilstības kritērijiem. Piedāvātajai garantiju likmei vajadzētu nodrošināt piemērotu riska un atlīdzības sadali ar finanšu starpniekiem. Pienācīgi pamatotos gadījumos, balstoties uz ex ante

| 120. | Ierobežotu garantiju gadījumā maksimālajai likmei principā būtu jāsedz tikai paredzamie zaudējumi. Ja tā sedz arī neparedzamos zaudējumus, tiem jāpiemēro tāda cena, kas atspoguļo papildu riska segumu. Kopumā maksimālā likme nedrīkstētu pārsniegt 35 %. Pienācīgi pamatotos gadījumos var sniegt neierobežotas garantijas (garantijas, kurām ir noteikta garantijas likme, bet nav noteikta maksimālā likme), to cenas noteikšanā ņemot vērā garantijas sniegto papildu riska segumu. |
| --- | --- |

120.

Ierobežotu garantiju gadījumā maksimālajai likmei principā būtu jāsedz tikai paredzamie zaudējumi. Ja tā sedz arī neparedzamos zaudējumus, tiem jāpiemēro tāda cena, kas atspoguļo papildu riska segumu. Kopumā maksimālā likme nedrīkstētu pārsniegt 35 %. Pienācīgi pamatotos gadījumos var sniegt neierobežotas garantijas (garantijas, kurām ir noteikta garantijas likme, bet nav noteikta maksimālā likme), to cenas noteikšanā ņemot vērā garantijas sniegto papildu riska segumu.

| 121. | Garantijas darbības ilgums būtu jāierobežo (parasti līdz desmit gadiem), neskarot garantijas segto atsevišķo parāda instrumentu termiņu, kas var būt garāks. Ja finanšu starpnieks konkrētā laika posmā portfelī neiekļauj ieguldījumus noteiktā minimālajā apmērā, garantija ir jāsamazina. Par neizmantotajām summām ir jāprasa saistību maksa. Lai stimulētu starpniekus sasniegt noteiktos apjomus, var izmantot tādas metodes kā saistību maksas, izraisītājnotikumus vai atskaites punktus. |
| --- | --- |

121.

Garantijas darbības ilgums būtu jāierobežo (parasti līdz desmit gadiem), neskarot garantijas segto atsevišķo parāda instrumentu termiņu, kas var būt garāks. Ja finanšu starpnieks konkrētā laika posmā portfelī neiekļauj ieguldījumus noteiktā minimālajā apmērā, garantija ir jāsamazina. Par neizmantotajām summām ir jāprasa saistību maksa. Lai stimulētu starpniekus sasniegt noteiktos apjomus, var izmantot tādas metodes kā saistību maksas, izraisītājnotikumus vai atskaites punktus.

3.2.3.3.   Nosacījumi, pamatojoties uz kuriem nosaka fiskālo stimulu piemērotību

Nosacījumi, pamatojoties uz kuriem nosaka fiskālo stimulu piemērotību

| 122. | Kā norādīts 3.2.2.2. iedaļas d) apakšpunktā, Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļa attiecas tikai uz fiskāliem stimuliem, kuri vērsti uz ieguldītājiem, kas ir fiziskas personas. Līdz ar to Komisijai ir paziņojami pasākumi, kuros tiek izmantoti fiskālie stimuli korporatīvajiem ieguldītājiem ar mērķi mudināt tos nodrošināt finansējumu atbalsttiesīgiem uzņēmumiem vai nu tieši, vai arī netieši, iegādājoties kapitāldaļas specializētā fondā vai, izmantojot cita veida ieguldījumu instrumentus, kas iegulda šādos uzņēmumos. |
| --- | --- |

122.

Kā norādīts 3.2.2.2. iedaļas d) apakšpunktā, Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļa attiecas tikai uz fiskāliem stimuliem, kuri vērsti uz ieguldītājiem, kas ir fiziskas personas. Līdz ar to Komisijai ir paziņojami pasākumi, kuros tiek izmantoti fiskālie stimuli korporatīvajiem ieguldītājiem ar mērķi mudināt tos nodrošināt finansējumu atbalsttiesīgiem uzņēmumiem vai nu tieši, vai arī netieši, iegādājoties kapitāldaļas specializētā fondā vai, izmantojot cita veida ieguldījumu instrumentus, kas iegulda šādos uzņēmumos.

| 123. | Principā dalībvalstīm fiskālā atbalsta pasākumi jābalsta uz ex ante novērtējuma konstatējumiem par tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli, un izraudzītajam instrumentam attiecīgi jābūt vērstam uz skaidri noteiktu atbalsttiesīgo uzņēmumu kategoriju. |
| --- | --- |

123.

Principā dalībvalstīm fiskālā atbalsta pasākumi jābalsta uz ex ante

| 124. | Fiskālie stimuli korporatīvajiem ieguldītājiem var izpausties kā ienākuma nodokļa atvieglojumi un/vai nodokļu atvieglojumi par kapitāla pieaugumu un dividendēm, ieskaitot nodokļu kredītus un nodokļu atlikšanu. Komisija savā lietu praksē par piemērotiem parasti ir atzinusi ienākuma nodokļa atvieglojumus, kas ietver konkrētus ierobežojumus attiecībā uz ieguldītās summas procentuālo daļu, par kuru ieguldītājs var pieprasīt nodokļa atvieglojumu, kā arī attiecībā uz nodokļa atvieglojuma summu, ko var atskaitīt no ieguldītāja nodokļu saistībām. Turklāt nodokļa saistības par kapitāla pieaugumu no daļu atsavināšanas var atlikt, ja noteiktā laikposmā kapitāla pieaugums tiek reinvestēts atbalsttiesīgos ieguldījumos, savukārt šādu daļu atsavināšanas rezultātā radušos zaudējumus var atskaitīt no peļņas, ko nes citas daļas un kam piemēro to pašu nodokli. |
| --- | --- |

124.

Fiskālie stimuli korporatīvajiem ieguldītājiem var izpausties kā ienākuma nodokļa atvieglojumi un/vai nodokļu atvieglojumi par kapitāla pieaugumu un dividendēm, ieskaitot nodokļu kredītus un nodokļu atlikšanu. Komisija savā lietu praksē par piemērotiem parasti ir atzinusi ienākuma nodokļa atvieglojumus, kas ietver konkrētus ierobežojumus attiecībā uz ieguldītās summas procentuālo daļu, par kuru ieguldītājs var pieprasīt nodokļa atvieglojumu, kā arī attiecībā uz nodokļa atvieglojuma summu, ko var atskaitīt no ieguldītāja nodokļu saistībām. Turklāt nodokļa saistības par kapitāla pieaugumu no daļu atsavināšanas var atlikt, ja noteiktā laikposmā kapitāla pieaugums tiek reinvestēts atbalsttiesīgos ieguldījumos, savukārt šādu daļu atsavināšanas rezultātā radušos zaudējumus var atskaitīt no peļņas, ko nes citas daļas un kam piemēro to pašu nodokli.

| 125. | Parasti Komisija fiskālos stimulus korporatīvajiem ieguldītājiem atzīst par piemērotiem, ja attiecīgā dalībvalsts var sniegt pierādījumus, ka atbalsttiesīgie uzņēmumi tiek izraudzīti, pamatojoties uz labi strukturētām ieguldījumu prasībām, kuras ir publiskotas, izmantojot atbilstīgus publiskošanas līdzekļus, un kurās aprakstītas iezīmes, kas raksturīgas atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem, kurus ietekmē tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis. |
| --- | --- |

125.

Parasti Komisija fiskālos stimulus korporatīvajiem ieguldītājiem atzīst par piemērotiem, ja attiecīgā dalībvalsts var sniegt pierādījumus, ka atbalsttiesīgie uzņēmumi tiek izraudzīti, pamatojoties uz labi strukturētām ieguldījumu prasībām, kuras ir publiskotas, izmantojot atbilstīgus publiskošanas līdzekļus, un kurās aprakstītas iezīmes, kas raksturīgas atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem, kurus ietekmē tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis.

| 126. | Neskarot iespēju pagarināt pasākumu, fiskālo shēmu maksimālais darbības ilgums nedrīkst pārsniegt desmit gadus. Ja dalībvalsts ierosina pagarināt pasākumu un pasākuma kopējais darbības ilgums tā rezultātā pārsniegtu desmit gadus (ieskaitot iepriekšējās shēmas, ja tādas ir bijušas), tai ir jāveic jauns ex ante novērtējums un izvērtējums par shēmas efektivitāti visā tās īstenošanas periodā. |
| --- | --- |

126.

Neskarot iespēju pagarināt pasākumu, fiskālo shēmu maksimālais darbības ilgums nedrīkst pārsniegt desmit gadus. Ja dalībvalsts ierosina pagarināt pasākumu un pasākuma kopējais darbības ilgums tā rezultātā pārsniegtu desmit gadus (ieskaitot iepriekšējās shēmas, ja tādas ir bijušas), tai ir jāveic jauns ex ante

| 127. | Komisija savā analīzē ņems vērā attiecīgās valsts fiskālās sistēmas īpašās iezīmes un dalībvalstī jau pastāvošos fiskālos stimulus, kā arī šo stimulu mijiedarbību. |
| --- | --- |

127.

Komisija savā analīzē ņems vērā attiecīgās valsts fiskālās sistēmas īpašās iezīmes un dalībvalstī jau pastāvošos fiskālos stimulus, kā arī šo stimulu mijiedarbību.

| 128. | Fiskālajai priekšrocībai jābūt pieejamai visiem ieguldītājiem, kuri atbilst izvirzītajiem kritērijiem, neatkarīgi no to uzņēmējdarbības vietas. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina atbilstīga publicitāte attiecībā uz pasākuma tvērumu un tehniskajiem parametriem. Minētajiem parametriem būtu jāietver attiecīgie griesti un maksimālās robežas, kas nosaka, cik lielas priekšrocības viens ieguldītājs var gūt no pasākuma, kā arī maksimālā summa, kuru var ieguldīt vienā atbalsttiesīgajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

128.

Fiskālajai priekšrocībai jābūt pieejamai visiem ieguldītājiem, kuri atbilst izvirzītajiem kritērijiem, neatkarīgi no to uzņēmējdarbības vietas. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina atbilstīga publicitāte attiecībā uz pasākuma tvērumu un tehniskajiem parametriem. Minētajiem parametriem būtu jāietver attiecīgie griesti un maksimālās robežas, kas nosaka, cik lielas priekšrocības viens ieguldītājs var gūt no pasākuma, kā arī maksimālā summa, kuru var ieguldīt vienā atbalsttiesīgajā uzņēmumā.

3.2.3.4.   Nosacījumi attiecībā uz atbalsta pasākumiem alternatīvām tirdzniecības platformām

Nosacījumi attiecībā uz atbalsta pasākumiem alternatīvām tirdzniecības platformām

| 129. | Attiecībā uz atbalsta pasākumiem, kuros atbalsts alternatīvām tirdzniecības platformām pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteiktos limitus, platformas operatoram ir jāiesniedz uzņēmējdarbības plāns, kurā pierādīts, ka atbalstītā platforma var kļūt pašpietiekama mazāk nekā desmit gadu laikā. Turklāt paziņojumā ir jāapraksta ticami hipotētiski scenāriji, kuros salīdzinātas situācijas, ar kurām uzņēmumi nepieciešamā finansējuma pieejamības ziņā saskartos gadījumā, ja platformas nebūtu. |
| --- | --- |

129.

Attiecībā uz atbalsta pasākumiem, kuros atbalsts alternatīvām tirdzniecības platformām pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteiktos limitus, platformas operatoram ir jāiesniedz uzņēmējdarbības plāns, kurā pierādīts, ka atbalstītā platforma var kļūt pašpietiekama mazāk nekā desmit gadu laikā. Turklāt paziņojumā ir jāapraksta ticami hipotētiski scenāriji, kuros salīdzinātas situācijas, ar kurām uzņēmumi nepieciešamā finansējuma pieejamības ziņā saskartos gadījumā, ja platformas nebūtu.

| 130. | Komisija atzinīgi vērtēs vairāku dalībvalstu kopīgi izveidotas alternatīvas tirdzniecības platformas, kas darbojas vairākās dalībvalstīs, jo šādas platformas var būt īpaši efektīvas un īpaši pievilcīgas privātajiem – un jo īpaši institucionālajiem – ieguldītājiem. |
| --- | --- |

130.

Komisija atzinīgi vērtēs vairāku dalībvalstu kopīgi izveidotas alternatīvas tirdzniecības platformas, kas darbojas vairākās dalībvalstīs, jo šādas platformas var būt īpaši efektīvas un īpaši pievilcīgas privātajiem – un jo īpaši institucionālajiem – ieguldītājiem.

| 131. | Attiecībā uz esošām platformām ierosinātajā uzņēmējdarbības stratēģijā jābūt pierādītam, ka pastāvīga kotēto uzņēmumu trūkuma un no tā izrietoša likviditātes deficīta dēļ attiecīgajai platformai, neraugoties uz tās ilgtermiņa dzīvotspēju, ir nepieciešams īstermiņa atbalsts. Komisija pozitīvi vērtēs atbalstu alternatīvu tirdzniecības platformu izveidei dalībvalstīs, kurās šādu platformu nav. Ja atbalstāmā alternatīvā tirdzniecības platforma ir jau esošas biržas apakšplatforma vai meitasuzņēmums, Komisija īpašu uzmanību pievērsīs novērtējumam par līdzekļu trūkumu, ar ko saskartos šāda apakšplatforma. |
| --- | --- |

131.

Attiecībā uz esošām platformām ierosinātajā uzņēmējdarbības stratēģijā jābūt pierādītam, ka pastāvīga kotēto uzņēmumu trūkuma un no tā izrietoša likviditātes deficīta dēļ attiecīgajai platformai, neraugoties uz tās ilgtermiņa dzīvotspēju, ir nepieciešams īstermiņa atbalsts. Komisija pozitīvi vērtēs atbalstu alternatīvu tirdzniecības platformu izveidei dalībvalstīs, kurās šādu platformu nav. Ja atbalstāmā alternatīvā tirdzniecības platforma ir jau esošas biržas apakšplatforma vai meitasuzņēmums, Komisija īpašu uzmanību pievērsīs novērtējumam par līdzekļu trūkumu, ar ko saskartos šāda apakšplatforma.

3.2.4.   Atbalsta samērīgums

Atbalsta samērīgums

| 132. | Valsts atbalstam ir jābūt samērīgam ar tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli, ko ar valsts atbalstu tiecas novērst nolūkā sasniegt attiecīgos rīcībpolitikas mērķus. Tam saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem jābūt izstrādātam izmaksu ziņā efektīvi. Lai jebkādu riska finansējuma atbalsta pasākumu varētu uzskatīt par samērīgu, atbalstam jābūt stingri ierobežotam līdz minimumam, kas nepieciešams finansējuma piesaistīšanai tirgū ar mērķi novērst tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli, un tas nedrīkst radīt nepamatotas priekšrocības. |
| --- | --- |

132.

