# Az Európai Unió L 152/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 152 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. június 3. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 152

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. június 3.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/868 rendelete (2022. május 30.) az európai adatkormányzásról és az (EU) 2018/1724 rendelet módosításáról (adatkormányzási rendelet) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/869 rendelete (2022. május 30.) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról, a 715/2009/EK, az (EU) 2019/942 és az (EU) 2019/943 rendelet, továbbá a 2009/73/EK és az (EU) 2019/944 irányelv módosításáról, valamint a 347/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről | 45 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/870 rendelete (2022. május 30.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás értelmében az ukrán termékekre alkalmazandó kereskedelmi engedményeket kiegészítő ideiglenes kereskedelemliberalizációs intézkedésekről | 103 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/871 határozata (2022. május 30.) a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az alkalmazási időszaka, továbbá a Bolíviában a gabona-, olaj- és rostnövényvetőmag-termesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések egyenértékűsége és a Bolíviában termesztett gabona-, olaj- és rostnövényvetőmagok egyenértékűsége tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 109 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/868 rendelete (2022. május 30.) az európai adatkormányzásról és az (EU) 2018/1724 rendelet módosításáról (adatkormányzási rendelet) (
  1
  )

1

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/869 rendelete (2022. május 30.) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról, a 715/2009/EK, az (EU) 2019/942 és az (EU) 2019/943 rendelet, továbbá a 2009/73/EK és az (EU) 2019/944 irányelv módosításáról, valamint a 347/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

45

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/870 rendelete (2022. május 30.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás értelmében az ukrán termékekre alkalmazandó kereskedelmi engedményeket kiegészítő ideiglenes kereskedelemliberalizációs intézkedésekről

103

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/871 határozata (2022. május 30.) a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az alkalmazási időszaka, továbbá a Bolíviában a gabona-, olaj- és rostnövényvetőmag-termesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések egyenértékűsége és a Bolíviában termesztett gabona-, olaj- és rostnövényvetőmagok egyenértékűsége tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

109

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztatás a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló, az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti megállapodás hatálybalépéséről | 112 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/872 végrehajtási rendelete (2022. június 1.) a 288/2014/EU végrehajtási rendeletnek a Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés operatív programjaira vonatkozó modell, valamint az európai területi együttműködési célkitűzés együttműködési programjaira vonatkozó modell tekintetében, az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépéssel (CARE) összefüggésben történő módosításáról | 113 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/873 végrehajtási rendelete (2022. június 2.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 331. alkalommal történő módosításáról | 184 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/874 végrehajtási határozata (2022. június 1.) a Hollandia által az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 36. cikke (1) bekezdésének megfelelően előterjesztett, egy N-(triklórmetiltio)ftálimidot (Folpet) tartalmazó biocid termékre vonatkozóan megadott engedéllyel kapcsolatos feltételekről
  (az értesítés a C(2022) 3465. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 187 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/875 végrehajtási határozata (2022. június 1.) az afrikai sertéspestis olaszországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes vészhelyzeti intézkedésekről
  (az értesítés a C(2022) 3727. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 190 |

II   Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztatás a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló, az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti megállapodás hatálybalépéséről

112

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/872 végrehajtási rendelete (2022. június 1.) a 288/2014/EU végrehajtási rendeletnek a Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés operatív programjaira vonatkozó modell, valamint az európai területi együttműködési célkitűzés együttműködési programjaira vonatkozó modell tekintetében, az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépéssel (CARE) összefüggésben történő módosításáról

113

*

A Bizottság (EU) 2022/873 végrehajtási rendelete (2022. június 2.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 331. alkalommal történő módosításáról

184

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2022/874 végrehajtási határozata (2022. június 1.) a Hollandia által az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 36. cikke (1) bekezdésének megfelelően előterjesztett, egy N-(triklórmetiltio)ftálimidot (Folpet) tartalmazó biocid termékre vonatkozóan megadott engedéllyel kapcsolatos feltételekről
  (az értesítés a C(2022) 3465. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 3465. számú dokumentummal történt)

1

187

*

A Bizottság (EU) 2022/875 végrehajtási határozata (2022. június 1.) az afrikai sertéspestis olaszországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes vészhelyzeti intézkedésekről
  (az értesítés a C(2022) 3727. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 3727. számú dokumentummal történt)

1

190

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.6.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/868 RENDELETE

(2022. május 30.)

az európai adatkormányzásról és az (EU) 2018/1724 rendelet módosításáról (adatkormányzási rendelet)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) rendelkezik a belső piac létrehozásáról, valamint egy olyan rendszer bevezetéséről, amely biztosítja, hogy ne torzuljon a verseny a belső piacon. Az adatkormányzási keret kialakításához kapcsolódó közös tagállami szabályoknak és gyakorlatoknak – az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett történő – létrehozása hozzá fog járulni e célok eléréséhez. Emellett garantálni fogja az Unió nyitott stratégiai autonómiájának megerősítését, előmozdítva az adatok szabad nemzetközi áramlását is. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) rendelkezik a belső piac létrehozásáról, valamint egy olyan rendszer bevezetéséről, amely biztosítja, hogy ne torzuljon a verseny a belső piacon. Az adatkormányzási keret kialakításához kapcsolódó közös tagállami szabályoknak és gyakorlatoknak – az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett történő – létrehozása hozzá fog járulni e célok eléréséhez. Emellett garantálni fogja az Unió nyitott stratégiai autonómiájának megerősítését, előmozdítva az adatok szabad nemzetközi áramlását is.

| (2) | Az elmúlt évtizedben a digitális technológiák átalakították a gazdaságot és a társadalmat, hatást gyakorolva a tevékenységek minden ágazatára és a mindennapi életre. Ezen átalakulás középpontjában az adatok állnak: az adatvezérelt innováció óriási előnyökkel fog járni mind az uniós polgárok, mind a gazdaság számára, például az orvoslás fejlesztése és személyre szabása, újfajta mobilitás megvalósítása, valamint az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közlemény céljaihoz nyújtott hozzájárulás révén. Annak érdekében, hogy minden uniós polgár részt vehessen az adatvezérelt gazdaságban, különös figyelmet kell fordítani a digitális szakadék csökkentésére, a nők adatgazdaságban való részvételének fokozására, valamint a technológiai ágazatban a legkorszerűbb európai szakértelem előmozdítására. Az adatgazdaságot úgy kell kiépíteni, hogy lehetővé tegye, hogy a vállalkozások, különösen a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (3) mellékletében meghatározott mikro-, kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) és az induló innovatív vállalkozások sikeresek legyenek, biztosítva egyúttal az adatokhoz való hozzáférés semlegességét, valamint az adathordozhatóságot és az adatok interoperabilitását, továbbá elkerülve a bezáródási hatásokat. Az európai adatstratégiáról szóló, 2020. február 19-i közleményében (a továbbiakban: az európai adatstratégia) a Bizottság ismertette egy olyan közös európai adattérnek, azaz az adatok olyan belső piacának a koncepcióját, amelyben az adatokat – az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban – az Unióban való fizikai tárolásuk helyétől függetlenül fel lehet használni, ami kulcsfontosságú lehet többek között a mesterséges intelligencián alapuló technológiák gyors fejlődése szempontjából.
  A Bizottság felhívott továbbá az adatok harmadik országokkal történő szabad és biztonságos áramlásának biztosítására, amelyre – a nemzetközi, többek között az alapvető jogokra vonatkozó kötelezettségekkel összhangban – a közbiztonsággal, a közrenddel és az Unió egyéb jogszerű közpolitikai célkitűzéseivel kapcsolatos kivételek és korlátozások vonatkoznak. Annak érdekében, hogy ez a koncepció megvalósulhasson, a Bizottság adatmegosztásra és adatösszevonásra szolgáló területspecifikus közös európai adatterek létrehozását javasolta. Az európai adatstratégiában javasoltak szerint az ilyen közös európai adatterek olyan területeket fedhetnek le, mint az egészségügy, a mobilitás, a feldolgozóipar, a pénzügyi szolgáltatások, az energiaügy vagy a mezőgazdaság, vagy az ilyen területek – például az energiaügy és az éghajlatpolitika – kombinációját, valamint olyan tematikus területeket, mint az európai zöld megállapodás és a közigazgatás vagy a készségek. A közös európai adattereknek – a magas szintű kiberbiztonság garantálása mellett – az adatokat fellelhetővé, hozzáférhetővé, interoperábilissá és tovább felhasználhatóvá kell tenniük (a továbbiakban: a FAIR adatkezelési elvek). Ha az adatgazdaságban egyenlő versenyfeltételek érvényesülnek, a vállalkozások nem az ellenőrzésük alatt álló adatmennyiség, hanem a szolgáltatások minősége tekintetében versengenek. Az adatgazdaságban az egyenlő versenyfeltételek kialakítása, megteremtése és fenntartása érdekében olyan megbízható irányításra van szükség, amelyben a közös európai adattér érdekelt feleinek részt kell venniük és képviselettel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt évtizedben a digitális technológiák átalakították a gazdaságot és a társadalmat, hatást gyakorolva a tevékenységek minden ágazatára és a mindennapi életre. Ezen átalakulás középpontjában az adatok állnak: az adatvezérelt innováció óriási előnyökkel fog járni mind az uniós polgárok, mind a gazdaság számára, például az orvoslás fejlesztése és személyre szabása, újfajta mobilitás megvalósítása, valamint az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közlemény céljaihoz nyújtott hozzájárulás révén. Annak érdekében, hogy minden uniós polgár részt vehessen az adatvezérelt gazdaságban, különös figyelmet kell fordítani a digitális szakadék csökkentésére, a nők adatgazdaságban való részvételének fokozására, valamint a technológiai ágazatban a legkorszerűbb európai szakértelem előmozdítására. Az adatgazdaságot úgy kell kiépíteni, hogy lehetővé tegye, hogy a vállalkozások, különösen a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (3) mellékletében meghatározott mikro-, kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) és az induló innovatív vállalkozások sikeresek legyenek, biztosítva egyúttal az adatokhoz való hozzáférés semlegességét, valamint az adathordozhatóságot és az adatok interoperabilitását, továbbá elkerülve a bezáródási hatásokat. Az európai adatstratégiáról szóló, 2020. február 19-i közleményében (a továbbiakban: az európai adatstratégia) a Bizottság ismertette egy olyan közös európai adattérnek, azaz az adatok olyan belső piacának a koncepcióját, amelyben az adatokat – az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban – az Unióban való fizikai tárolásuk helyétől függetlenül fel lehet használni, ami kulcsfontosságú lehet többek között a mesterséges intelligencián alapuló technológiák gyors fejlődése szempontjából.

A Bizottság felhívott továbbá az adatok harmadik országokkal történő szabad és biztonságos áramlásának biztosítására, amelyre – a nemzetközi, többek között az alapvető jogokra vonatkozó kötelezettségekkel összhangban – a közbiztonsággal, a közrenddel és az Unió egyéb jogszerű közpolitikai célkitűzéseivel kapcsolatos kivételek és korlátozások vonatkoznak. Annak érdekében, hogy ez a koncepció megvalósulhasson, a Bizottság adatmegosztásra és adatösszevonásra szolgáló területspecifikus közös európai adatterek létrehozását javasolta. Az európai adatstratégiában javasoltak szerint az ilyen közös európai adatterek olyan területeket fedhetnek le, mint az egészségügy, a mobilitás, a feldolgozóipar, a pénzügyi szolgáltatások, az energiaügy vagy a mezőgazdaság, vagy az ilyen területek – például az energiaügy és az éghajlatpolitika – kombinációját, valamint olyan tematikus területeket, mint az európai zöld megállapodás és a közigazgatás vagy a készségek. A közös európai adattereknek – a magas szintű kiberbiztonság garantálása mellett – az adatokat fellelhetővé, hozzáférhetővé, interoperábilissá és tovább felhasználhatóvá kell tenniük (a továbbiakban: a FAIR adatkezelési elvek). Ha az adatgazdaságban egyenlő versenyfeltételek érvényesülnek, a vállalkozások nem az ellenőrzésük alatt álló adatmennyiség, hanem a szolgáltatások minősége tekintetében versengenek. Az adatgazdaságban az egyenlő versenyfeltételek kialakítása, megteremtése és fenntartása érdekében olyan megbízható irányításra van szükség, amelyben a közös európai adattér érdekelt feleinek részt kell venniük és képviselettel kell rendelkezniük.

| (3) | Az adatcserére vonatkozó harmonizált keret létrehozásával, valamint az adatkormányzás bizonyos alapvető követelményeinek meghatározásával javítani kell a belső piacon az adatmegosztás feltételeit, különös figyelmet fordítva a tagállamok közötti együttműködés elősegítésére. E rendeletnek célul kell kitűznie a határok nélküli digitális belső piac, valamint az emberközpontú, megbízható és biztonságos adattársadalom és -gazdaság továbbfejlesztését. Az ágazatspecifikus uniós jog – például az európai egészségügyi adattérről, valamint a járműadatokhoz való hozzáférésről szóló tervezett uniós jog – keretében az érintett ágazat sajátosságaitól függően új és kiegészítő elemeket lehet kidolgozni, kiigazítani és javasolni. Ezenkívül bizonyos gazdasági ágazatokat már szabályoz olyan ágazatspecifikus uniós jog, amely magában foglalja az adatok határokon átnyúló vagy az egész Unióra kiterjedő megosztására vagy az azokhoz való, határokon átnyúló vagy az egész Unióra kiterjedő hozzáférésre vonatkozó szabályokat; ilyenek például az európai egészségügyi adattér vonatkozásában a 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint az európai mobilitási adattér vonatkozásában a közlekedés területén releváns jogalkotási aktusok, mint az (EU) 2019/1239 (5) és az (EU) 2020/1056 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), továbbá a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7).
  E rendelet ezért nem érintheti a 223/2009/EK (8), az (EU) 2018/858 (9) és az (EU) 2018/1807 (10) európai parlamenti és tanácsi rendeletet, valamint a 2000/31/EK (11), a 2001/29/EK (12), a 2004/48/EK (13), a 2007/2/EK (14), a 2010/40/EU, az (EU) 2015/849 (15), az (EU) 2016/943 (16), az (EU) 2017/1132 (17), az (EU) 2019/790 (18), valamint az (EU) 2019/1024 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (19), továbbá semmilyen egyéb olyan ágazatspecifikus uniós jogot, amely az adatokhoz való hozzáférést és az adatok további felhasználását szabályozza. Ez a rendelet nem érintheti az adatokhoz bűncselekmények megelőzésének, nyomozásának, felderítésének, a vádeljárás lefolytatásának vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtásának céljaira történő hozzáférésre és az adatok ilyen célú felhasználására vonatkozó uniós és nemzeti jogot, valamint az ennek keretében végzett nemzetközi együttműködést.
  Ez a rendelet nem érintheti a tagállamok közbiztonsággal, védelemmel és nemzetbiztonsággal összefüggő tevékenységeivel kapcsolatos hatásköreit. A közszférabeli szervezetek birtokában lévő, ilyen okok miatt védett adatok - többek között a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárásokból származó adatok - további felhasználását ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Az Unióban egy horizontális rendszert kell létrehozni a közszférabeli szervezetek birtokában lévő védett adatok bizonyos kategóriáinak további felhasználására, valamint az adatközvetítő szolgáltatások és az adataltruizmuson alapuló szolgáltatások nyújtására vonatkozóan. A különféle ágazatok sajátosságai miatt szükség lehet adatalapú ágazati rendszerek – e rendelet követelményeire építve történő – kidolgozására. Az e rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő adatközvetítő szolgáltatók számára lehetővé kell tenni „az Unióban elismert adatközvetítő szolgáltató” cím használatát. Azon jogi személyek számára, amelyek arra törekednek, hogy közérdekű célokat támogassanak releváns adatok adataltruizmuson alapuló, széles körű rendelkezésre bocsátásával, és amelyek megfelelnek az e rendeletben megállapított követelményeknek, lehetővé kell tenni, hogy „az Unióban elismert adataltruista szervezet”-ként vegyék őket nyilvántartásba és e címet használják. Amennyiben az ágazatspecifikus uniós vagy nemzeti jog előírja a közszférabeli szervezetek, az ilyen adatközvetítő szolgáltatók vagy az ilyen jogi személyek (elismert adataltruista szervezetek) számára, hogy további speciális műszaki, adminisztratív vagy szervezeti követelményeknek feleljenek meg – többek között engedélyezési vagy tanúsítási rendszer révén –, az említett ágazatspecifikus uniós vagy nemzeti jog érintett rendelkezéseit is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(3)

Az adatcserére vonatkozó harmonizált keret létrehozásával, valamint az adatkormányzás bizonyos alapvető követelményeinek meghatározásával javítani kell a belső piacon az adatmegosztás feltételeit, különös figyelmet fordítva a tagállamok közötti együttműködés elősegítésére. E rendeletnek célul kell kitűznie a határok nélküli digitális belső piac, valamint az emberközpontú, megbízható és biztonságos adattársadalom és -gazdaság továbbfejlesztését. Az ágazatspecifikus uniós jog – például az európai egészségügyi adattérről, valamint a járműadatokhoz való hozzáférésről szóló tervezett uniós jog – keretében az érintett ágazat sajátosságaitól függően új és kiegészítő elemeket lehet kidolgozni, kiigazítani és javasolni. Ezenkívül bizonyos gazdasági ágazatokat már szabályoz olyan ágazatspecifikus uniós jog, amely magában foglalja az adatok határokon átnyúló vagy az egész Unióra kiterjedő megosztására vagy az azokhoz való, határokon átnyúló vagy az egész Unióra kiterjedő hozzáférésre vonatkozó szabályokat; ilyenek például az európai egészségügyi adattér vonatkozásában a 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint az európai mobilitási adattér vonatkozásában a közlekedés területén releváns jogalkotási aktusok, mint az (EU) 2019/1239 (5) és az (EU) 2020/1056 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), továbbá a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7).

E rendelet ezért nem érintheti a 223/2009/EK (8), az (EU) 2018/858 (9) és az (EU) 2018/1807 (10) európai parlamenti és tanácsi rendeletet, valamint a 2000/31/EK (11), a 2001/29/EK (12), a 2004/48/EK (13), a 2007/2/EK (14), a 2010/40/EU, az (EU) 2015/849 (15), az (EU) 2016/943 (16), az (EU) 2017/1132 (17), az (EU) 2019/790 (18), valamint az (EU) 2019/1024 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (19), továbbá semmilyen egyéb olyan ágazatspecifikus uniós jogot, amely az adatokhoz való hozzáférést és az adatok további felhasználását szabályozza. Ez a rendelet nem érintheti az adatokhoz bűncselekmények megelőzésének, nyomozásának, felderítésének, a vádeljárás lefolytatásának vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtásának céljaira történő hozzáférésre és az adatok ilyen célú felhasználására vonatkozó uniós és nemzeti jogot, valamint az ennek keretében végzett nemzetközi együttműködést.

Ez a rendelet nem érintheti a tagállamok közbiztonsággal, védelemmel és nemzetbiztonsággal összefüggő tevékenységeivel kapcsolatos hatásköreit. A közszférabeli szervezetek birtokában lévő, ilyen okok miatt védett adatok - többek között a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárásokból származó adatok - további felhasználását ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Az Unióban egy horizontális rendszert kell létrehozni a közszférabeli szervezetek birtokában lévő védett adatok bizonyos kategóriáinak további felhasználására, valamint az adatközvetítő szolgáltatások és az adataltruizmuson alapuló szolgáltatások nyújtására vonatkozóan. A különféle ágazatok sajátosságai miatt szükség lehet adatalapú ágazati rendszerek – e rendelet követelményeire építve történő – kidolgozására. Az e rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő adatközvetítő szolgáltatók számára lehetővé kell tenni „az Unióban elismert adatközvetítő szolgáltató” cím használatát. Azon jogi személyek számára, amelyek arra törekednek, hogy közérdekű célokat támogassanak releváns adatok adataltruizmuson alapuló, széles körű rendelkezésre bocsátásával, és amelyek megfelelnek az e rendeletben megállapított követelményeknek, lehetővé kell tenni, hogy „az Unióban elismert adataltruista szervezet”-ként vegyék őket nyilvántartásba és e címet használják. Amennyiben az ágazatspecifikus uniós vagy nemzeti jog előírja a közszférabeli szervezetek, az ilyen adatközvetítő szolgáltatók vagy az ilyen jogi személyek (elismert adataltruista szervezetek) számára, hogy további speciális műszaki, adminisztratív vagy szervezeti követelményeknek feleljenek meg – többek között engedélyezési vagy tanúsítási rendszer révén –, az említett ágazatspecifikus uniós vagy nemzeti jog érintett rendelkezéseit is alkalmazni kell.

| (4) | Ez a rendelet nem érintheti az (EU) 2016/679 (21) és az (EU) 2018/1725 (22) európai parlamenti és tanácsi rendeletet, a 2002/58/EK (23) és az (EU) 2016/680 (24) európai parlamenti és tanácsi irányelvet, valamint a nemzeti jog megfelelő rendelkezéseit, ideértve azt az esetet is, ha egy adatkészletben elválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz személyes és nem személyes adatok. Ez a rendelet különösen nem értelmezhető úgy, hogy bármely szabályozott tevékenység tekintetében új jogalapot teremt a személyes adatok kezelésére, illetve hogy módosítja az (EU) 2016/679 rendeletben megállapított tájékoztatási követelményeket. E rendelet végrehajtása nem akadályozhatja, hogy az (EU) 2016/679 rendelet V. fejezetével összhangban határokon átnyúló adattovábbításra kerüljön sor. Amennyiben e rendelet ellentétes a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós joggal vagy az ilyen uniós joggal összhangban elfogadott nemzeti joggal, a személyes adatok védelmére vonatkozó releváns uniós vagy nemzeti jognak kell irányadónak lennie. Lehetővé kell tenni, hogy az adatvédelmi hatóságokat az e rendelet szerinti illetékes hatóságoknak lehessen tekinteni. Amennyiben más hatóságok működnek e rendelet szerinti illetékes hatóságként, az adatvédelmi hatóságok (EU) 2016/679 rendelet szerinti felügyeleti hatásköreinek és jogosultságainak sérelme nélkül kell működniük. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet nem érintheti az (EU) 2016/679 (21) és az (EU) 2018/1725 (22) európai parlamenti és tanácsi rendeletet, a 2002/58/EK (23) és az (EU) 2016/680 (24) európai parlamenti és tanácsi irányelvet, valamint a nemzeti jog megfelelő rendelkezéseit, ideértve azt az esetet is, ha egy adatkészletben elválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz személyes és nem személyes adatok. Ez a rendelet különösen nem értelmezhető úgy, hogy bármely szabályozott tevékenység tekintetében új jogalapot teremt a személyes adatok kezelésére, illetve hogy módosítja az (EU) 2016/679 rendeletben megállapított tájékoztatási követelményeket. E rendelet végrehajtása nem akadályozhatja, hogy az (EU) 2016/679 rendelet V. fejezetével összhangban határokon átnyúló adattovábbításra kerüljön sor. Amennyiben e rendelet ellentétes a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós joggal vagy az ilyen uniós joggal összhangban elfogadott nemzeti joggal, a személyes adatok védelmére vonatkozó releváns uniós vagy nemzeti jognak kell irányadónak lennie. Lehetővé kell tenni, hogy az adatvédelmi hatóságokat az e rendelet szerinti illetékes hatóságoknak lehessen tekinteni. Amennyiben más hatóságok működnek e rendelet szerinti illetékes hatóságként, az adatvédelmi hatóságok (EU) 2016/679 rendelet szerinti felügyeleti hatásköreinek és jogosultságainak sérelme nélkül kell működniük.

| (5) | Uniós szintű intézkedésre van szükség egyrészt annak érdekében, hogy növelni lehessen az adatmegosztásba vetett bizalmat olyan megfelelő mechanizmusok létrehozása által, amelyek az érintettek és az adatbirtokosok általi, a rájuk vonatkozó adatok feletti rendelkezésre vonatkoznak, másrészt pedig azért, hogy fel lehessen lépni a jól működő és versenyképes adatvezérelt gazdaság előtt álló egyéb akadályok ellen. Ez az intézkedés nem érintheti az Unió által kötött nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban foglalt kötelezettségeket és kötelezettségvállalásokat. Az egész Unióra kiterjedő irányítási keret céljául azt kell kitűzni, hogy erősödjön a bizalom az egyének és a vállalkozások körében egyrészt az adatokhoz való hozzáférés, valamint az adatok feletti rendelkezés, az adatok megosztása, felhasználása és további felhasználása tekintetében, különösen olyan megfelelő mechanizmusok létrehozása révén, amelyek segítségével az érintettek megismerhetik és érdemben gyakorolhatják jogaikat, másrészt a közszférabeli szervezetek birtokában lévő bizonyos típusú adatok további felhasználására, az adatközvetítő szolgáltatók által az érintettek, az adatbirtokosok és az adatfelhasználók részére nyújtott szolgáltatásokra, valamint a természetes és jogi személyek által altruisztikus célokra rendelkezésre bocsátott adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozóan. Különösen az adatfelhasználás céljának és a vállalkozások általi adattárolás feltételeinek nagyobb átláthatósága segíthet a bizalom növelésében. |
| --- | --- |

(5)

Uniós szintű intézkedésre van szükség egyrészt annak érdekében, hogy növelni lehessen az adatmegosztásba vetett bizalmat olyan megfelelő mechanizmusok létrehozása által, amelyek az érintettek és az adatbirtokosok általi, a rájuk vonatkozó adatok feletti rendelkezésre vonatkoznak, másrészt pedig azért, hogy fel lehessen lépni a jól működő és versenyképes adatvezérelt gazdaság előtt álló egyéb akadályok ellen. Ez az intézkedés nem érintheti az Unió által kötött nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban foglalt kötelezettségeket és kötelezettségvállalásokat. Az egész Unióra kiterjedő irányítási keret céljául azt kell kitűzni, hogy erősödjön a bizalom az egyének és a vállalkozások körében egyrészt az adatokhoz való hozzáférés, valamint az adatok feletti rendelkezés, az adatok megosztása, felhasználása és további felhasználása tekintetében, különösen olyan megfelelő mechanizmusok létrehozása révén, amelyek segítségével az érintettek megismerhetik és érdemben gyakorolhatják jogaikat, másrészt a közszférabeli szervezetek birtokában lévő bizonyos típusú adatok további felhasználására, az adatközvetítő szolgáltatók által az érintettek, az adatbirtokosok és az adatfelhasználók részére nyújtott szolgáltatásokra, valamint a természetes és jogi személyek által altruisztikus célokra rendelkezésre bocsátott adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozóan. Különösen az adatfelhasználás céljának és a vállalkozások általi adattárolás feltételeinek nagyobb átláthatósága segíthet a bizalom növelésében.