Valsts atbalstam ir jābūt samērīgam ar tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli, ko ar valsts atbalstu tiecas novērst nolūkā sasniegt attiecīgos rīcībpolitikas mērķus. Tam saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem jābūt izstrādātam izmaksu ziņā efektīvi. Lai jebkādu riska finansējuma atbalsta pasākumu varētu uzskatīt par samērīgu, atbalstam jābūt stingri ierobežotam līdz minimumam, kas nepieciešams finansējuma piesaistīšanai tirgū ar mērķi novērst tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli, un tas nedrīkst radīt nepamatotas priekšrocības.

| 133. | Principā riska finansējuma atbalsts galīgo saņēmēju līmenī tiek uzskatīts par samērīgu, ja riska finansējuma ieguldījums vienam atbalsttiesīgajam saņēmējam nepārsniedz Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto maksimālo robežu un atbilst šīs iedaļas nosacījumiem. Attiecībā uz riska finansējuma pasākumiem, kuros riska finansējuma ieguldījums vienam saņēmējam pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikto maksimālo robežu, šim robežu pārsniedzošajam riska finansējuma ieguldījumam uz vienu saņēmēju turklāt jābūt samērīgam ar ex ante novērtējumā kvantificēto finansējuma deficītu (sk. 64. punktu). |
| --- | --- |

133.

Principā riska finansējuma atbalsts galīgo saņēmēju līmenī tiek uzskatīts par samērīgu, ja riska finansējuma ieguldījums vienam atbalsttiesīgajam saņēmējam nepārsniedz Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto maksimālo robežu un atbilst šīs iedaļas nosacījumiem. Attiecībā uz riska finansējuma pasākumiem, kuros riska finansējuma ieguldījums vienam saņēmējam pārsniedz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikto maksimālo robežu, šim robežu pārsniedzošajam riska finansējuma ieguldījumam uz vienu saņēmēju turklāt jābūt samērīgam ar ex ante

| 134. | Ieguldītāju līmenī atbalstam jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas nepieciešams privātā kapitāla piesaistīšanai nolūkā sasniegt minimālo privāto resursu piesaisti un novērst tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli. |
| --- | --- |

134.

Ieguldītāju līmenī atbalstam jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas nepieciešams privātā kapitāla piesaistīšanai nolūkā sasniegt minimālo privāto resursu piesaisti un novērst tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli.

3.2.4.1.   Nosacījumi attiecībā uz finanšu instrumentiem

Nosacījumi attiecībā uz finanšu instrumentiem

| 135. | Finanšu starpniekiem atbalsttiesīgie galīgie saņēmēji ir jāizvēlas, pamatojoties uz komerciāli nevainojamu ieguldījumu stratēģiju (sk. 70. punktu) un dzīvotspējīgu uzņēmējdarbības plānu, kas pamato paredzētā riska finansējuma summu. Šie elementi ir papildu garantija, kas palīdz nodrošināt, ka atbalsts ir nepieciešams un samērīgs. |
| --- | --- |

135.

Finanšu starpniekiem atbalsttiesīgie galīgie saņēmēji ir jāizvēlas, pamatojoties uz komerciāli nevainojamu ieguldījumu stratēģiju (sk. 70. punktu) un dzīvotspējīgu uzņēmējdarbības plānu, kas pamato paredzētā riska finansējuma summu. Šie elementi ir papildu garantija, kas palīdz nodrošināt, ka atbalsts ir nepieciešams un samērīgs.

| 136. | Pasākumam jābūt tādam, kas nodrošina līdzsvaru starp finanšu instrumenta piedāvātajiem preferenciālajiem nosacījumiem, kuru mērķis ir līdz maksimumam palielināt privāto resursu piesaisti un vienlaikus novērst konstatēto tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli, un instrumentam nepieciešamo spēju radīt pietiekamu finansiālo atdevi, lai saglabātu operacionālo dzīvotspēju. |
| --- | --- |

136.

Pasākumam jābūt tādam, kas nodrošina līdzsvaru starp finanšu instrumenta piedāvātajiem preferenciālajiem nosacījumiem, kuru mērķis ir līdz maksimumam palielināt privāto resursu piesaisti un vienlaikus novērst konstatēto tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli, un instrumentam nepieciešamo spēju radīt pietiekamu finansiālo atdevi, lai saglabātu operacionālo dzīvotspēju.

| 137. | Stimulu konkrētās iezīmes un vērtība ir jānosaka atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā atlases procesā, kurā finanšu starpnieki, kā arī fondu pārvaldnieki vai ieguldītāji tiek aicināti iesniegt konkurējošus piedāvājumus. |
| --- | --- |

137.

Stimulu konkrētās iezīmes un vērtība ir jānosaka atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā atlases procesā, kurā finanšu starpnieki, kā arī fondu pārvaldnieki vai ieguldītāji tiek aicināti iesniegt konkurējošus piedāvājumus.

Taisnīga peļņas norma

Taisnīga peļņas norma

| 138. | Komisija uzskata, ka, ja asimetriska atbilstoši riskam koriģētā peļņa vai zaudējumu sadale izriet no šāda procesa, finanšu instruments ir uzskatāms par samērīgu un tādu, kas atspoguļo taisnīgu peļņas normu. Ja fondu pārvaldnieki tiek atlasīti atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā procesā, kurā pieteikuma iesniedzējiem atlases procesā ir jāsniedz informācija par savu ieguldītāju bāzi, tiek uzskatīts, ka privātie ieguldītāji ir atlasīti pienācīgi. |
| --- | --- |

138.

Komisija uzskata, ka, ja asimetriska atbilstoši riskam koriģētā peļņa vai zaudējumu sadale izriet no šāda procesa, finanšu instruments ir uzskatāms par samērīgu un tādu, kas atspoguļo taisnīgu peļņas normu. Ja fondu pārvaldnieki tiek atlasīti atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā procesā, kurā pieteikuma iesniedzējiem atlases procesā ir jāsniedz informācija par savu ieguldītāju bāzi, tiek uzskatīts, ka privātie ieguldītāji ir atlasīti pienācīgi.

| 139. | Attiecībā uz līdzieguldījumu, ko veic publisks fonds un privāti ieguldītāji, kuri piedalās individuālos darījumos, privātie ieguldītāji katram darījumam būtu jāizraugās atsevišķā uz konkurences principiem balstītā procesā, kas ir labākais veids, kā noteikt taisnīgu peļņas normu. |
| --- | --- |

139.

Attiecībā uz līdzieguldījumu, ko veic publisks fonds un privāti ieguldītāji, kuri piedalās individuālos darījumos, privātie ieguldītāji katram darījumam būtu jāizraugās atsevišķā uz konkurences principiem balstītā procesā, kas ir labākais veids, kā noteikt taisnīgu peļņas normu.

| 140. | Lai gadījumos, kad privātie ieguldītāji netiek izraudzīti piemērotā procesā (piemēram, tāpēc, ka atlases procedūra ir izrādījusies neefektīva vai ir bijusi nerezultatīva), ieguldītāji netiktu pārmērīgi atalgoti, taisnīga peļņas norma jānosaka neatkarīgam ekspertam, balstoties uz tirgus etalonvērtību un tirgus riska analīzi, kura veikta, pamatojoties uz tādu vispārpieņemtu standarta metodi kā diskontētās naudas plūsmas vērtības metode. Neatkarīgajam ekspertam šādā veidā jāaprēķina minimālais taisnīgas peļņas normas līmenis un jāpieskaita tam piemērota marža, kas atspoguļo riskus. |
| --- | --- |

140.

Lai gadījumos, kad privātie ieguldītāji netiek izraudzīti piemērotā procesā (piemēram, tāpēc, ka atlases procedūra ir izrādījusies neefektīva vai ir bijusi nerezultatīva), ieguldītāji netiktu pārmērīgi atalgoti, taisnīga peļņas norma jānosaka neatkarīgam ekspertam, balstoties uz tirgus etalonvērtību un tirgus riska analīzi, kura veikta, pamatojoties uz tādu vispārpieņemtu standarta metodi kā diskontētās naudas plūsmas vērtības metode. Neatkarīgajam ekspertam šādā veidā jāaprēķina minimālais taisnīgas peļņas normas līmenis un jāpieskaita tam piemērota marža, kas atspoguļo riskus.

| 141. | 140. punktā aprakstītajās situācijās jābūt ieviestiem attiecīgiem noteikumiem neatkarīgā eksperta iecelšanai. Minimālās prasības ir tādas, ka ekspertam ir jābūt licencētam sniegt šādu atzinumu, reģistrētam attiecīgajās arodapvienībās, jāievēro šo apvienību izdotie ētikas un profesionālie noteikumi, jābūt neatkarīgam un jāuzņemas atbildība par savu atzinumu pareizību. Principā neatkarīgie eksperti jāizraugās atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā atlases procesā. Viena un tā pati atbalsta piešķīrēja iestāde trīs gadu periodā taisnīgas peļņas normas noteikšanai riska finansējuma atbalsta pasākumu kontekstā viena un tā paša neatkarīgā eksperta pakalpojumus drīkst izmantot tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

141.

140. punktā aprakstītajās situācijās jābūt ieviestiem attiecīgiem noteikumiem neatkarīgā eksperta iecelšanai. Minimālās prasības ir tādas, ka ekspertam ir jābūt licencētam sniegt šādu atzinumu, reģistrētam attiecīgajās arodapvienībās, jāievēro šo apvienību izdotie ētikas un profesionālie noteikumi, jābūt neatkarīgam un jāuzņemas atbildība par savu atzinumu pareizību. Principā neatkarīgie eksperti jāizraugās atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā atlases procesā. Viena un tā pati atbalsta piešķīrēja iestāde trīs gadu periodā taisnīgas peļņas normas noteikšanai riska finansējuma atbalsta pasākumu kontekstā viena un tā paša neatkarīgā eksperta pakalpojumus drīkst izmantot tikai vienu reizi.

| 142. | Ņemot vērā iepriekšminēto, pasākums var ietvert dažādus publiskos un privātos ieguldījumus ar asimetrisku peļņas sadali vai asimetrisku grafiku, ja vien paredzamā atbilstoši riskam koriģētā privāto ieguldītāju peļņa ir ierobežota līdz taisnīgai peļņas normai. |
| --- | --- |

142.

Ņemot vērā iepriekšminēto, pasākums var ietvert dažādus publiskos un privātos ieguldījumus ar asimetrisku peļņas sadali vai asimetrisku grafiku, ja vien paredzamā atbilstoši riskam koriģētā privāto ieguldītāju peļņa ir ierobežota līdz taisnīgai peļņas normai.

Finanšu starpnieku vai to pārvaldnieku atlase un atlīdzība tiem

Finanšu starpnieku vai to pārvaldnieku atlase un atlīdzība tiem

| 143. | Principā Komisija uzskata, ka, ekonomiski saskaņojot dalībvalsts un finanšu starpnieku vai attiecīgā gadījumā to pārvaldnieku intereses, atbalsts var tikt samazināts līdz minimumam. Intereses ir jāsaskaņo gan attiecībā uz konkrētu rīcībpolitikas mērķrādītāju sasniegšanu, gan instrumentā veiktā publiskā ieguldījuma finansiālo sniegumu. |
| --- | --- |

143.

Principā Komisija uzskata, ka, ekonomiski saskaņojot dalībvalsts un finanšu starpnieku vai attiecīgā gadījumā to pārvaldnieku intereses, atbalsts var tikt samazināts līdz minimumam. Intereses ir jāsaskaņo gan attiecībā uz konkrētu rīcībpolitikas mērķrādītāju sasniegšanu, gan instrumentā veiktā publiskā ieguldījuma finansiālo sniegumu.

| 144. | Finanšu starpnieks vai fonda pārvaldnieks var ieguldīt līdztekus dalībvalstij, ja vien ar šāda līdzieguldījuma noteikumiem tiek izslēgts iespējamais interešu konflikts. Šāds līdzieguldījums varētu stimulēt pārvaldnieku savus lēmumus par ieguldījumiem pielāgot noteiktajiem rīcībpolitikas mērķrādītājiem. Viens no atlases kritērijiem var būt fonda pārvaldnieka spēja nodrošināt ieguldījumu no paša līdzekļiem. |
| --- | --- |

144.

Finanšu starpnieks vai fonda pārvaldnieks var ieguldīt līdztekus dalībvalstij, ja vien ar šāda līdzieguldījuma noteikumiem tiek izslēgts iespējamais interešu konflikts. Šāds līdzieguldījums varētu stimulēt pārvaldnieku savus lēmumus par ieguldījumiem pielāgot noteiktajiem rīcībpolitikas mērķrādītājiem. Viens no atlases kritērijiem var būt fonda pārvaldnieka spēja nodrošināt ieguldījumu no paša līdzekļiem.

| 145. | Finanšu starpnieku vai fondu pārvaldnieku atlīdzībā atkarībā no riska finansējuma veida jāiekļauj ikgadēja pārvaldības maksa, kā arī uz darbības rezultātiem balstīti stimuli, piemēram, peļņas procentuālā daļa. |
| --- | --- |

145.

Finanšu starpnieku vai fondu pārvaldnieku atlīdzībā atkarībā no riska finansējuma veida jāiekļauj ikgadēja pārvaldības maksa, kā arī uz darbības rezultātiem balstīti stimuli, piemēram, peļņas procentuālā daļa.

| 146. | Uz darbības rezultātiem balstītajam atlīdzības komponentam ir jābūt nozīmīgam un veidotam tā, lai atalgotu par finansiālās darbības rezultātiem, kā arī par iepriekš noteiktu konkrētu rīcībpolitikas mērķrādītāju sasniegšanu. Ar rīcībpolitiku saistītajiem stimuliem jābūt līdzsvarā ar stimuliem, kas saistīti ar finansiālo sniegumu un ir nepieciešami, lai nodrošinātu efektīvu to atbalsttiesīgo uzņēmumu atlasi, kuros tiks veikti ieguldījumi. Turklāt Komisija ņems vērā finansēšanas nolīgumā starp dalībvalsti un finanšu starpnieku paredzētās iespējamās sankcijas, kas tiktu piemērotas, ja noteiktie rīcībpolitikas mērķrādītāji netiktu sasniegti. |
| --- | --- |

146.

Uz darbības rezultātiem balstītajam atlīdzības komponentam ir jābūt nozīmīgam un veidotam tā, lai atalgotu par finansiālās darbības rezultātiem, kā arī par iepriekš noteiktu konkrētu rīcībpolitikas mērķrādītāju sasniegšanu. Ar rīcībpolitiku saistītajiem stimuliem jābūt līdzsvarā ar stimuliem, kas saistīti ar finansiālo sniegumu un ir nepieciešami, lai nodrošinātu efektīvu to atbalsttiesīgo uzņēmumu atlasi, kuros tiks veikti ieguldījumi. Turklāt Komisija ņems vērā finansēšanas nolīgumā starp dalībvalsti un finanšu starpnieku paredzētās iespējamās sankcijas, kas tiktu piemērotas, ja noteiktie rīcībpolitikas mērķrādītāji netiktu sasniegti.

| 147. | Uz darbības rezultātiem balstītās atlīdzības līmenim vajadzētu būt pamatotam, balstoties uz attiecīgo tirgus praksi. Pārvaldniekiem ir jāsaņem atlīdzība ne tikai par piesaistītā privātā kapitāla sekmīgu izmaksāšanu un apjomu, bet arī par labiem ienākumiem no ieguldījuma, piemēram, ienākumiem un kapitāla ieņēmumiem, kas pārsniedz noteiktu minimālo peļņas normu jeb rentabilitātes robežlikmi. |
| --- | --- |

147.

Uz darbības rezultātiem balstītās atlīdzības līmenim vajadzētu būt pamatotam, balstoties uz attiecīgo tirgus praksi. Pārvaldniekiem ir jāsaņem atlīdzība ne tikai par piesaistītā privātā kapitāla sekmīgu izmaksāšanu un apjomu, bet arī par labiem ienākumiem no ieguldījuma, piemēram, ienākumiem un kapitāla ieņēmumiem, kas pārsniedz noteiktu minimālo peļņas normu jeb rentabilitātes robežlikmi.

| 148. | Kopējās pārvaldības maksas nedrīkst pārsniegt attiecīgā finanšu instrumenta izmantošanai nepieciešamās darbības un pārvaldības izmaksas, kurām pieskaitīta samērīga peļņa, kas atbilst tirgus praksei. Maksās nedrīkst būt iekļautas ieguldījumu izmaksas. |
| --- | --- |

148.

Kopējās pārvaldības maksas nedrīkst pārsniegt attiecīgā finanšu instrumenta izmantošanai nepieciešamās darbības un pārvaldības izmaksas, kurām pieskaitīta samērīga peļņa, kas atbilst tirgus praksei. Maksās nedrīkst būt iekļautas ieguldījumu izmaksas.

| 149. | Tā kā finanšu starpnieki vai (attiecīgā gadījumā) to pārvaldnieki ir jāizraugās atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā procesā, maksu kopējo struktūru var vērtēt šī atlases procesa satvarā, un maksimālo atlīdzību var noteikt šādas atlases rezultātā. |
| --- | --- |

149.

Tā kā finanšu starpnieki vai (attiecīgā gadījumā) to pārvaldnieki ir jāizraugās atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā procesā, maksu kopējo struktūru var vērtēt šī atlases procesa satvarā, un maksimālo atlīdzību var noteikt šādas atlases rezultātā.

| 150. | Attiecībā uz gadījumiem, kad pilnvaroto subjektu ieceļ tieši, Komisija uzskata, ka gada pārvaldības maksai vienmēr vajadzētu atspoguļot salīdzināmu tirgus praksi un principā, atskaitot uz darbības rezultātiem balstītos stimulus, nevajadzētu pārsniegt 3 % no minētajam subjektam piešķiramā kapitāla. |
| --- | --- |

150.

Attiecībā uz gadījumiem, kad pilnvaroto subjektu ieceļ tieši, Komisija uzskata, ka gada pārvaldības maksai vienmēr vajadzētu atspoguļot salīdzināmu tirgus praksi un principā, atskaitot uz darbības rezultātiem balstītos stimulus, nevajadzētu pārsniegt 3 % no minētajam subjektam piešķiramā kapitāla.

3.2.4.2.   Nosacījumi attiecībā uz fiskālajiem stimuliem

Nosacījumi attiecībā uz fiskālajiem stimuliem

| 151. | Kopējais ieguldījums vienā saņēmējā uzņēmumā nedrīkst pārsniegt Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto maksimālo summu, izņemot, ja, balstoties uz ex ante novērtējumā konstatētu tirgus nepilnību, var būt attaisnojama lielāka summa un fiskālais instruments ir vispiemērotākais rīks (sk. 3.2.3.3 iedaļu). |
| --- | --- |

151.

Kopējais ieguldījums vienā saņēmējā uzņēmumā nedrīkst pārsniegt Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto maksimālo summu, izņemot, ja, balstoties uz ex ante

| 152. | Neatkarīgi no nodokļu atvieglojuma veida atbalsttiesīgajām akcijām jābūt pilna riska parastām, jaunemitētām akcijām, kuras emitējis atbalsttiesīgs uzņēmums atbilstoši definīcijai ex ante novērtējumā, un tās jātur vismaz trīs gadus. Atvieglojums var būt pieejams vienīgi ieguldītājiem, kas ir neatkarīgi no uzņēmuma, kurā tiek veikts ieguldījums. |
| --- | --- |

152.

Neatkarīgi no nodokļu atvieglojuma veida atbalsttiesīgajām akcijām jābūt pilna riska parastām, jaunemitētām akcijām, kuras emitējis atbalsttiesīgs uzņēmums atbilstoši definīcijai ex ante

| 153. | Attiecībā uz ienākuma nodokļa atvieglojumu ieguldītāji, kuri nodrošina finansējumu atbalsttiesīgiem uzņēmumiem, var saņemt atvieglojumu, kas nepārsniedz samērīgu ieguldītās summas procentuālu daļu, ar noteikumu, ka netiek pārsniegta maksimālā summa, ko var atskaitīt no ieguldītāja nodokļa saistībām un kas noteikta pirms fiskālā pasākuma. Komisija uzskata, ka ir pamatoti nodokļa atvieglojuma maksimālo robežu noteikt 30 % apmērā no ieguldītās summas. Zaudējumus, kas rodas no daļu atsavināšanas, var atrēķināt no ienākuma nodokļa. |
| --- | --- |

153.

Attiecībā uz ienākuma nodokļa atvieglojumu ieguldītāji, kuri nodrošina finansējumu atbalsttiesīgiem uzņēmumiem, var saņemt atvieglojumu, kas nepārsniedz samērīgu ieguldītās summas procentuālu daļu, ar noteikumu, ka netiek pārsniegta maksimālā summa, ko var atskaitīt no ieguldītāja nodokļa saistībām un kas noteikta pirms fiskālā pasākuma. Komisija uzskata, ka ir pamatoti nodokļa atvieglojuma maksimālo robežu noteikt 30 % apmērā no ieguldītās summas. Zaudējumus, kas rodas no daļu atsavināšanas, var atrēķināt no ienākuma nodokļa.

| 154. | Ja nodokļu atvieglojums tiek piemērots attiecībā uz dividendēm, par atbilstīgām daļām saņemtās dividendes var tikt pilnībā atbrīvotas no ienākumu nodokļa. |
| --- | --- |

154.

Ja nodokļu atvieglojums tiek piemērots attiecībā uz dividendēm, par atbilstīgām daļām saņemtās dividendes var tikt pilnībā atbrīvotas no ienākumu nodokļa.

| 155. | Līdzīgi arī kapitāla pieauguma nodokļa atvieglojuma gadījumā no atbilstīgu daļu pārdošanas gūtā peļņa var tikt pilnībā atbrīvota no kapitāla pieauguma nodokļa. Turklāt nodokļa saistības par kapitāla pieaugumu no atbilstīgu daļu atsavināšanas var atlikt, ja kapitāla pieaugums gada laikā tiek reinvestēts jaunās atbilstīgās daļās. |
| --- | --- |

155.

Līdzīgi arī kapitāla pieauguma nodokļa atvieglojuma gadījumā no atbilstīgu daļu pārdošanas gūtā peļņa var tikt pilnībā atbrīvota no kapitāla pieauguma nodokļa. Turklāt nodokļa saistības par kapitāla pieaugumu no atbilstīgu daļu atsavināšanas var atlikt, ja kapitāla pieaugums gada laikā tiek reinvestēts jaunās atbilstīgās daļās.

3.2.4.3.   Nosacījumi attiecībā uz alternatīvām tirdzniecības platformām

Nosacījumi attiecībā uz alternatīvām tirdzniecības platformām

| 156. | Lai varētu pienācīgi analizēt tāda atbalsta samērīgumu, ko sniedz alternatīvās tirdzniecības platformas operatoram, valsts atbalstu var piešķirt, lai segtu līdz pat 50 % ieguldījumu izmaksu, kas rodas sakarā ar šādas platformas izveidi. |
| --- | --- |

156.

Lai varētu pienācīgi analizēt tāda atbalsta samērīgumu, ko sniedz alternatīvās tirdzniecības platformas operatoram, valsts atbalstu var piešķirt, lai segtu līdz pat 50 % ieguldījumu izmaksu, kas rodas sakarā ar šādas platformas izveidi.

| 157. | Attiecībā uz fiskālajiem stimuliem korporatīvajiem ieguldītājiem Komisija pasākuma samērīgumu novērtēs, balstoties uz 3.2.4.2. iedaļā noteiktajiem nosacījumiem, kas attiecas uz fiskālajiem stimuliem. |
| --- | --- |

157.

Attiecībā uz fiskālajiem stimuliem korporatīvajiem ieguldītājiem Komisija pasākuma samērīgumu novērtēs, balstoties uz 3.2.4.2. iedaļā noteiktajiem nosacījumiem, kas attiecas uz fiskālajiem stimuliem.

3.2.4.4.   Kumulācija

Kumulācija

| 158. | Riska finansējuma atbalstu var kumulēt ar citu valsts atbalsta pasākumu, kura attiecināmās izmaksas ir nosakāmas. |
| --- | --- |

158.

Riska finansējuma atbalstu var kumulēt ar citu valsts atbalsta pasākumu, kura attiecināmās izmaksas ir nosakāmas.

| 159. | Riska finansējuma atbalstu var kumulēt ar citiem valsts atbalsta pasākumiem, kuru attiecināmās izmaksas nav nosakāmas, vai ar de minimis atbalstu, nepārsniedzot kopējā finansējuma maksimālo summu, kas konkrētā gadījuma īpašajiem apstākļiem noteikta grupu atbrīvojuma regulā vai Komisijas pieņemtā lēmumā. |
| --- | --- |

159.

Riska finansējuma atbalstu var kumulēt ar citiem valsts atbalsta pasākumiem, kuru attiecināmās izmaksas nav nosakāmas, vai ar de minimis

| 160. | Savienības finansējums, kuru centrāli pārvalda Savienības iestādes, aģentūras, kopuzņēmumi vai citas struktūras un kurš nav dalībvalstu tiešā vai netiešā kontrolē, netiek uzskatīts par valsts atbalstu. Ja šāds Savienības finansējums tiek apvienots ar valsts atbalstu, saistībā ar vienu un to pašu ieguldījumu piešķirtā publiskā finansējuma kopsumma nedrīkst pārsniegt vislabvēlīgāko finansējuma likmi, kura noteikta piemērojamajos Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

160.

Savienības finansējums, kuru centrāli pārvalda Savienības iestādes, aģentūras, kopuzņēmumi vai citas struktūras un kurš nav dalībvalstu tiešā vai netiešā kontrolē, netiek uzskatīts par valsts atbalstu. Ja šāds Savienības finansējums tiek apvienots ar valsts atbalstu, saistībā ar vienu un to pašu ieguldījumu piešķirtā publiskā finansējuma kopsumma nedrīkst pārsniegt vislabvēlīgāko finansējuma likmi, kura noteikta piemērojamajos Savienības tiesību aktos.

3.2.5.   Izvairīšanās no riska finansējuma atbalsta nepamatotas negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

Izvairīšanās no riska finansējuma atbalsta nepamatotas negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

| 161. | Lai atbalsts būtu atzīstams par saderīgu, atbalsta pasākuma negatīvajai ietekmei, kas izpaužas kā konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir jābūt ierobežotai, un tā nedrīkst pārsniegt atbalsta pozitīvo ietekmi tādā mērā, ka tas būtu pretrunā kopējām interesēm. |
| --- | --- |

161.

Lai atbalsts būtu atzīstams par saderīgu, atbalsta pasākuma negatīvajai ietekmei, kas izpaužas kā konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir jābūt ierobežotai, un tā nedrīkst pārsniegt atbalsta pozitīvo ietekmi tādā mērā, ka tas būtu pretrunā kopējām interesēm.

3.2.5.1.   Vērā ņemamā pozitīvā ietekme

Vērā ņemamā pozitīvā ietekme

| 162. | Kā paskaidrots 1. iedaļā, jaunuzņēmumiem un MVU joprojām ir būtiska nozīme dalībvalstu ekonomikā gan attiecībā uz darbvietu radīšanu, gan ekonomikas dinamisma un izaugsmes stimulēšanu. MVU Savienībā nodarbina aptuveni 100 miljonus cilvēku un veido vairāk nekā pusi no Savienības IKP. Tie ir būtiski arī Savienības konkurētspējai un labklājībai, ekonomiskajai un tehnoloģiskajai suverenitātei un noturībai pret ārējiem satricinājumiem. Tomēr, lai MVU varētu pildīt savu lomu un radīt minēto pozitīvo ietekmi, tiem ir vajadzīgs finansējums. Tāpēc efektīvs MVU riska finansējuma tirgus ir būtisks dinamiskiem uzņēmumiem, lai tie varētu piekļūt vajadzīgajam finansējumam ikvienā savas attīstības posmā. Ja pastāv tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis attiecībā uz šāda finansējuma efektīvu darbību, riska finansējuma atbalsts var būt vajadzīgs, lai uzlabotu riska finansējuma nodrošināšanu dzīvotspējīgiem MVU, sākot no to attīstības agrīnā posma līdz izaugsmes posmam, (un – noteiktos apstākļos – maziem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem un inovatīviem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem) nolūkā ilgtermiņā attīstīt konkurētspējīgu riska finansējuma tirgu. Ņemot vērā iepriekšminēto, galvenā pozitīvā ietekme, ko paredzēts radīt ar riska finansējuma atbalstu, ir uzlabot attiecīgo uzņēmumu piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

162.

Kā paskaidrots 1. iedaļā, jaunuzņēmumiem un MVU joprojām ir būtiska nozīme dalībvalstu ekonomikā gan attiecībā uz darbvietu radīšanu, gan ekonomikas dinamisma un izaugsmes stimulēšanu. MVU Savienībā nodarbina aptuveni 100 miljonus cilvēku un veido vairāk nekā pusi no Savienības IKP. Tie ir būtiski arī Savienības konkurētspējai un labklājībai, ekonomiskajai un tehnoloģiskajai suverenitātei un noturībai pret ārējiem satricinājumiem. Tomēr, lai MVU varētu pildīt savu lomu un radīt minēto pozitīvo ietekmi, tiem ir vajadzīgs finansējums. Tāpēc efektīvs MVU riska finansējuma tirgus ir būtisks dinamiskiem uzņēmumiem, lai tie varētu piekļūt vajadzīgajam finansējumam ikvienā savas attīstības posmā. Ja pastāv tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis attiecībā uz šāda finansējuma efektīvu darbību, riska finansējuma atbalsts var būt vajadzīgs, lai uzlabotu riska finansējuma nodrošināšanu dzīvotspējīgiem MVU, sākot no to attīstības agrīnā posma līdz izaugsmes posmam, (un – noteiktos apstākļos – maziem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem un inovatīviem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem) nolūkā ilgtermiņā attīstīt konkurētspējīgu riska finansējuma tirgu. Ņemot vērā iepriekšminēto, galvenā pozitīvā ietekme, ko paredzēts radīt ar riska finansējuma atbalstu, ir uzlabot attiecīgo uzņēmumu piekļuvi finansējumam.

| 163. | Turklāt, novērtējot riska finansējuma atbalsta pozitīvo ietekmi, kas jāsamēro ar tā negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, Komisija attiecīgā gadījumā var ņemt vērā apstākli, ka šis atbalsts papildus riska finansējuma nodrošināšanai rada arī vēl citu pozitīvo ietekmi. Piemērs varētu būt gadījums, kad tiek konstatēts, ka riska finansējuma ieguldījums ne tikai rada iespēju uzņēmumiem augt vai attīstīt jaunas darbības un sekmē ekonomikas izaugsmi, bet arī būtiski veicina jo īpaši digitālo pārkārtošanos vai pāreju uz vides ziņā ilgtspējīgām darbībām, piemēram, mazoglekļa, klimatneitrālām vai klimatnoturīgām darbībām, vērtības ķēžu noturību un atbalstāmo apgabalu attīstību. Novērtējot vērā ņemamo pozitīvo ietekmi, Komisija attiecīgā gadījumā īpašu uzmanību pievērsīs Regulas (ES) 2020/852 3. pantā noteiktajiem kritērijiem vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, ieskaitot principu “nenodari būtisku kaitējumu”, vai citām salīdzināmām metodēm (58). |
| --- | --- |

163.