| (6) | Az az elképzelés, hogy az állami költségvetések terhére közszférabeli vagy egyéb szervezetek által előállított vagy gyűjtött adatoknak a társadalom javát kell szolgálniuk, hosszú ideje része az uniós szakpolitikának. Az (EU) 2019/1024 irányelv és az ágazatspecifikus uniós jog biztosítják, hogy a közszférabeli szervezetek több általuk előállított adatot tegyenek könnyen hozzáférhetővé felhasználás és további felhasználás céljára. Mindazonáltal a nyilvános adatbázisokban tárolt adatok bizonyos kategóriái, például a bizalmas üzleti adatok, a statisztikai adatvédelem alá eső adatok és a harmadik felek szellemitulajdon-jogaival védett adatok – ideértve az üzleti titkokat és a személyes adatokat – gyakran még közérdekű kutatási vagy innovációs tevékenységek céljára sem hozzáférhetők, annak ellenére, hogy az alkalmazandó uniós jog - különösen az (EU) 2016/679 rendelet, a 2002/58/EK és az (EU) 2016/680 irányelv - lehetővé teszik az ilyen célra való hozzáférhetőségüket. Az ilyen adatok érzékenysége miatt még a rendelkezésre bocsátásukat megelőzően teljesülniük kell bizonyos technikai és jogi eljárási követelményeknek, nem utolsósorban azon jogok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, amelyekkel mások rendelkeznek az említett adatokkal kapcsolatban, illetve az alapvető jogokra, a megkülönböztetésmentesség elvére és az adatvédelemre gyakorolt negatív hatás csökkentése céljából. Az ilyen követelmények teljesítése általában időigényes és tudásintenzív. Ez ahhoz vezetett, hogy az ilyen adatokat nem elegendő mértékben használják fel. Jóllehet egyes tagállamok struktúrákat és eljárásokat hoznak létre vagy jogszabályokat alkotnak az ilyen típusú további felhasználás megkönnyítése érdekében, az Unióban nem mindenütt ez a helyzet. Annak érdekében, hogy a magán- és közintézmények könnyebben felhasználhassák az adatokat az európai kutatás és innováció céljára, az egész Unióban egyértelmű feltételekre van szükség az ilyen adatokhoz való hozzáférést és azok felhasználását illetően. |
| --- | --- |

(6)

Az az elképzelés, hogy az állami költségvetések terhére közszférabeli vagy egyéb szervezetek által előállított vagy gyűjtött adatoknak a társadalom javát kell szolgálniuk, hosszú ideje része az uniós szakpolitikának. Az (EU) 2019/1024 irányelv és az ágazatspecifikus uniós jog biztosítják, hogy a közszférabeli szervezetek több általuk előállított adatot tegyenek könnyen hozzáférhetővé felhasználás és további felhasználás céljára. Mindazonáltal a nyilvános adatbázisokban tárolt adatok bizonyos kategóriái, például a bizalmas üzleti adatok, a statisztikai adatvédelem alá eső adatok és a harmadik felek szellemitulajdon-jogaival védett adatok – ideértve az üzleti titkokat és a személyes adatokat – gyakran még közérdekű kutatási vagy innovációs tevékenységek céljára sem hozzáférhetők, annak ellenére, hogy az alkalmazandó uniós jog - különösen az (EU) 2016/679 rendelet, a 2002/58/EK és az (EU) 2016/680 irányelv - lehetővé teszik az ilyen célra való hozzáférhetőségüket. Az ilyen adatok érzékenysége miatt még a rendelkezésre bocsátásukat megelőzően teljesülniük kell bizonyos technikai és jogi eljárási követelményeknek, nem utolsósorban azon jogok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, amelyekkel mások rendelkeznek az említett adatokkal kapcsolatban, illetve az alapvető jogokra, a megkülönböztetésmentesség elvére és az adatvédelemre gyakorolt negatív hatás csökkentése céljából. Az ilyen követelmények teljesítése általában időigényes és tudásintenzív. Ez ahhoz vezetett, hogy az ilyen adatokat nem elegendő mértékben használják fel. Jóllehet egyes tagállamok struktúrákat és eljárásokat hoznak létre vagy jogszabályokat alkotnak az ilyen típusú további felhasználás megkönnyítése érdekében, az Unióban nem mindenütt ez a helyzet. Annak érdekében, hogy a magán- és közintézmények könnyebben felhasználhassák az adatokat az európai kutatás és innováció céljára, az egész Unióban egyértelmű feltételekre van szükség az ilyen adatokhoz való hozzáférést és azok felhasználását illetően.

| (7) | Vannak olyan technikák, amelyek lehetővé teszik a személyes adatokat tartalmazó adatbázisok elemzéseinek elvégzését, például az anonimizálás, a differenciált adatvédelem, az általánosítás, az elrejtés és a randomizálás, a szintetikus adatok vagy hasonló módszerek, továbbá a magánélet védelmét biztosító egyéb legkorszerűbb módszerek, amelyek hozzájárulhatnak az adatoknak a magánélet fokozottabb védelmét biztosító kezeléséhez. A tagállamoknak támogatást kell nyújtaniuk a közszférabeli szervezetek számára ahhoz, hogy optimálisan felhasználhassák e technikákat, és ezáltal a lehető legtöbb adatot bocsáthassák rendelkezésre megosztás céljára. Az ilyen technikák alkalmazása az átfogó adatvédelmi hatásvizsgálatokkal és egyéb biztosítékokkal együtt hozzájárulhat a személyes adatok biztonságosabb felhasználásához és további felhasználásához, valamint biztosíthatja a bizalmas üzleti adatok kutatási, innovációs és statisztikai célokra történő biztonságos további felhasználását. Sok esetben az ilyen technikák, hatásvizsgálatok és egyéb biztosítékok alkalmazása azt jelenti, hogy az adatok felhasználása és további felhasználása csak a közszférabeli szervezet által biztosított vagy ellenőrzött biztonságos adatkezelési környezetben történhet. Uniós szinten van tapasztalat ilyen biztonságos adatkezelési környezetekről: az 557/2013/EU bizottsági rendelet (25) alapján a statisztikai mikroadatokkal kapcsolatos kutatásokhoz használnak ilyeneket. Általánosságban, amennyiben személyes adatokról van szó, az adatkezelést az (EU) 2016/679 rendelet 6. és 9. cikkében meghatározott egy vagy több adatkezelési jogalap alapján kell végezni. |
| --- | --- |

(7)

Vannak olyan technikák, amelyek lehetővé teszik a személyes adatokat tartalmazó adatbázisok elemzéseinek elvégzését, például az anonimizálás, a differenciált adatvédelem, az általánosítás, az elrejtés és a randomizálás, a szintetikus adatok vagy hasonló módszerek, továbbá a magánélet védelmét biztosító egyéb legkorszerűbb módszerek, amelyek hozzájárulhatnak az adatoknak a magánélet fokozottabb védelmét biztosító kezeléséhez. A tagállamoknak támogatást kell nyújtaniuk a közszférabeli szervezetek számára ahhoz, hogy optimálisan felhasználhassák e technikákat, és ezáltal a lehető legtöbb adatot bocsáthassák rendelkezésre megosztás céljára. Az ilyen technikák alkalmazása az átfogó adatvédelmi hatásvizsgálatokkal és egyéb biztosítékokkal együtt hozzájárulhat a személyes adatok biztonságosabb felhasználásához és további felhasználásához, valamint biztosíthatja a bizalmas üzleti adatok kutatási, innovációs és statisztikai célokra történő biztonságos további felhasználását. Sok esetben az ilyen technikák, hatásvizsgálatok és egyéb biztosítékok alkalmazása azt jelenti, hogy az adatok felhasználása és további felhasználása csak a közszférabeli szervezet által biztosított vagy ellenőrzött biztonságos adatkezelési környezetben történhet. Uniós szinten van tapasztalat ilyen biztonságos adatkezelési környezetekről: az 557/2013/EU bizottsági rendelet (25) alapján a statisztikai mikroadatokkal kapcsolatos kutatásokhoz használnak ilyeneket. Általánosságban, amennyiben személyes adatokról van szó, az adatkezelést az (EU) 2016/679 rendelet 6. és 9. cikkében meghatározott egy vagy több adatkezelési jogalap alapján kell végezni.

| (8) | Az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban az adatvédelem elvei nem alkalmazhatók az anonim információkra, vagyis az olyan információkra, amelyek nem egy azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkoznak, valamint az olyan személyes adatokra, amelyeket olyan módon anonimizáltak, amelynek következtében az érintett nem vagy többé nem azonosítható. Meg kell tiltani az érintettek anonimizált adatkészletekből történő újbóli azonosítását. Ez nem érintheti az anonimizálási technikákra irányuló, különösen az információbiztonság garantálását, a jelenlegi anonimizálási technikák javítását és az anonimizálás általános megbízhatóságához történő hozzájárulást célzó kutatások (EU) 2016/679 rendelettel összhangban történő elvégzésének a lehetőségét. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban az adatvédelem elvei nem alkalmazhatók az anonim információkra, vagyis az olyan információkra, amelyek nem egy azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkoznak, valamint az olyan személyes adatokra, amelyeket olyan módon anonimizáltak, amelynek következtében az érintett nem vagy többé nem azonosítható. Meg kell tiltani az érintettek anonimizált adatkészletekből történő újbóli azonosítását. Ez nem érintheti az anonimizálási technikákra irányuló, különösen az információbiztonság garantálását, a jelenlegi anonimizálási technikák javítását és az anonimizálás általános megbízhatóságához történő hozzájárulást célzó kutatások (EU) 2016/679 rendelettel összhangban történő elvégzésének a lehetőségét.

| (9) | A személyes és a bizalmas adatok védelmének előmozdítása, valamint ezen adatoknak a további felhasználást célzó, e rendelet szerinti rendelkezésre bocsátásának felgyorsítása érdekében a tagállamoknak arra kell ösztönözniük a közszférabeli szervezeteket, hogy a „beépített és alapértelmezett módon nyílt adatok” (EU) 2019/1024 irányelv 5. cikke (2) bekezdésében említett elvével összhangban hozzanak létre és bocsássanak rendelkezésre adatokat, valamint hogy mozdítsák elő az adatok olyan formátumokban és struktúrákban történő előállítását és beszerzését, amelyek e tekintetben megkönnyítik az anonimizálást. |
| --- | --- |

(9)

A személyes és a bizalmas adatok védelmének előmozdítása, valamint ezen adatoknak a további felhasználást célzó, e rendelet szerinti rendelkezésre bocsátásának felgyorsítása érdekében a tagállamoknak arra kell ösztönözniük a közszférabeli szervezeteket, hogy a „beépített és alapértelmezett módon nyílt adatok” (EU) 2019/1024 irányelv 5. cikke (2) bekezdésében említett elvével összhangban hozzanak létre és bocsássanak rendelkezésre adatokat, valamint hogy mozdítsák elő az adatok olyan formátumokban és struktúrákban történő előállítását és beszerzését, amelyek e tekintetben megkönnyítik az anonimizálást.

| (10) | A közszférabeli szervezetek birtokában lévő, e rendelet alapján további felhasználásra bocsátandó adatkategóriák nem tartoznak az (EU) 2019/1024 irányelv hatálya alá, mivel az kizárja a hatálya alól azokat az adatokat, amelyek kereskedelmi adatokra vonatkozó titoktartás és a statisztikai adatvédelem miatt nem hozzáférhetők, valamint a művekben vagy egyéb olyan anyagokban szereplő adatokat, amelyek tekintetében harmadik felek szellemitulajdon-jogokkal rendelkeznek. A bizalmas üzleti adatok közé tartoznak az üzleti titok által védett adatok, a védett know-how és bármely egyéb olyan információ, amelynek jogosulatlan hozzáférhetővé tétele hatással lenne a vállalkozás piaci helyzetére vagy pénzügyi stabilitására. E rendeletnek alkalmazandónak kell lennie azon személyes adatokra, amelyek nem tartoznak az (EU) 2019/1024 irányelv hatálya alá annyiban, amennyiben annak a hozzáférésre vonatkozó szabályai értelmében az említett adatokhoz való hozzáférés az adatvédelemmel, a magánélet védelmével és az egyének személyi sérthetetlenségével összefüggő indokok alapján és különösen az adatvédelmi szabályoknak megfelelően nem lehetséges vagy korlátozottan lehetséges. Az esetlegesen üzleti titkokat is tartalmazó adatok további felhasználásának az üzleti titkok jogszerű megszerzésének, hasznosításának vagy felfedésének kereteit meghatározó (EU) 2016/943 irányelv sérelme nélkül kell történnie. |
| --- | --- |

(10)

A közszférabeli szervezetek birtokában lévő, e rendelet alapján további felhasználásra bocsátandó adatkategóriák nem tartoznak az (EU) 2019/1024 irányelv hatálya alá, mivel az kizárja a hatálya alól azokat az adatokat, amelyek kereskedelmi adatokra vonatkozó titoktartás és a statisztikai adatvédelem miatt nem hozzáférhetők, valamint a művekben vagy egyéb olyan anyagokban szereplő adatokat, amelyek tekintetében harmadik felek szellemitulajdon-jogokkal rendelkeznek. A bizalmas üzleti adatok közé tartoznak az üzleti titok által védett adatok, a védett know-how és bármely egyéb olyan információ, amelynek jogosulatlan hozzáférhetővé tétele hatással lenne a vállalkozás piaci helyzetére vagy pénzügyi stabilitására. E rendeletnek alkalmazandónak kell lennie azon személyes adatokra, amelyek nem tartoznak az (EU) 2019/1024 irányelv hatálya alá annyiban, amennyiben annak a hozzáférésre vonatkozó szabályai értelmében az említett adatokhoz való hozzáférés az adatvédelemmel, a magánélet védelmével és az egyének személyi sérthetetlenségével összefüggő indokok alapján és különösen az adatvédelmi szabályoknak megfelelően nem lehetséges vagy korlátozottan lehetséges. Az esetlegesen üzleti titkokat is tartalmazó adatok további felhasználásának az üzleti titkok jogszerű megszerzésének, hasznosításának vagy felfedésének kereteit meghatározó (EU) 2016/943 irányelv sérelme nélkül kell történnie.

| (11) | Ez a rendelet nem keletkeztethet kötelezettséget a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatok további felhasználásának engedélyezésére. Ezért különösen lehetővé kell tenni az egyes tagállamok számára annak eldöntését, hogy hozzáférhetővé tesznek-e adatokat további felhasználás céljaira, e hozzáférés céljainak és terjedelmének megválasztását is beleértve. E rendeletnek ki kell egészítenie a közszférabeli szervezetek ágazatspecifikus uniós vagy nemzeti jogban meghatározott, az adatok további felhasználásának engedélyezésére vonatkozó konkrétabb kötelezettségeit, és nem érintheti e kötelezettségeket. A hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés közérdeknek tekinthető. Figyelembe véve a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés és az átláthatóság szerepét a demokratikus társadalmakban, e rendelet nem érintheti a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésről, valamint az e dokumentumok hozzáférhetővé tételéről szóló uniós vagy nemzeti jogot sem. Különösen, a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférés megadható a nemzeti joggal összhangban, különleges feltételek előírása nélkül, vagy olyan különleges feltételek előírásával, amelyekről e rendelet nem rendelkezik. |
| --- | --- |

(11)

Ez a rendelet nem keletkeztethet kötelezettséget a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatok további felhasználásának engedélyezésére. Ezért különösen lehetővé kell tenni az egyes tagállamok számára annak eldöntését, hogy hozzáférhetővé tesznek-e adatokat további felhasználás céljaira, e hozzáférés céljainak és terjedelmének megválasztását is beleértve. E rendeletnek ki kell egészítenie a közszférabeli szervezetek ágazatspecifikus uniós vagy nemzeti jogban meghatározott, az adatok további felhasználásának engedélyezésére vonatkozó konkrétabb kötelezettségeit, és nem érintheti e kötelezettségeket. A hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés közérdeknek tekinthető. Figyelembe véve a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés és az átláthatóság szerepét a demokratikus társadalmakban, e rendelet nem érintheti a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésről, valamint az e dokumentumok hozzáférhetővé tételéről szóló uniós vagy nemzeti jogot sem. Különösen, a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférés megadható a nemzeti joggal összhangban, különleges feltételek előírása nélkül, vagy olyan különleges feltételek előírásával, amelyekről e rendelet nem rendelkezik.

| (12) | A további felhasználás e rendeletben előírt rendszerét olyan adatokra kell alkalmazni, amelyek közlése az érintett közszférabeli szervezeteknek az adott tagállam jogszabályai vagy más kötelező erejű szabályai által meghatározott közfeladatai körébe tartozik. Ilyen szabályok hiányában a közfeladatokat a tagállamok szokásos közigazgatási gyakorlatával összhangban kell meghatározni, feltéve, hogy a közfeladatok köre átlátható és felülvizsgálat tárgyát képezi. A közfeladatokat általánosságban, vagy az egyes közszférabeli szervezetek esetében eseti alapon lehet meghatározni. Mivel a közvállalkozások nem tartoznak bele a közszférabeli szervezet fogalmába, a közvállalkozások birtokában lévő adatokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól. A kulturális intézmények, például könyvtárak, levéltárak és múzeumok, valamint zenekarok, operaházak, balett-társulatok és színházak, továbbá az oktatási intézmények birtokában lévő adatokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól, mivel az e létesítmények birtokában lévő művekre és egyéb dokumentumokra túlnyomórészt harmadik felek szellemitulajdon-jogai vonatkoznak. A kutatást végző és a kutatást finanszírozó szervezetek lehetnek egyúttal közszférabeli szervezetek vagy közjogi intézmények is.
  E rendelet az ilyen hibrid szervezetekre kizárólag a kutatást végző szervezeti minőségükben alkalmazandó. Ha egy ilyen, kutatást végző szervezet magánszektorbeli szervezetekkel vagy más közszférabeli szervezetekkel, közjogi intézményekkel vagy kutatást végző hibrid – azaz mind a közszféra szervezeteiként, mind magánvállalkozásokként létrehozott – szervezetekkel alkotott, a köz- és magánszféra közötti specifikus, elsődlegesen kutatási célú társulás keretében birtokol adatokat, ezen adatokat szintén ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Adott esetben a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy e rendeletet olyan köz- vagy magánvállalkozásokra alkalmazzák, amelyek közszférabeli feladatokat látnak el vagy közérdekű szolgáltatásokat nyújtanak. A Unió-beli közszférabeli szervezetek közötti, vagy az Unió-beli közszférabeli szervezetek és harmadik országokbeli közszférabeli szervezetek, illetve nemzetközi szervezetek közötti, kizárólag a közfeladataik ellátása keretében folytatott adatcserét, valamint a kutatók közötti, nem kereskedelmi jellegű, tudományos kutatási célú adatcserét ki kell zárni a közszférabeli szervezetek birtokában lévő védett adatok bizonyos kategóriáinak további felhasználására vonatkozó, e rendeletben foglalt rendelkezések hatálya alól. |
| --- | --- |

(12)

A további felhasználás e rendeletben előírt rendszerét olyan adatokra kell alkalmazni, amelyek közlése az érintett közszférabeli szervezeteknek az adott tagállam jogszabályai vagy más kötelező erejű szabályai által meghatározott közfeladatai körébe tartozik. Ilyen szabályok hiányában a közfeladatokat a tagállamok szokásos közigazgatási gyakorlatával összhangban kell meghatározni, feltéve, hogy a közfeladatok köre átlátható és felülvizsgálat tárgyát képezi. A közfeladatokat általánosságban, vagy az egyes közszférabeli szervezetek esetében eseti alapon lehet meghatározni. Mivel a közvállalkozások nem tartoznak bele a közszférabeli szervezet fogalmába, a közvállalkozások birtokában lévő adatokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól. A kulturális intézmények, például könyvtárak, levéltárak és múzeumok, valamint zenekarok, operaházak, balett-társulatok és színházak, továbbá az oktatási intézmények birtokában lévő adatokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól, mivel az e létesítmények birtokában lévő művekre és egyéb dokumentumokra túlnyomórészt harmadik felek szellemitulajdon-jogai vonatkoznak. A kutatást végző és a kutatást finanszírozó szervezetek lehetnek egyúttal közszférabeli szervezetek vagy közjogi intézmények is.

E rendelet az ilyen hibrid szervezetekre kizárólag a kutatást végző szervezeti minőségükben alkalmazandó. Ha egy ilyen, kutatást végző szervezet magánszektorbeli szervezetekkel vagy más közszférabeli szervezetekkel, közjogi intézményekkel vagy kutatást végző hibrid – azaz mind a közszféra szervezeteiként, mind magánvállalkozásokként létrehozott – szervezetekkel alkotott, a köz- és magánszféra közötti specifikus, elsődlegesen kutatási célú társulás keretében birtokol adatokat, ezen adatokat szintén ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Adott esetben a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy e rendeletet olyan köz- vagy magánvállalkozásokra alkalmazzák, amelyek közszférabeli feladatokat látnak el vagy közérdekű szolgáltatásokat nyújtanak. A Unió-beli közszférabeli szervezetek közötti, vagy az Unió-beli közszférabeli szervezetek és harmadik országokbeli közszférabeli szervezetek, illetve nemzetközi szervezetek közötti, kizárólag a közfeladataik ellátása keretében folytatott adatcserét, valamint a kutatók közötti, nem kereskedelmi jellegű, tudományos kutatási célú adatcserét ki kell zárni a közszférabeli szervezetek birtokában lévő védett adatok bizonyos kategóriáinak további felhasználására vonatkozó, e rendeletben foglalt rendelkezések hatálya alól.

| (13) | A közszférabeli szervezeteknek a birtokukban lévő adatok további felhasználására vonatkozó elvek meghatározásakor be kell tartaniuk a versenyjogot, kerülve az olyan megállapodások megkötését, amelyek célja vagy következménye lehet kizárólagos jogok létrejötte bizonyos adatok további felhasználása vonatkozásában. Ilyen megállapodások csak akkor megengedhetők, ha valamely közérdekű szolgáltatás nyújtása vagy termék szolgáltatása szempontjából indokoltak és ahhoz szükségesek. Ilyen eset lehet, ha az adatok kizárólagos felhasználása az egyetlen mód a szóban forgó adatok társadalmi előnyeinek maximalizálására, például ha csak egyetlen (egy adott adatkészlet kezelésére szakosodott) szervezet képes azon szolgáltatás nyújtására vagy termék szolgáltatására, amely lehetővé teszi a közszférabeli szervezet számára a közérdekű szolgáltatás nyújtását vagy termék szolgáltatását. Ezeket a megállapodásokat azonban az alkalmazandó uniós vagy nemzeti joggal összhangban kell megkötni, és piaci elemzés alapján rendszeresen felül kell vizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy továbbra is szükség van-e kizárólagosságra. Ezenkívül az ilyen megállapodásoknak adott esetben meg kell felelniük a vonatkozó állami támogatási szabályoknak, és azokat korlátozott időtartamra kell megkötni, amely nem haladhatja meg a 12 hónapot. Az átláthatóság biztosítása érdekében az ilyen kizárólagos megállapodásokat online közzé kell tenni, a közbeszerzésekre vonatkozó releváns uniós joggal összhangban álló formában. Amennyiben az adatok további felhasználására vonatkozó kizárólagos jog nem felel e rendeletnek, e kizárólagos jognak érvénytelennek kell lennie. |
| --- | --- |

(13)

A közszférabeli szervezeteknek a birtokukban lévő adatok további felhasználására vonatkozó elvek meghatározásakor be kell tartaniuk a versenyjogot, kerülve az olyan megállapodások megkötését, amelyek célja vagy következménye lehet kizárólagos jogok létrejötte bizonyos adatok további felhasználása vonatkozásában. Ilyen megállapodások csak akkor megengedhetők, ha valamely közérdekű szolgáltatás nyújtása vagy termék szolgáltatása szempontjából indokoltak és ahhoz szükségesek. Ilyen eset lehet, ha az adatok kizárólagos felhasználása az egyetlen mód a szóban forgó adatok társadalmi előnyeinek maximalizálására, például ha csak egyetlen (egy adott adatkészlet kezelésére szakosodott) szervezet képes azon szolgáltatás nyújtására vagy termék szolgáltatására, amely lehetővé teszi a közszférabeli szervezet számára a közérdekű szolgáltatás nyújtását vagy termék szolgáltatását. Ezeket a megállapodásokat azonban az alkalmazandó uniós vagy nemzeti joggal összhangban kell megkötni, és piaci elemzés alapján rendszeresen felül kell vizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy továbbra is szükség van-e kizárólagosságra. Ezenkívül az ilyen megállapodásoknak adott esetben meg kell felelniük a vonatkozó állami támogatási szabályoknak, és azokat korlátozott időtartamra kell megkötni, amely nem haladhatja meg a 12 hónapot. Az átláthatóság biztosítása érdekében az ilyen kizárólagos megállapodásokat online közzé kell tenni, a közbeszerzésekre vonatkozó releváns uniós joggal összhangban álló formában. Amennyiben az adatok további felhasználására vonatkozó kizárólagos jog nem felel e rendeletnek, e kizárólagos jognak érvénytelennek kell lennie.

| (14) | Lejáratukat követően nem hosszabbíthatók meg azon tiltott, e rendelet hatálybalépését megelőzően kötött vagy már érvényben lévő, a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatok további felhasználására vonatkozó kizárólagos megállapodások és egyéb gyakorlatok vagy megállapodások, amelyek kifejezetten nem biztosítanak kizárólagos jogokat, de amelyek esetében észszerűen feltételezhető, hogy korlátozzák az adatok további felhasználás céljából történő hozzáférhetőségét. A határozatlan idejű vagy hosszabb távú megállapodásokat az e rendelet hatálybalépésétől számított 30 hónapon belül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(14)

Lejáratukat követően nem hosszabbíthatók meg azon tiltott, e rendelet hatálybalépését megelőzően kötött vagy már érvényben lévő, a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatok további felhasználására vonatkozó kizárólagos megállapodások és egyéb gyakorlatok vagy megállapodások, amelyek kifejezetten nem biztosítanak kizárólagos jogokat, de amelyek esetében észszerűen feltételezhető, hogy korlátozzák az adatok további felhasználás céljából történő hozzáférhetőségét. A határozatlan idejű vagy hosszabb távú megállapodásokat az e rendelet hatálybalépésétől számított 30 hónapon belül meg kell szüntetni.