Turklāt, novērtējot riska finansējuma atbalsta pozitīvo ietekmi, kas jāsamēro ar tā negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, Komisija attiecīgā gadījumā var ņemt vērā apstākli, ka šis atbalsts papildus riska finansējuma nodrošināšanai rada arī vēl citu pozitīvo ietekmi. Piemērs varētu būt gadījums, kad tiek konstatēts, ka riska finansējuma ieguldījums ne tikai rada iespēju uzņēmumiem augt vai attīstīt jaunas darbības un sekmē ekonomikas izaugsmi, bet arī būtiski veicina jo īpaši digitālo pārkārtošanos vai pāreju uz vides ziņā ilgtspējīgām darbībām, piemēram, mazoglekļa, klimatneitrālām vai klimatnoturīgām darbībām, vērtības ķēžu noturību un atbalstāmo apgabalu attīstību. Novērtējot vērā ņemamo pozitīvo ietekmi, Komisija attiecīgā gadījumā īpašu uzmanību pievērsīs Regulas (ES) 2020/852 3. pantā noteiktajiem kritērijiem vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, ieskaitot principu “nenodari būtisku kaitējumu”, vai citām salīdzināmām metodēm (58

| 164. | Lai Komisija varētu pienācīgi novērtēt atbalsta sagaidāmo pozitīvo ietekmi uz attiecīgo darbību attīstību, dalībvalstij būtu jānosaka skaidrs un konkrēts mērķis (vai vairāki mērķi) attiecībā uz ex ante novērtējumā konstatētās tirgus nepilnības vai cita būtiska šķēršļa novēršanu. Pasākuma apmēram un darbības ilgumam būtu jāatbilst šiem mērķiem. Turklāt, lai Komisija varētu novērtēt atbalsta paredzamo ietekmi uz izvirzītajiem mērķiem, dalībvalstij uz ex ante novērtējuma rezultātu pamata ir arī jānosaka attiecīgie snieguma rādītāji. Snieguma rādītāji var ietvert šādus elementus:






  a) | nepieciešamais vai plānotais privātā sektora ieguldījums; |
| --- | --- | --- |

164.

Lai Komisija varētu pienācīgi novērtēt atbalsta sagaidāmo pozitīvo ietekmi uz attiecīgo darbību attīstību, dalībvalstij būtu jānosaka skaidrs un konkrēts mērķis (vai vairāki mērķi) attiecībā uz ex ante

ex ante

a)

nepieciešamais vai plānotais privātā sektora ieguldījums;

| b) | plānotais ieguldījumu galīgo saņēmēju skaits, ieskaitot jaunuzņēmumus un jaunizveidotos MVU; |
| --- | --- |

b)

plānotais ieguldījumu galīgo saņēmēju skaits, ieskaitot jaunuzņēmumus un jaunizveidotos MVU;

| c) | lēstais riska finansējuma pasākuma īstenošanas laikā un riska finansējuma ieguldījumu rezultātā izveidojamo uzņēmumu skaits; |
| --- | --- |

c)

lēstais riska finansējuma pasākuma īstenošanas laikā un riska finansējuma ieguldījumu rezultātā izveidojamo uzņēmumu skaits;

| d) | to darbvietu skaits, kuras galīgajos saņēmējos uzņēmumos plānots izveidot laikposmā no dienas, kad riska finansējuma pasākuma satvarā tiek veikts pirmais riska finansējuma ieguldījums, līdz izejai; |
| --- | --- |

d)

to darbvietu skaits, kuras galīgajos saņēmējos uzņēmumos plānots izveidot laikposmā no dienas, kad riska finansējuma pasākuma satvarā tiek veikts pirmais riska finansējuma ieguldījums, līdz izejai;

| e) | attiecīgā gadījumā – to ieguldījumu īpatsvars, kurus plānots veikt, ievērojot tirgus ekonomikas dalībnieka kritēriju; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā – to ieguldījumu īpatsvars, kurus plānots veikt, ievērojot tirgus ekonomikas dalībnieka kritēriju;

| f) | atskaites punkti un termiņi, kādos ir jāiegulda konkrētas iepriekš noteiktas budžeta summas vai procentuālās daļas; |
| --- | --- |

f)

atskaites punkti un termiņi, kādos ir jāiegulda konkrētas iepriekš noteiktas budžeta summas vai procentuālās daļas;

| g) | plānotā peļņa vai ienesīgums no ieguldījumiem; |
| --- | --- |

g)

plānotā peļņa vai ienesīgums no ieguldījumiem;

| h) | attiecīgā gadījumā – galīgo saņēmēju patenta pieprasījumi, kas tiks iesniegti riska finansējuma pasākuma īstenošanas laikā; |
| --- | --- |

h)

attiecīgā gadījumā – galīgo saņēmēju patenta pieprasījumi, kas tiks iesniegti riska finansējuma pasākuma īstenošanas laikā;

| i) | attiecīgā gadījumā kritisko piegādes ķēžu noturības stiprināšana (piemēram, veselības, elektronikas, aerokosmosa, divējāda lietojuma un aizsardzības nozares) un tehnoloģiju attīstības veicināšana. |
| --- | --- |

i)

attiecīgā gadījumā kritisko piegādes ķēžu noturības stiprināšana (piemēram, veselības, elektronikas, aerokosmosa, divējāda lietojuma un aizsardzības nozares) un tehnoloģiju attīstības veicināšana.

| 165. | Rādītāji, kas minēti 164. punktā, palīdz pierādīt, ka riska finansējuma atbalstam, visticamāk, būs pozitīva ietekme saskaņā ar noteiktajiem mērķiem. Proti, minētie rādītāji ļauj novērtēt pasākuma efektivitāti un finanšu starpnieka atlases procesa kontekstā izstrādāto ieguldījumu stratēģiju pamatotību. |
| --- | --- |

165.

Rādītāji, kas minēti 164. punktā, palīdz pierādīt, ka riska finansējuma atbalstam, visticamāk, būs pozitīva ietekme saskaņā ar noteiktajiem mērķiem. Proti, minētie rādītāji ļauj novērtēt pasākuma efektivitāti un finanšu starpnieka atlases procesa kontekstā izstrādāto ieguldījumu stratēģiju pamatotību.

| 166. | Ja riska finansējuma pasākumu – daļēji vai pilnībā – izmanto, lai atbalstītu uzņēmumus, kuri saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti saistībā ar CASSINI darbībām, ir saņēmuši atzinību vai balvu par inovāciju vai kuriem Eiropas Inovācijas padome nesen piešķīrusi izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājumu, ieguldītu līdztekus Eiropas Inovācijas padomes fondam vai nodrošinātu turpmākus ieguldījumus attiecībā uz programmu Accelerator (59), Komisija var piekrist tam, ka dalībvalsts izmanto tos pašus galvenos snieguma rādītājus, ko izmanto attiecīgi CASSINI vai Eiropas Inovācijas padome. |
| --- | --- |

166.

Ja riska finansējuma pasākumu – daļēji vai pilnībā – izmanto, lai atbalstītu uzņēmumus, kuri saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti saistībā ar CASSINI

Accelerator

59

CASSINI

3.2.5.2.   Vērā ņemamā negatīvā ietekme

Vērā ņemamā negatīvā ietekme

| 167. | Valsts atbalsta pasākumam ir jābūt veidotam tā, lai būtu ierobežoti konkurences un tirdzniecības izkropļojumi iekšējā tirgū. Riska finansējuma pasākumu gadījumā iespējamā negatīvā ietekme jānovērtē attiecībā uz katru līmeni, kurā atbalsts ir iespējams, proti, ieguldītāju, finanšu starpnieku un to pārvaldnieku un galīgo saņēmēju līmenī. |
| --- | --- |

167.

Valsts atbalsta pasākumam ir jābūt veidotam tā, lai būtu ierobežoti konkurences un tirdzniecības izkropļojumi iekšējā tirgū. Riska finansējuma pasākumu gadījumā iespējamā negatīvā ietekme jānovērtē attiecībā uz katru līmeni, kurā atbalsts ir iespējams, proti, ieguldītāju, finanšu starpnieku un to pārvaldnieku un galīgo saņēmēju līmenī.

| 168. | Lai Komisija varētu novērtēt pasākuma iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, dalībvalsts var iesniegt visus tās rīcībā esošos pētījumus vai citus attiecīgus pierādījumus, piemēram, ex post izvērtējumus, kas veikti par līdzīgām shēmām atbalsttiesīgo uzņēmumu, finansējuma struktūru, pasākuma parametru un ģeogrāfiskā apgabala ziņā. |
| --- | --- |

168.

Lai Komisija varētu novērtēt pasākuma iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, dalībvalsts var iesniegt visus tās rīcībā esošos pētījumus vai citus attiecīgus pierādījumus, piemēram, ex post

| 169. | Riska finansējuma piedāvājuma tirgus līmenī valsts atbalsta rezultātā no tirgus var tikt izstumti privātie ieguldītāji, kuriem var vājināties motivācija nodrošināt finansējumu atbalsttiesīgiem uzņēmumiem un rasties vēlme nogaidīt, līdz valsts sniegs atbalstu par šādiem ieguldījumiem. Jo lielāka kopējā galīgajiem saņēmējiem sniegtā finansējuma summa un šo saņēmēju uzņēmumu lielums un jo tālāku attīstības posmu tie sasnieguši, jo lielāks arī šāds risks, tāpēc ka privātais finansējums šādos apstākļos pakāpeniski kļūst pieejamāks. Turklāt valsts atbalstam nevajadzētu novērst ar ieguldījumiem saistīto parasto uzņēmējdarbības risku, kuru ieguldītāji būtu uzņēmušies arī bez valsts atbalsta. Tomēr, ja tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis ir noteikti pienācīgi, ir mazāka iespējamība, ka riska finansējuma pasākuma rezultātā notiks šāda izstumšana no tirgus. |
| --- | --- |

169.

Riska finansējuma piedāvājuma tirgus līmenī valsts atbalsta rezultātā no tirgus var tikt izstumti privātie ieguldītāji, kuriem var vājināties motivācija nodrošināt finansējumu atbalsttiesīgiem uzņēmumiem un rasties vēlme nogaidīt, līdz valsts sniegs atbalstu par šādiem ieguldījumiem. Jo lielāka kopējā galīgajiem saņēmējiem sniegtā finansējuma summa un šo saņēmēju uzņēmumu lielums un jo tālāku attīstības posmu tie sasnieguši, jo lielāks arī šāds risks, tāpēc ka privātais finansējums šādos apstākļos pakāpeniski kļūst pieejamāks. Turklāt valsts atbalstam nevajadzētu novērst ar ieguldījumiem saistīto parasto uzņēmējdarbības risku, kuru ieguldītāji būtu uzņēmušies arī bez valsts atbalsta. Tomēr, ja tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis ir noteikti pienācīgi, ir mazāka iespējamība, ka riska finansējuma pasākuma rezultātā notiks šāda izstumšana no tirgus.

| 170. | Finanšu starpnieku līmenī atbalsta kropļojošā ietekme var izpausties tādējādi, ka palielinās vai saglabājas starpnieka tirgus vara, piemēram, konkrēta reģiona tirgū. Pat tad, ja atbalsts finanšu starpnieka tirgus varu nenostiprina tiešā veidā, tas šādu efektu var radīt netieši, atturot esošos konkurentus no paplašināšanās, veicinot to aiziešanu no tirgus vai atturot jaunus konkurentus no ieiešanas tirgū. |
| --- | --- |

170.

Finanšu starpnieku līmenī atbalsta kropļojošā ietekme var izpausties tādējādi, ka palielinās vai saglabājas starpnieka tirgus vara, piemēram, konkrēta reģiona tirgū. Pat tad, ja atbalsts finanšu starpnieka tirgus varu nenostiprina tiešā veidā, tas šādu efektu var radīt netieši, atturot esošos konkurentus no paplašināšanās, veicinot to aiziešanu no tirgus vai atturot jaunus konkurentus no ieiešanas tirgū.

| 171. | Riska finansējuma pasākumiem jābūt vērstiem uz tādiem uz izaugsmi orientētiem uzņēmumiem, kas nespēj piesaistīt pietiekamu finansējumu no privātiem resursiem, bet riska finansējuma valsts atbalsta rezultātā var kļūt dzīvotspējīgi. Turpretī, ja ar pasākumu ir paredzēts izveidot publisku fondu, bet minētā fonda ieguldījumu stratēģijā atbalsttiesīgo uzņēmumu potenciālā dzīvotspēja nav pietiekami pierādīta, attiecīgais pasākums diez vai atbildīs samēra kritērijam (sk. 3.2.5.3. iedaļu), jo šādu riska finansējuma ieguldījumu var pielīdzināt dotācijai. |
| --- | --- |

171.

Riska finansējuma pasākumiem jābūt vērstiem uz tādiem uz izaugsmi orientētiem uzņēmumiem, kas nespēj piesaistīt pietiekamu finansējumu no privātiem resursiem, bet riska finansējuma valsts atbalsta rezultātā var kļūt dzīvotspējīgi. Turpretī, ja ar pasākumu ir paredzēts izveidot publisku fondu, bet minētā fonda ieguldījumu stratēģijā atbalsttiesīgo uzņēmumu potenciālā dzīvotspēja nav pietiekami pierādīta, attiecīgais pasākums diez vai atbildīs samēra kritērijam (sk. 3.2.5.3. iedaļu), jo šādu riska finansējuma ieguldījumu var pielīdzināt dotācijai.

| 172. | Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteiktie komerciālās pārvaldības un uz peļņu orientētas lēmumu pieņemšanas nosacījumi ir būtiski, lai nodrošinātu, ka galīgie saņēmēji uzņēmumi tiek izraudzīti, balstoties uz komerciāliem apsvērumiem. Tāpēc Komisija minētos nosacījumus ņems vērā, saskaņā ar šīm pamatnostādnēm novērtējot riska finansējuma pasākumus, ieskaitot pasākumus, kuros ir iesaistīti publiski finanšu starpnieki. |
| --- | --- |

172.

Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteiktie komerciālās pārvaldības un uz peļņu orientētas lēmumu pieņemšanas nosacījumi ir būtiski, lai nodrošinātu, ka galīgie saņēmēji uzņēmumi tiek izraudzīti, balstoties uz komerciāliem apsvērumiem. Tāpēc Komisija minētos nosacījumus ņems vērā, saskaņā ar šīm pamatnostādnēm novērtējot riska finansējuma pasākumus, ieskaitot pasākumus, kuros ir iesaistīti publiski finanšu starpnieki.

| 173. | Mazi ieguldījumu fondi, kuru darbības reģionālais tvērums ir ierobežots un kuriem nav atbilstoša pārvaldības mehānisma, tiks analizēti ar mērķi izvairīties no neefektīvu tirgus struktūru saglabāšanas. Nepietiekamas diversifikācijas dēļ, kas saistīta ar potenciāli mazo tādu atbalsttiesīgo uzņēmumu skaitu, kuros ieguldīt, reģionālu riska finansējuma shēmu apjoms un tvērums ne vienmēr ir pietiekams, kā rezultātā varētu samazināties šādu fondu efektivitāte un atbalsts tiktu piešķirts mazāk dzīvotspējīgiem uzņēmumiem. Šādos gadījumos ieguldījumi, iespējams, varētu izkropļot konkurenci un radīt pārmērīgas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

173.

Mazi ieguldījumu fondi, kuru darbības reģionālais tvērums ir ierobežots un kuriem nav atbilstoša pārvaldības mehānisma, tiks analizēti ar mērķi izvairīties no neefektīvu tirgus struktūru saglabāšanas. Nepietiekamas diversifikācijas dēļ, kas saistīta ar potenciāli mazo tādu atbalsttiesīgo uzņēmumu skaitu, kuros ieguldīt, reģionālu riska finansējuma shēmu apjoms un tvērums ne vienmēr ir pietiekams, kā rezultātā varētu samazināties šādu fondu efektivitāte un atbalsts tiktu piešķirts mazāk dzīvotspējīgiem uzņēmumiem. Šādos gadījumos ieguldījumi, iespējams, varētu izkropļot konkurenci un radīt pārmērīgas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem.

| 174. | Galīgo saņēmēju līmenī pasākumam varētu būt kropļojoša ietekme uz produktu tirgiem, kuros šie uzņēmumi konkurē. Piemēram, pasākums var izkropļot konkurenci, ja tas ir vērsts uz neefektīvu nozaru uzņēmumiem. Konkurence var tikt pārliecīgi izkropļota it īpaši tad, ja valsts atbalsta ietekmē būtiski tiek palielinātas jaudas neefektīvā tirgū, jo jaudas pārpalikuma radīšana vai uzturēšana varētu nospiest uz leju peļņas normas, mazināt konkurentu ieguldījumus vai pat piespiest konkurentus pamest tirgu. Tas var arī atturēt uzņēmumus no ieiešanas tirgū. Rezultātā rodas neefektīvas tirgus struktūras, kuras ilgtermiņā ir nelabvēlīgas arī patērētājiem. Ja mērķnozaru tirgus ir izaugsmes fāzē, parasti ir mazāks pamats bažīties, ka atbalsts varētu negatīvi ietekmēt dinamiskos stimulus vai radīt pārmērīgus šķēršļus ieiešanai tirgū vai iziešanai no tā. Komisija uzskata, ka šādu izkropļojumu risks ir būtisks gadījumos, kad riska finansējuma pasākums ir vērsts uz konkrētu nozari vai atsevišķām nozarēm tiek dota priekšroka pār citām. Šādos gadījumos Komisija analizēs ražošanas jaudas līmeni attiecīgajā nozarē, ņemot vērā potenciālo pieprasījumu. Lai Komisija varētu veikt šādu novērtējumu, dalībvalstij savā paziņojumā ir jānorāda, vai riska finansējuma pasākums ir vērsts uz konkrētu nozari un vai atsevišķām nozarēm tiek dota priekšroka pār citām. |
| --- | --- |

174.

Galīgo saņēmēju līmenī pasākumam varētu būt kropļojoša ietekme uz produktu tirgiem, kuros šie uzņēmumi konkurē. Piemēram, pasākums var izkropļot konkurenci, ja tas ir vērsts uz neefektīvu nozaru uzņēmumiem. Konkurence var tikt pārliecīgi izkropļota it īpaši tad, ja valsts atbalsta ietekmē būtiski tiek palielinātas jaudas neefektīvā tirgū, jo jaudas pārpalikuma radīšana vai uzturēšana varētu nospiest uz leju peļņas normas, mazināt konkurentu ieguldījumus vai pat piespiest konkurentus pamest tirgu. Tas var arī atturēt uzņēmumus no ieiešanas tirgū. Rezultātā rodas neefektīvas tirgus struktūras, kuras ilgtermiņā ir nelabvēlīgas arī patērētājiem. Ja mērķnozaru tirgus ir izaugsmes fāzē, parasti ir mazāks pamats bažīties, ka atbalsts varētu negatīvi ietekmēt dinamiskos stimulus vai radīt pārmērīgus šķēršļus ieiešanai tirgū vai iziešanai no tā. Komisija uzskata, ka šādu izkropļojumu risks ir būtisks gadījumos, kad riska finansējuma pasākums ir vērsts uz konkrētu nozari vai atsevišķām nozarēm tiek dota priekšroka pār citām. Šādos gadījumos Komisija analizēs ražošanas jaudas līmeni attiecīgajā nozarē, ņemot vērā potenciālo pieprasījumu. Lai Komisija varētu veikt šādu novērtējumu, dalībvalstij savā paziņojumā ir jānorāda, vai riska finansējuma pasākums ir vērsts uz konkrētu nozari un vai atsevišķām nozarēm tiek dota priekšroka pār citām.

| 175. | Komisija novērtēs arī iespējamu ar pārcelšanu saistītu negatīvo ietekmi, jo tā var skart konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šajā sakarā Komisija analizēs, vai reģionālie fondi varētu stimulēt uzņēmējdarbības pārcelšanu iekšējā tirgū. Šādas kropļošanas risks ir izteiktāks gadījumos, kad finanšu starpnieka darbības ir vērstas uz neatbalstāmu reģionu, kas robežojas ar atbalstāmiem reģioniem, vai reģionu, kuram reģionālā atbalsta intensitāte ir lielāka nekā mērķreģionam. Reģionālam riska finansējuma pasākumam, kas vērsts tikai uz konkrētām nozarēm, arī varētu būt negatīva ar pārcelšanu saistīta ietekme. |
| --- | --- |

175.

Komisija novērtēs arī iespējamu ar pārcelšanu saistītu negatīvo ietekmi, jo tā var skart konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šajā sakarā Komisija analizēs, vai reģionālie fondi varētu stimulēt uzņēmējdarbības pārcelšanu iekšējā tirgū. Šādas kropļošanas risks ir izteiktāks gadījumos, kad finanšu starpnieka darbības ir vērstas uz neatbalstāmu reģionu, kas robežojas ar atbalstāmiem reģioniem, vai reģionu, kuram reģionālā atbalsta intensitāte ir lielāka nekā mērķreģionam. Reģionālam riska finansējuma pasākumam, kas vērsts tikai uz konkrētām nozarēm, arī varētu būt negatīva ar pārcelšanu saistīta ietekme.

| 176. | Visbeidzot, novērtējot negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, Komisija attiecīgā gadījumā var ņemt vērā atbalstītās darbības negatīvo ārējo ietekmi, ja šādai ārējai ietekmei būtu tāda nelabvēlīga ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, radot vai pastiprinot tirgus neefektivitāti (60). |
| --- | --- |

176.

Visbeidzot, novērtējot negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, Komisija attiecīgā gadījumā var ņemt vērā atbalstītās darbības negatīvo ārējo ietekmi, ja šādai ārējai ietekmei būtu tāda nelabvēlīga ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, radot vai pastiprinot tirgus neefektivitāti (60

3.2.5.3.   Atbalsta pozitīvās un negatīvās ietekmes samērošana

Atbalsta pozitīvās un negatīvās ietekmes samērošana

| 177. | Analīzes pēdējā posmā Komisija konstatēto atbalsta pasākuma negatīvo ietekmi, kas izpaužas kā konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, samēros ar atbalsta pozitīvo ietekmi, un atbalsta pasākumu par saderīgu ar iekšējo tirgu tā atzīs tikai tad, ja pozitīvā ietekme būs lielāka par negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

177.

Analīzes pēdējā posmā Komisija konstatēto atbalsta pasākuma negatīvo ietekmi, kas izpaužas kā konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, samēros ar atbalsta pozitīvo ietekmi, un atbalsta pasākumu par saderīgu ar iekšējo tirgu tā atzīs tikai tad, ja pozitīvā ietekme būs lielāka par negatīvo ietekmi.

| 178. | Turklāt vispārējā samēra labad noteiktu kategoriju atbalsta shēmām var tikt izvirzīta prasība veikt ex post izvērtējumu, kas aprakstīts 4. iedaļā. Tādos gadījumos Komisija var ierobežot minēto shēmu darbības ilgumu ar iespēju pēc tam paziņot par to darbības pagarināšanu. |
| --- | --- |

178.

Turklāt vispārējā samēra labad noteiktu kategoriju atbalsta shēmām var tikt izvirzīta prasība veikt ex post

3.2.6.   Pārredzamība

Pārredzamība

| 179. | Lai labāk novērstu nevēlamus konkurences izkropļojumus, jānodrošina, ka Komisija, ekonomikas dalībnieki un sabiedrība spēj vienkārši piekļūt visiem attiecīgajiem aktiem un informācijai par atbalstu, kas piešķirts atbilstīgi tiem. |
| --- | --- |

179.

Lai labāk novērstu nevēlamus konkurences izkropļojumus, jānodrošina, ka Komisija, ekonomikas dalībnieki un sabiedrība spēj vienkārši piekļūt visiem attiecīgajiem aktiem un informācijai par atbalstu, kas piešķirts atbilstīgi tiem.

| 180. | Dalībvalstīm Komisijas Atbalsta pārredzamības modulī (61) vai visaptverošā valsts atbalsta tīmekļa vietnē valsts vai reģionālā līmenī jāpublicē šāda informācija:






  a) | lēmuma par individuālā atbalsta piešķiršanu vai apstiprinātās atbalsta shēmas un attiecīgo īstenošanas noteikumu pilns teksts vai saite uz to; |
| --- | --- | --- |

180.

Dalībvalstīm Komisijas Atbalsta pārredzamības modulī (61

a)

lēmuma par individuālā atbalsta piešķiršanu vai apstiprinātās atbalsta shēmas un attiecīgo īstenošanas noteikumu pilns teksts vai saite uz to;

| b) | informācija par katru individuālā atbalsta piešķīrumu, kas pārsniedz 100 000 EUR, kā noteikts šo pamatnostādņu pielikumā. |
| --- | --- |

b)

informācija par katru individuālā atbalsta piešķīrumu, kas pārsniedz 100 000 EUR, kā noteikts šo pamatnostādņu pielikumā.

| 181. | Dalībvalstīm savas visaptverošās valsts atbalsta tīmekļa vietnes, kas minētas 180. punktā, jāstrukturē tādā veidā, lai piekļūšana informācijai būtu viegla. Informācija jāpublicē tabulās bezīpašnieka formātā, kas nodrošina efektīvu iespēju datus meklēt, izgūt, lejupielādēt un viegli publicēt internetā, piemēram, CSV vai XML formātā. Sabiedrības piekļuve tīmekļa vietnei jānodrošina bez jebkādiem ierobežojumiem, tātad nevar prasīt arī lietotāja iepriekšēju reģistrēšanos. |
| --- | --- |

181.

Dalībvalstīm savas visaptverošās valsts atbalsta tīmekļa vietnes, kas minētas 180. punktā, jāstrukturē tādā veidā, lai piekļūšana informācijai būtu viegla. Informācija jāpublicē tabulās bezīpašnieka formātā, kas nodrošina efektīvu iespēju datus meklēt, izgūt, lejupielādēt un viegli publicēt internetā, piemēram, CSV

XML

| 182. | Attiecībā uz shēmām fiskālo stimulu veidā 180. punkta b) apakšpunkta nosacījumi tiks uzskatīti par izpildītiem, ja dalībvalstis prasīto informāciju par individuālā atbalsta summām publicēs pa šādiem diapazoniem (miljonos EUR): | 0,1–0,5; |
| --- | --- | --- |

182.

Attiecībā uz shēmām fiskālo stimulu veidā 180. punkta b) apakšpunkta nosacījumi tiks uzskatīti par izpildītiem, ja dalībvalstis prasīto informāciju par individuālā atbalsta summām publicēs pa šādiem diapazoniem (miljonos EUR):

0,1–0,5;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; |
| --- | --- |

10–30;

| | 30–60; |
| --- | --- |

30–60;

| | 60–100; |
| --- | --- |

60–100;

| | 100–250; |
| --- | --- |

100–250;

| | 250 un vairāk. |
| --- | --- |

250 un vairāk.

| 183. | Informācija, kas minēta 180. punkta b) apakšpunktā, jāpublicē sešu mēnešu laikā no atbalsta piešķiršanas dienas vai, ja atbalsts ir fiskālo stimulu veidā, – viena gada laikā no dienas, kad jāiesniedz nodokļu deklarācija (62). Nelikumīga, bet vēlāk par saderīgu atzīta atbalsta gadījumā dalībvalstīm norādītā informācija ir jāpublicē sešu mēnešu laikā no dienas, kad Komisija pieņēmusi lēmumu, ar ko atbalstu atzīst par saderīgu. Lai varētu nodrošināt Līgumā paredzēto valsts atbalsta noteikumu izpildi, minētajai informācijai ir jābūt pieejamai vismaz desmit gadus no atbalsta piešķiršanas dienas. |
| --- | --- |

183.

Informācija, kas minēta 180. punkta b) apakšpunktā, jāpublicē sešu mēnešu laikā no atbalsta piešķiršanas dienas vai, ja atbalsts ir fiskālo stimulu veidā, – viena gada laikā no dienas, kad jāiesniedz nodokļu deklarācija (62

| 184. | Komisija savā tīmekļa vietnē publicē saites uz visām valsts atbalsta tīmekļa vietnēm, kas minētas 180. punktā. |
| --- | --- |

184.

Komisija savā tīmekļa vietnē publicē saites uz visām valsts atbalsta tīmekļa vietnēm, kas minētas 180. punktā.

4.   IZVĒRTĒŠANA

IZVĒRTĒŠANA

| 185. | Lai vēl spēcīgāk ierobežotu konkurences un tirdzniecības izkropļošanu, Komisija var prasīt, lai konkrētām atbalsta shēmām tiktu veikts ex post izvērtējums. Izvērtējums tiks prasīts par tām shēmām, kurām ir īpaši liels potenciāls radīt konkurences izkropļojums, t. i., shēmām, kas varētu būtiski ierobežot vai izkropļot konkurenci, ja to īstenošana netiktu laikus pārskatīta. |
| --- | --- |

185.