| (15) | E rendeletnek meg kell határoznia a védett adatok további felhasználásának feltételeit, amelyek a nemzeti jog szerint a további felhasználáshoz való hozzáférés engedélyezésére vagy megtagadására illetékesként kijelölt közszférabeli szervezetekre vonatkoznak és nem érintik az ilyen adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jogokat vagy kötelezettségeket. E feltételeknek megkülönböztetéstől mentesnek, átláthatónak, arányosnak és objektív módon indokoltnak kell lenniük, ugyanakkor nem szabad korlátozniuk a versenyt, és különleges hangsúlyt kell helyezniük a kkv-k és az induló innovatív vállalkozások ilyen adatokhoz való hozzáférésének előmozdítására. A további felhasználásra vonatkozó feltételeket a tudományos kutatást ösztönző módon kell kialakítani például akként, hogy a tudományos kutatás előnyben részesítését főszabályként megkülönböztetésmentesnek kell tekinteni. A további felhasználást engedélyező közszférabeli szervezeteknek rendelkezniük kell a harmadik felek jogainak és érdekeinek védelméhez szükséges technikai eszközökkel, és e szervezeteket fel kell hatalmazni arra, hogy a szükséges információkat bekérjék a továbbfelhasználótól. Az adatok további felhasználásához kapcsolódó feltételeknek arra kell korlátozódniuk, ami szükséges harmadik személyek adatokhoz fűződő jogainak és érdekeinek, valamint a közszférabeli szervezetek információtechnológiai és kommunikációs rendszerei integritásának a megőrzéséhez. A közszférabeli szervezeteknek olyan feltételeket kell alkalmazniuk, amelyek a legjobban szolgálják a továbbfelhasználó érdekeit, ugyanakkor nem rónak aránytalan terhet a közszférabeli szervezetekre. Az adatok további felhasználásához kapcsolódó feltételeket úgy kell kialakítani, hogy a személyes adatok védelme tekintetében hatékony biztosítékokkal szolgáljanak. A továbbítást megelőzően a személyes adatokat anonimizálni kell annak érdekében, hogy ne lehessen azonosítani az érintetteket, és a bizalmas üzleti információkat tartalmazó adatokat úgy kell módosítani, hogy bizalmas információk ne váljanak hozzáférhetővé. Ha az anonimizált vagy módosított adatok közlése nem felelne meg a továbbfelhasználó igényeinek, minden, az adatvédelmi hatásvizsgálat elvégzésére és a felügyeleti hatósággal való konzultációra vonatkozó, az (EU) 2016/679 rendelet 35. és 36. cikke szerinti követelmény teljesülése esetén, és amennyiben az érintettek jogai és érdekei tekintetében fennálló kockázatok minimálisnak minősülnek, engedélyezhető az adatok biztonságos adatkezelési környezetben, helyben vagy távol történő további felhasználása.
  Ez megfelelő megoldás lehet az álnevesített adatok további felhasználására. Az ilyen biztonságos adatkezelési környezetben végrehajtott adatelemzéseket – harmadik személyek jogainak és érdekeinek védelme érdekében – a közszférabeli szervezetnek kell felügyelnie. Különösen, a személyes adatokat további felhasználás céljából csak akkor szabad harmadik félnek továbbítani, ha az adatvédelmi jog szerinti jogalap lehetővé teszi e továbbítást. A nem személyes adatokat csak akkor szabad továbbítani, ha nincs ok azt feltételezni, hogy a nem személyes adatok készleteinek kombinációja lehetővé teszi az érintettek azonosítását. Ez azon álnevesített adatok esetében is alkalmazandó, amelyek továbbra is személyes adatoknak minősülnek. Az érintettek újbóli azonosítása esetén az ilyen adatvédelmi incidensről a közszférabeli szervezet felé történő értesítésre vonatkozó kötelezettségen túlmenően az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban a felügyeleti hatóság és az érintett felé történő értesítésre vonatkozó kötelezettség is fennáll. A közszférabeli szervezeteknek adott esetben megfelelő technikai eszközökkel meg kell könnyíteniük az adatok további felhasználását az érintettek hozzájárulása vagy az adatbirtokosoknak a velük kapcsolatos adatok további felhasználására vonatkozó engedélye alapján. E tekintetben a közszférabeli szervezetnek meg kell tennie a maximális erőfeszítéseket arra, hogy támogatást nyújtson a potenciális továbbfelhasználóknak az említett hozzájárulás vagy engedély megszerzéséhez, mégpedig olyan technikai mechanizmusok létrehozásával, amelyek lehetővé teszik a továbbfelhasználók hozzájárulás vagy engedély iránti kérelmeinek továbbítását, amennyiben ez a gyakorlatban megvalósítható. Nem adhatók meg olyan kapcsolattartási adatok, amelyek lehetővé teszik a továbbfelhasználók számára, hogy közvetlenül kapcsolatba lépjenek az érintettekkel vagy az adatbirtokosokkal. Amennyiben a közszférabeli szervezet hozzájárulás vagy engedély iránti kérelmet továbbít, biztosítania kell, hogy az érintett vagy az adatbirtokos egyértelmű tájékoztatást kapjon arról, hogy lehetősége van megtagadni a hozzájárulást vagy engedélyt. |
| --- | --- |

(15)

E rendeletnek meg kell határoznia a védett adatok további felhasználásának feltételeit, amelyek a nemzeti jog szerint a további felhasználáshoz való hozzáférés engedélyezésére vagy megtagadására illetékesként kijelölt közszférabeli szervezetekre vonatkoznak és nem érintik az ilyen adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jogokat vagy kötelezettségeket. E feltételeknek megkülönböztetéstől mentesnek, átláthatónak, arányosnak és objektív módon indokoltnak kell lenniük, ugyanakkor nem szabad korlátozniuk a versenyt, és különleges hangsúlyt kell helyezniük a kkv-k és az induló innovatív vállalkozások ilyen adatokhoz való hozzáférésének előmozdítására. A további felhasználásra vonatkozó feltételeket a tudományos kutatást ösztönző módon kell kialakítani például akként, hogy a tudományos kutatás előnyben részesítését főszabályként megkülönböztetésmentesnek kell tekinteni. A további felhasználást engedélyező közszférabeli szervezeteknek rendelkezniük kell a harmadik felek jogainak és érdekeinek védelméhez szükséges technikai eszközökkel, és e szervezeteket fel kell hatalmazni arra, hogy a szükséges információkat bekérjék a továbbfelhasználótól. Az adatok további felhasználásához kapcsolódó feltételeknek arra kell korlátozódniuk, ami szükséges harmadik személyek adatokhoz fűződő jogainak és érdekeinek, valamint a közszférabeli szervezetek információtechnológiai és kommunikációs rendszerei integritásának a megőrzéséhez. A közszférabeli szervezeteknek olyan feltételeket kell alkalmazniuk, amelyek a legjobban szolgálják a továbbfelhasználó érdekeit, ugyanakkor nem rónak aránytalan terhet a közszférabeli szervezetekre. Az adatok további felhasználásához kapcsolódó feltételeket úgy kell kialakítani, hogy a személyes adatok védelme tekintetében hatékony biztosítékokkal szolgáljanak. A továbbítást megelőzően a személyes adatokat anonimizálni kell annak érdekében, hogy ne lehessen azonosítani az érintetteket, és a bizalmas üzleti információkat tartalmazó adatokat úgy kell módosítani, hogy bizalmas információk ne váljanak hozzáférhetővé. Ha az anonimizált vagy módosított adatok közlése nem felelne meg a továbbfelhasználó igényeinek, minden, az adatvédelmi hatásvizsgálat elvégzésére és a felügyeleti hatósággal való konzultációra vonatkozó, az (EU) 2016/679 rendelet 35. és 36. cikke szerinti követelmény teljesülése esetén, és amennyiben az érintettek jogai és érdekei tekintetében fennálló kockázatok minimálisnak minősülnek, engedélyezhető az adatok biztonságos adatkezelési környezetben, helyben vagy távol történő további felhasználása.

Ez megfelelő megoldás lehet az álnevesített adatok további felhasználására. Az ilyen biztonságos adatkezelési környezetben végrehajtott adatelemzéseket – harmadik személyek jogainak és érdekeinek védelme érdekében – a közszférabeli szervezetnek kell felügyelnie. Különösen, a személyes adatokat további felhasználás céljából csak akkor szabad harmadik félnek továbbítani, ha az adatvédelmi jog szerinti jogalap lehetővé teszi e továbbítást. A nem személyes adatokat csak akkor szabad továbbítani, ha nincs ok azt feltételezni, hogy a nem személyes adatok készleteinek kombinációja lehetővé teszi az érintettek azonosítását. Ez azon álnevesített adatok esetében is alkalmazandó, amelyek továbbra is személyes adatoknak minősülnek. Az érintettek újbóli azonosítása esetén az ilyen adatvédelmi incidensről a közszférabeli szervezet felé történő értesítésre vonatkozó kötelezettségen túlmenően az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban a felügyeleti hatóság és az érintett felé történő értesítésre vonatkozó kötelezettség is fennáll. A közszférabeli szervezeteknek adott esetben megfelelő technikai eszközökkel meg kell könnyíteniük az adatok további felhasználását az érintettek hozzájárulása vagy az adatbirtokosoknak a velük kapcsolatos adatok további felhasználására vonatkozó engedélye alapján. E tekintetben a közszférabeli szervezetnek meg kell tennie a maximális erőfeszítéseket arra, hogy támogatást nyújtson a potenciális továbbfelhasználóknak az említett hozzájárulás vagy engedély megszerzéséhez, mégpedig olyan technikai mechanizmusok létrehozásával, amelyek lehetővé teszik a továbbfelhasználók hozzájárulás vagy engedély iránti kérelmeinek továbbítását, amennyiben ez a gyakorlatban megvalósítható. Nem adhatók meg olyan kapcsolattartási adatok, amelyek lehetővé teszik a továbbfelhasználók számára, hogy közvetlenül kapcsolatba lépjenek az érintettekkel vagy az adatbirtokosokkal. Amennyiben a közszférabeli szervezet hozzájárulás vagy engedély iránti kérelmet továbbít, biztosítania kell, hogy az érintett vagy az adatbirtokos egyértelmű tájékoztatást kapjon arról, hogy lehetősége van megtagadni a hozzájárulást vagy engedélyt.

| (16) | Annak érdekében, hogy elő lehessen segíteni és ösztönözni lehessen a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatoknak a tudományos kutatás céljaira történő felhasználását, a közszférabeli szervezeteknek célszerű összehangolt megközelítést és összehangolt eljárásokat kidolgozniuk a célból, hogy az említett adatok könnyen hozzáférhetőek legyenek a közérdekű tudományos kutatás céljaira. Ez jelentheti egyebek mellett egyszerűsített adminisztratív eljárások, szabványosított adatformátumok, a módszertani és az adatgyűjtési döntésekre vonatkozó informatív metaadatok, valamint szabványosított adatmezők kidolgozását, amelyek lehetővé teszik a különböző közszférabeli adatforrások adatkészleteinek könnyű összekapcsolását, ha ez elemzési okokból releváns. E gyakorlatok célkitűzésének arra kell irányulnia, hogy a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság elvének megfelelően előmozdítsák a közfinanszírozású és a közszféra által előállított adatoknak a tudományos kutatás céljaira történő felhasználását. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy elő lehessen segíteni és ösztönözni lehessen a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatoknak a tudományos kutatás céljaira történő felhasználását, a közszférabeli szervezeteknek célszerű összehangolt megközelítést és összehangolt eljárásokat kidolgozniuk a célból, hogy az említett adatok könnyen hozzáférhetőek legyenek a közérdekű tudományos kutatás céljaira. Ez jelentheti egyebek mellett egyszerűsített adminisztratív eljárások, szabványosított adatformátumok, a módszertani és az adatgyűjtési döntésekre vonatkozó informatív metaadatok, valamint szabványosított adatmezők kidolgozását, amelyek lehetővé teszik a különböző közszférabeli adatforrások adatkészleteinek könnyű összekapcsolását, ha ez elemzési okokból releváns. E gyakorlatok célkitűzésének arra kell irányulnia, hogy a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság elvének megfelelően előmozdítsák a közfinanszírozású és a közszféra által előállított adatoknak a tudományos kutatás céljaira történő felhasználását.

| (17) | E rendelet nem érintheti harmadik felek szellemitulajdon-jogait. E rendelet nem érintheti a közszférabeli szervezetek szellemitulajdon-jogainak fennállását vagy az azokon meglévő jogosultságot, és nem is korlátozhatja e jogok gyakorlását. Az e rendelettel összhangban bevezetett kötelezettségeket annyiban kell alkalmazni, amennyiben azok összeegyeztethetők a szellemitulajdon-jogok védelmére vonatkozó nemzetközi megállapodásokkal, különösen az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezménnyel (Berni Egyezmény), a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodással (TRIPS-megállapodás), a Szellemi Tulajdon Világszervezetének Szerzői Jogi Szerződésével (WCT), valamint a szellemi tulajdonra vonatkozó uniós vagy nemzeti joggal. A közszférabeli szervezeteknek ugyanakkor úgy kell gyakorolniuk szerzői jogaikat, hogy az megkönnyítse a további felhasználást. |
| --- | --- |

(17)

E rendelet nem érintheti harmadik felek szellemitulajdon-jogait. E rendelet nem érintheti a közszférabeli szervezetek szellemitulajdon-jogainak fennállását vagy az azokon meglévő jogosultságot, és nem is korlátozhatja e jogok gyakorlását. Az e rendelettel összhangban bevezetett kötelezettségeket annyiban kell alkalmazni, amennyiben azok összeegyeztethetők a szellemitulajdon-jogok védelmére vonatkozó nemzetközi megállapodásokkal, különösen az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezménnyel (Berni Egyezmény), a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodással (TRIPS-megállapodás), a Szellemi Tulajdon Világszervezetének Szerzői Jogi Szerződésével (WCT), valamint a szellemi tulajdonra vonatkozó uniós vagy nemzeti joggal. A közszférabeli szervezeteknek ugyanakkor úgy kell gyakorolniuk szerzői jogaikat, hogy az megkönnyítse a további felhasználást.

| (18) | A szellemitulajdon-jogok hatálya alá tartozó adatok, valamint az üzleti titkok csak akkor továbbíthatók harmadik feleknek, ha a továbbítás az uniós vagy a nemzeti jog vagy a jogosult beleegyezése alapján jogszerűnek minősül. Ha az adatbázis előállítójának a 96/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) 7. cikkének (1) bekezdésében előírt joga a közszférabeli szervezeteket illeti meg, e szervezetek nem gyakorolhatják ezt a jogot abból a célból, hogy az adatok további felhasználását megakadályozzák, vagy hogy azok további felhasználását az e rendeletben előírt határokon túlmenően korlátozzák. |
| --- | --- |

(18)

A szellemitulajdon-jogok hatálya alá tartozó adatok, valamint az üzleti titkok csak akkor továbbíthatók harmadik feleknek, ha a továbbítás az uniós vagy a nemzeti jog vagy a jogosult beleegyezése alapján jogszerűnek minősül. Ha az adatbázis előállítójának a 96/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) 7. cikkének (1) bekezdésében előírt joga a közszférabeli szervezeteket illeti meg, e szervezetek nem gyakorolhatják ezt a jogot abból a célból, hogy az adatok további felhasználását megakadályozzák, vagy hogy azok további felhasználását az e rendeletben előírt határokon túlmenően korlátozzák.

| (19) | Garantálni kell, hogy a vállalkozások és az érintettek biztosak lehessenek abban, hogy a közszférabeli szervezetek birtokában lévő védett adatok bizonyos kategóriáinak további felhasználása a jogaik és érdekeik tiszteletben tartásával történik. Ezért további biztosítékokat kell bevezetni azokra a helyzetekre vonatkozóan, amikor a közszféra ilyen adatainak további felhasználása az adatoknak a közszférán kívüli kezelésével történik, például azon követelményt, hogy a közszférabeli szervezeteknek biztosítaniuk kell a természetes és jogi személyek jogainak és érdekeinek teljes védelmét, különösen a személyes adatok, a bizalmas üzleti adatok és a szellemitulajdon-jogok tekintetében, minden esetben, így többek között akkor is, ha az említett adatokat harmadik országoknak továbbítják. A közszférabeli szervezetek nem engedélyezhetik a biztosítók vagy bármely más szolgáltatók számára, hogy – további felhasználás keretében – az árképzés során történő megkülönböztetés céljára használják fel az e-egészségügyi alkalmazásokban tárolt információkat, mivel ez ellentétes lenne az egészségügyi ellátás igénybevételéhez fűződő alapvető joggal. |
| --- | --- |

(19)

Garantálni kell, hogy a vállalkozások és az érintettek biztosak lehessenek abban, hogy a közszférabeli szervezetek birtokában lévő védett adatok bizonyos kategóriáinak további felhasználása a jogaik és érdekeik tiszteletben tartásával történik. Ezért további biztosítékokat kell bevezetni azokra a helyzetekre vonatkozóan, amikor a közszféra ilyen adatainak további felhasználása az adatoknak a közszférán kívüli kezelésével történik, például azon követelményt, hogy a közszférabeli szervezeteknek biztosítaniuk kell a természetes és jogi személyek jogainak és érdekeinek teljes védelmét, különösen a személyes adatok, a bizalmas üzleti adatok és a szellemitulajdon-jogok tekintetében, minden esetben, így többek között akkor is, ha az említett adatokat harmadik országoknak továbbítják. A közszférabeli szervezetek nem engedélyezhetik a biztosítók vagy bármely más szolgáltatók számára, hogy – további felhasználás keretében – az árképzés során történő megkülönböztetés céljára használják fel az e-egészségügyi alkalmazásokban tárolt információkat, mivel ez ellentétes lenne az egészségügyi ellátás igénybevételéhez fűződő alapvető joggal.

| (20) | Emellett a tisztességes verseny és a nyitott piacgazdaság megőrzése érdekében rendkívül fontos védeni a nem személyes jellegű védett adatokat – különösen az üzleti titkokat, de az olyan nem személyes adatokat is, amelyek szellemitulajdon-jogok által védett tartalmat képeznek – a jogellenes hozzáféréssel szemben, mivel az szellemitulajdonjog-bitorláshoz vagy ipari kémkedéshez vezethet. Az adatbirtokosok jogainak vagy érdekeinek védelme érdekében lehetővé kell tenni, hogy a közszférabeli szervezetek birtokában lévő, az uniós vagy a nemzeti joggal összhangban jogellenes vagy jogosulatlan hozzáféréstől védendő nem személyes adatok harmadik országokba való továbbítására sor kerüljön, de kizárólag akkor, ha megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre az adatok felhasználását illetően. Az ilyen megfelelő biztosítékoknak magukban kell foglalniuk azon követelményt, hogy a közszférabeli szervezet csak akkor továbbíthat védett adatokat egy továbbfelhasználónak, ha e továbbfelhasználó szerződéses kötelezettséget vállal az adatok védelme érdekében. Azon továbbfelhasználónak, aki védett adatokat ilyen harmadik országba szándékozik továbbítani, vállalnia kell, hogy az e rendeletben megállapított kötelezettségeket az adatok harmadik országba történő továbbítása után is betartja. E kötelezettségek megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a továbbfelhasználónak el kell fogadnia továbbá, hogy a jogviták bírósági rendezése során az azon közszférabeli szervezet szerinti tagállam rendelkezik joghatósággal, amely a további felhasználást engedélyezte. |
| --- | --- |

(20)

Emellett a tisztességes verseny és a nyitott piacgazdaság megőrzése érdekében rendkívül fontos védeni a nem személyes jellegű védett adatokat – különösen az üzleti titkokat, de az olyan nem személyes adatokat is, amelyek szellemitulajdon-jogok által védett tartalmat képeznek – a jogellenes hozzáféréssel szemben, mivel az szellemitulajdonjog-bitorláshoz vagy ipari kémkedéshez vezethet. Az adatbirtokosok jogainak vagy érdekeinek védelme érdekében lehetővé kell tenni, hogy a közszférabeli szervezetek birtokában lévő, az uniós vagy a nemzeti joggal összhangban jogellenes vagy jogosulatlan hozzáféréstől védendő nem személyes adatok harmadik országokba való továbbítására sor kerüljön, de kizárólag akkor, ha megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre az adatok felhasználását illetően. Az ilyen megfelelő biztosítékoknak magukban kell foglalniuk azon követelményt, hogy a közszférabeli szervezet csak akkor továbbíthat védett adatokat egy továbbfelhasználónak, ha e továbbfelhasználó szerződéses kötelezettséget vállal az adatok védelme érdekében. Azon továbbfelhasználónak, aki védett adatokat ilyen harmadik országba szándékozik továbbítani, vállalnia kell, hogy az e rendeletben megállapított kötelezettségeket az adatok harmadik országba történő továbbítása után is betartja. E kötelezettségek megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a továbbfelhasználónak el kell fogadnia továbbá, hogy a jogviták bírósági rendezése során az azon közszférabeli szervezet szerinti tagállam rendelkezik joghatósággal, amely a további felhasználást engedélyezte.

| (21) | Abban az esetben is úgy kell tekinteni, hogy megfelelő biztosítékok végrehajtására kerül sor, ha azon harmadik országban, amelynek nem személyes adatokat továbbítanak, olyan egyenértékű intézkedések vannak érvényben, amelyek biztosítják, hogy az adatok az uniós jog alapján alkalmazandóhoz hasonló szintű védelemben részesülnek, különösen az üzleti titkok és a szellemitulajdon-jogok védelme tekintetében. E célból a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy – amennyiben ezt a nem személyes adatok bizonyos harmadik országokban való további felhasználására vonatkozóan Unió-szerte benyújtott kérelmek jelentős száma indokolja – végrehajtási jogi aktusok révén megállapítsa, hogy az adott harmadik ország az uniós jog által nyújtott védelem szintjével lényegében egyenértékű szintű védelmet biztosít. A Bizottságnak a tagállamok által az Európai Adatinnovációs Testületen keresztül szolgáltatott információk alapján fel kell mérnie kell, hogy szükség van-e ilyen végrehajtási jogi aktusokra. Az ilyen végrehajtási jogi aktusok arról biztosítanák a közszférabeli szervezeteket, hogy a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatoknak az érintett harmadik országban történő további felhasználása nem veszélyezteti ezen adatok védett jellegét. Az érintett harmadik országban biztosított védelem szintjének értékelésénél figyelembe kell venni különösen a vonatkozó általános és ágazati jogot, ideértve azokat a közbiztonsággal, védelemmel, nemzetbiztonsággal és büntetőjoggal kapcsolatosakat is, amelyek a következőket szabályozzák: a nem személyes adatok védelme és az azokhoz való hozzáférés, a továbbított adatokhoz való, az adott harmadik ország közszférabeli szervezetei általi hozzáférés, a harmadik országban egy vagy több független, az ilyen adatokhoz való hozzáférést biztosító jogi szabályozás betartásának biztosításáért és érvényesítéséért felelős felügyeleti hatóság megléte és tényleges működése, vagy az érintett harmadik ország által tett, az adatvédelemmel kapcsolatos nemzetközi kötelezettségvállalások, vagy olyan egyéb kötelezettségek, amelyek kötelező erejű egyezményekből vagy eszközökből, valamint a harmadik ország multilaterális vagy regionális rendszerekben való részvételéből erednek.
  Az, hogy az érintett harmadik országban hatékony jogorvoslati lehetőségek állnak-e az adatbirtokosok, a közszférabeli szervezetek vagy az adatközvetítő szolgáltatók rendelkezésére, különös jelentőséggel bír a nem személyes adatoknak az adott harmadik országba történő továbbításával összefüggésben. Az ilyen biztosítékoknak ezért magukban kell foglalniuk az érvényesíthető jogok és a hatékony jogorvoslati lehetőségek rendelkezésre állását. Az említett végrehajtási jogi aktusok nem érinthetik azokat a jogi kötelezettségeket vagy szerződéses megállapodásokat, amelyeket egy továbbfelhasználó a nem személyes adatok – különösen az ipari adatok – védelme érdekében már vállalt, sem pedig a közszférabeli szervezetek azon jogát, hogy e rendelettel összhangban kötelezzék a továbbfelhasználókat a további felhasználásra vonatkozó feltételek teljesítésére. |
| --- | --- |

(21)

Abban az esetben is úgy kell tekinteni, hogy megfelelő biztosítékok végrehajtására kerül sor, ha azon harmadik országban, amelynek nem személyes adatokat továbbítanak, olyan egyenértékű intézkedések vannak érvényben, amelyek biztosítják, hogy az adatok az uniós jog alapján alkalmazandóhoz hasonló szintű védelemben részesülnek, különösen az üzleti titkok és a szellemitulajdon-jogok védelme tekintetében. E célból a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy – amennyiben ezt a nem személyes adatok bizonyos harmadik országokban való további felhasználására vonatkozóan Unió-szerte benyújtott kérelmek jelentős száma indokolja – végrehajtási jogi aktusok révén megállapítsa, hogy az adott harmadik ország az uniós jog által nyújtott védelem szintjével lényegében egyenértékű szintű védelmet biztosít. A Bizottságnak a tagállamok által az Európai Adatinnovációs Testületen keresztül szolgáltatott információk alapján fel kell mérnie kell, hogy szükség van-e ilyen végrehajtási jogi aktusokra. Az ilyen végrehajtási jogi aktusok arról biztosítanák a közszférabeli szervezeteket, hogy a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatoknak az érintett harmadik országban történő további felhasználása nem veszélyezteti ezen adatok védett jellegét. Az érintett harmadik országban biztosított védelem szintjének értékelésénél figyelembe kell venni különösen a vonatkozó általános és ágazati jogot, ideértve azokat a közbiztonsággal, védelemmel, nemzetbiztonsággal és büntetőjoggal kapcsolatosakat is, amelyek a következőket szabályozzák: a nem személyes adatok védelme és az azokhoz való hozzáférés, a továbbított adatokhoz való, az adott harmadik ország közszférabeli szervezetei általi hozzáférés, a harmadik országban egy vagy több független, az ilyen adatokhoz való hozzáférést biztosító jogi szabályozás betartásának biztosításáért és érvényesítéséért felelős felügyeleti hatóság megléte és tényleges működése, vagy az érintett harmadik ország által tett, az adatvédelemmel kapcsolatos nemzetközi kötelezettségvállalások, vagy olyan egyéb kötelezettségek, amelyek kötelező erejű egyezményekből vagy eszközökből, valamint a harmadik ország multilaterális vagy regionális rendszerekben való részvételéből erednek.