Lai vēl spēcīgāk ierobežotu konkurences un tirdzniecības izkropļošanu, Komisija var prasīt, lai konkrētām atbalsta shēmām tiktu veikts ex post

| 186. | Ex post izvērtējums var tikt prasīts par šādām atbalsta shēmām:






  a) | atbalsta shēmas ar lielu budžetu; |
| --- | --- | --- |

186.

Ex post

a)

atbalsta shēmas ar lielu budžetu;

| b) | shēmas ar reģionālu ievirzi; |
| --- | --- |

b)

shēmas ar reģionālu ievirzi;

| c) | shēmas ar šauru nozares ievirzi; |
| --- | --- |

c)

shēmas ar šauru nozares ievirzi;

| d) | grozītas shēmas, ja grozījumi skar atbilstības kritērijus, ieguldījuma apmēru vai finanšu parametrus; |
| --- | --- |

d)

grozītas shēmas, ja grozījumi skar atbilstības kritērijus, ieguldījuma apmēru vai finanšu parametrus;

| e) | shēmas ar oriģinālām iezīmēm; |
| --- | --- |

e)

shēmas ar oriģinālām iezīmēm;

| f) | shēmas, attiecībā uz kurām Komisija to pieprasa shēmas iespējamās negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību dēļ. |
| --- | --- |

f)

shēmas, attiecībā uz kurām Komisija to pieprasa shēmas iespējamās negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību dēļ.

| 187. | Ex post izvērtējums vienmēr tiks prasīts par shēmām, kurās valsts atbalsta budžets vai iegrāmatotie izdevumi pārsniedz 150 miljonus EUR jebkurā gadā vai 750 miljonus EUR kopējā darbības periodā, t. i., periodā, kurā darbojusies konkrētā shēma un iespējamā iepriekšējā shēma ar līdzīgu mērķi un ģeogrāfisko tvērumu, sākot no 2022. gada 1. janvāra. Ņemot vērā izvērtēšanas mērķus un lai neuzliktu nesamērīgu slogu dalībvalstīm, ex post izvērtējumi tiks prasīti tikai par tām atbalsta shēmām, kuru kopējais darbības ilgums pārsniedz trīs gadus, skaitot no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

187.

Ex post

ex post

| 188. | Ex post izvērtējumu var nepieprasīt par ikvienu tādu atbalsta shēmu, kas ir tieša pēctece iepriekšējai shēmai ar līdzīgu mērķi un ģeogrāfisko tvērumu, par kuru ir veikts izvērtējums, iesniegts galīgais izvērtējuma ziņojums, kas atbilst Komisijas apstiprinātajam izvērtējuma plānam, un par ko nav izdarīti nekādi negatīvi konstatējumi. Gadījumā, ja shēmas galīgais izvērtējuma ziņojums neatbilst apstiprinātajam izvērtējuma plānam, shēma ir nekavējoties jāaptur. |
| --- | --- |

188.

Ex post

| 189. | Izvērtējuma mērķim vajadzētu būt pārliecināties, ka ir īstenojušies shēmas saderības pamatā esošie pieņēmumi un nosacījumi, jo īpaši atbalsta pasākuma nepieciešamība un efektivitāte, ņemot vērā tā mērķus. Būtu jānovērtē arī riska finansējuma pasākuma ietekme uz konkurenci un tirdzniecību. |
| --- | --- |

189.

Izvērtējuma mērķim vajadzētu būt pārliecināties, ka ir īstenojušies shēmas saderības pamatā esošie pieņēmumi un nosacījumi, jo īpaši atbalsta pasākuma nepieciešamība un efektivitāte, ņemot vērā tā mērķus. Būtu jānovērtē arī riska finansējuma pasākuma ietekme uz konkurenci un tirdzniecību.

| 190. | Attiecībā uz atbalsta shēmām, kuras ir jāizvērtē (sk. 187. un 186. punktu) un kuru kopējais ilgums pārsniedz trīs gadus, sākot no 2022. gada 1. janvāra, dalībvalstīm ir jāiesniedz izvērtējuma plāna projekts, kas būs neatņemama sastāvdaļa Komisijas veiktajā shēmas novērtējumā. Projekts jāiesniedz:






  a) | kopā ar atbalsta shēmu, ja tai paredzētā valsts atbalsta budžets pārsniedz 150 miljonus EUR jebkurā gadā vai 750 miljonus EUR tās kopējā darbības periodā; |
| --- | --- | --- |

190.

Attiecībā uz atbalsta shēmām, kuras ir jāizvērtē (sk. 187. un 186. punktu) un kuru kopējais ilgums pārsniedz trīs gadus, sākot no 2022. gada 1. janvāra, dalībvalstīm ir jāiesniedz izvērtējuma plāna projekts, kas būs neatņemama sastāvdaļa Komisijas veiktajā shēmas novērtējumā. Projekts jāiesniedz:

a)

kopā ar atbalsta shēmu, ja tai paredzētā valsts atbalsta budžets pārsniedz 150 miljonus EUR jebkurā gadā vai 750 miljonus EUR tās kopējā darbības periodā;

| b) | 30 darbdienu laikā no būtiskām izmaiņām, kuru rezultātā shēmas budžets pārsniedz 150 miljonus EUR jebkurā gadā vai 750 miljonus EUR shēmas kopējā darbības periodā; |
| --- | --- |

b)

30 darbdienu laikā no būtiskām izmaiņām, kuru rezultātā shēmas budžets pārsniedz 150 miljonus EUR jebkurā gadā vai 750 miljonus EUR shēmas kopējā darbības periodā;

| c) | 30 darbdienu laikā no dienas, kad oficiālajā uzskaitē iegrāmatotie gada izdevumi pārsniedz 150 miljonus EUR; |
| --- | --- |

c)

30 darbdienu laikā no dienas, kad oficiālajā uzskaitē iegrāmatotie gada izdevumi pārsniedz 150 miljonus EUR;

| d) | pēc Komisijas pieprasījuma un jebkurā gadījumā pirms shēmas apstiprināšanas, ja shēma ietilpst kādā no 186. punktā uzskaitītajām kategorijām, neatkarīgi no shēmai paredzētā valsts atbalsta budžeta. |
| --- | --- |

d)

pēc Komisijas pieprasījuma un jebkurā gadījumā pirms shēmas apstiprināšanas, ja shēma ietilpst kādā no 186. punktā uzskaitītajām kategorijām, neatkarīgi no shēmai paredzētā valsts atbalsta budžeta.

| 191. | Izvērtējuma plāna projektam ir jāatbilst Komisijas noteiktajiem kopējiem metodikas principiem (63). Dalībvalstīm ir jāpublicē Komisijas apstiprinātais izvērtējuma plāns. |
| --- | --- |

191.

Izvērtējuma plāna projektam ir jāatbilst Komisijas noteiktajiem kopējiem metodikas principiem (63

| 192. | Ex post izvērtējums jāveic no atbalsta piešķīrējiestādes neatkarīgam ekspertam, balstoties uz izvērtējuma plānu. Izvērtējumu veido vismaz viens starpposma un viens galīgais izvērtējuma ziņojums. Dalībvalstīm ir jāpublicē abi ziņojumi. |
| --- | --- |

192.

Ex post

| 193. | Galīgais izvērtējuma ziņojums ir jāiesniedz Komisijai ar tādu aprēķinu, lai tai būtu iespēja novērtēt atbalsta shēmas iespējamo pagarināšanu, bet vēlākais deviņus mēnešus pirms shēmas noslēguma. Šo termiņu var saīsināt shēmām, kurām izvērtējuma prasība iestājas pēdējos divos to īstenošanas gados. Izvērtējuma precīzais tvērums un kārtība tiks noteikti lēmumā, ar ko apstiprina atbalsta shēmu. Paziņojot par sekojošiem atbalsta pasākumiem ar līdzīgu mērķi, jāapraksta, kā ir ņemti vērā izvērtējuma rezultāti. |
| --- | --- |

193.

Galīgais izvērtējuma ziņojums ir jāiesniedz Komisijai ar tādu aprēķinu, lai tai būtu iespēja novērtēt atbalsta shēmas iespējamo pagarināšanu, bet vēlākais deviņus mēnešus pirms shēmas noslēguma. Šo termiņu var saīsināt shēmām, kurām izvērtējuma prasība iestājas pēdējos divos to īstenošanas gados. Izvērtējuma precīzais tvērums un kārtība tiks noteikti lēmumā, ar ko apstiprina atbalsta shēmu. Paziņojot par sekojošiem atbalsta pasākumiem ar līdzīgu mērķi, jāapraksta, kā ir ņemti vērā izvērtējuma rezultāti.

5.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

5.1.   
  Piemērojamība

Piemērojamība

| 194. | Komisija šajās pamatnostādnēs noteiktos principus piemēros, veicot saderības novērtējumu paziņojamam riska finansējuma atbalstam, kuru piešķir vai plānots piešķirt no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

194.

Komisija šajās pamatnostādnēs noteiktos principus piemēros, veicot saderības novērtējumu paziņojamam riska finansējuma atbalstam, kuru piešķir vai plānots piešķirt no 2022. gada 1. janvāra.

| 195. | Riska finansējuma atbalsts, ko nelikumīgi piešķir pirms 2022. gada 1. janvāra, tiks novērtēts saskaņā ar atbalsta piešķiršanas dienā spēkā esošajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

195.

Riska finansējuma atbalsts, ko nelikumīgi piešķir pirms 2022. gada 1. janvāra, tiks novērtēts saskaņā ar atbalsta piešķiršanas dienā spēkā esošajiem noteikumiem.

| 196. | Lai saglabātu privāto ieguldītāju tiesisko paļāvību attiecībā uz riska finansējuma shēmām, kas nodrošina publisko finansējumu riska finansējuma atbalstam, noteikumu piemērojamību riska finansējuma pasākumam nosaka datums, kurā noteiktas saistības piešķirt publisko finansējumu finanšu starpniekiem, proti, finansēšanas nolīguma parakstīšanas diena. |
| --- | --- |

196.

Lai saglabātu privāto ieguldītāju tiesisko paļāvību attiecībā uz riska finansējuma shēmām, kas nodrošina publisko finansējumu riska finansējuma atbalstam, noteikumu piemērojamību riska finansējuma pasākumam nosaka datums, kurā noteiktas saistības piešķirt publisko finansējumu finanšu starpniekiem, proti, finansēšanas nolīguma parakstīšanas diena.

5.2.   
  Attiecīgie pasākumi

Attiecīgie pasākumi

| 197. | Komisija uzskata, ka līdz ar šo pamatnostādņu ieviešanu zināmā mērā mainīsies principi, pēc kuriem novērtē riska finansējuma atbalstu Savienībā. Minēto iemeslu dēļ Komisija saskaņā ar Līguma 108. panta 1. punktu dalībvalstīm ierosina šādus attiecīgos pasākumus:






  a) | dalībvalstīm vajadzības gadījumā sešu mēnešu laikā no šo pamatnostādņu publicēšanas dienas būtu jāgroza savas esošās riska finansējuma atbalsta shēmas, lai tās saskaņotu ar šīm pamatnostādnēm; |
| --- | --- | --- |

197.

Komisija uzskata, ka līdz ar šo pamatnostādņu ieviešanu zināmā mērā mainīsies principi, pēc kuriem novērtē riska finansējuma atbalstu Savienībā. Minēto iemeslu dēļ Komisija saskaņā ar Līguma 108. panta 1. punktu dalībvalstīm ierosina šādus attiecīgos pasākumus:

a)

dalībvalstīm vajadzības gadījumā sešu mēnešu laikā no šo pamatnostādņu publicēšanas dienas būtu jāgroza savas esošās riska finansējuma atbalsta shēmas, lai tās saskaņotu ar šīm pamatnostādnēm;

| b) | dalībvalstis tiek aicinātas divu mēnešu laikā no šo pamatnostādņu publicēšanas dienas skaidri un bez atrunām paust savu piekrišanu ierosinātajiem pasākumiem. Ja atbilde netiks saņemta, Komisija uzskatīs, ka attiecīgā dalībvalsts ierosinātajiem pasākumiem nepiekrīt. |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis tiek aicinātas divu mēnešu laikā no šo pamatnostādņu publicēšanas dienas skaidri un bez atrunām paust savu piekrišanu ierosinātajiem pasākumiem. Ja atbilde netiks saņemta, Komisija uzskatīs, ka attiecīgā dalībvalsts ierosinātajiem pasākumiem nepiekrīt.

| 198. | Lai saglabātu privāto ieguldītāju tiesisko paļāvību, dalībvalstīm attiecīgie pasākumi nav jāveic attiecībā uz riska finansējuma atbalsta shēmām, kas vērstas uz MVU, ja saistības nodrošināt publisko finansējumu finanšu starpniekiem ir noteiktas, proti, finansēšanas nolīgums ir parakstīts, pirms šo pamatnostādņu publicēšanas dienas un finansēšanas nolīgumā paredzētie nosacījumi netiek mainīti. Minētie finanšu starpnieki var turpināt darboties un ieguldīt saskaņā ar savu sākotnējo ieguldījumu stratēģiju līdz finansēšanas nolīgumā norādītā termiņa beigām. |
| --- | --- |

198.

Lai saglabātu privāto ieguldītāju tiesisko paļāvību, dalībvalstīm attiecīgie pasākumi nav jāveic attiecībā uz riska finansējuma atbalsta shēmām, kas vērstas uz MVU, ja saistības nodrošināt publisko finansējumu finanšu starpniekiem ir noteiktas, proti, finansēšanas nolīgums ir parakstīts, pirms šo pamatnostādņu publicēšanas dienas un finansēšanas nolīgumā paredzētie nosacījumi netiek mainīti. Minētie finanšu starpnieki var turpināt darboties un ieguldīt saskaņā ar savu sākotnējo ieguldījumu stratēģiju līdz finansēšanas nolīgumā norādītā termiņa beigām.

5.3.   
  Pārskatu sniegšana un uzraudzība

Pārskatu sniegšana un uzraudzība

| 199. | Ievērojot Padomes Regulu (ES) 2015/1589 (64) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 794/2004 (65), dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai gada pārskati. |
| --- | --- |

199.

Ievērojot Padomes Regulu (ES) 2015/1589 (64

65

| 200. | Dalībvalstīm ir jāglabā detalizēta dokumentācija par visiem atbalsta pasākumiem. Šai dokumentācijai jāsatur visa informācija, kas ir nepieciešama, lai konstatētu, ka ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz tiesībām saņemt atbalstu un ieguldījumu maksimālajām summām. Minētā dokumentācija ir jāglabā desmit gadus no atbalsta piešķiršanas dienas un pēc pieprasījuma jāiesniedz Komisijai. Tādu atbalsta pasākumu fiskālu stimulu nodrošināšanai gadījumā, kuros fiskālo atbalstu piešķir automātiski, piemēram, pamatojoties uz atbalsta saņēmēju nodokļu deklarāciju, un kuros neveic ex ante pārbaudes par to, vai visi atbalsta saņēmēji atbilst visiem saderības nosacījumiem, dalībvalstīm regulāri vismaz ex post un izlases veidā ir jāpārbauda, vai ir izpildīti visi saderības nosacījumi, un jāizdara vajadzīgie secinājumi. Dalībvalstīm ir jāglabā detalizēta dokumentācija par pārbaudēm vismaz desmit gadus no kontroles veikšanas dienas. |
| --- | --- |

200.