Az, hogy az érintett harmadik országban hatékony jogorvoslati lehetőségek állnak-e az adatbirtokosok, a közszférabeli szervezetek vagy az adatközvetítő szolgáltatók rendelkezésére, különös jelentőséggel bír a nem személyes adatoknak az adott harmadik országba történő továbbításával összefüggésben. Az ilyen biztosítékoknak ezért magukban kell foglalniuk az érvényesíthető jogok és a hatékony jogorvoslati lehetőségek rendelkezésre állását. Az említett végrehajtási jogi aktusok nem érinthetik azokat a jogi kötelezettségeket vagy szerződéses megállapodásokat, amelyeket egy továbbfelhasználó a nem személyes adatok – különösen az ipari adatok – védelme érdekében már vállalt, sem pedig a közszférabeli szervezetek azon jogát, hogy e rendelettel összhangban kötelezzék a továbbfelhasználókat a további felhasználásra vonatkozó feltételek teljesítésére.

| (22) | Bizonyos harmadik országok olyan törvényeket, rendeleteket és más jogi aktusokat fogadnak el, amelyek olyan nem személyes adatok közvetlen továbbítására vagy az olyan nem személyes adatokhoz való kormányzati hozzáférés biztosítására irányulnak, amelyek felett az Unióban a tagállamok joghatósága alá tartozó természetes vagy jogi személyek rendelkeznek. A harmadik országok bíróságai által hozott olyan határozatokat és ítéleteket, valamint közigazgatási hatóságai által hozott olyan határozatokat, amelyek nem személyes adatok továbbítását vagy az ilyen adatokhoz való hozzáférést írják elő, akkor lehet végrehajtani, ha azok olyan hatályos nemzetközi megállapodáson, például kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodáson alapulnak, amely a megkereső harmadik ország és az Unió vagy annak egy tagállama között van hatályban. Bizonyos esetekben felmerülhetnek olyan helyzetek, amikor a nem személyes adatok továbbítására vagy az ilyen adatokhoz való hozzáférés biztosítására vonatkozó, egy harmadik ország jogából eredő kötelezettség ütközik az ilyen adatok uniós vagy nemzeti jog szerinti védelmére vonatkozó kötelezettséggel, különösen az egyén alapvető jogainak vagy valamely tagállam nemzetbiztonsággal vagy védelemmel összefüggő alapvető érdekeinek védelmét illetően, továbbá a bizalmas üzleti adatok védelmét és a szellemitulajdon-jogok védelmét illetően, ideértve a titoktartással kapcsolatos, az említett joggal összhangban lévő szerződéses kötelezettségeket is. Az említett kérdéseket szabályozó nemzetközi megállapodások hiányában a nem személyes adatok továbbítása vagy az azokhoz való hozzáférés csak akkor engedélyezhető, ha ellenőrzésre került különösen az, hogy a harmadik ország jogrendszere előírja a határozat vagy ítélet indokainak és arányosságának bemutatását; az, hogy a határozat vagy ítélet konkrét jellegű; valamint az, hogy a címzett indokolt kifogását a harmadik ország olyan illetékes bírósága vizsgálhatja felül, amelynek hatásköre van arra, hogy kellően figyelembe vegye az ilyen adatok szolgáltatójának az ügyben fennálló jogi érdekeit.
  Ezenkívül a közszférabeli szervezeteknek, az adatok további felhasználására feljogosított természetes vagy jogi személyeknek, az adatközvetítő szolgáltatóknak és az elismert adataltruista szervezeteknek az egyéb magánfelekkel kötendő szerződéses megállapodások aláírásakor biztosítaniuk kell, hogy az Unióban tárolt nem személyes adatokhoz harmadik országokban csak az uniós joggal vagy az érintett tagállam nemzeti jogával összhangban lehessen hozzáférni, illetve ezen adatokat harmadik országokba csak az uniós joggal vagy az érintett tagállam nemzeti jogával összhangban lehessen továbbítani. |
| --- | --- |

(22)

Bizonyos harmadik országok olyan törvényeket, rendeleteket és más jogi aktusokat fogadnak el, amelyek olyan nem személyes adatok közvetlen továbbítására vagy az olyan nem személyes adatokhoz való kormányzati hozzáférés biztosítására irányulnak, amelyek felett az Unióban a tagállamok joghatósága alá tartozó természetes vagy jogi személyek rendelkeznek. A harmadik országok bíróságai által hozott olyan határozatokat és ítéleteket, valamint közigazgatási hatóságai által hozott olyan határozatokat, amelyek nem személyes adatok továbbítását vagy az ilyen adatokhoz való hozzáférést írják elő, akkor lehet végrehajtani, ha azok olyan hatályos nemzetközi megállapodáson, például kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodáson alapulnak, amely a megkereső harmadik ország és az Unió vagy annak egy tagállama között van hatályban. Bizonyos esetekben felmerülhetnek olyan helyzetek, amikor a nem személyes adatok továbbítására vagy az ilyen adatokhoz való hozzáférés biztosítására vonatkozó, egy harmadik ország jogából eredő kötelezettség ütközik az ilyen adatok uniós vagy nemzeti jog szerinti védelmére vonatkozó kötelezettséggel, különösen az egyén alapvető jogainak vagy valamely tagállam nemzetbiztonsággal vagy védelemmel összefüggő alapvető érdekeinek védelmét illetően, továbbá a bizalmas üzleti adatok védelmét és a szellemitulajdon-jogok védelmét illetően, ideértve a titoktartással kapcsolatos, az említett joggal összhangban lévő szerződéses kötelezettségeket is. Az említett kérdéseket szabályozó nemzetközi megállapodások hiányában a nem személyes adatok továbbítása vagy az azokhoz való hozzáférés csak akkor engedélyezhető, ha ellenőrzésre került különösen az, hogy a harmadik ország jogrendszere előírja a határozat vagy ítélet indokainak és arányosságának bemutatását; az, hogy a határozat vagy ítélet konkrét jellegű; valamint az, hogy a címzett indokolt kifogását a harmadik ország olyan illetékes bírósága vizsgálhatja felül, amelynek hatásköre van arra, hogy kellően figyelembe vegye az ilyen adatok szolgáltatójának az ügyben fennálló jogi érdekeit.

Ezenkívül a közszférabeli szervezeteknek, az adatok további felhasználására feljogosított természetes vagy jogi személyeknek, az adatközvetítő szolgáltatóknak és az elismert adataltruista szervezeteknek az egyéb magánfelekkel kötendő szerződéses megállapodások aláírásakor biztosítaniuk kell, hogy az Unióban tárolt nem személyes adatokhoz harmadik országokban csak az uniós joggal vagy az érintett tagállam nemzeti jogával összhangban lehessen hozzáférni, illetve ezen adatokat harmadik országokba csak az uniós joggal vagy az érintett tagállam nemzeti jogával összhangban lehessen továbbítani.

| (23) | Az uniós adatgazdaságba vetett bizalom fokozása érdekében alapvető fontosságú, hogy az uniós polgárok, a közszféra és a vállalkozások tekintetében olyan biztosítékok végrehajtására kerüljön sor, amelyek biztosítják az említettek stratégiai és érzékeny adatai feletti ellenőrzést, valamint hogy az uniós jog, értékek és normák garantálva legyenek többek között, de nem kizárólag a biztonság, az adatvédelem és a fogyasztóvédelem tekintetében. A nem személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében a közszférabeli szervezeteknek, az adatok további felhasználására feljogosított természetes vagy jogi személyeknek, az adatközvetítő szolgáltatóknak és az elismert adataltruista szervezeteknek minden észszerű intézkedést meg kell hozniuk a nem személyes adatokat tároló rendszerekhez való hozzáférés megakadályozása érdekében, ideértve az adatok titkosítását vagy szervezeti szabályzatok bevezetését is. Ennek érdekében biztosítani kell, hogy a közszférabeli szervezetek, az adatok további felhasználására feljogosított természetes vagy jogi személyek, az adatközvetítő szolgáltatók és az elismert adataltruista szervezetek minden vonatkozó uniós szintű technikai előírásnak, magatartási kódexnek és tanúsítványnak megfeleljenek. |
| --- | --- |

(23)

Az uniós adatgazdaságba vetett bizalom fokozása érdekében alapvető fontosságú, hogy az uniós polgárok, a közszféra és a vállalkozások tekintetében olyan biztosítékok végrehajtására kerüljön sor, amelyek biztosítják az említettek stratégiai és érzékeny adatai feletti ellenőrzést, valamint hogy az uniós jog, értékek és normák garantálva legyenek többek között, de nem kizárólag a biztonság, az adatvédelem és a fogyasztóvédelem tekintetében. A nem személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében a közszférabeli szervezeteknek, az adatok további felhasználására feljogosított természetes vagy jogi személyeknek, az adatközvetítő szolgáltatóknak és az elismert adataltruista szervezeteknek minden észszerű intézkedést meg kell hozniuk a nem személyes adatokat tároló rendszerekhez való hozzáférés megakadályozása érdekében, ideértve az adatok titkosítását vagy szervezeti szabályzatok bevezetését is. Ennek érdekében biztosítani kell, hogy a közszférabeli szervezetek, az adatok további felhasználására feljogosított természetes vagy jogi személyek, az adatközvetítő szolgáltatók és az elismert adataltruista szervezetek minden vonatkozó uniós szintű technikai előírásnak, magatartási kódexnek és tanúsítványnak megfeleljenek.

| (24) | A további felhasználás mechanizmusaiba vetett bizalom kiépítése érdekében – a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összhangban – szükség lehet szigorúbb feltételek előírására a nem személyes adatok bizonyos olyan típusai vonatkozásában, amelyeket jövőbeni adott uniós jogalkotási aktusok különösen érzékenynek minősíthetnek a harmadik országokba történő továbbítás tekintetében, ha e továbbítás veszélyeztetheti az Unió közpolitikai célkitűzéseit. Így például előfordulhat, hogy az egészségügy területén a népegészségügyi rendszer szereplőinek, például a közkórházaknak a birtokában lévő egyes adatkészleteket rendkívül érzékeny egészségügyi adatnak fogják minősíteni. Egyéb érintett ágazat többek között a közlekedés, az energetika, a környezetvédelem és a pénzügy. Az Unión belüli harmonizált gyakorlatok biztosítása érdekében a rendkívül érzékeny, nem személyes közadatok ilyen típusait az uniós jogban kell meghatározni, például az európai egészségügyi adattérre vonatkozó vagy más ágazati jog keretében. Ezen, az ilyen adatok harmadik országokba történő továbbításához fűződő feltételeket felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban kell meghatározni. A feltételeknek arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és az Unió meghatározott jogszerű közpolitikai célkitűzéseinek védelméhez– például a közegészség védelme, a biztonság, a környezetvédelem, a közerkölcs, a fogyasztóvédelem, a magánélet és a személyes adatok védelme – szükségesnek kell lenniük. A feltételeknek meg kell felelniük az ilyen adatok érzékenységével kapcsolatban megállapított kockázatoknak, ideértve az egyének újbóli beazonosításának kockázatát is. Az ilyen feltételek magukban foglalhatnak továbbítási feltételeket vagy technikai intézkedéseket, például a biztonságos adatkezelési környezet alkalmazásának a követelményét, az adatok harmadik országokban történő további felhasználására vonatkozó korlátozásokat vagy azon személyek kategóriáit, akik jogosultak harmadik országokba továbbítani ilyen adatokat, vagy akik a harmadik országban hozzáférhetnek az adatokhoz. Kivételes esetekben, a közérdek védelme érdekében az ilyen feltételek az adatok harmadik országokba történő továbbítására vonatkozó korlátozásokat is tartalmazhatnak. |
| --- | --- |

(24)

A további felhasználás mechanizmusaiba vetett bizalom kiépítése érdekében – a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összhangban – szükség lehet szigorúbb feltételek előírására a nem személyes adatok bizonyos olyan típusai vonatkozásában, amelyeket jövőbeni adott uniós jogalkotási aktusok különösen érzékenynek minősíthetnek a harmadik országokba történő továbbítás tekintetében, ha e továbbítás veszélyeztetheti az Unió közpolitikai célkitűzéseit. Így például előfordulhat, hogy az egészségügy területén a népegészségügyi rendszer szereplőinek, például a közkórházaknak a birtokában lévő egyes adatkészleteket rendkívül érzékeny egészségügyi adatnak fogják minősíteni. Egyéb érintett ágazat többek között a közlekedés, az energetika, a környezetvédelem és a pénzügy. Az Unión belüli harmonizált gyakorlatok biztosítása érdekében a rendkívül érzékeny, nem személyes közadatok ilyen típusait az uniós jogban kell meghatározni, például az európai egészségügyi adattérre vonatkozó vagy más ágazati jog keretében. Ezen, az ilyen adatok harmadik országokba történő továbbításához fűződő feltételeket felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban kell meghatározni. A feltételeknek arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és az Unió meghatározott jogszerű közpolitikai célkitűzéseinek védelméhez– például a közegészség védelme, a biztonság, a környezetvédelem, a közerkölcs, a fogyasztóvédelem, a magánélet és a személyes adatok védelme – szükségesnek kell lenniük. A feltételeknek meg kell felelniük az ilyen adatok érzékenységével kapcsolatban megállapított kockázatoknak, ideértve az egyének újbóli beazonosításának kockázatát is. Az ilyen feltételek magukban foglalhatnak továbbítási feltételeket vagy technikai intézkedéseket, például a biztonságos adatkezelési környezet alkalmazásának a követelményét, az adatok harmadik országokban történő további felhasználására vonatkozó korlátozásokat vagy azon személyek kategóriáit, akik jogosultak harmadik országokba továbbítani ilyen adatokat, vagy akik a harmadik országban hozzáférhetnek az adatokhoz. Kivételes esetekben, a közérdek védelme érdekében az ilyen feltételek az adatok harmadik országokba történő továbbítására vonatkozó korlátozásokat is tartalmazhatnak.

| (25) | Az állami támogatási szabályokkal összhangban lehetővé kell tenni, hogy a közszférabeli szervezetek díjat számítsanak fel az adatok további felhasználásáért, és azt is, hogy kedvezményes díjért vagy díjmentesen engedélyezzék a további felhasználást, például a további felhasználás bizonyos kategóriái – így a nem kereskedelmi jellegű további felhasználás, a tudományos kutatás céljaira történő további felhasználás vagy a kkv-k, az induló innovatív vállalkozások, a civil társadalom és az oktatási intézmények általi további felhasználás – esetében, mégpedig annak érdekében, hogy a kutatás és az innováció előmozdítása céljából ösztönzőket nyújtsanak az ilyen további felhasználásra, valamint hogy támogassák azokat a vállalkozásokat, amelyek fontos innovációs forrást jelentenek, ám jellemzően nehezebben tudják maguk összegyűjteni a releváns adatokat. E tekintetben úgy kell tekinteni, hogy a tudományos kutatási célok a kutatással összefüggő mindenféle célt magukban foglalnak, függetlenül a szóban forgó kutatóintézmény szervezeti és pénzügyi szerkezetétől, kivéve a vállalkozások által termékek vagy szolgáltatások fejlesztése, javítása vagy optimalizálása céljából végzett kutatást. E díjaknak a felmerült költségekkel arányosnak, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, továbbá azok nem korlátozhatják a versenyt. Közzé kell tenni a továbbfelhasználók azon kategóriáinak listáját, amelyekre kedvezményes díj vagy díjmentesség vonatkozik, valamint az e lista összeállításához használt kritériumokat. |
| --- | --- |

(25)

Az állami támogatási szabályokkal összhangban lehetővé kell tenni, hogy a közszférabeli szervezetek díjat számítsanak fel az adatok további felhasználásáért, és azt is, hogy kedvezményes díjért vagy díjmentesen engedélyezzék a további felhasználást, például a további felhasználás bizonyos kategóriái – így a nem kereskedelmi jellegű további felhasználás, a tudományos kutatás céljaira történő további felhasználás vagy a kkv-k, az induló innovatív vállalkozások, a civil társadalom és az oktatási intézmények általi további felhasználás – esetében, mégpedig annak érdekében, hogy a kutatás és az innováció előmozdítása céljából ösztönzőket nyújtsanak az ilyen további felhasználásra, valamint hogy támogassák azokat a vállalkozásokat, amelyek fontos innovációs forrást jelentenek, ám jellemzően nehezebben tudják maguk összegyűjteni a releváns adatokat. E tekintetben úgy kell tekinteni, hogy a tudományos kutatási célok a kutatással összefüggő mindenféle célt magukban foglalnak, függetlenül a szóban forgó kutatóintézmény szervezeti és pénzügyi szerkezetétől, kivéve a vállalkozások által termékek vagy szolgáltatások fejlesztése, javítása vagy optimalizálása céljából végzett kutatást. E díjaknak a felmerült költségekkel arányosnak, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, továbbá azok nem korlátozhatják a versenyt. Közzé kell tenni a továbbfelhasználók azon kategóriáinak listáját, amelyekre kedvezményes díj vagy díjmentesség vonatkozik, valamint az e lista összeállításához használt kritériumokat.

| (26) | A közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatok meghatározott kategóriái további felhasználásának ösztönzése érdekében a tagállamoknak interfészként egyablakos információs pontot kell létrehozniuk azon továbbfelhasználók számára, akik az említett adatokat kívánják továbbfelhasználni. Ezen információs pontnak ágazatközinek kell lennie, és szükség esetén ki kell egészítenie az ágazati szintű intézkedéseket. Biztosítani kell, hogy az egyablakos információs pont a további felhasználásra irányuló érdeklődések vagy kérelmek továbbításakor automatizált eszközökre támaszkodhasson. A továbbítási folyamat során megfelelő emberi felügyeletről kell gondoskodni. E célra fel lehet használni a már meglévő gyakorlati megoldásokat, például a nyílt hozzáférésű adatok portáljait. Az egyablakos információs pontnak olyan eszközlistával kell rendelkeznie, amely felsorolja az összes rendelkezésre álló adatforrást – beleértve adott esetben az ágazati, regionális vagy helyi információs pontoknál elérhető adatforrásokat is –, és amely tartalmazza a rendelkezésre álló adatokat leíró releváns információkat. Ezenkívül a tagállamoknak illetékes szerveket kell kijelölniük vagy létrehozniuk – vagy meg kell könnyíteniük ezek létrehozását – a védett adatok bizonyos kategóriáinak további felhasználását engedélyező közszférabeli szervezetek tevékenységeinek támogatása érdekében. E szervek feladatai között szerepelhet az adatokhoz való hozzáférés megadása, amennyiben erre ágazati uniós vagy nemzeti jogban felhatalmazást kaptak. Ezen illetékes szerveknek a legkorszerűbb technikákkal kell segíteniük a közszférabeli szervezeteket, többek között abban, hogy miként lehet a legjobban úgy rendszerezni és tárolni az adatokat, hogy azok – mindenekelőtt alkalmazásprogramozási interfészekkel – könnyen hozzáférhetők legyenek, továbbá interoperábilisak, továbbíthatók és kereshetők legyenek, figyelembe véve az adatkezeléssel, a meglévő szabályozási és technikai standardokkal, továbbá az olyan biztonságos adatkezelési környezetekkel kapcsolatos legjobb gyakorlatokat, amelyek lehetővé teszik az adatok oly módon történő elemzését, amely segítségével meg lehet őrizni az információk titkosságát.
  Az illetékes szerveknek a közszférabeli szervezettől kapott utasításoknak megfelelően kell eljárniuk. Az ilyen segítségnyújtási struktúra segítheti az érintetteket és az adatbirtokosokat hozzájárulás-kezeléssel vagy a további felhasználás engedélyezésével, ideértve a tudományos kutatás bizonyos területeit érintő hozzájárulást és engedélyt is, feltéve hogy az adott tudományos kutatás megfelel a vonatkozó elismert etikai normáknak. Az illetékes szervek nem végezhetnek felügyeleti feladatokat, mivel ezeket kizárólag az (EU) 2016/679 rendelet szerinti felügyeleti hatóságok láthatják el. Az adatvédelmi hatóságok felügyeleti hatásköreinek sérelme nélkül, az adatkezelést az adatokat tartalmazó nyilvántartásért felelős közszférabeli szervezet felelőssége mellett kell végezni, amely szervezet a személyes adatok tekintetében továbbra is az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott adatkezelő marad. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy egy vagy több illetékes szervvel is rendelkezzenek, amelyek más-más ágazatokban is eljárhatnak. A közszférabeli szervezeteken belüli szolgálatok eljárhatnak illetékes szervként. Az illetékes szerv lehet adott esetben olyan közszférabeli szervezet, amely más közszférabeli szervezeteket segít az adatok további felhasználásának engedélyezésében, illetve olyan közszférabeli szervezet, amely saját maga engedélyezi a további felhasználást. A más közszférabeli szervezeteknek nyújtott segítség részeként az illetékes szerveknek kérésre tájékoztatást kell nyújtaniuk e szervezetek számára azon legjobb gyakorlatokra – így például a biztonságos adatkezelési környezet megvalósításához szükséges technikai eszközökre vagy az e rendelet hatálya alá tartozó adatok további felhasználásához való hozzáférés biztosítása esetén a magánélet védelméhez és a titoktartás garantálásához szükséges technikai eszközökre – vonatkozóan, hogy hogyan teljesítendők az e rendeletben megállapított követelmények. |
| --- | --- |

(26)

A közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatok meghatározott kategóriái további felhasználásának ösztönzése érdekében a tagállamoknak interfészként egyablakos információs pontot kell létrehozniuk azon továbbfelhasználók számára, akik az említett adatokat kívánják továbbfelhasználni. Ezen információs pontnak ágazatközinek kell lennie, és szükség esetén ki kell egészítenie az ágazati szintű intézkedéseket. Biztosítani kell, hogy az egyablakos információs pont a további felhasználásra irányuló érdeklődések vagy kérelmek továbbításakor automatizált eszközökre támaszkodhasson. A továbbítási folyamat során megfelelő emberi felügyeletről kell gondoskodni. E célra fel lehet használni a már meglévő gyakorlati megoldásokat, például a nyílt hozzáférésű adatok portáljait. Az egyablakos információs pontnak olyan eszközlistával kell rendelkeznie, amely felsorolja az összes rendelkezésre álló adatforrást – beleértve adott esetben az ágazati, regionális vagy helyi információs pontoknál elérhető adatforrásokat is –, és amely tartalmazza a rendelkezésre álló adatokat leíró releváns információkat. Ezenkívül a tagállamoknak illetékes szerveket kell kijelölniük vagy létrehozniuk – vagy meg kell könnyíteniük ezek létrehozását – a védett adatok bizonyos kategóriáinak további felhasználását engedélyező közszférabeli szervezetek tevékenységeinek támogatása érdekében. E szervek feladatai között szerepelhet az adatokhoz való hozzáférés megadása, amennyiben erre ágazati uniós vagy nemzeti jogban felhatalmazást kaptak. Ezen illetékes szerveknek a legkorszerűbb technikákkal kell segíteniük a közszférabeli szervezeteket, többek között abban, hogy miként lehet a legjobban úgy rendszerezni és tárolni az adatokat, hogy azok – mindenekelőtt alkalmazásprogramozási interfészekkel – könnyen hozzáférhetők legyenek, továbbá interoperábilisak, továbbíthatók és kereshetők legyenek, figyelembe véve az adatkezeléssel, a meglévő szabályozási és technikai standardokkal, továbbá az olyan biztonságos adatkezelési környezetekkel kapcsolatos legjobb gyakorlatokat, amelyek lehetővé teszik az adatok oly módon történő elemzését, amely segítségével meg lehet őrizni az információk titkosságát.

Az illetékes szerveknek a közszférabeli szervezettől kapott utasításoknak megfelelően kell eljárniuk. Az ilyen segítségnyújtási struktúra segítheti az érintetteket és az adatbirtokosokat hozzájárulás-kezeléssel vagy a további felhasználás engedélyezésével, ideértve a tudományos kutatás bizonyos területeit érintő hozzájárulást és engedélyt is, feltéve hogy az adott tudományos kutatás megfelel a vonatkozó elismert etikai normáknak. Az illetékes szervek nem végezhetnek felügyeleti feladatokat, mivel ezeket kizárólag az (EU) 2016/679 rendelet szerinti felügyeleti hatóságok láthatják el. Az adatvédelmi hatóságok felügyeleti hatásköreinek sérelme nélkül, az adatkezelést az adatokat tartalmazó nyilvántartásért felelős közszférabeli szervezet felelőssége mellett kell végezni, amely szervezet a személyes adatok tekintetében továbbra is az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott adatkezelő marad. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy egy vagy több illetékes szervvel is rendelkezzenek, amelyek más-más ágazatokban is eljárhatnak. A közszférabeli szervezeteken belüli szolgálatok eljárhatnak illetékes szervként. Az illetékes szerv lehet adott esetben olyan közszférabeli szervezet, amely más közszférabeli szervezeteket segít az adatok további felhasználásának engedélyezésében, illetve olyan közszférabeli szervezet, amely saját maga engedélyezi a további felhasználást. A más közszférabeli szervezeteknek nyújtott segítség részeként az illetékes szerveknek kérésre tájékoztatást kell nyújtaniuk e szervezetek számára azon legjobb gyakorlatokra – így például a biztonságos adatkezelési környezet megvalósításához szükséges technikai eszközökre vagy az e rendelet hatálya alá tartozó adatok további felhasználásához való hozzáférés biztosítása esetén a magánélet védelméhez és a titoktartás garantálásához szükséges technikai eszközökre – vonatkozóan, hogy hogyan teljesítendők az e rendeletben megállapított követelmények.

| (27) | Az adatközvetítő szolgáltatások várhatóan kulcsszerepet fognak betölteni az adatgazdaságban, különösen azáltal, hogy támogatják és előmozdítják a vállalkozások közötti önkéntes adatmegosztási gyakorlatokat, illetve megkönnyítik az adatmegosztást az uniós vagy nemzeti jog által meghatározott kötelezettségek keretében. Olyan eszközzé válhatnak, amely megkönnyíti jelentős mennyiségű releváns adat cseréjét. A különböző szereplőket összekötő szolgáltatásokat kínáló adatközvetítő szolgáltatók – amelyek magukban foglalhatják a közszférabeli szervezeteket is – képesek hozzájárulni az adatok hatékony összevonásához, valamint a kétoldalú adatmegosztás megkönnyítéséhez. Az érintettektől és az adatbirtokosoktól, valamint az adatfelhasználóktól egyaránt független, szakosodott adatközvetítő szolgáltatások elősegíthetik a jelentős piaci erővel rendelkező szereplőktől független, új adatvezérelt ökoszisztémák megjelenését, lehetővé téve ugyanakkor az adatgazdasághoz való, megkülönböztetéstől mentes hozzáférést a különböző méretű vállalkozások, különösen a korlátozott pénzügyi, jogi vagy adminisztratív eszközökkel rendelkező kkv-k és induló innovatív vállalkozások számára. Ez különösen fontos lesz a közös európai adatterek, nevezetesen olyan, meghatározott célokra vagy ágazatokra irányuló, illetve ágazatközi interoperábilis keretek létrehozásával összefüggésben, amelyek közös szabványokkal és gyakorlatokkal rendelkeznek többek között az új termékek és szolgáltatások kifejlesztését, a tudományos kutatást vagy a civil társadalmi kezdeményezéseket szolgáló adatok megosztása vagy közös kezelése céljából. Az adatközvetítő szolgáltatások magukban foglalhatják a két- vagy többoldalú adatmegosztást, vagy olyan platformok vagy adatbázisok létrehozását, amelyek lehetővé teszik az adatok megosztását vagy együttes használatát, valamint speciális infrastruktúra létrehozását az érintettek és az adatbirtokosok adatfelhasználókkal való összekapcsolására. |
| --- | --- |

(27)

Az adatközvetítő szolgáltatások várhatóan kulcsszerepet fognak betölteni az adatgazdaságban, különösen azáltal, hogy támogatják és előmozdítják a vállalkozások közötti önkéntes adatmegosztási gyakorlatokat, illetve megkönnyítik az adatmegosztást az uniós vagy nemzeti jog által meghatározott kötelezettségek keretében. Olyan eszközzé válhatnak, amely megkönnyíti jelentős mennyiségű releváns adat cseréjét. A különböző szereplőket összekötő szolgáltatásokat kínáló adatközvetítő szolgáltatók – amelyek magukban foglalhatják a közszférabeli szervezeteket is – képesek hozzájárulni az adatok hatékony összevonásához, valamint a kétoldalú adatmegosztás megkönnyítéséhez. Az érintettektől és az adatbirtokosoktól, valamint az adatfelhasználóktól egyaránt független, szakosodott adatközvetítő szolgáltatások elősegíthetik a jelentős piaci erővel rendelkező szereplőktől független, új adatvezérelt ökoszisztémák megjelenését, lehetővé téve ugyanakkor az adatgazdasághoz való, megkülönböztetéstől mentes hozzáférést a különböző méretű vállalkozások, különösen a korlátozott pénzügyi, jogi vagy adminisztratív eszközökkel rendelkező kkv-k és induló innovatív vállalkozások számára. Ez különösen fontos lesz a közös európai adatterek, nevezetesen olyan, meghatározott célokra vagy ágazatokra irányuló, illetve ágazatközi interoperábilis keretek létrehozásával összefüggésben, amelyek közös szabványokkal és gyakorlatokkal rendelkeznek többek között az új termékek és szolgáltatások kifejlesztését, a tudományos kutatást vagy a civil társadalmi kezdeményezéseket szolgáló adatok megosztása vagy közös kezelése céljából. Az adatközvetítő szolgáltatások magukban foglalhatják a két- vagy többoldalú adatmegosztást, vagy olyan platformok vagy adatbázisok létrehozását, amelyek lehetővé teszik az adatok megosztását vagy együttes használatát, valamint speciális infrastruktúra létrehozását az érintettek és az adatbirtokosok adatfelhasználókkal való összekapcsolására.

| (28) | E rendelet hatályának ki kell terjednie azokra a szolgáltatásokra, amelyek célja, hogy – technikai, jogi vagy egyéb eszközök révén – kereskedelmi kapcsolatokat hozzanak létre egyrészről a meghatározatlan számú érintett és adatbirtokos, másrészről pedig az adatfelhasználók közötti adatmegosztás – többek között az érintettek személyes adatokkal kapcsolatos jogainak gyakorlása – céljából. Amennyiben a vállalkozások vagy más szervezetek többféle adatokkal kapcsolatos szolgáltatást is kínálnak, e rendelet hatályának csak azokra a tevékenységekre kell kiterjednie, amelyek közvetlenül érintik az adatközvetítő szolgáltatások nyújtását. A felhőalapú tárolás, elemzési szolgáltatások, adatmegosztó szoftverek, webböngészők vagy böngésző kiegészítők, illetve e-mail-szolgáltatások nyújtása nem tekinthető az e rendelet értelmében vett adatközvetítő szolgáltatásnak, feltéve ha az említett szolgáltatások csak a technikai eszközöket nyújtják az érintettek vagy az adatbirtokosok számára az adatok másokkal való megosztásához, de az említett technikai eszközök nyújtása nem irányul az adatbirtokosok és az adatfelhasználók közötti kereskedelmi kapcsolat létrehozására, és azt sem teszi lehetővé, hogy az adatközvetítő szolgáltató adatmegosztás céljából információkat szerezzen a létrehozott kereskedelmi kapcsolatokról. Az adatközvetítő szolgáltatások közé tartozhatnak például azok az adatpiacterek, amelyeken a vállalkozások adatokat bocsáthatnak mások rendelkezésére, az összes érdekelt fél számára nyitott adatmegosztó ökoszisztémák meghatározó résztvevői, például a közös európai adatterek összefüggésében, valamint a több jogi vagy természetes személy által azzal a céllal közösen létrehozott adatkészletek, hogy az ilyen készletek használatára minden érdekelt fél engedélyt kapjon oly módon, hogy hozzájárulása fejében az adatkészlethez hozzájáruló minden résztvevő ellentételezésben részesül.
  Ez kizárná az olyan szolgáltatásokat, amelyek abból a célból szereznek be adatokat az adatbirtokosoktól, és összesítik, gazdagítják vagy alakítják át az adatokat, hogy jelentősen növeljék azok értékét, és az így létrejött adatok felhasználását engedélyezzék az adatfelhasználóknak, anélkül, hogy az adatbirtokosok és az adatfelhasználók között kereskedelmi kapcsolatot hoznának létre. Ez kizárná továbbá az olyan szolgáltatásokat is, amelyeket kizárólag egyetlen adatbirtokos vesz igénybe az említett adatbirtokos birtokában lévő adatok felhasználásának lehetővé tétele érdekében, vagy amelyeket egy zárt csoporthoz tartozó több jogi személy vesz igénybe, ideértve a szolgáltatói vagy ügyfélkapcsolatokat, illetve a szerződéssel létrehozott együttműködéseket, különösen azokat, amelyek fő célja a tárgyak internetéhez csatlakoztatott tárgyak és eszközök funkcióinak biztosítása. |
| --- | --- |

(28)

E rendelet hatályának ki kell terjednie azokra a szolgáltatásokra, amelyek célja, hogy – technikai, jogi vagy egyéb eszközök révén – kereskedelmi kapcsolatokat hozzanak létre egyrészről a meghatározatlan számú érintett és adatbirtokos, másrészről pedig az adatfelhasználók közötti adatmegosztás – többek között az érintettek személyes adatokkal kapcsolatos jogainak gyakorlása – céljából. Amennyiben a vállalkozások vagy más szervezetek többféle adatokkal kapcsolatos szolgáltatást is kínálnak, e rendelet hatályának csak azokra a tevékenységekre kell kiterjednie, amelyek közvetlenül érintik az adatközvetítő szolgáltatások nyújtását. A felhőalapú tárolás, elemzési szolgáltatások, adatmegosztó szoftverek, webböngészők vagy böngésző kiegészítők, illetve e-mail-szolgáltatások nyújtása nem tekinthető az e rendelet értelmében vett adatközvetítő szolgáltatásnak, feltéve ha az említett szolgáltatások csak a technikai eszközöket nyújtják az érintettek vagy az adatbirtokosok számára az adatok másokkal való megosztásához, de az említett technikai eszközök nyújtása nem irányul az adatbirtokosok és az adatfelhasználók közötti kereskedelmi kapcsolat létrehozására, és azt sem teszi lehetővé, hogy az adatközvetítő szolgáltató adatmegosztás céljából információkat szerezzen a létrehozott kereskedelmi kapcsolatokról. Az adatközvetítő szolgáltatások közé tartozhatnak például azok az adatpiacterek, amelyeken a vállalkozások adatokat bocsáthatnak mások rendelkezésére, az összes érdekelt fél számára nyitott adatmegosztó ökoszisztémák meghatározó résztvevői, például a közös európai adatterek összefüggésében, valamint a több jogi vagy természetes személy által azzal a céllal közösen létrehozott adatkészletek, hogy az ilyen készletek használatára minden érdekelt fél engedélyt kapjon oly módon, hogy hozzájárulása fejében az adatkészlethez hozzájáruló minden résztvevő ellentételezésben részesül.

Ez kizárná az olyan szolgáltatásokat, amelyek abból a célból szereznek be adatokat az adatbirtokosoktól, és összesítik, gazdagítják vagy alakítják át az adatokat, hogy jelentősen növeljék azok értékét, és az így létrejött adatok felhasználását engedélyezzék az adatfelhasználóknak, anélkül, hogy az adatbirtokosok és az adatfelhasználók között kereskedelmi kapcsolatot hoznának létre. Ez kizárná továbbá az olyan szolgáltatásokat is, amelyeket kizárólag egyetlen adatbirtokos vesz igénybe az említett adatbirtokos birtokában lévő adatok felhasználásának lehetővé tétele érdekében, vagy amelyeket egy zárt csoporthoz tartozó több jogi személy vesz igénybe, ideértve a szolgáltatói vagy ügyfélkapcsolatokat, illetve a szerződéssel létrehozott együttműködéseket, különösen azokat, amelyek fő célja a tárgyak internetéhez csatlakoztatott tárgyak és eszközök funkcióinak biztosítása.

| (29) | Azon szolgáltatások, amelyek fő célja a szerzői jogi védelem alatt álló tartalmak közvetítése, így például az (EU) 2019/790 irányelv 2. cikkének 6. pontjában meghatározott online tartalommegosztó szolgáltatók, nem tartozhatnak e rendelet hatálya alá. A 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) 2. cikke (1) bekezdésének 35. pontjában meghatározott összesítettadat-szolgáltatók és az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) 4. cikkének 19. pontjában meghatározott számlainformációkat összesítő szolgáltatók e rendelet alkalmazásában nem tekintendők adatközvetítő szolgáltatóknak. Ez a rendelet nem alkalmazható azokra a szolgáltatásokra, amelyeket közszférabeli szervezetek kínálnak annak érdekében, hogy megkönnyítsék a különböző közszférabeli szervezetek birtokában lévő védett adatok e rendelettel összhangban történő további felhasználását, illetve bármely más adat felhasználását, amennyiben az említett szolgáltatások nem irányulnak kereskedelmi kapcsolatok létrehozására. Az e rendeletben szabályozott adataltruista szervezetek nem tekintendők adatközvetítő szolgáltatásokat nyújtó szervezeteknek, feltéve ha az említett szolgáltatások nem hoznak létre kereskedelmi kapcsolatot egyrészről a potenciális adatfelhasználók, másrészről pedig az adatokat altruisztikus célokra rendelkezésre bocsátó érintettek és adatbirtokosok között. E rendelet értelmében nem tekintendők adatközvetítő szolgáltatásoknak az egyéb olyan szolgáltatások sem, amelyek nem irányulnak kereskedelmi kapcsolatok létrehozására, így például az olyan adattárak, amelyek célja a tudományos kutatási adatok további felhasználásának lehetővé tétele a nyílt hozzáférés elveinek megfelelően. |
| --- | --- |

(29)

Azon szolgáltatások, amelyek fő célja a szerzői jogi védelem alatt álló tartalmak közvetítése, így például az (EU) 2019/790 irányelv 2. cikkének 6. pontjában meghatározott online tartalommegosztó szolgáltatók, nem tartozhatnak e rendelet hatálya alá. A 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) 2. cikke (1) bekezdésének 35. pontjában meghatározott összesítettadat-szolgáltatók és az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) 4. cikkének 19. pontjában meghatározott számlainformációkat összesítő szolgáltatók e rendelet alkalmazásában nem tekintendők adatközvetítő szolgáltatóknak. Ez a rendelet nem alkalmazható azokra a szolgáltatásokra, amelyeket közszférabeli szervezetek kínálnak annak érdekében, hogy megkönnyítsék a különböző közszférabeli szervezetek birtokában lévő védett adatok e rendelettel összhangban történő további felhasználását, illetve bármely más adat felhasználását, amennyiben az említett szolgáltatások nem irányulnak kereskedelmi kapcsolatok létrehozására. Az e rendeletben szabályozott adataltruista szervezetek nem tekintendők adatközvetítő szolgáltatásokat nyújtó szervezeteknek, feltéve ha az említett szolgáltatások nem hoznak létre kereskedelmi kapcsolatot egyrészről a potenciális adatfelhasználók, másrészről pedig az adatokat altruisztikus célokra rendelkezésre bocsátó érintettek és adatbirtokosok között. E rendelet értelmében nem tekintendők adatközvetítő szolgáltatásoknak az egyéb olyan szolgáltatások sem, amelyek nem irányulnak kereskedelmi kapcsolatok létrehozására, így például az olyan adattárak, amelyek célja a tudományos kutatási adatok további felhasználásának lehetővé tétele a nyílt hozzáférés elveinek megfelelően.

| (30) | Az adatközvetítő szolgáltatások egyik meghatározott kategóriáját azok a szolgáltatók alkotják, amelyek szolgáltatásaikat az érintetteknek kínálják. Az említett adatközvetítő szolgáltatók igyekeznek fokozni az érintettek önrendelkezését és különösen az egyéneknek a rájuk vonatkozó adatok feletti rendelkezését. Az említett szolgáltatók segíthetik az egyéneket az (EU) 2016/679 rendelet szerinti jogaik – különösen az adatkezeléshez való hozzájárulásuk megadása és visszavonása –, a saját adataikhoz való hozzáférés joga, a pontatlan személyes adatok helyesbítéséhez, a törléshez vagy az elfeledtetéshez való jog, az adatkezelés korlátozásának joga, valamint az adathordozhatósághoz való jog gyakorlásában, amely utóbbi lehetővé teszi az érintettek számára, hogy személyes adataikat az egyik adatkezelőről a másikra ruházzák át. Ezzel összefüggésben fontos, hogy e szolgáltatók üzleti modellje biztosítsa, hogy ne legyenek olyan félrevezető ösztönzők, amelyek arra bátorítják az egyéneket, hogy az ilyen szolgáltatásokat a célból vegyék igénybe, hogy a saját érdekükben állónál több rájuk vonatkozó adatot bocsássanak rendelkezésre. Ez magában foglalhatja az egyéneknek történő tanácsadást arról, hogy adataik milyen felhasználását engedélyezhetik, valamint – a csalárd gyakorlatok elkerülése érdekében – az adatfelhasználók átvilágítását azt megelőzően, hogy lehetővé tennék számukra az érintettekkel való kapcsolatfelvételt. Bizonyos helyzetekben kívánatos lehet a valós adatoknak a személyes adat-téren belüli összesítése, hogy az adatkezelés – a személyes adatok és a magánélet védelmének maximalizálása érdekében – ezen a téren belül történhessen, a személyes adatok harmadik feleknek való továbbítása nélkül. Az ilyen személyesadat-terek statikus személyes adatokat, például a nevet, címet vagy születési időt, valamint olyan dinamikus adatokat tartalmazhatnak, amelyeket az egyén például egy online szolgáltatás igénybevétele vagy a dolgok internetéhez kapcsolódó tárgy használata révén generál. Az ilyen személyesadat-terek ellenőrzött személyazonosító adatok, mint például útlevélszám vagy szociális biztonságra vonatkozó információk, valamint más hitelesítő adatok, mint például vezetői engedélyek, oklevelek vagy bankszámla-adatok, tárolására is felhasználhatók. |
| --- | --- |

(30)

Az adatközvetítő szolgáltatások egyik meghatározott kategóriáját azok a szolgáltatók alkotják, amelyek szolgáltatásaikat az érintetteknek kínálják. Az említett adatközvetítő szolgáltatók igyekeznek fokozni az érintettek önrendelkezését és különösen az egyéneknek a rájuk vonatkozó adatok feletti rendelkezését. Az említett szolgáltatók segíthetik az egyéneket az (EU) 2016/679 rendelet szerinti jogaik – különösen az adatkezeléshez való hozzájárulásuk megadása és visszavonása –, a saját adataikhoz való hozzáférés joga, a pontatlan személyes adatok helyesbítéséhez, a törléshez vagy az elfeledtetéshez való jog, az adatkezelés korlátozásának joga, valamint az adathordozhatósághoz való jog gyakorlásában, amely utóbbi lehetővé teszi az érintettek számára, hogy személyes adataikat az egyik adatkezelőről a másikra ruházzák át. Ezzel összefüggésben fontos, hogy e szolgáltatók üzleti modellje biztosítsa, hogy ne legyenek olyan félrevezető ösztönzők, amelyek arra bátorítják az egyéneket, hogy az ilyen szolgáltatásokat a célból vegyék igénybe, hogy a saját érdekükben állónál több rájuk vonatkozó adatot bocsássanak rendelkezésre. Ez magában foglalhatja az egyéneknek történő tanácsadást arról, hogy adataik milyen felhasználását engedélyezhetik, valamint – a csalárd gyakorlatok elkerülése érdekében – az adatfelhasználók átvilágítását azt megelőzően, hogy lehetővé tennék számukra az érintettekkel való kapcsolatfelvételt. Bizonyos helyzetekben kívánatos lehet a valós adatoknak a személyes adat-téren belüli összesítése, hogy az adatkezelés – a személyes adatok és a magánélet védelmének maximalizálása érdekében – ezen a téren belül történhessen, a személyes adatok harmadik feleknek való továbbítása nélkül. Az ilyen személyesadat-terek statikus személyes adatokat, például a nevet, címet vagy születési időt, valamint olyan dinamikus adatokat tartalmazhatnak, amelyeket az egyén például egy online szolgáltatás igénybevétele vagy a dolgok internetéhez kapcsolódó tárgy használata révén generál. Az ilyen személyesadat-terek ellenőrzött személyazonosító adatok, mint például útlevélszám vagy szociális biztonságra vonatkozó információk, valamint más hitelesítő adatok, mint például vezetői engedélyek, oklevelek vagy bankszámla-adatok, tárolására is felhasználhatók.

| (31) | Az adatszövetkezeteknek több elérendő célkitűzésük is van, és különösen arra törekszenek, hogy megerősítsék az egyének helyzetét azáltal, hogy lehetővé teszik számukra a tájékozott döntések meghozatalát az adatfelhasználáshoz való hozzájárulást megelőzően, oly módon befolyásolva az adatfelhasználói szervezetek adatfelhasználáshoz kapcsolódó feltételeit, amely jobb egyéni választási lehetőségeket kínál a csoport tagjainak, vagy esetlegesen megoldással szolgálva a csoport egyes tagjai között az adatok felhasználásának módjával kapcsolatos ütköző álláspontokra, amennyiben az említett adatok az adott csoporton belül több érintettre is vonatkoznak. Ezzel összefüggésben fontos tudomásul venni, hogy az (EU) 2016/679 rendelet szerinti jogok az érintett személyiségi jogai, és hogy az érintettek ezekről a jogokról nem mondhatnak le. Az adatszövetkezetek emellett hasznos eszközöket nyújthatnak az egyszemélyes vállalkozások és a kkv-k számára is, amelyek az adatmegosztással kapcsolatos ismeretek szempontjából gyakran az egyénekhez hasonlíthatók. |
| --- | --- |

(31)

Az adatszövetkezeteknek több elérendő célkitűzésük is van, és különösen arra törekszenek, hogy megerősítsék az egyének helyzetét azáltal, hogy lehetővé teszik számukra a tájékozott döntések meghozatalát az adatfelhasználáshoz való hozzájárulást megelőzően, oly módon befolyásolva az adatfelhasználói szervezetek adatfelhasználáshoz kapcsolódó feltételeit, amely jobb egyéni választási lehetőségeket kínál a csoport tagjainak, vagy esetlegesen megoldással szolgálva a csoport egyes tagjai között az adatok felhasználásának módjával kapcsolatos ütköző álláspontokra, amennyiben az említett adatok az adott csoporton belül több érintettre is vonatkoznak. Ezzel összefüggésben fontos tudomásul venni, hogy az (EU) 2016/679 rendelet szerinti jogok az érintett személyiségi jogai, és hogy az érintettek ezekről a jogokról nem mondhatnak le. Az adatszövetkezetek emellett hasznos eszközöket nyújthatnak az egyszemélyes vállalkozások és a kkv-k számára is, amelyek az adatmegosztással kapcsolatos ismeretek szempontjából gyakran az egyénekhez hasonlíthatók.

| (32) | Az említett adatközvetítő szolgáltatások iránti bizalom növelése érdekében – különösen az adatok felhasználásával és az érintettek és az adatbirtokosok által előírt feltételek betartásával kapcsolatban –, létre kell hozni egy uniós szintű szabályozási keretet, amely nagy mértékben harmonizált követelményeket teremt az említett adatközvetítő szolgáltatások megbízható nyújtásához kapcsolódóan, és amelyet az illetékes hatóságok hajtanak végre. Ez a keret hozzá fog járulni annak biztosításához, hogy az érintettek és az adatbirtokosok, valamint az adatfelhasználók – az uniós joggal összhangban – jobban ellenőrizhessék az adataikhoz való hozzáférést és azok felhasználását. A Bizottság emellett ösztönözhetné és megkönnyíthetné uniós szintű magatartási kódexek kidolgozását is, bevonva az érdekelt feleket, különösen az interoperabilitás területén. Mind az olyan helyzetekben, amikor az adatmegosztás vállalkozások között történik, mind pedig az olyanokban, amikor arra a vállalkozások és a fogyasztók között kerül sor, az adatközvetítő szolgáltatóknak újszerű, „európai” módszert kell kínálniuk az adatkormányzásra, különválasztva az adatgazdaságon belül az adatszolgáltatást, a közvetítést és a felhasználást. Az adatközvetítő szolgáltatók speciális technikai infrastruktúrát is elérhetővé tehetnek az érintettek és az adatbirtokosok adatfelhasználókkal való összekapcsolására. E tekintetben különösen fontos ezt az infrastruktúrát oly módon kialakítani, hogy a kkv-k és az induló innovatív vállalkozások ne szembesüljenek technikai vagy egyéb akadályokkal az adatgazdaságban való részvételüket illetően.
  Az adatközvetítő szolgáltatóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy további olyan egyedi eszközöket és szolgáltatásokat – például ideiglenes tárolási, gondozási, átalakítási, anonimizálási vagy álnevesítési szolgáltatást – nyújtsanak az adatbirtokosok, illetve az érintettek számára, amelyek kifejezetten az adatcsere megkönnyítését célozzák. Ezek az eszközök és szolgáltatások csak az adatbirtokos vagy az érintett kifejezett kérésére vagy jóváhagyásával használhatók, és az ebben az összefüggésben kínált, harmadik felektől származó eszközök nem használhatják az adatokat más célokra. Ugyanakkor lehetővé kell tenni az adatközvetítő szolgáltatók számára, hogy a kicserélt adatokat kiigazítsák annak érdekében, hogy – amennyiben az adatfelhasználó ezt kéri – javítsák az adatok adatfelhasználó általi felhasználhatóságát, illetve hogy javítsák az interoperabilitást, például az adatok meghatározott formátumokra való átalakításával. |
| --- | --- |

(32)

Az említett adatközvetítő szolgáltatások iránti bizalom növelése érdekében – különösen az adatok felhasználásával és az érintettek és az adatbirtokosok által előírt feltételek betartásával kapcsolatban –, létre kell hozni egy uniós szintű szabályozási keretet, amely nagy mértékben harmonizált követelményeket teremt az említett adatközvetítő szolgáltatások megbízható nyújtásához kapcsolódóan, és amelyet az illetékes hatóságok hajtanak végre. Ez a keret hozzá fog járulni annak biztosításához, hogy az érintettek és az adatbirtokosok, valamint az adatfelhasználók – az uniós joggal összhangban – jobban ellenőrizhessék az adataikhoz való hozzáférést és azok felhasználását. A Bizottság emellett ösztönözhetné és megkönnyíthetné uniós szintű magatartási kódexek kidolgozását is, bevonva az érdekelt feleket, különösen az interoperabilitás területén. Mind az olyan helyzetekben, amikor az adatmegosztás vállalkozások között történik, mind pedig az olyanokban, amikor arra a vállalkozások és a fogyasztók között kerül sor, az adatközvetítő szolgáltatóknak újszerű, „európai” módszert kell kínálniuk az adatkormányzásra, különválasztva az adatgazdaságon belül az adatszolgáltatást, a közvetítést és a felhasználást. Az adatközvetítő szolgáltatók speciális technikai infrastruktúrát is elérhetővé tehetnek az érintettek és az adatbirtokosok adatfelhasználókkal való összekapcsolására. E tekintetben különösen fontos ezt az infrastruktúrát oly módon kialakítani, hogy a kkv-k és az induló innovatív vállalkozások ne szembesüljenek technikai vagy egyéb akadályokkal az adatgazdaságban való részvételüket illetően.