Dalībvalstīm ir jāglabā detalizēta dokumentācija par visiem atbalsta pasākumiem. Šai dokumentācijai jāsatur visa informācija, kas ir nepieciešama, lai konstatētu, ka ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz tiesībām saņemt atbalstu un ieguldījumu maksimālajām summām. Minētā dokumentācija ir jāglabā desmit gadus no atbalsta piešķiršanas dienas un pēc pieprasījuma jāiesniedz Komisijai. Tādu atbalsta pasākumu fiskālu stimulu nodrošināšanai gadījumā, kuros fiskālo atbalstu piešķir automātiski, piemēram, pamatojoties uz atbalsta saņēmēju nodokļu deklarāciju, un kuros neveic ex ante

ex post

5.4.   
  Pārskatīšana

Pārskatīšana

| 201. | Komisija var jebkurā brīdī nolemt pārskatīt vai grozīt šīs pamatnostādnes, ja tas būtu nepieciešams ar Savienības konkurences politiku saistītu iemeslu dēļ vai lai ņemtu vērā citas Savienības rīcībpolitikas un starptautiskās saistības, norises tirgos vai jebkāda cita pamatota iemesla dēļ. |
| --- | --- |

201.

Komisija var jebkurā brīdī nolemt pārskatīt vai grozīt šīs pamatnostādnes, ja tas būtu nepieciešams ar Savienības konkurences politiku saistītu iemeslu dēļ vai lai ņemtu vērā citas Savienības rīcībpolitikas un starptautiskās saistības, norises tirgos vai jebkāda cita pamatota iemesla dēļ.

---

(1)  Precīzas MVU, mazu vidējas kapitalizācijas uzņēmumu un inovatīvu vidējas kapitalizācijas uzņēmumu definīcijas šo pamatnostādņu vajadzībām ir sniegtas 2.3. iedaļas 35. punktā.

1

(2)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos (OV C 194, 18.8.2006., 2. lpp.).

2

(3)  Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par valsts atbalstu, lai veicinātu riska finansējuma ieguldījumus (OV C 19, 22.1.2014., 4. lpp.).

3

(4)  2012. līdz 2014. gada periodā Komisija īstenoja vērienīgu valsts atbalsta modernizācijas programmu, kuras pamatā bija šādi trīs galvenie mērķi (lai iegūtu sīkāku informāciju, sk. Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)” (COM(2012) 209 final, 8.5.2012.):

4

| a) | veicināt ilgtspējīgu, viedu un iekļaujošu izaugsmi konkurencei atvērtā iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

a)

veicināt ilgtspējīgu, viedu un iekļaujošu izaugsmi konkurencei atvērtā iekšējā tirgū;

| b) | Komisijas ex ante pārbaudes mērķtiecīgi vērst uz lietām, kurām ir vislielākā ietekme uz iekšējo tirgu, vienlaikus stiprinot dalībvalstu sadarbību valsts atbalsta noteikumu izpildē un |
| --- | --- |

b)

Komisijas ex ante pārbaudes mērķtiecīgi vērst uz lietām, kurām ir vislielākā ietekme uz iekšējo tirgu, vienlaikus stiprinot dalībvalstu sadarbību valsts atbalsta noteikumu izpildē un

ex ante

| c) | racionalizēt noteikumus nolūkā paātrināt lēmumu pieņemšanas procesu. |
| --- | --- |

c)

racionalizēt noteikumus nolūkā paātrināt lēmumu pieņemšanas procesu.

(5)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (COM(2020) 103 final, 10.3.2020.).

5

(6)  Sk. Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs, Eiropas Savienība (2020. gads), pieejams tiešsaistē:

6

Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs

https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.

(7)  Šāda inovācija ir, piemēram, sociālās prakses maiņa zaļās vai digitālās pārkārtošanās atbalstam vai sieviešu piekļuves profesijām informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā uzlabošana.

7

(8)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019) 640 final, 11.12.2019.).

8

(9)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (COM(2020) 67 final, 19.2.2020.).

9

(10)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un atceļ Padomes Direktīvu (ES) 2015/652 (COM(2021)557 final, 14.7.2021.).

10

(11)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Centrālajai Bankai, Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai “Rīcības plāns: Ilgtspējīgas izaugsmes finansēšana”, (COM(2018) 97 final, 8.3.2018.).

11

(12)  Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES taksonomija, uzņēmumu ilgtspējas informācijas ziņošana, vēlmes ilgtspējas jomā un fiduciārie pienākumi: finansējuma novirzīšana Eiropas zaļā kursa īstenošanai” (COM(2021) 188 final, 21.4.2021.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

13

(14)  Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021) 118 final, 9.3.2021.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

15

(16)  Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” (COM(2020) 575 final, 17.9.2020.) ir noteiktas septiņas pamatjomas: enerģētikas uzlabošana – nākotnes prasībām atbilstošu tīru tehnoloģiju intensīvāka izmantošana un atjaunojamo energoresursu attīstības un izmantošanas paātrināšana; renovācija – publiskā un privātā sektora ēku energoefektivitātes uzlabošana; uzlāde un uzpilde – nākotnes prasībām atbilstošu tīru tehnoloģiju veicināšana, lai paātrinātu ilgtspējīga, pieejama un vieda transporta un uzlādes un uzpildes staciju izmantošanu un sabiedriskā transporta tīkla paplašināšanu; savienojamība – ātrdarbīgu platjoslas pakalpojumu, tai skaitā optiskās šķiedras un 5G tīklu, strauja ieviešana visos reģionos un mājsaimniecībās; modernizācija – valsts pārvaldes un sabiedrisko pakalpojumu, tai skaitā tiesu un veselības aprūpes sistēmas, digitalizācija; paplašināšana – Eiropas rūpniecības datu mākoņu kapacitātes palielināšana un sevišķi jaudīgu, progresīvu un ilgtspējīgu procesoru izstrāde; pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana – izglītības sistēmu pielāgošana ar mērķi sekmēt digitālo prasmju iegūšanu un profesionālo izglītību un apmācību visu vecumu cilvēkiem.

16

(17)  Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (COM(2021)350 final, 5.5.2021.).

17

(18)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns kapitāla tirgu savienības izveidei” (COM(2015) 468 final, 30.9.2015.).

18

(19)  Piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 345/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas riska kapitāla fondiem (OV L 115, 25.4.2013., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1129 (2017. gada 14. jūnijs) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK (OV L 168, 30.6.2017., 12. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.) attiecībā uz MVU izaugsmes tirgu attīstību; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

19

(20)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (COM(2020) 590 final, 24.9.2020.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

21

(22)  Finanšu instrumenti ietver ārpusdotāciju finanšu instrumentus, kas var būt parāda instrumenti (aizdevumi, garantijas) vai pašu kapitāla instrumenti (tīrs kapitāls, kvazikapitāla ieguldījumi vai citi riska dalīšanas instrumenti).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1287/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 33. lpp.).

23

COSME

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

24

(25)  Turklāt, lai nodrošinātu labāku piekļuvi aizdevumu finansējumam, Komisija, Eiropas Investīciju fonds un Eiropas Investīciju banka Septītās pētniecības pamatprogrammā (Septītā pamatprogramma) kopīgi izveidoja īpašu riska dalīšanas instrumentu (RDI), sk. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/index.htm. Minētais RDI sniedza daļējas garantijas finanšu starpniekiem, izmantojot riska dalīšanas mehānismu, un tādējādi samazināja to finanšu riskus un mudināja tos sniegt aizdevumus MVU, kas veic pētniecības un izstrādes darbības vai ar inovācijām saistītas darbības.

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

26

(27)  Eiropas riska kapitāla apjoma palielināšanas rīcība (ESCALAR) ir Eiropas Komisijas uzsākta un EIF pārvaldīta izmēģinājuma programma, kura, izmantojot Investīciju plāna Eiropai resursus, novērš finansējuma trūkumu, ar ko saskaras strauji augoši Eiropas uzņēmumi (augoši uzņēmumi). ESCALAR tika uzsākta 2020. gada 4. aprīlī, un tās mērķis ir ievērojami palielināt fondu resursus, tādējādi dodot iespēju palielināt ieguldījumu summu un fondu spēju ieguldīt augošos uzņēmumos.

27

ESCALAR

ESCALAR

(28)  Toreizējā Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāte Urzula fon der Leiena savās politikas pamatnostādnēs nākamajai Eiropas Komisijai (2019–2024) paziņoja par tāda privātā un publiskā sektora fonda izveidi, kas specializētos MVU sākotnējo publisko piedāvājumu jautājumos, ar mērķi sniegt publisko atbalstu finansējuma veidā nolūkā augsta potenciāla maziem un vidējiem uzņēmumiem atvieglot piekļuvi publiskā iepirkuma tirgiem.

28

(29)  Iniciatīva CASSINI, kas pirmo reizi tika izziņota “MVU stratēģijā ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (COM(2020)103 final, 10.3.2020.), ir konkrētu darbību kopums, kuru mērķis ir atvieglot piekļuvi riska kapitālam ar kosmosa nozari saistītiem MVU, lai finansētu to paplašināšanos. CASSINI Izaugsmes fonds, līdzīgi kā ISEP, darbosies kā fondu fonds, kas iegulda riska kapitāla fondos, kuri apņemas darboties par “tematiskajiem fondiem”, t. i., apņemas ieguldīt kosmosa nozarē, un vienlaikus patstāvīgi pieņem lēmumu par to, kuros konkrētos uzņēmumos tie vēlas ieguldīt. CASSINI Izaugsmes fonds novērsīs kapitāla trūkumu paplašināšanās posmā, kas, kā zināms, nelabvēlīgi ietekmē jaunos kosmosa nozares MVU Savienībā.

29

CASSINI

CASSINI

ISEP

CASSINI

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.). Programmas InvestEU mērķis ir veicināt publiskā un privātā sektora ieguldītāju līdzdalību finansēšanas un ieguldījumu darbībās, sniedzot garantijas no Savienības budžeta, lai novērstu nepilnības un nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas. Tās pamatā ir Eiropas Stratēģiskā investīciju fonda (ESIF) panākumi, kurš tika izveidots 2015. gadā ar mērķi novērst Savienībā ieguldījumu trūkumu, ko bija izraisījusi finanšu un ekonomikas krīze.

30

InvestEU

InvestEU

(31)  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

31

(32)  Pieejama tiešsaistē šajā adresē: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/fitness_check_en.html.

32

(33)  Komisijas paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (OV C 262, 19.7.2016., 1. lpp.).

33

(34)  Minētajā paziņojumā Komisija ir precizējusi savu izpratni par to, kā būtu jāinterpretē Līguma 107. panta 1. punktā noteiktais valsts atbalsta jēdziens, Minētā paziņojuma 4.2. iedaļā (“Tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijs”) ir sniegti norādījumi par to, kādos gadījumos valsts atbalsta pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu, jo tas tiek īstenots parastos tirgus apstākļos.

34

(35)  Sk. 34. zemsvītras piezīmi.

35

(36)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1407/2013 (2013. gada 18. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.); Komisijas Regula (ES) Nr. 1408/2013 (2013. gada 18. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības nozarē (OV L 352, 24.12.2013., 9. lpp.); Komisijas Regula (ES) Nr. 717/2014 (2014. gada 27. jūnijs) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam zvejniecības un akvakultūras nozarē (OV L 190, 28.6.2014., 45. lpp.).

36

de minimis

de minimis

de minimis

(37)  Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.).

37

(38)  Sk. 34. zemsvītras piezīmi.

38

(39)  Sk. 36. zemsvītras piezīmi.

39

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

40

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013, (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

41

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

42

(43)  Komisijas Īstenošanas lēmums C(2017)7124 (2017. gada 27. oktobris) on the adoption of the work programme for 2018–2020 within the framework of the Specific Programme Implementing Horizon 2020 – the Framework Programme for Research and Innovation (2014–2020) and on the financing of the work programme for 2018.

43

on the adoption of the work programme for 2018–2020 within the framework of the Specific Programme Implementing Horizon 2020 – the Framework Programme for Research and Innovation (2014–2020) and on the financing of the work programme for 2018

(44)  Iniciatīvas CASSINI mērķi ir, piemēram, šādi: 1) palielināt tādu ar kosmosa nozari saistītu jaunuzņēmumu skaitu, kuri izstrādā inovatīvus risinājumus, izmantojot Savienības kosmosa tehnoloģijas, 2) palielināt to panākumu rādītāju attiecībā uz uzņēmumu izveidi un 3) atvieglot piekļuvi riska kapitālam ar kosmosa nozari saistītiem MVU. CASSINI darbības aptver visu uzņēmējdarbības ciklu, un tās ir izstrādātas tā, lai atlasītu visinovatīvākās un konkurētspējīgākās uzņēmējdarbības idejas (t. i., ārējie līgumslēdzēji izmanto uz tirgu orientētus kritērijus, lai nodrošinātu mentorēšanu un attīstības paātrināšanu, un riska kapitāla ieguldītāji, kas pārvalda kosmosa jomas tematiskos fondus, patstāvīgi lemj par tādu uzņēmumu atlasi, kuros tie vēlas ieguldīt). Skatīt arī 29. zemsvītras piezīmi.

44

CASSINI

CASSINI

(45)  Atkāpjoties no c) apakšpunkta, uzņēmumus, kas izveidoti, apvienojoties uzņēmumiem, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, arī uzskata par atbalsttiesīgiem uzņēmumiem ilgākais piecus gadus no dienas, kad reģistrēts vecākais uzņēmums, kas piedalās apvienošanās darījumā.

45

(46)  Sk. Tiesas 2000. gada 19. septembra spriedumu lietā Vācija/Komisija, C-156/98, EU:C:2000:467, 78. punkts, 2008. gada 22. decembra spriedumu lietā Régie Networks v Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, EU:C:2008:764, 94.–116. punkts, 2008. gada 15. aprīļa spriedumu lietā Nuova Agricast, C-390/06 EU:C:2008:224, 50. un 51. punkts, un 2020. gada 22. septembra spriedumu lietā Austrija/Komisija, C-594/18 P, EU:C:2020:742, 44. punkts.

46

Régie Networks v Rhone Alpes Bourgogne

Nuova Agricast

(47)  Tas neskar prasību, ka finanšu starpniekiem vai to pārvaldniekiem ir jābūt licencei, kas nepieciešama ieguldījumu un pārvaldības darbību veikšanai attiecīgajā dalībvalstī, vai ka galīgie saņēmēji tās teritorijā ir reģistrējuši uzņēmējdarbību un veic saimniecisko darbību.

47

(48)  Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” 2018.–2020. gada darba programmu (sk. 24. zemsvītras piezīmi) vai Regulas (ES) 2021/695 2. panta 23. punktu un 15. panta 2. punktu (sk. 26. zemsvītras piezīmi).