Az adatközvetítő szolgáltatóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy további olyan egyedi eszközöket és szolgáltatásokat – például ideiglenes tárolási, gondozási, átalakítási, anonimizálási vagy álnevesítési szolgáltatást – nyújtsanak az adatbirtokosok, illetve az érintettek számára, amelyek kifejezetten az adatcsere megkönnyítését célozzák. Ezek az eszközök és szolgáltatások csak az adatbirtokos vagy az érintett kifejezett kérésére vagy jóváhagyásával használhatók, és az ebben az összefüggésben kínált, harmadik felektől származó eszközök nem használhatják az adatokat más célokra. Ugyanakkor lehetővé kell tenni az adatközvetítő szolgáltatók számára, hogy a kicserélt adatokat kiigazítsák annak érdekében, hogy – amennyiben az adatfelhasználó ezt kéri – javítsák az adatok adatfelhasználó általi felhasználhatóságát, illetve hogy javítsák az interoperabilitást, például az adatok meghatározott formátumokra való átalakításával.

| (33) | Fontos, hogy az adatmegosztás számára egy versenyképes környezet jöjjön létre. Az adatbirtokosok, az érintettek és az adatfelhasználók adatközvetítő szolgáltatásokba vetett bizalma növelésének és az ilyen szolgáltatások feletti ellenőrzésük fokozásának kulcsfontosságú tényezője az adatközvetítő szolgáltatók semlegessége az adatbirtokosok vagy az érintettek és az adatfelhasználók között kicserélt adatok tekintetében. Ezért szükséges, hogy az adatközvetítő szolgáltatók csak közvetítőként járjanak el a tranzakciók során, és ne használják fel a kicserélt adatokat semmilyen más célra. Az adatközvetítő szolgáltatások nyújtásának kereskedelmi feltételei – ideértve az árazást – nem tehetők függővé attól, hogy a potenciális adatbirtokos vagy adatfelhasználó igénybe vesz-e más, ugyanazon adatközvetítő szolgáltató vagy egy hozzá kapcsolódó jogalany által nyújtott szolgáltatásokat – ideértve a tárolást, az elemzést, a mesterséges intelligenciát vagy más adatalapú alkalmazásokat –, és ha igen, akkor az adatbirtokos vagy az adatfelhasználó milyen mértékben veszi igénybe az említett más szolgáltatásokat. Ehhez az adatközvetítő szolgáltatás és az egyéb nyújtott szolgáltatások strukturális elkülönítésre is szükség lesz, hogy elkerülhető legyen bármilyen érdekellentét. Ez azt jelenti, hogy az adatközvetítő szolgáltatást olyan jogi személyen keresztül kell nyújtani, amelynek tevékenysége elkülönül az adott adatközvetítő szolgáltató egyéb tevékenységeitől. Ugyanakkor az adatközvetítő szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy adatközvetítő szolgáltatásaik javítása érdekében felhasználhassák az adatbirtokos által rendelkezésre bocsátott adatokat.
  Az adatközvetítő szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy az adatcsere megkönnyítése céljából – kizárólag az érintett vagy az adatbirtokos kifejezett kérésére vagy jóváhagyásával – az adatbirtokosok, az érintettek vagy az adatfelhasználók rendelkezésére bocsássák saját eszközeiket vagy harmadik felek eszközeit, például az adatok átalakítására vagy gondozására szolgáló eszközöket. Az ebben az összefüggésben kínált, harmadik felektől származó eszközök nem használhatják fel az adatokat az adatközvetítő szolgáltatásokhoz kapcsolódó céloktól eltérő célokra. Emellett azon adatközvetítő szolgáltatóknak, amelyek a magánszemélyek mint érintettek, valamint a jogi személyek mint adatfelhasználók között az adatcserét közvetítik, bizalmi kötelezettséggel kell tartozniuk a magánszemélyekkel szemben annak biztosítása érdekében, hogy az érintettek mindenek felett álló érdekében járjanak el. Az adatközvetítő szolgáltató magatartásából eredő valamennyi vagyoni és nem vagyoni kárért, illetve hátrányért viselt felelősséggel kapcsolatos kérdések a vonatkozó szerződésben kezelhetők, a nemzeti felelősségi rendszerek alapján. |
| --- | --- |

(33)

Fontos, hogy az adatmegosztás számára egy versenyképes környezet jöjjön létre. Az adatbirtokosok, az érintettek és az adatfelhasználók adatközvetítő szolgáltatásokba vetett bizalma növelésének és az ilyen szolgáltatások feletti ellenőrzésük fokozásának kulcsfontosságú tényezője az adatközvetítő szolgáltatók semlegessége az adatbirtokosok vagy az érintettek és az adatfelhasználók között kicserélt adatok tekintetében. Ezért szükséges, hogy az adatközvetítő szolgáltatók csak közvetítőként járjanak el a tranzakciók során, és ne használják fel a kicserélt adatokat semmilyen más célra. Az adatközvetítő szolgáltatások nyújtásának kereskedelmi feltételei – ideértve az árazást – nem tehetők függővé attól, hogy a potenciális adatbirtokos vagy adatfelhasználó igénybe vesz-e más, ugyanazon adatközvetítő szolgáltató vagy egy hozzá kapcsolódó jogalany által nyújtott szolgáltatásokat – ideértve a tárolást, az elemzést, a mesterséges intelligenciát vagy más adatalapú alkalmazásokat –, és ha igen, akkor az adatbirtokos vagy az adatfelhasználó milyen mértékben veszi igénybe az említett más szolgáltatásokat. Ehhez az adatközvetítő szolgáltatás és az egyéb nyújtott szolgáltatások strukturális elkülönítésre is szükség lesz, hogy elkerülhető legyen bármilyen érdekellentét. Ez azt jelenti, hogy az adatközvetítő szolgáltatást olyan jogi személyen keresztül kell nyújtani, amelynek tevékenysége elkülönül az adott adatközvetítő szolgáltató egyéb tevékenységeitől. Ugyanakkor az adatközvetítő szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy adatközvetítő szolgáltatásaik javítása érdekében felhasználhassák az adatbirtokos által rendelkezésre bocsátott adatokat.

Az adatközvetítő szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy az adatcsere megkönnyítése céljából – kizárólag az érintett vagy az adatbirtokos kifejezett kérésére vagy jóváhagyásával – az adatbirtokosok, az érintettek vagy az adatfelhasználók rendelkezésére bocsássák saját eszközeiket vagy harmadik felek eszközeit, például az adatok átalakítására vagy gondozására szolgáló eszközöket. Az ebben az összefüggésben kínált, harmadik felektől származó eszközök nem használhatják fel az adatokat az adatközvetítő szolgáltatásokhoz kapcsolódó céloktól eltérő célokra. Emellett azon adatközvetítő szolgáltatóknak, amelyek a magánszemélyek mint érintettek, valamint a jogi személyek mint adatfelhasználók között az adatcserét közvetítik, bizalmi kötelezettséggel kell tartozniuk a magánszemélyekkel szemben annak biztosítása érdekében, hogy az érintettek mindenek felett álló érdekében járjanak el. Az adatközvetítő szolgáltató magatartásából eredő valamennyi vagyoni és nem vagyoni kárért, illetve hátrányért viselt felelősséggel kapcsolatos kérdések a vonatkozó szerződésben kezelhetők, a nemzeti felelősségi rendszerek alapján.

| (34) | Az adatközvetítő szolgáltatóknak – a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében – észszerű intézkedéseket kell hozniuk az ágazaton belüli és a különböző ágazatok közötti interoperabilitás biztosítására. Az észszerű intézkedések közé tartozhat a meglévő, általánosan használt szabványok követése abban az ágazatban, amelyben az adatközvetítő szolgáltató működik. Az Európai Adatinnovációs Testületnek szükség esetén elő kell segítenie további ágazati szabványok kidolgozását. Az adatközvetítő szolgáltatóknak kellő időben végre kell hajtaniuk az Európai Adatinnovációs Testület által elfogadott, az adatközvetítő szolgáltatások közötti interoperabilitásra irányuló intézkedéseket. |
| --- | --- |

(34)

Az adatközvetítő szolgáltatóknak – a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében – észszerű intézkedéseket kell hozniuk az ágazaton belüli és a különböző ágazatok közötti interoperabilitás biztosítására. Az észszerű intézkedések közé tartozhat a meglévő, általánosan használt szabványok követése abban az ágazatban, amelyben az adatközvetítő szolgáltató működik. Az Európai Adatinnovációs Testületnek szükség esetén elő kell segítenie további ágazati szabványok kidolgozását. Az adatközvetítő szolgáltatóknak kellő időben végre kell hajtaniuk az Európai Adatinnovációs Testület által elfogadott, az adatközvetítő szolgáltatások közötti interoperabilitásra irányuló intézkedéseket.

| (35) | Ez a rendelet nem érintheti az adatközvetítő szolgáltatóknak az (EU) 2016/679 rendeletnek való megfelelésre vonatkozó kötelezettségét, valamint a felügyeleti hatóságok azon felelősségét, hogy biztosítsák az említett rendeletnek való megfelelést. Amennyiben az adatközvetítő szolgáltatók személyes adatokat kezelnek, ez a rendelet nem érintheti a személyes adatok védelmét. Amennyiben az adatközvetítő szolgáltatók az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott adatkezelők vagy adatfeldolgozók, ezen adatközvetítő szolgáltatók az említett rendelet szabályainak hatálya alá is tartoznak. |
| --- | --- |

(35)

Ez a rendelet nem érintheti az adatközvetítő szolgáltatóknak az (EU) 2016/679 rendeletnek való megfelelésre vonatkozó kötelezettségét, valamint a felügyeleti hatóságok azon felelősségét, hogy biztosítsák az említett rendeletnek való megfelelést. Amennyiben az adatközvetítő szolgáltatók személyes adatokat kezelnek, ez a rendelet nem érintheti a személyes adatok védelmét. Amennyiben az adatközvetítő szolgáltatók az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott adatkezelők vagy adatfeldolgozók, ezen adatközvetítő szolgáltatók az említett rendelet szabályainak hatálya alá is tartoznak.

| (36) | Az adatközvetítő szolgáltatóknak eljárásokkal és intézkedésekkel kell rendelkezniük az adatközvetítő szolgáltatásaikon keresztül hozzáférést kérő felek adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos csalárd vagy visszaélésszerű gyakorlatok tekintetében szankciók kiszabására, többek között olyan intézkedések révén, mint a szolgáltatási feltételeket vagy a hatályos jogot megsértő adatfelhasználók kizárása. |
| --- | --- |

(36)

Az adatközvetítő szolgáltatóknak eljárásokkal és intézkedésekkel kell rendelkezniük az adatközvetítő szolgáltatásaikon keresztül hozzáférést kérő felek adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos csalárd vagy visszaélésszerű gyakorlatok tekintetében szankciók kiszabására, többek között olyan intézkedések révén, mint a szolgáltatási feltételeket vagy a hatályos jogot megsértő adatfelhasználók kizárása.

| (37) | Az adatközvetítő szolgáltatóknak továbbá intézkedéseket kell hozniuk a versenyjog betartásának biztosítása érdekében, és eljárásokkal kell rendelkezniük e célból. Ez különösen azokban a helyzetekben érvényes, amikor az adatmegosztás lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy megismerjék tényleges vagy potenciális versenytársaik piaci stratégiáit. A verseny szempontjából érzékeny információk körébe általában az ügyféladatokra, a jövőbeli árakra, a termelési költségekre, a mennyiségekre, az árbevételre, az értékesítésre vagy a kapacitásokra vonatkozó adatok tartoznak. |
| --- | --- |

(37)

Az adatközvetítő szolgáltatóknak továbbá intézkedéseket kell hozniuk a versenyjog betartásának biztosítása érdekében, és eljárásokkal kell rendelkezniük e célból. Ez különösen azokban a helyzetekben érvényes, amikor az adatmegosztás lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy megismerjék tényleges vagy potenciális versenytársaik piaci stratégiáit. A verseny szempontjából érzékeny információk körébe általában az ügyféladatokra, a jövőbeli árakra, a termelési költségekre, a mennyiségekre, az árbevételre, az értékesítésre vagy a kapacitásokra vonatkozó adatok tartoznak.

| (38) | Az adatközvetítő szolgáltatások tekintetében létre kell hozni egy bejelentési eljárást annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban az adatkormányzás megbízható adatcserén alapuljon. A megbízható környezetből adódó előnyöket azzal lehetne leginkább elérni, ha az adatközvetítő szolgáltatások nyújtását több követelmény teljesítéséhez kötnék, anélkül azonban, hogy az említett szolgáltatások nyújtásához az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak kifejezett határozatot vagy igazgatási aktust kellene elfogadnia. A bejelentési eljárás nem állíthat indokolatlan akadályokat a kkv-k, az induló innovatív vállalkozások és a civil társadalmi szervezetek elé, és meg kell felelnie a megkülönböztetésmentesség elvének. |
| --- | --- |

(38)

Az adatközvetítő szolgáltatások tekintetében létre kell hozni egy bejelentési eljárást annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban az adatkormányzás megbízható adatcserén alapuljon. A megbízható környezetből adódó előnyöket azzal lehetne leginkább elérni, ha az adatközvetítő szolgáltatások nyújtását több követelmény teljesítéséhez kötnék, anélkül azonban, hogy az említett szolgáltatások nyújtásához az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak kifejezett határozatot vagy igazgatási aktust kellene elfogadnia. A bejelentési eljárás nem állíthat indokolatlan akadályokat a kkv-k, az induló innovatív vállalkozások és a civil társadalmi szervezetek elé, és meg kell felelnie a megkülönböztetésmentesség elvének.

| (39) | A határokon átnyúló, eredményes szolgáltatásnyújtás támogatása érdekében arra kell kötelezni az adatközvetítő szolgáltatót, hogy a bejelentést csak azon tagállam adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságánál tegye meg, ahol tevékenységi központja vagy jogi képviselője található. Az említett bejelentés nem tartalmazhat egyebet, mint az említett szolgáltatások nyújtására vonatkozó szándéknyilatkozatot, és a bejelentést csak az e rendeletben meghatározott információk rendelkezésre bocsátásával lehet kiegészíteni. A vonatkozó belejelentést követően az adatközvetítő szolgáltató számára lehetővé kell tenni, hogy további bejelentési kötelezettség nélkül, bármely tagállamban megkezdhesse működését. |
| --- | --- |

(39)

A határokon átnyúló, eredményes szolgáltatásnyújtás támogatása érdekében arra kell kötelezni az adatközvetítő szolgáltatót, hogy a bejelentést csak azon tagállam adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságánál tegye meg, ahol tevékenységi központja vagy jogi képviselője található. Az említett bejelentés nem tartalmazhat egyebet, mint az említett szolgáltatások nyújtására vonatkozó szándéknyilatkozatot, és a bejelentést csak az e rendeletben meghatározott információk rendelkezésre bocsátásával lehet kiegészíteni. A vonatkozó belejelentést követően az adatközvetítő szolgáltató számára lehetővé kell tenni, hogy további bejelentési kötelezettség nélkül, bármely tagállamban megkezdhesse működését.

| (40) | Az e rendeletben megállapított bejelentési eljárás nem érintheti az adatközvetítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó, ágazatspecifikus jog útján alkalmazandó különös kiegészítő szabályokat. |
| --- | --- |

(40)

Az e rendeletben megállapított bejelentési eljárás nem érintheti az adatközvetítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó, ágazatspecifikus jog útján alkalmazandó különös kiegészítő szabályokat.

| (41) | Az adatközvetítő szolgáltató Unión belüli tevékenységi központjának abban a tagállamban kell lennie, ahol az Unión belüli központi ügyvezetésének helye található. Az adatközvetítő szolgáltató Unión belüli tevékenységi központját objektív kritériumokkal összhangban kell meghatározni, és annak az irányítási tevékenységek tényleges és valós gyakorlását kell magában foglalnia. Az adatközvetítő szolgáltató tevékenységeinek meg kell felelniük azon tagállam nemzeti jogának, amelyben az adatközvetítő szolgáltató tevékenységi központja található. |
| --- | --- |

(41)

Az adatközvetítő szolgáltató Unión belüli tevékenységi központjának abban a tagállamban kell lennie, ahol az Unión belüli központi ügyvezetésének helye található. Az adatközvetítő szolgáltató Unión belüli tevékenységi központját objektív kritériumokkal összhangban kell meghatározni, és annak az irányítási tevékenységek tényleges és valós gyakorlását kell magában foglalnia. Az adatközvetítő szolgáltató tevékenységeinek meg kell felelniük azon tagállam nemzeti jogának, amelyben az adatközvetítő szolgáltató tevékenységi központja található.

| (42) | Annak biztosítása érdekében, hogy az adatközvetítő szolgáltatók megfeleljenek e rendeletnek, a tevékenységi központjuknak az Unióban kell lennie. Ha az Unióban nem letelepedett adatközvetítő szolgáltató az Unión belül kínál szolgáltatásokat, jogi képviselőt kell kijelölnie. A jogi képviselő kijelölése ilyen esetekben szükségszerű, mivel az említett adatközvetítő szolgáltatók személyes adatokat, valamint bizalmas üzleti adatokat kezelnek, ez pedig szükségessé teszi, hogy az adatközvetítő szolgáltatók e rendeletnek való megfelelését szorosan ellenőrizzék. Annak megállapítása érdekében, hogy az említett adatközvetítő szolgáltató kínál-e szolgáltatásokat az Unión belül, meg kell bizonyosodni annak nyilvánvalóságáról, hogy az adatközvetítő szolgáltatónak szándékában áll-e személyek számára szolgáltatásokat nyújtani egy vagy több tagállamban. Pusztán az adatközvetítő szolgáltató weboldalának, e-mail-címének, illetve egyéb kapcsolattartási adatainak Unión belülről történő elérhetősége, vagy az adatközvetítő szolgáltató letelepedési helye szerinti harmadik országban általánosan használt nyelv használata nem tekinthető elegendőnek az említett szándék megállapításához. Ha viszont például az adatközvetítő szolgáltató olyan nyelvet vagy pénznemet használ, amely egy vagy több tagállamban is általánosan használatos, és lehetőséget biztosít arra, hogy a szolgáltatásokat e másik nyelven rendeljék meg, vagy ha unióbeli felhasználókat említ, úgy az egyértelműen jelezheti, hogy az adatközvetítő szolgáltató az Unión belül szándékozik szolgáltatásokat nyújtani.
  A kijelölt jogi képviselőnek az adatközvetítő szolgáltató nevében kell eljárnia, és az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy – többek között jogsértések esetén – az adatközvetítő szolgáltató mellett a jogi képviselővel is kapcsolatban lépjenek, vagy valamely adatközvetítő szolgáltató helyett a jogi képviselővel lépjenek kapcsolatba az előírásoknak meg nem felelő, az Unióban nem letelepedett adatközvetítő szolgáltatóval szemben történő végrehajtási eljárás kezdeményezése céljából. A jogi képviselőt az adatközvetítő szolgáltató írásbeli meghatalmazásával kifejezetten ki kell jelölni arra, hogy az adatközvetítő szolgáltató nevében eljárjon annak e rendelet szerinti kötelezettségei tekintetében. |
| --- | --- |

(42)

Annak biztosítása érdekében, hogy az adatközvetítő szolgáltatók megfeleljenek e rendeletnek, a tevékenységi központjuknak az Unióban kell lennie. Ha az Unióban nem letelepedett adatközvetítő szolgáltató az Unión belül kínál szolgáltatásokat, jogi képviselőt kell kijelölnie. A jogi képviselő kijelölése ilyen esetekben szükségszerű, mivel az említett adatközvetítő szolgáltatók személyes adatokat, valamint bizalmas üzleti adatokat kezelnek, ez pedig szükségessé teszi, hogy az adatközvetítő szolgáltatók e rendeletnek való megfelelését szorosan ellenőrizzék. Annak megállapítása érdekében, hogy az említett adatközvetítő szolgáltató kínál-e szolgáltatásokat az Unión belül, meg kell bizonyosodni annak nyilvánvalóságáról, hogy az adatközvetítő szolgáltatónak szándékában áll-e személyek számára szolgáltatásokat nyújtani egy vagy több tagállamban. Pusztán az adatközvetítő szolgáltató weboldalának, e-mail-címének, illetve egyéb kapcsolattartási adatainak Unión belülről történő elérhetősége, vagy az adatközvetítő szolgáltató letelepedési helye szerinti harmadik országban általánosan használt nyelv használata nem tekinthető elegendőnek az említett szándék megállapításához. Ha viszont például az adatközvetítő szolgáltató olyan nyelvet vagy pénznemet használ, amely egy vagy több tagállamban is általánosan használatos, és lehetőséget biztosít arra, hogy a szolgáltatásokat e másik nyelven rendeljék meg, vagy ha unióbeli felhasználókat említ, úgy az egyértelműen jelezheti, hogy az adatközvetítő szolgáltató az Unión belül szándékozik szolgáltatásokat nyújtani.

A kijelölt jogi képviselőnek az adatközvetítő szolgáltató nevében kell eljárnia, és az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy – többek között jogsértések esetén – az adatközvetítő szolgáltató mellett a jogi képviselővel is kapcsolatban lépjenek, vagy valamely adatközvetítő szolgáltató helyett a jogi képviselővel lépjenek kapcsolatba az előírásoknak meg nem felelő, az Unióban nem letelepedett adatközvetítő szolgáltatóval szemben történő végrehajtási eljárás kezdeményezése céljából. A jogi képviselőt az adatközvetítő szolgáltató írásbeli meghatalmazásával kifejezetten ki kell jelölni arra, hogy az adatközvetítő szolgáltató nevében eljárjon annak e rendelet szerinti kötelezettségei tekintetében.

| (43) | Annak elősegítése érdekében, hogy az érintettek és az adatbirtokosok számára könnyen beazonosíthatók legyenek az Unióban elismert adatközvetítő szolgáltatók, és ezáltal növekedjen a beléjük vetett bizalmuk, „az Unióban elismert adatközvetítő szolgáltató” cím mellett létre kell hozni egy közös, Unió-szerte felismerhető logót. |
| --- | --- |

(43)

Annak elősegítése érdekében, hogy az érintettek és az adatbirtokosok számára könnyen beazonosíthatók legyenek az Unióban elismert adatközvetítő szolgáltatók, és ezáltal növekedjen a beléjük vetett bizalmuk, „az Unióban elismert adatközvetítő szolgáltató” cím mellett létre kell hozni egy közös, Unió-szerte felismerhető logót.

| (44) | Az adatközvetítő szolgáltatók e rendelet követelményeinek való megfelelése ellenőrzésére kijelölt, adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságokat a horizontális vagy ágazati adatmegosztással kapcsolatos kapacitásuk és szakértelmük alapján kell kiválasztani. E hatóságoknak – feladataik ellátása során – bármely adatközvetítő szolgáltatótól függetlennek, valamint átláthatónak és pártatlannak kell lenniük. A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok kilétéről. Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok hatáskörei és jogosultságai nem érinthetik az adatvédelmi hatóságok hatásköreit. Különösen olyan kérdések esetében, amelyek szükségessé teszik az (EU) 2016/679 rendeletnek való megfelelés értékelését, az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak – adott esetben – kérnie kell az említett rendelet alapján létrehozott illetékes felügyeleti hatóság véleményét vagy határozatát. |
| --- | --- |

(44)

Az adatközvetítő szolgáltatók e rendelet követelményeinek való megfelelése ellenőrzésére kijelölt, adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságokat a horizontális vagy ágazati adatmegosztással kapcsolatos kapacitásuk és szakértelmük alapján kell kiválasztani. E hatóságoknak – feladataik ellátása során – bármely adatközvetítő szolgáltatótól függetlennek, valamint átláthatónak és pártatlannak kell lenniük. A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok kilétéről. Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok hatáskörei és jogosultságai nem érinthetik az adatvédelmi hatóságok hatásköreit. Különösen olyan kérdések esetében, amelyek szükségessé teszik az (EU) 2016/679 rendeletnek való megfelelés értékelését, az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak – adott esetben – kérnie kell az említett rendelet alapján létrehozott illetékes felügyeleti hatóság véleményét vagy határozatát.

| (45) | Jelentős potenciál rejlik az olyan adatok közérdekű célokra való felhasználásában, amelyeket az érintettek előzetes tájékoztatáson alapuló hozzájárulásuk alapján önként rendelkezésre bocsátanak, illetve amelyeket – amennyiben nem személyes adatokról van szó – az adatbirtokosok rendelkezésre bocsátanak. Ilyen célok lehetnek az egészségügy, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a mobilitás javítása, a hivatalos statisztikák fejlesztése, előállítása és közzététele, a közszolgáltatások nyújtásának javítása vagy a közpolitikai döntéshozatal. Közérdekű célnak tekintendő a tudományos kutatás támogatása is. E rendeletnek arra kell irányulnia, hogy hozzájáruljon az adataltruizmus alapján az adatelemzés és a gépi tanulás – többek között az Unión belül határokon átnyúló jelleggel történő – lehetővé tétele érdekében hozzáférhetővé tett, kellően nagy méretű adatkészletek létrejöttéhez. E cél érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy olyan szervezeti és/vagy technikai intézkedésekkel rendelkezzenek, amelyek megkönnyítik az adataltruizmust. Az említett intézkedések magukban foglalhatják olyan könnyen használható eszközök elérhetővé tételét az érintettek vagy az adatbirtokosok számára, amelyek megkönnyítik az adataik altruista felhasználásához való hozzájárulás vagy engedély megadását, tájékoztató kampányok szervezését vagy az illetékes hatóságok közötti strukturált információcserét arról, hogy a közpolitikák – például a forgalom javítása, a népegészségügy és éghajlatváltozás elleni küzdelem – hogyan részesülnek az adataltruizmus előnyeiben. E célból a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy nemzeti politikákat határozzanak meg az adataltruizmusra vonatkozóan. Az érintettek számára lehetővé kell tenni, hogy – kizárólag az adataik közérdekű célokra való rendelkezésre bocsátása során felmerült költségeikhez kapcsolódóan – ellentételezésben részesüljenek. |
| --- | --- |

(45)

Jelentős potenciál rejlik az olyan adatok közérdekű célokra való felhasználásában, amelyeket az érintettek előzetes tájékoztatáson alapuló hozzájárulásuk alapján önként rendelkezésre bocsátanak, illetve amelyeket – amennyiben nem személyes adatokról van szó – az adatbirtokosok rendelkezésre bocsátanak. Ilyen célok lehetnek az egészségügy, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a mobilitás javítása, a hivatalos statisztikák fejlesztése, előállítása és közzététele, a közszolgáltatások nyújtásának javítása vagy a közpolitikai döntéshozatal. Közérdekű célnak tekintendő a tudományos kutatás támogatása is. E rendeletnek arra kell irányulnia, hogy hozzájáruljon az adataltruizmus alapján az adatelemzés és a gépi tanulás – többek között az Unión belül határokon átnyúló jelleggel történő – lehetővé tétele érdekében hozzáférhetővé tett, kellően nagy méretű adatkészletek létrejöttéhez. E cél érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy olyan szervezeti és/vagy technikai intézkedésekkel rendelkezzenek, amelyek megkönnyítik az adataltruizmust. Az említett intézkedések magukban foglalhatják olyan könnyen használható eszközök elérhetővé tételét az érintettek vagy az adatbirtokosok számára, amelyek megkönnyítik az adataik altruista felhasználásához való hozzájárulás vagy engedély megadását, tájékoztató kampányok szervezését vagy az illetékes hatóságok közötti strukturált információcserét arról, hogy a közpolitikák – például a forgalom javítása, a népegészségügy és éghajlatváltozás elleni küzdelem – hogyan részesülnek az adataltruizmus előnyeiben. E célból a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy nemzeti politikákat határozzanak meg az adataltruizmusra vonatkozóan. Az érintettek számára lehetővé kell tenni, hogy – kizárólag az adataik közérdekű célokra való rendelkezésre bocsátása során felmerült költségeikhez kapcsolódóan – ellentételezésben részesüljenek.

| (46) | Az elismert adataltruista szervezetek nyilvántartásba vétele és „az Unióban elismert adataltruista szervezet” cím használata várhatóan adattárak létrehozásához vezet. A valamely tagállamban történő nyilvántartásba vétel az egész Unióban érvényes lenne, és várhatóan elősegíti a határokon átnyúló adatfelhasználást az Unión belül, valamint a több tagállamra kiterjedő adatkészletek létrejöttét. Az adatbirtokosok nem személyes adataik kezelését olyan célokra is engedélyezhetik, amelyek az engedély megadásának időpontjában még nem kerültek megállapításra. Az, hogy az említett elismert adataltruista szervezetek megfelelnek az e rendeletben megállapított követelményeknek, meg fogja alapozni a bizalmat az iránt, hogy az altruisztikus célokra rendelkezésre bocsátott adatok közérdekű célokat szolgálnak. Az említett bizalomnak különösen az Unión belüli tevékenységi helyből vagy jogi képviselőből és az arra vonatkozó követelményből, hogy az elismert adataltruista szervezetek nonprofit szervezetek legyenek, az átláthatósági követelményekből, továbbá az érintettek és a vállalkozások jogainak és érdekeinek védelme érdekében alkalmazott konkrét biztosítékokból kell erednie.
  A további biztosítékok közé kell tartoznia annak, hogy a releváns adatok kezelésére az elismert adataltruista szervezet által működtetett biztonságos adatkezelési környezetben kerülhet sor, hogy felügyeleti mechanizmusok, például etikai tanácsok vagy testületek – köztük a civil társadalom képviselői – révén biztosítják, hogy az adatkezelő magas szintű tudományos etikai normákat és alapjogi védelmet tartson fenn, hogy hathatós és egyértelműen kommunikált technikai eszközök állnak rendelkezésre a hozzájárulás bármikor történő visszavonásához vagy módosításához az adatfeldolgozók (EU) 2016/679 rendelet szerinti tájékoztatási kötelezettségei alapján, valamint hogy olyan eszközök is rendelkezésre állnak, amelyek segítéségével az érintettek folyamatosan tájékozódhatnak az általuk rendelkezésre bocsátott adatok felhasználásáról. Az elismert adataltruista szervezetként történő nyilvántartásba vétel nem lehet előfeltétele az adataltruista tevékenységek végzésének. A Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján – az adataltruista szervezetekkel és az érdekelt felekkel szoros együttműködésben – szabálykönyvet kell kidolgoznia. Az e szabálykönyvnek való megfelelés az elismert adataltruista szervezetként való nyilvántartásba vétel egyik követelménye kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

(46)

Az elismert adataltruista szervezetek nyilvántartásba vétele és „az Unióban elismert adataltruista szervezet” cím használata várhatóan adattárak létrehozásához vezet. A valamely tagállamban történő nyilvántartásba vétel az egész Unióban érvényes lenne, és várhatóan elősegíti a határokon átnyúló adatfelhasználást az Unión belül, valamint a több tagállamra kiterjedő adatkészletek létrejöttét. Az adatbirtokosok nem személyes adataik kezelését olyan célokra is engedélyezhetik, amelyek az engedély megadásának időpontjában még nem kerültek megállapításra. Az, hogy az említett elismert adataltruista szervezetek megfelelnek az e rendeletben megállapított követelményeknek, meg fogja alapozni a bizalmat az iránt, hogy az altruisztikus célokra rendelkezésre bocsátott adatok közérdekű célokat szolgálnak. Az említett bizalomnak különösen az Unión belüli tevékenységi helyből vagy jogi képviselőből és az arra vonatkozó követelményből, hogy az elismert adataltruista szervezetek nonprofit szervezetek legyenek, az átláthatósági követelményekből, továbbá az érintettek és a vállalkozások jogainak és érdekeinek védelme érdekében alkalmazott konkrét biztosítékokból kell erednie.

A további biztosítékok közé kell tartoznia annak, hogy a releváns adatok kezelésére az elismert adataltruista szervezet által működtetett biztonságos adatkezelési környezetben kerülhet sor, hogy felügyeleti mechanizmusok, például etikai tanácsok vagy testületek – köztük a civil társadalom képviselői – révén biztosítják, hogy az adatkezelő magas szintű tudományos etikai normákat és alapjogi védelmet tartson fenn, hogy hathatós és egyértelműen kommunikált technikai eszközök állnak rendelkezésre a hozzájárulás bármikor történő visszavonásához vagy módosításához az adatfeldolgozók (EU) 2016/679 rendelet szerinti tájékoztatási kötelezettségei alapján, valamint hogy olyan eszközök is rendelkezésre állnak, amelyek segítéségével az érintettek folyamatosan tájékozódhatnak az általuk rendelkezésre bocsátott adatok felhasználásáról. Az elismert adataltruista szervezetként történő nyilvántartásba vétel nem lehet előfeltétele az adataltruista tevékenységek végzésének. A Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján – az adataltruista szervezetekkel és az érdekelt felekkel szoros együttműködésben – szabálykönyvet kell kidolgoznia. Az e szabálykönyvnek való megfelelés az elismert adataltruista szervezetként való nyilvántartásba vétel egyik követelménye kell, hogy legyen.

| (47) | Annak elősegítése érdekében, hogy az érintettek és az adatbirtokosok számára könnyen beazonosíthatók legyenek az elismert adataltruista szervezetek, és ezáltal növekedjen a beléjük vetett bizalmuk, létre kell hozni egy közös, Unió-szerte felismerhető logót. A közös logót olyan QR-kódnak kell kísérnie, amely linket tartalmaz az elismert adataltruista szervezetek nyilvános uniós nyilvántartásához. |
| --- | --- |

(47)

Annak elősegítése érdekében, hogy az érintettek és az adatbirtokosok számára könnyen beazonosíthatók legyenek az elismert adataltruista szervezetek, és ezáltal növekedjen a beléjük vetett bizalmuk, létre kell hozni egy közös, Unió-szerte felismerhető logót. A közös logót olyan QR-kódnak kell kísérnie, amely linket tartalmaz az elismert adataltruista szervezetek nyilvános uniós nyilvántartásához.

| (48) | Ez a rendelet nem érintheti azoknak a szervezeteknek a létrehozását, felépítését és működését, amelyek az adataltruizmusban a nemzeti jog szerint kívánnak részt venni, és e rendeletnek a valamely tagállamban nonprofit szervezetként történő jogszerű működés nemzeti jogi követelményeire támaszkodnak. |
| --- | --- |

(48)

Ez a rendelet nem érintheti azoknak a szervezeteknek a létrehozását, felépítését és működését, amelyek az adataltruizmusban a nemzeti jog szerint kívánnak részt venni, és e rendeletnek a valamely tagállamban nonprofit szervezetként történő jogszerű működés nemzeti jogi követelményeire támaszkodnak.

| (49) | Ez a rendelet nem érintheti a közszférabeli szervezetektől eltérő, olyan szervezetek létrehozását, felépítését és működését, amelyek nyílt felhasználási engedélyek alapján vesznek részt az adat- és tartalommegosztásban, és ezáltal hozzájárulnak a mindenki számára elérhető közös erőforrások létrehozásához. Ennek magában kell foglalnia az együttműködésen alapuló nyílt tudásmegosztó platformokat, a nyílt hozzáférésű tudományos és akadémiai adattárakat, a nyílt forráskódú szoftverfejlesztő platformokat és a nyílt hozzáférésű tartalom-összesítő platformokat. |
| --- | --- |

(49)

Ez a rendelet nem érintheti a közszférabeli szervezetektől eltérő, olyan szervezetek létrehozását, felépítését és működését, amelyek nyílt felhasználási engedélyek alapján vesznek részt az adat- és tartalommegosztásban, és ezáltal hozzájárulnak a mindenki számára elérhető közös erőforrások létrehozásához. Ennek magában kell foglalnia az együttműködésen alapuló nyílt tudásmegosztó platformokat, a nyílt hozzáférésű tudományos és akadémiai adattárakat, a nyílt forráskódú szoftverfejlesztő platformokat és a nyílt hozzáférésű tartalom-összesítő platformokat.

| (50) | Az elismert adataltruista szervezetek számára lehetővé kell tenni, hogy a releváns adatokat közvetlenül természetes és jogi személyektől gyűjtsék össze vagy a mások által gyűjtött adatokat kezeljék. Az összegyűjtött adatok kezelését végezhetik adataltruista szervezetek a saját maguk által megállapított célokra, vagy ezek a szervezetek – adott esetben – a harmadik felek általi adatkezelést is engedélyezhetik az említett célok tekintetében. Amennyiben az elismert adataltruista szervezetek az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott adatkezelők vagy adatfeldolgozók, meg kell felelniük az említett rendeletnek. Az adataltruizmus alapja általában az érintettek (EU) 2016/679 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett hozzájárulása, amelynek meg kell felelnie a törvényes hozzájárulásra vonatkozó, az említett rendelet 7. és 8. cikke szerinti követelményeknek. Összhangban az (EU) 2016/679 rendelettel, a tudományos kutatási célok, bizonyos kutatási területek, illetve kutatási projektek részei az adatok e célokra történő kezeléséhez való hozzájárulással támogathatók, amennyiben a tudományos kutatás elismert etikai normáit betartják. Az (EU) 2016/679 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontja előírja, hogy a tudományos vagy történeti kutatási vagy statisztikai célú további adatkezelés az (EU) 2016/679 rendelet 89. cikkének (1) bekezdésével összhangban nem tekintendő az eredeti célokkal össze nem egyeztethetőnek. Nem személyes adatok esetében a felhasználásra vonatkozó korlátozásokat az adatbirtokos által adott engedélynek kell meghatároznia. |
| --- | --- |

(50)

Az elismert adataltruista szervezetek számára lehetővé kell tenni, hogy a releváns adatokat közvetlenül természetes és jogi személyektől gyűjtsék össze vagy a mások által gyűjtött adatokat kezeljék. Az összegyűjtött adatok kezelését végezhetik adataltruista szervezetek a saját maguk által megállapított célokra, vagy ezek a szervezetek – adott esetben – a harmadik felek általi adatkezelést is engedélyezhetik az említett célok tekintetében. Amennyiben az elismert adataltruista szervezetek az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott adatkezelők vagy adatfeldolgozók, meg kell felelniük az említett rendeletnek. Az adataltruizmus alapja általában az érintettek (EU) 2016/679 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett hozzájárulása, amelynek meg kell felelnie a törvényes hozzájárulásra vonatkozó, az említett rendelet 7. és 8. cikke szerinti követelményeknek. Összhangban az (EU) 2016/679 rendelettel, a tudományos kutatási célok, bizonyos kutatási területek, illetve kutatási projektek részei az adatok e célokra történő kezeléséhez való hozzájárulással támogathatók, amennyiben a tudományos kutatás elismert etikai normáit betartják. Az (EU) 2016/679 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontja előírja, hogy a tudományos vagy történeti kutatási vagy statisztikai célú további adatkezelés az (EU) 2016/679 rendelet 89. cikkének (1) bekezdésével összhangban nem tekintendő az eredeti célokkal össze nem egyeztethetőnek. Nem személyes adatok esetében a felhasználásra vonatkozó korlátozásokat az adatbirtokos által adott engedélynek kell meghatároznia.

| (51) | Az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok e rendelet követelményeinek való megfelelése ellenőrzésére kijelölt illetékes hatóságokat a kapacitásuk és szakértelmük alapján kell kiválasztani. E hatóságoknak – feladataik ellátása során – valamennyi adataltruista szervezettől függetlennek, valamint átláthatónak és pártatlannak kell lenniük. A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az említett, adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok kilétéről. Az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok hatáskörei és jogosultságai nem érinthetik az adatvédelmi hatóságok hatásköreit. Különösen olyan kérdések esetében, amelyek szükségessé teszik az (EU) 2016/679 rendeletnek való megfelelés értékelését, az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságnak – adott esetben – kérnie kell az említett rendelet alapján létrehozott illetékes felügyeleti hatóság véleményét vagy határozatát. |
| --- | --- |

(51)

Az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok e rendelet követelményeinek való megfelelése ellenőrzésére kijelölt illetékes hatóságokat a kapacitásuk és szakértelmük alapján kell kiválasztani. E hatóságoknak – feladataik ellátása során – valamennyi adataltruista szervezettől függetlennek, valamint átláthatónak és pártatlannak kell lenniük. A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az említett, adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok kilétéről. Az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok hatáskörei és jogosultságai nem érinthetik az adatvédelmi hatóságok hatásköreit. Különösen olyan kérdések esetében, amelyek szükségessé teszik az (EU) 2016/679 rendeletnek való megfelelés értékelését, az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságnak – adott esetben – kérnie kell az említett rendelet alapján létrehozott illetékes felügyeleti hatóság véleményét vagy határozatát.

| (52) | A bizalom elősegítése, valamint a hozzájárulás megadására és visszavonására vonatkozó eljárás tekintetében a jogbiztonság és felhasználóbarátság fokozása érdekében – különösen a tudományos kutatás és a statisztikai felhasználás céljából altruista alapon rendelkezésre bocsátott adatokkal összefüggésében – ki kell dolgozni és az altruisztikus adatmegosztás keretében használni kell az adataltruizmushoz való hozzájárulás európai űrlapját. Az említett űrlapnak hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az érintettek számára átláthatóbb legyen, hogy adataikhoz a hozzájárulásukkal összhangban és az adatvédelmi szabályok maradéktalan betartása mellett férnek hozzá, illetve így használják fel azokat. Emellett az űrlapnak meg kell könnyítenie a hozzájárulás megadását, illetve visszavonását, és azt használni kell a vállalkozások által végzett adataltruizmus egyszerűsítésére, valamint egy olyan mechanizmus biztosítására is, amely lehetővé teszi az említett vállalkozások számára, hogy az adatok felhasználására adott engedélyüket visszavonják. Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében, ideértve az adatvédelmi szempontokat is, az adataltruizmushoz való hozzájárulás európai űrlapjának olyan moduláris megközelítésen kell alapulnia, amely lehetővé teszi a testreszabást meghatározott ágazatokban és különböző célokra. |
| --- | --- |

(52)

A bizalom elősegítése, valamint a hozzájárulás megadására és visszavonására vonatkozó eljárás tekintetében a jogbiztonság és felhasználóbarátság fokozása érdekében – különösen a tudományos kutatás és a statisztikai felhasználás céljából altruista alapon rendelkezésre bocsátott adatokkal összefüggésében – ki kell dolgozni és az altruisztikus adatmegosztás keretében használni kell az adataltruizmushoz való hozzájárulás európai űrlapját. Az említett űrlapnak hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az érintettek számára átláthatóbb legyen, hogy adataikhoz a hozzájárulásukkal összhangban és az adatvédelmi szabályok maradéktalan betartása mellett férnek hozzá, illetve így használják fel azokat. Emellett az űrlapnak meg kell könnyítenie a hozzájárulás megadását, illetve visszavonását, és azt használni kell a vállalkozások által végzett adataltruizmus egyszerűsítésére, valamint egy olyan mechanizmus biztosítására is, amely lehetővé teszi az említett vállalkozások számára, hogy az adatok felhasználására adott engedélyüket visszavonják. Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében, ideértve az adatvédelmi szempontokat is, az adataltruizmushoz való hozzájárulás európai űrlapjának olyan moduláris megközelítésen kell alapulnia, amely lehetővé teszi a testreszabást meghatározott ágazatokban és különböző célokra.

| (53) | Az adatkormányzásra vonatkozó keretrendszer sikeres megvalósítása érdekében – szakértői csoport formájában – létre kell hozni az Európai Adatinnovációs Testületet. A Európai Adatinnovációs Testületnek az összes tagállam adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságainak és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságainak, az Európai Adatvédelmi Testületnek a képviselőiből, az európai adatvédelmi biztos, az ENISA és a Bizottság képviselőiből, az uniós kkv-követ vagy a kkv-követek hálózata által kinevezett képviselőből, valamint meghatározott ágazatokban működő érintett szervek képviselőiből és a különleges szakértelemmel rendelkező szervek képviselőiből kell állnia. Az Európai Adatinnovációs Testületnek több alcsoportból kell állnia, ideértve az érdekelt felek bevonását biztosító alcsoportot, amelyben az ipar, így például az egészségügy, a környezetvédelem, a mezőgazdaság, a közlekedés, az energiaügy, a feldolgozóipar, a média, a kulturális és kreatív ágazatok és a statisztika, valamint a kutatás, az akadémiai körök, a civil társadalom, a szabványügyi szervezetek és a releváns közös európai adatterek releváns képviselői, valamint az egyéb érdekelt felek és a harmadik felek – többek között a különleges szakértelemmel rendelkező szervek, például a nemzeti statisztikai hivatalok –képviselői vesznek részt. |
| --- | --- |

(53)

Az adatkormányzásra vonatkozó keretrendszer sikeres megvalósítása érdekében – szakértői csoport formájában – létre kell hozni az Európai Adatinnovációs Testületet. A Európai Adatinnovációs Testületnek az összes tagállam adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságainak és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságainak, az Európai Adatvédelmi Testületnek a képviselőiből, az európai adatvédelmi biztos, az ENISA és a Bizottság képviselőiből, az uniós kkv-követ vagy a kkv-követek hálózata által kinevezett képviselőből, valamint meghatározott ágazatokban működő érintett szervek képviselőiből és a különleges szakértelemmel rendelkező szervek képviselőiből kell állnia. Az Európai Adatinnovációs Testületnek több alcsoportból kell állnia, ideértve az érdekelt felek bevonását biztosító alcsoportot, amelyben az ipar, így például az egészségügy, a környezetvédelem, a mezőgazdaság, a közlekedés, az energiaügy, a feldolgozóipar, a média, a kulturális és kreatív ágazatok és a statisztika, valamint a kutatás, az akadémiai körök, a civil társadalom, a szabványügyi szervezetek és a releváns közös európai adatterek releváns képviselői, valamint az egyéb érdekelt felek és a harmadik felek – többek között a különleges szakértelemmel rendelkező szervek, például a nemzeti statisztikai hivatalok –képviselői vesznek részt.

| (54) | Az Európai Adatinnovációs Testületnek egyfelől segítenie kell a Bizottságot az e rendelet hatálya alá tartozó témákkal kapcsolatos nemzeti gyakorlatok és szakpolitikák összehangolásában, valamint a több ágazatra kiterjedő adatfelhasználás előmozdításában azzal, hogy betartja az európai interoperabilitási keret elveit, valamint használja az európai és nemzetközi szabványokat és előírásokat, többek között az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform, az alapszókészletek és a CEF építőelemei keretében, másfelől pedig figyelembe kell vennie az egyes ágazatokban vagy területeken folyó szabványosítási munkát. A műszaki szabványosítással kapcsolatos munka magában foglalhatja a szabványok kidolgozására vonatkozó prioritások meghatározását, valamint az adatok két adatkezelési környezet közötti továbbítására szolgáló olyan technikai és jogi szabványok létrehozását és fenntartását, amelyek lehetővé teszik az adatterek megszervezését, különösen annak tisztázása és megkülönböztetése során, hogy mely szabványok és gyakorlatok ágazatközi és melyek ágazati jellegűek. Az Európai Adatinnovációs Testületnek együtt kell működnie az ágazati szervezetekkel, hálózatokkal vagy szakértői csoportokkal, illetve az adatok további felhasználásával foglalkozó más ágazatközi szervezetekkel. Az adataltruizmust illetően az Európai Adatinnovációs Testületnek – az Európai Adatvédelmi Testülettel konzultálva – támogatnia kell a Bizottságot az adataltruizmushoz való hozzájárulás európai űrlapjának kidolgozásában. Az Európai Adatinnovációs Testületnek azáltal, hogy a közös európai adatterekkel kapcsolatos iránymutatásokat terjeszt elő, támogatnia kell az említett adattereken alapuló, működő európai adatgazdaság kialakítását, az európai adatstratégiában meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(54)

Az Európai Adatinnovációs Testületnek egyfelől segítenie kell a Bizottságot az e rendelet hatálya alá tartozó témákkal kapcsolatos nemzeti gyakorlatok és szakpolitikák összehangolásában, valamint a több ágazatra kiterjedő adatfelhasználás előmozdításában azzal, hogy betartja az európai interoperabilitási keret elveit, valamint használja az európai és nemzetközi szabványokat és előírásokat, többek között az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform, az alapszókészletek és a CEF építőelemei keretében, másfelől pedig figyelembe kell vennie az egyes ágazatokban vagy területeken folyó szabványosítási munkát. A műszaki szabványosítással kapcsolatos munka magában foglalhatja a szabványok kidolgozására vonatkozó prioritások meghatározását, valamint az adatok két adatkezelési környezet közötti továbbítására szolgáló olyan technikai és jogi szabványok létrehozását és fenntartását, amelyek lehetővé teszik az adatterek megszervezését, különösen annak tisztázása és megkülönböztetése során, hogy mely szabványok és gyakorlatok ágazatközi és melyek ágazati jellegűek. Az Európai Adatinnovációs Testületnek együtt kell működnie az ágazati szervezetekkel, hálózatokkal vagy szakértői csoportokkal, illetve az adatok további felhasználásával foglalkozó más ágazatközi szervezetekkel. Az adataltruizmust illetően az Európai Adatinnovációs Testületnek – az Európai Adatvédelmi Testülettel konzultálva – támogatnia kell a Bizottságot az adataltruizmushoz való hozzájárulás európai űrlapjának kidolgozásában. Az Európai Adatinnovációs Testületnek azáltal, hogy a közös európai adatterekkel kapcsolatos iránymutatásokat terjeszt elő, támogatnia kell az említett adattereken alapuló, működő európai adatgazdaság kialakítását, az európai adatstratégiában meghatározottak szerint.

| (55) | A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozóan és minden intézkedést meg kell hozniuk e szankciók végrehajtásának biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A szankciókra vonatkozó szabályok közötti jelentős eltérések a verseny torzulásához vezethetnek a digitális egységes piacon. E tekintetben tehát hasznos lehet az ilyen szabályok harmonizációja. |
| --- | --- |

(55)

A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozóan és minden intézkedést meg kell hozniuk e szankciók végrehajtásának biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A szankciókra vonatkozó szabályok közötti jelentős eltérések a verseny torzulásához vezethetnek a digitális egységes piacon. E tekintetben tehát hasznos lehet az ilyen szabályok harmonizációja.

| (56) | E rendelet hatékony végrehajtásának biztosítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az adatközvetítő szolgáltatók, valamint az elismert adataltruista szervezetként való nyilvántartásba vételt kérelmezni kívánó szervezetek teljes mértékben online és határokon átnyúló módon érhessék el és folytathassák le a bejelentési és nyilvántartásba vételi eljárást, ezeket az eljárásokat az (EU) 2018/1724 európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) alapján létrehozott egységes digitális kapun keresztül kell elérhetővé tenni. Ezeket az eljárásokat fel kell venni az (EU) 2018/1724 rendelet II. mellékletében szereplő eljárások jegyzékébe. |
| --- | --- |

(56)

E rendelet hatékony végrehajtásának biztosítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az adatközvetítő szolgáltatók, valamint az elismert adataltruista szervezetként való nyilvántartásba vételt kérelmezni kívánó szervezetek teljes mértékben online és határokon átnyúló módon érhessék el és folytathassák le a bejelentési és nyilvántartásba vételi eljárást, ezeket az eljárásokat az (EU) 2018/1724 európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) alapján létrehozott egységes digitális kapun keresztül kell elérhetővé tenni. Ezeket az eljárásokat fel kell venni az (EU) 2018/1724 rendelet II. mellékletében szereplő eljárások jegyzékébe.

| (57) | Az (EU) 2018/1724 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(57)

Az (EU) 2018/1724 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (58) | E rendelet hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, amelyek ezt a rendeletet kiegészítik, egyrészt azáltal, hogy a nem személyes adatok bizonyos olyan kategóriáinak harmadik országokba történő továbbítására alkalmazandó különleges feltételeket határoznak meg, amelyeket jogalkotási eljárás keretében elfogadott, adott uniós jogalkotási aktusok különösen érzékenynek minősítettek, másrészt pedig azáltal, hogy az elismert adataltruista szervezetek számára olyan szabálykönyvet hoznak létre, amelynek e szervezeteknek meg kell felelniük, és amely tájékoztatási, műszaki és biztonsági követelményeket, valamint kommunikációs ütemterveket és interoperabilitási szabványokat ír elő. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (30) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(58)

E rendelet hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, amelyek ezt a rendeletet kiegészítik, egyrészt azáltal, hogy a nem személyes adatok bizonyos olyan kategóriáinak harmadik országokba történő továbbítására alkalmazandó különleges feltételeket határoznak meg, amelyeket jogalkotási eljárás keretében elfogadott, adott uniós jogalkotási aktusok különösen érzékenynek minősítettek, másrészt pedig azáltal, hogy az elismert adataltruista szervezetek számára olyan szabálykönyvet hoznak létre, amelynek e szervezeteknek meg kell felelniük, és amely tájékoztatási, műszaki és biztonsági követelményeket, valamint kommunikációs ütemterveket és interoperabilitási szabványokat ír elő. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (30) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (59) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következők tekintetében: a nem személyes adatok valamely harmadik országnak további felhasználók általi továbbítására vonatkozóan szerződésekben rögzítendő mintaklauzulák kidolgozása révén a közszférabeli szervezetek és a továbbfelhasználók abban való támogatása, hogy megfeleljenek a további felhasználásra vonatkozó, e rendeletben meghatározott feltételeknek; annak megállapítása, hogy egy harmadik ország jogi, felügyeleti és végrehajtási kerete az uniós jog által biztosított védelemmel egyenértékű; az adatközvetítő szolgáltatók közös logójának és az elismert adataltruista szervezetek közös logójának kidolgozása, valamint az adataltruizmushoz való hozzájárulás európai űrlapjának kidolgozása és továbbfejlesztése. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (31) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(59)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következők tekintetében: a nem személyes adatok valamely harmadik országnak további felhasználók általi továbbítására vonatkozóan szerződésekben rögzítendő mintaklauzulák kidolgozása révén a közszférabeli szervezetek és a továbbfelhasználók abban való támogatása, hogy megfeleljenek a további felhasználásra vonatkozó, e rendeletben meghatározott feltételeknek; annak megállapítása, hogy egy harmadik ország jogi, felügyeleti és végrehajtási kerete az uniós jog által biztosított védelemmel egyenértékű; az adatközvetítő szolgáltatók közös logójának és az elismert adataltruista szervezetek közös logójának kidolgozása, valamint az adataltruizmushoz való hozzájárulás európai űrlapjának kidolgozása és továbbfejlesztése. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (31) megfelelően kell gyakorolni.