48

(49)  Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 48. pantu (sk. 26. zemsvītras piezīmi).

49

(50)  Sociālās inovācijas piemērus sk. 7. zemsvītras piezīmē. Tas, vai MVU ir inovatīvs, ir jānovērtē, pamatojoties uz Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 2. pantā sniegto definīciju.

50

(51)  Komisija atzīst kolektīvās finansēšanas platformu pieaugošo nozīmi finansējuma piesaistīšanā jaunuzņēmumiem. Tāpēc, ja ir konstatēta tirgus nepilnība un kolektīvās finansēšanas platformas operators ir atsevišķa juridiska persona, Komisija pēc analoģijas var piemērot alternatīvām tirdzniecības platformām piemērojamos noteikumus. Tas attiecas arī uz fiskāliem stimuliem veikt ieguldījumus ar šādu kolektīvās finansēšanas platformu starpniecību. 2020. gada 10. novembrī spēkā stājās Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 7. oktobra Regula (ES) 2020/1503 par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem uzņēmējdarbībai un ar ko groza Regulu (ES) 2017/1129 un Direktīvu (ES) 2019/1937 (OV L 347, 20.10.2020., 1. lpp.). Plānots, ka tā palielinās kolektīvās finansēšanas kā inovatīva finansējuma pieejamību.

51

(52)  Tas attiecas uz visiem jaunuzņēmumiem un MVU, kuri vēl nav veikuši savu pirmo komerciālās pārdošanas darījumu (kas definēts šo pamatnostādņu 35. punkta 12. apakšpunktā).

52

(53)  Atgūšanas mehānisms vai līdzvērtīgs līgumisks mehānisms ir vienošanās, saskaņā ar kuru starpniekam ir jāatdod no valsts saņemtā priekšrocība, ko tas pretēji prasītajam nav nodevis galīgajam saņēmējam.

53

(54)  Šaubu novēršanai un saskaņā ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantu – attiecībā uz pašu kapitāla un kvazikapitāla ieguldījumiem likviditātes pārvaldības nolūkā var izmantot ne vairāk kā 30 % no finanšu starpnieka kopējiem kapitālieguldījumiem un nepieprasītā atvēlētā kapitāla.

54

(55)  Publiskā ieguldītāja maksimālā peļņa, kas ir konkrēta iepriekš noteikta rentabilitātes robežlikme – ja iepriekš noteiktā peļņas norma tiek pārsniegta, visa šo normu pārsniedzošā peļņa tiek sadalīta tikai privātajiem ieguldītājiem.

55

(56)  Publiskā ieguldītāja kapitāldaļu pirkšanas iespējas – privātajiem ieguldītājiem tiek piešķirtas tiesības izmantot pirkšanas iespēju, lai par iepriekš noteiktu norunas cenu izpirktu publiskā ieguldītāja kapitāldaļas.

56

(57)  Peļņas un ieguldīto līdzekļu asimetrisks sadalījums – publiskie un privātie ieguldītāji iegulda līdzvērtīgi, bet gūtā peļņa tiek sadalīta asimetriski. Privātie ieguldītāji saņem lielāku daļu sadalāmo ieņēmumu, nekā tiem pienāktos atbilstīgi to attiecīgajai līdzdalībai, taču nepārsniedzot iepriekš noteikto rentabilitātes robežlikmi.

57

(58)  Attiecībā uz pasākumiem, kas ir identiski Padomes apstiprinātiem atveseļošanas un noturības plānu pasākumiem, šo nosacījumu uzskata par izpildītu, jo to atbilstība principam “nenodari būtisku kaitējumu” jau ir pārbaudīta.

58

(59)  Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 48. pantu (sk. 26. zemsvītras piezīmi).

59

(60)  Tas varētu attiekties arī uz gadījumiem, kad atbalsts kropļo tādu ekonomikas instrumentu darbību, kas ieviesti ar mērķi internalizēt šādu negatīvu ārējo ietekmi (piemēram, ietekmējot cenas signālus, ko raida Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēma vai līdzīgs instruments).

60

(61)  Valsts atbalsta pārredzamības datubāzes publiskās meklēšanas vietne: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=lv.

61

(62)  Gadījumos, kad nav oficiālas prasības iesniegt gada deklarāciju, reģistrācijas vajadzībām par piešķiršanas datumu uzskata tā gada 31. decembri, par kuru piešķirts atbalsts.

62

(63)  Komisijas dienestu darba dokuments Common methodology for State aid evaluation (SWD(2014) 179 final, 28.5.2014.).

63

Common methodology for State aid evaluation

(64)  Padomes Regula (ES) 2015/1589 (2015. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

64

(65)  Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) Nr. 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

65

---

PIELIKUMS

Informācija par pārredzamību

180. punkta b) apakšpunktā minētā informācija par individuālā atbalsta piešķīrumiem ietver turpmāk minēto.

| — | Informācija par individuālā atbalsta saņēmēju (1):






  — | nosaukums, |
| --- | --- | --- |

—

Informācija par individuālā atbalsta saņēmēju (1):

—

nosaukums,

| — | atbalsta saņēmēja identifikators. |
| --- | --- |

—

atbalsta saņēmēja identifikators.

| — | Atbalstu saņemošā uzņēmuma veids pieteikuma iesniegšanas brīdī:






  — | MVU, |
| --- | --- | --- |

—

Atbalstu saņemošā uzņēmuma veids pieteikuma iesniegšanas brīdī:

—

MVU,

| — | liels uzņēmums. |
| --- | --- |

—

liels uzņēmums.

| — | Atbalsta saņēmēja atrašanās vietas reģions NUTS 2. līmeņa vai sīkākā dalījumā |
| --- | --- |

—

Atbalsta saņēmēja atrašanās vietas reģions NUTS 2. līmeņa vai sīkākā dalījumā

| — | Atbalsta saņēmēja galvenā darbības joma saistībā ar atbalstu (NACE grupas līmenī – trīsciparu kods) (2) |
| --- | --- |

—

Atbalsta saņēmēja galvenā darbības joma saistībā ar atbalstu (NACE grupas līmenī – trīsciparu kods) (2)

| — | Atbalsta elementa pilnā summa valsts valūtā |
| --- | --- |

—

Atbalsta elementa pilnā summa valsts valūtā

| — | Ja tā atšķiras no atbalsta elementa – atbalsta pilnā nominālā summa valsts valūtā (3) |
| --- | --- |

—

Ja tā atšķiras no atbalsta elementa – atbalsta pilnā nominālā summa valsts valūtā (3)

| — | Atbalsta instruments (4):






  — | dotācija / procentu likmes subsīdija / parāda norakstīšana, |
| --- | --- | --- |

—

Atbalsta instruments (4):

—

dotācija / procentu likmes subsīdija / parāda norakstīšana,

| — | aizdevums / atmaksājams avanss / atmaksājama dotācija, |
| --- | --- |

—

aizdevums / atmaksājams avanss / atmaksājama dotācija,

| — | garantija, |
| --- | --- |

—

garantija,

| — | nodokļu atvieglojums / atbrīvojums no nodokļiem, |
| --- | --- |

—

nodokļu atvieglojums / atbrīvojums no nodokļiem,

| — | riska finansējums, |
| --- | --- |

—

riska finansējums,

| — | cits (norādīt). |
| --- | --- |

—

cits (norādīt).

| — | Piešķiršanas diena un publicēšanas diena |
| --- | --- |

—

Piešķiršanas diena un publicēšanas diena

| — | Atbalsta mērķis |
| --- | --- |

—

Atbalsta mērķis

| — | Piešķīrējiestāde(-es) |
| --- | --- |

—

Piešķīrējiestāde(-es)

| — | Attiecīgā gadījumā – pilnvarotā subjekta nosaukums un izraudzīto finanšu starpnieku nosaukumi |
| --- | --- |

—

Attiecīgā gadījumā – pilnvarotā subjekta nosaukums un izraudzīto finanšu starpnieku nosaukumi

| — | Atbalsta pasākuma atsauces numurs (5) |
| --- | --- |

—

Atbalsta pasākuma atsauces numurs (5)

---

(1)  Izņemot komercnoslēpumus un citu konfidenciālu informāciju, ja ir sniegts pietiekams pamatojums un Komisija tam ir piekritusi (Komisijas 2003. gada 1. decembra paziņojums C(2003) 4582 par dienesta noslēpumu valsts atbalsta lēmumos (OV C 297, 9.12.2003., 6. lpp.)).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1893/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

(3)  Dotācijas bruto ekvivalents vai attiecīgā gadījumā ieguldījuma summa. Attiecībā uz darbības atbalstu var norādīt atbalsta gada summu par katru atbalsta saņēmēju. Attiecībā uz fiskālajām shēmām šo summu var norādīt pa 182. punktā noteiktajiem diapazoniem. Norādāmā summa ir maksimāli atļautais nodokļu atvieglojums, nevis gada laikā atskaitītā summa (piemēram, nodokļu kredīta gadījumā jānorāda maksimāli atļautais nodokļu kredīts, nevis faktiskā summa, kura var būt atkarīga no apliekamajiem ienākumiem un katru gadu var mainīties).

(4)  Ja atbalstu piešķir, izmantojot vairākus atbalsta instrumentus, atbalsta summa jānorāda par katru instrumentu.

(5)  Numurs, ko Komisija piešķīrusi 2.2. iedaļā minētajā paziņošanas procedūrā.

---

Labojumi

| 16.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 161/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 161/121

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 170, 2019. gada 25. jūnijs
  )

87. lappusē IV pielikuma I daļas 1. sadaļā (Iekšējās ražošanas kontroles (A moduļa) piemērojamība):

1.1. punkta d) apakšpunktu svītro.

---

| 16.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 161/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 161/122

---

Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) 2022/658 (2022. gada 21. aprīlis), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 120, 2022. gada 21. aprīlis
  )

4. lappusē pielikuma tabulā 234. ierakstā ailē “Pamatojums” otrajā teikumā:

tekstu:

“Viņš ir Krievijā bāzētas neinkorporētas militārās vienības Wagner Group dibinātājs un neoficiālais vadītājs, kas ir atbildīgs par Wagner Group algotņu izvietošanu Ukrainā.”

lasīt šādi:

“Viņš finansē Wagner Group – Krievijā bāzētu neinkorporētu militāro vienību, kura ir atbildīga par Wagner Group algotņu izvietošanu Ukrainā, – un ir tās neoficiālais vadītājs.”

---

| 16.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 161/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 161/123

---

Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2021/2008 (2021. gada 16. novembris), ar kuru groza un atjaunina Lēmumu (KĀDP) 2018/340, ar ko izveido sarakstu ar projektiem, kurus attīstīs PESCO satvarā

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 407, 2021. gada 17. novembris
  )

| 1. | 38. lappusē 1. panta 1. punktā: |
| --- | --- |

1.

38. lappusē 1. panta 1. punktā:

tekstu:

| “48) | Pamata kaujas tanku simulāciju un testēšanas centrs (MBT-SIMTEC);” |
| --- | --- |

“48)

Pamata kaujas tanku simulāciju un testēšanas centrs (MBT-SIMTEC);”

MBT-SIMTEC

lasīt šādi:

| “48) | Kaujas pamattanku simulāciju un testēšanas centrs (MBT-SIMTEC);”. |
| --- | --- |

“48)

Kaujas pamattanku simulāciju un testēšanas centrs (MBT-SIMTEC);”.

MBT-SIMTEC

| 2. | 40. lappusē I pielikuma pirmajā rindā slejā “Projekts”: |
| --- | --- |

2.

40. lappusē I pielikuma pirmajā rindā slejā “Projekts”:

tekstu:

| “48. | Pamata kaujas tanku simulāciju un testēšanas centrs (MBT-SIMTEC)” |
| --- | --- |

“48.

Pamata kaujas tanku simulāciju un testēšanas centrs (MBT-SIMTEC)”

MBT-SIMTEC

lasīt šādi:

| “48. | Kaujas pamattanku simulāciju un testēšanas centrs (MBT-SIMTEC)”. |
| --- | --- |

“48.

Kaujas pamattanku simulāciju un testēšanas centrs (MBT-SIMTEC)”.

MBT-SIMTEC

| 3. | 43. lappusē II pielikuma 47. rindā slejā “Projekts”: |
| --- | --- |

3.

43. lappusē II pielikuma 47. rindā slejā “Projekts”:

tekstu:

| “47. | Pamata kaujas tanku simulāciju un testēšanas centrs (MBT-SIMTEC)” |
| --- | --- |

“47.

Pamata kaujas tanku simulāciju un testēšanas centrs (MBT-SIMTEC)”

MBT-SIMTEC

lasīt šādi:

| “47. | Kaujas pamattanku simulāciju un testēšanas centrs (MBT-SIMTEC)”. |
| --- | --- |

“47.

Kaujas pamattanku simulāciju un testēšanas centrs (MBT-SIMTEC)”.

MBT-SIMTEC

---

| 16.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 161/124 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 161/124

---

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 135, 2016. gada 24. maijs
  )

| 1. | 59. lappusē 49. apsvēruma otrajā teikumā: |
| --- | --- |

1.

59. lappusē 49. apsvēruma otrajā teikumā:

tekstu:

“Datu aizsardzības inspektoram būtu jāspēj veikt savus pienākumus un uzdevumus neatkarīgi un efektīvi, un viņam vajadzētu būt nodrošinātam ar nepieciešamajiem resursiem šim nolūkam.”

lasīt šādi:

“Datu aizsardzības speciālistam būtu jāspēj veikt savus pienākumus un uzdevumus neatkarīgi un efektīvi, un viņam vajadzētu būt nodrošinātam ar nepieciešamajiem resursiem šim nolūkam.”.

| 2. | 70. lappusē 11. panta 1) punkta l) apakšpunktā: |
| --- | --- |

2.

70. lappusē 11. panta 1) punkta l) apakšpunktā:

tekstu:

| “l) | ieceļ amatā datu aizsardzības inspektoru, kas, pildot savus pienākumus, ir funkcionāli neatkarīgs;” |
| --- | --- |

“l)

ieceļ amatā datu aizsardzības inspektoru, kas, pildot savus pienākumus, ir funkcionāli neatkarīgs;”

lasīt šādi:

| “l) | ieceļ amatā datu aizsardzības speciālistu, kas, pildot savus pienākumus, ir funkcionāli neatkarīgs;”. |
| --- | --- |

“l)

ieceļ amatā datu aizsardzības speciālistu, kas, pildot savus pienākumus, ir funkcionāli neatkarīgs;”.

| 3. | 74. lappusē 18. panta 4. punkta otrajā teikumā: |
| --- | --- |

3.

74. lappusē 18. panta 4. punkta otrajā teikumā:

tekstu:

“Dokumentācija pēc pieprasījuma ir pieejama datu aizsardzības inspektoram un EDAU, lai pārliecinātos par datu apstrādes darbību likumību.”

lasīt šādi:

“Dokumentācija pēc pieprasījuma ir pieejama datu aizsardzības speciālistam un EDAU, lai pārliecinātos par datu apstrādes darbību likumību.”.

---