| (60) | Ez a rendelet nem érintheti a versenyjogi szabályoknak és különösen az EUMSZ 101. és 102. cikkének az alkalmazását. Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések nem alkalmazhatók a versenynek az EUMSZ-szel ellentétes korlátozására. Ez különösen érvényes a verseny szempontjából érzékeny információk tényleges vagy potenciális versenytársak közötti, adatközvetítő szolgáltatások útján történő cseréjére vonatkozó szabályokra. |
| --- | --- |

(60)

Ez a rendelet nem érintheti a versenyjogi szabályoknak és különösen az EUMSZ 101. és 102. cikkének az alkalmazását. Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések nem alkalmazhatók a versenynek az EUMSZ-szel ellentétes korlátozására. Ez különösen érvényes a verseny szempontjából érzékeny információk tényleges vagy potenciális versenytársak közötti, adatközvetítő szolgáltatások útján történő cseréjére vonatkozó szabályokra.

| (61) | Az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Adatvédelmi Testülettel az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos és a testület 2021. március 10-én véleményt nyilvánított. |
| --- | --- |

(61)

Az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Adatvédelmi Testülettel az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos és a testület 2021. március 10-én véleményt nyilvánított.

| (62) | E rendelet vezérelve az alapvető jogok és a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelvek tiszteletben tartása, ideértve a magánélet tiszteletben tartásához való jogot, a személyes adatok védelmét, a vállalkozás szabadságát, a tulajdonhoz való jogot és a fogyatékkal élő személyek beilleszkedését is. Ez utóbbival összefüggésben az e rendelet szerinti közszférabeli szervezeteknek és szolgáltatásoknak adott esetben meg kell felelniük az (EU) 2016/2102 (32) és az (EU) 2019/882 (33) európai parlamenti és tanácsi irányelvnek. Az információs és kommunikációs technológia összefüggésében figyelembe kell venni továbbá az egyetemes tervezés megközelítést, amely az elvek, módszerek és eszközök proaktív alkalmazására irányuló tudatos és szisztematikus erőfeszítés a számítógépes technológiák, köztük az internetalapú technológiák egyetemes tervezésének előmozdítására, hogy ezáltal elkerülhetők legyenek az utólag szükségessé váló átalakítások, illetve a speciális tervezés. |
| --- | --- |

(62)

E rendelet vezérelve az alapvető jogok és a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelvek tiszteletben tartása, ideértve a magánélet tiszteletben tartásához való jogot, a személyes adatok védelmét, a vállalkozás szabadságát, a tulajdonhoz való jogot és a fogyatékkal élő személyek beilleszkedését is. Ez utóbbival összefüggésben az e rendelet szerinti közszférabeli szervezeteknek és szolgáltatásoknak adott esetben meg kell felelniük az (EU) 2016/2102 (32) és az (EU) 2019/882 (33) európai parlamenti és tanácsi irányelvnek. Az információs és kommunikációs technológia összefüggésében figyelembe kell venni továbbá az egyetemes tervezés megközelítést, amely az elvek, módszerek és eszközök proaktív alkalmazására irányuló tudatos és szisztematikus erőfeszítés a számítógépes technológiák, köztük az internetalapú technológiák egyetemes tervezésének előmozdítására, hogy ezáltal elkerülhetők legyenek az utólag szükségessé váló átalakítások, illetve a speciális tervezés.

| (63) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatok bizonyos típusainak az Unión belüli további felhasználását, továbbá az adatközvetítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó bejelentési és felügyeleti keretnek, az adatokat altruisztikus célokra rendelkezésre bocsátó szervezetek önkéntes nyilvántartásba vételi keretének és az Európai Adatinnovációs Testület létrehozása keretének a létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a rendelet terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(63)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatok bizonyos típusainak az Unión belüli további felhasználását, továbbá az adatközvetítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó bejelentési és felügyeleti keretnek, az adatokat altruisztikus célokra rendelkezésre bocsátó szervezetek önkéntes nyilvántartásba vételi keretének és az Európai Adatinnovációs Testület létrehozása keretének a létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a rendelet terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   E rendelet meghatározza a következőket:

| a) | a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatok bizonyos kategóriáinak az Unión belüli további felhasználására vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

a)

a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatok bizonyos kategóriáinak az Unión belüli további felhasználására vonatkozó feltételek;

| b) | az adatközvetítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó bejelentési és felügyeleti keret; |
| --- | --- |

b)

az adatközvetítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó bejelentési és felügyeleti keret;

| c) | azon szervezetek önkéntes nyilvántartásba vételére vonatkozó keret, amelyek altruisztikus célokra rendelkezésre bocsátott adatokat gyűjtenek és kezelnek; és |
| --- | --- |

c)

azon szervezetek önkéntes nyilvántartásba vételére vonatkozó keret, amelyek altruisztikus célokra rendelkezésre bocsátott adatokat gyűjtenek és kezelnek; és

| d) | az Európai Adatinnovációs Testület létrehozására szolgáló keret. |
| --- | --- |

d)

az Európai Adatinnovációs Testület létrehozására szolgáló keret.

(2)   Ez a rendelet nem kötelezi a közszférabeli szervezeteket az adatok további felhasználásának engedélyezésére, és nem mentesíti a közszférabeli szervezeteket az uniós vagy nemzeti jog alapján fennálló titoktartási kötelezettségeik alól.

Ez a rendelet nem érinti:

| a) | az uniós vagy nemzeti jogban meglévő, bizonyos adatkategóriákhoz való hozzáférésre vagy azok további felhasználására vonatkozó egyedi rendelkezéseket, különös tekintettel a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférés engedélyezésére és azok közzétételére; és |
| --- | --- |

a)

az uniós vagy nemzeti jogban meglévő, bizonyos adatkategóriákhoz való hozzáférésre vagy azok további felhasználására vonatkozó egyedi rendelkezéseket, különös tekintettel a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférés engedélyezésére és azok közzétételére; és

| b) | a közszférabeli szervezetekre az uniós vagy a nemzeti jog alapján háruló azon kötelezettségeket, hogy engedélyezzék az adatok további felhasználását, illetve a nem személyes adatok kezelésével kapcsolatos követelményeket. |
| --- | --- |

b)

a közszférabeli szervezetekre az uniós vagy a nemzeti jog alapján háruló azon kötelezettségeket, hogy engedélyezzék az adatok további felhasználását, illetve a nem személyes adatok kezelésével kapcsolatos követelményeket.

Amennyiben az ágazatspecifikus uniós vagy nemzeti jog előírja a közszférabeli szervezetek, adatközvetítő szolgáltatók vagy az elismert adataltruista szervezetek számára további konkrét műszaki, adminisztratív vagy szervezeti követelményeknek a teljesítését – többek között engedélyezési vagy tanúsítási rendszer révén –, az említett ágazatspecifikus uniós vagy nemzeti jog érintett rendelkezéseit is alkalmazni kell. Minden ilyen további specifikus követelménynek megkülönböztetéstől mentesnek, arányosnak és objektív módon indokoltnak kell lennie.

(3)   Az e rendelettel összefüggésben kezelt minden személyes adatra alkalmazni kell a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós és nemzeti jogot. Ez a rendelet különösen nem érinti az (EU) 2016/679 és az (EU) 2018/1725 rendeletet, valamint a 2002/58/EK és az (EU) 2016/680 irányelvet, többek között a felügyeleti hatóságok jogkörei és hatáskörei tekintetében sem. Amennyiben e rendelet ellentétes a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós joggal, vagy az ilyen uniós joggal összhangban elfogadott nemzeti joggal, a személyes adatok védelmére vonatkozó releváns uniós vagy nemzeti jog az irányadó. Ez a rendelet nem teremt jogalapot a személyes adatok kezeléséhez, és nem érinti az (EU) 2016/679 vagy az (EU) 2018/1725 rendeletben vagy a 2002/58/EK vagy az (EU) 2016/680 irányelvben meghatározott jogok és kötelezettségek egyikét sem.

(4)   Ez a rendelet nem érinti a versenyjog alkalmazását.

(5)   Ez a rendelet nem érinti a tagállamok közbiztonsággal, védelemmel és nemzetbiztonsággal összefüggő tevékenységeivel kapcsolatos hatásköreit.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „adat”: aktusok, tények vagy információk bármilyen digitális megjelenítése, vagy az említett aktusok, tények és információk összeállításai, többek között hang-, kép- vagy audiovizuális felvétel formájában is; |
| --- | --- |

1.

„adat”: aktusok, tények vagy információk bármilyen digitális megjelenítése, vagy az említett aktusok, tények és információk összeállításai, többek között hang-, kép- vagy audiovizuális felvétel formájában is;

| 2. | „további felhasználás”: a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatok természetes vagy jogi személyek általi felhasználása olyan kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célokra, amelyek kívül esnek azon a közfeladat ellátása keretén belüli eredeti célon, amelyre az adatokat előállították, a közszférabeli szervezetek közötti, kizárólag közfeladataik ellátása keretében történő adatcsere kivételével; |
| --- | --- |

2.

„további felhasználás”: a közszférabeli szervezetek birtokában lévő adatok természetes vagy jogi személyek általi felhasználása olyan kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célokra, amelyek kívül esnek azon a közfeladat ellátása keretén belüli eredeti célon, amelyre az adatokat előállították, a közszférabeli szervezetek közötti, kizárólag közfeladataik ellátása keretében történő adatcsere kivételével;

| 3. | „személyes adat”: az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 1. pontjában meghatározott személyes adat; |
| --- | --- |

3.

„személyes adat”: az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 1. pontjában meghatározott személyes adat;

| 4. | „nem személyes adat”: a személyes adatoktól eltérő adat; |
| --- | --- |

4.

„nem személyes adat”: a személyes adatoktól eltérő adat;

| 5. | „hozzájárulás”: az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 11. pontjában meghatározott hozzájárulás; |
| --- | --- |

5.

„hozzájárulás”: az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 11. pontjában meghatározott hozzájárulás;

| 6. | „engedély”: az adatfelhasználók feljogosítása arra, hogy nem személyes adatokat kezeljenek; |
| --- | --- |

6.

„engedély”: az adatfelhasználók feljogosítása arra, hogy nem személyes adatokat kezeljenek;

| 7. | „érintett”: az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 1. pontjában meghatározott érintett; |
| --- | --- |

7.

„érintett”: az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 1. pontjában meghatározott érintett;

| 8. | „adatbirtokos”: olyan jogi személy – ideértve a közszférabeli szervezeteket és a nemzetközi szervezeteket – vagy a szóban forgó konkrét adatok tekintetében nem érintett olyan természetes személy, amely vagy aki az alkalmazandó uniós vagy nemzeti joggal összhangban jogosult hozzáférést adni bizonyos személyes adatokhoz vagy nem személyes adatokhoz, vagy jogosult azokat megosztani; |
| --- | --- |

8.

„adatbirtokos”: olyan jogi személy – ideértve a közszférabeli szervezeteket és a nemzetközi szervezeteket – vagy a szóban forgó konkrét adatok tekintetében nem érintett olyan természetes személy, amely vagy aki az alkalmazandó uniós vagy nemzeti joggal összhangban jogosult hozzáférést adni bizonyos személyes adatokhoz vagy nem személyes adatokhoz, vagy jogosult azokat megosztani;

| 9. | „adatfelhasználó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely jogszerű hozzáféréssel rendelkezik bizonyos személyes vagy nem személyes adatokhoz, és többek között az (EU) 2016/679 rendelet értelmében a személyes adatok vonatkozásában jogosult ezeket az adatokat kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célokra felhasználni; |
| --- | --- |

9.

„adatfelhasználó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely jogszerű hozzáféréssel rendelkezik bizonyos személyes vagy nem személyes adatokhoz, és többek között az (EU) 2016/679 rendelet értelmében a személyes adatok vonatkozásában jogosult ezeket az adatokat kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célokra felhasználni;

| 10. | „adatmegosztás”: valamely érintett vagy adatbirtokos általi adatszolgáltatás egy adatfelhasználó számára az érintett adatok közös vagy egyéni felhasználása céljából, önkéntes megállapodások vagy az uniós vagy nemzeti jog alapján, közvetlenül vagy közvetítőn keresztül, például – kedvezményes díjért vagy díjmentesen – nyílt felhasználási vagy kereskedelmi engedélyek alapján; |
| --- | --- |

10.

„adatmegosztás”: valamely érintett vagy adatbirtokos általi adatszolgáltatás egy adatfelhasználó számára az érintett adatok közös vagy egyéni felhasználása céljából, önkéntes megállapodások vagy az uniós vagy nemzeti jog alapján, közvetlenül vagy közvetítőn keresztül, például – kedvezményes díjért vagy díjmentesen – nyílt felhasználási vagy kereskedelmi engedélyek alapján;

| 11. | „adatközvetítő szolgáltatás”: olyan szolgáltatás, amelynek célja kereskedelmi kapcsolatok létrehozása – technikai, jogi vagy egyéb eszközök révén – egyrészről meghatározatlan számú érintett és adatbirtokos, másrészről az adatfelhasználók közötti adatmegosztás – többek között az érintettek személyes adatokkal kapcsolatos jogainak gyakorlása – céljából; nem tartoznak e fogalommeghatározás körébe legalább a következők:






  a) | az olyan szolgáltatások, amelyek abból a célból szereznek be adatokat az adatbirtokosoktól és összesítik, gazdagítják vagy alakítják át az adatokat, hogy jelentősen növeljék azok értékét, és az így létrejött adatok felhasználását engedélyezzék az adatfelhasználóknak, anélkül, hogy az adatbirtokosok és az adatfelhasználók között kereskedelmi kapcsolatot hoznának létre; |
| --- | --- | --- |

11.

„adatközvetítő szolgáltatás”: olyan szolgáltatás, amelynek célja kereskedelmi kapcsolatok létrehozása – technikai, jogi vagy egyéb eszközök révén – egyrészről meghatározatlan számú érintett és adatbirtokos, másrészről az adatfelhasználók közötti adatmegosztás – többek között az érintettek személyes adatokkal kapcsolatos jogainak gyakorlása – céljából; nem tartoznak e fogalommeghatározás körébe legalább a következők:

a)

az olyan szolgáltatások, amelyek abból a célból szereznek be adatokat az adatbirtokosoktól és összesítik, gazdagítják vagy alakítják át az adatokat, hogy jelentősen növeljék azok értékét, és az így létrejött adatok felhasználását engedélyezzék az adatfelhasználóknak, anélkül, hogy az adatbirtokosok és az adatfelhasználók között kereskedelmi kapcsolatot hoznának létre;

| b) | az olyan szolgáltatások, amelyek fő célja a szerzői jog által védett tartalom közvetítése; |
| --- | --- |

b)

az olyan szolgáltatások, amelyek fő célja a szerzői jog által védett tartalom közvetítése;

| c) | az olyan szolgáltatások, amelyeket kizárólag egyetlen adatbirtokos vesz igénybe az említett adatbirtokos birtokában lévő adatok felhasználásának lehetővé tétele érdekében, vagy amelyeket egy zárt csoporthoz tartozó több jogi személy vesz igénybe, ideértve a szolgáltatói vagy ügyfélkapcsolatokat, illetve a szerződéssel létrehozott együttműködéseket, különösen azokat, amelyek fő célja a dolgok internetéhez csatlakoztatott tárgyak és eszközök funkcióinak biztosítása; |
| --- | --- |

c)

az olyan szolgáltatások, amelyeket kizárólag egyetlen adatbirtokos vesz igénybe az említett adatbirtokos birtokában lévő adatok felhasználásának lehetővé tétele érdekében, vagy amelyeket egy zárt csoporthoz tartozó több jogi személy vesz igénybe, ideértve a szolgáltatói vagy ügyfélkapcsolatokat, illetve a szerződéssel létrehozott együttműködéseket, különösen azokat, amelyek fő célja a dolgok internetéhez csatlakoztatott tárgyak és eszközök funkcióinak biztosítása;

| d) | a közszférabeli szervezetek által kínált olyan adatmegosztási szolgáltatások, amelyeknek nem célja kereskedelmi kapcsolatok létrehozása; |
| --- | --- |

d)

a közszférabeli szervezetek által kínált olyan adatmegosztási szolgáltatások, amelyeknek nem célja kereskedelmi kapcsolatok létrehozása;

| 12. | „adatkezelés”: a személyes adatok tekintetében az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikke 2. pontjában meghatározott adatkezelés, a nem személyes adatok tekintetében az (EU) 2018/1807 rendelet 3. cikkének 2. pontjában meghatározott adatkezelés; |
| --- | --- |

12.

„adatkezelés”: a személyes adatok tekintetében az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikke 2. pontjában meghatározott adatkezelés, a nem személyes adatok tekintetében az (EU) 2018/1807 rendelet 3. cikkének 2. pontjában meghatározott adatkezelés;

| 13. | „hozzáférés”: az adatok felhasználása meghatározott műszaki, jogi vagy szervezeti követelményeknek megfelelően, anélkül, hogy ez szükségszerűen magában foglalná az adatok továbbítását vagy letöltését; |
| --- | --- |

13.

„hozzáférés”: az adatok felhasználása meghatározott műszaki, jogi vagy szervezeti követelményeknek megfelelően, anélkül, hogy ez szükségszerűen magában foglalná az adatok továbbítását vagy letöltését;

| 14. | jogi személy „tevékenységi központja”: az Unión belüli központi ügyvitelének helye; |
| --- | --- |

14.

jogi személy „tevékenységi központja”: az Unión belüli központi ügyvitelének helye;

| 15. | „adatszövetkezetek szolgáltatásai”: olyan adatközvetítő szolgáltatások, amelyeket érintettekből, egyszemélyes vállalkozásokból vagy kkv-kból álló olyan szervezeti struktúra kínál, amelynek az említettek a tagjai, és amelynek fő céljai, hogy támogassa a tagjait bizonyos adatokra vonatkozó jogaik gyakorlásában, például arra vonatkozóan, hogy megalapozott döntéseket hozzanak az adatkezeléshez való hozzájárulásuk előtt, hogy eszmecserét folytassanak arról, hogy a tagjainak az adataikhoz fűződő érdekeit az adatkezelés milyen céljai és feltételei szolgálják a legjobban, és hogy a tagjai nevében megtárgyalja az adatkezelésre vonatkozó feltételeket, mielőtt a tagok engedélyt adnának a nem személyes adatok kezeléséhez vagy hozzájárulásukat adnák személyes adataik kezeléséhez; |
| --- | --- |

15.

„adatszövetkezetek szolgáltatásai”: olyan adatközvetítő szolgáltatások, amelyeket érintettekből, egyszemélyes vállalkozásokból vagy kkv-kból álló olyan szervezeti struktúra kínál, amelynek az említettek a tagjai, és amelynek fő céljai, hogy támogassa a tagjait bizonyos adatokra vonatkozó jogaik gyakorlásában, például arra vonatkozóan, hogy megalapozott döntéseket hozzanak az adatkezeléshez való hozzájárulásuk előtt, hogy eszmecserét folytassanak arról, hogy a tagjainak az adataikhoz fűződő érdekeit az adatkezelés milyen céljai és feltételei szolgálják a legjobban, és hogy a tagjai nevében megtárgyalja az adatkezelésre vonatkozó feltételeket, mielőtt a tagok engedélyt adnának a nem személyes adatok kezeléséhez vagy hozzájárulásukat adnák személyes adataik kezeléséhez;

| 16. | „adataltruizmus”: olyan önkéntes adatmegosztás, amely az érintetteknek a rájuk vonatkozó személyes adatok kezeléséhez való hozzájárulásán, vagy az adatbirtokosoknak a nem személyes adataik felhasználására vonatkozó engedélyén alapul anélkül, hogy ezért olyan díjat számítanának fel vagy kapnának, amely meghaladja az adataiknak adott esetben a nemzeti jogban előírt közérdekű célokra – mint például az egészségügy, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a mobilitás javítása, a hivatalos statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének megkönnyítése, a közszolgáltatások nyújtásának javítása, a közpolitikai döntéshozatal vagy a közérdeket szolgáló tudományos kutatás céljára – való rendelkezésre bocsátása esetén felmerült költségeik ellentételezését; |
| --- | --- |

16.

„adataltruizmus”: olyan önkéntes adatmegosztás, amely az érintetteknek a rájuk vonatkozó személyes adatok kezeléséhez való hozzájárulásán, vagy az adatbirtokosoknak a nem személyes adataik felhasználására vonatkozó engedélyén alapul anélkül, hogy ezért olyan díjat számítanának fel vagy kapnának, amely meghaladja az adataiknak adott esetben a nemzeti jogban előírt közérdekű célokra – mint például az egészségügy, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a mobilitás javítása, a hivatalos statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének megkönnyítése, a közszolgáltatások nyújtásának javítása, a közpolitikai döntéshozatal vagy a közérdeket szolgáló tudományos kutatás céljára – való rendelkezésre bocsátása esetén felmerült költségeik ellentételezését;

| 17. | „közszférabeli szervezet”: az állam, a regionális vagy helyi önkormányzatok, a közjogi intézmények, vagy az olyan társulások, amelyeket egy vagy több ilyen hatóság, illetve közjogi intézmény hozott létre; |
| --- | --- |

17.

„közszférabeli szervezet”: az állam, a regionális vagy helyi önkormányzatok, a közjogi intézmények, vagy az olyan társulások, amelyeket egy vagy több ilyen hatóság, illetve közjogi intézmény hozott létre;

| 18. | „közjogi intézmények”: olyan szervek, amelyre a következők jellemzők:






  a) | kifejezetten közérdekű célra jöttek létre, és nem ipari vagy kereskedelmi jellegűek; |
| --- | --- | --- |

18.

„közjogi intézmények”: olyan szervek, amelyre a következők jellemzők:

a)

kifejezetten közérdekű célra jöttek létre, és nem ipari vagy kereskedelmi jellegűek;

| b) | jogi személyiséggel rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

jogi személyiséggel rendelkeznek;

| c) | többségi részben az állam, regionális vagy helyi önkormányzatok, vagy egyéb közjogi intézmények finanszírozzák, irányításuk e hatóságok vagy intézmények felügyelete alatt áll, vagy olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testületük van, amely tagjainak több mint felét az állam, regionális vagy helyi önkormányzatok, vagy egyéb közjogi intézmények nevezik ki; |
| --- | --- |

c)

többségi részben az állam, regionális vagy helyi önkormányzatok, vagy egyéb közjogi intézmények finanszírozzák, irányításuk e hatóságok vagy intézmények felügyelete alatt áll, vagy olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testületük van, amely tagjainak több mint felét az állam, regionális vagy helyi önkormányzatok, vagy egyéb közjogi intézmények nevezik ki;

| 19. | „közvállalkozás”: olyan vállalkozás, amely felett a közszférabeli szervezetek közvetlenül vagy közvetett módon meghatározó befolyást gyakorolhatnak tulajdonjoguknál, pénzügyi részvételüknél vagy a vállalkozást szabályozó rendelkezéseknél fogva; e fogalommeghatározás alkalmazásában a közszférabeli szervezetek meghatározó befolyását vélelmezni kell minden olyan esetben, amikor az említett szervezetek közvetlenül vagy közvetve:






  a) | birtokolják a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségét; |
| --- | --- | --- |

19.

„közvállalkozás”: olyan vállalkozás, amely felett a közszférabeli szervezetek közvetlenül vagy közvetett módon meghatározó befolyást gyakorolhatnak tulajdonjoguknál, pénzügyi részvételüknél vagy a vállalkozást szabályozó rendelkezéseknél fogva; e fogalommeghatározás alkalmazásában a közszférabeli szervezetek meghatározó befolyását vélelmezni kell minden olyan esetben, amikor az említett szervezetek közvetlenül vagy közvetve:

a)

birtokolják a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségét;

| b) | birtokolják a vállalkozás által kibocsátott részvényekhez kötődő szavazati jogok többségét; vagy |
| --- | --- |

b)

birtokolják a vállalkozás által kibocsátott részvényekhez kötődő szavazati jogok többségét; vagy

| c) | a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak több mint a felét nevezhetik ki; |
| --- | --- |

c)

a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak több mint a felét nevezhetik ki;

| 20. | „biztonságos adatkezelési környezet”: olyan fizikai vagy virtuális környezet és szervezeti eljárásmód, amely az uniós jognak, mint például – különösen az érintettek jogai, a szellemitulajdon-jogok, a kereskedelmi adatokra vonatkozó titoktartás és a statisztikai adatvédelem, valamint az adatok sértetlensége és hozzáférhetősége tekintetében – az (EU) 2016/679 rendeletnek és az alkalmazandó nemzeti jognak való megfelelés biztosítását és annak lehetővé tételét célozza, hogy a biztonságos adatkezelési környezetet biztosító szervezet meghatározza és felügyelje az összes adatkezelési műveletet, beleértve az adatok megjelenítését, tárolását, letöltését és exportálását, továbbá a számítási algoritmusok segítségével származtatott adatok kiszámítását; |
| --- | --- |

20.

„biztonságos adatkezelési környezet”: olyan fizikai vagy virtuális környezet és szervezeti eljárásmód, amely az uniós jognak, mint például – különösen az érintettek jogai, a szellemitulajdon-jogok, a kereskedelmi adatokra vonatkozó titoktartás és a statisztikai adatvédelem, valamint az adatok sértetlensége és hozzáférhetősége tekintetében – az (EU) 2016/679 rendeletnek és az alkalmazandó nemzeti jognak való megfelelés biztosítását és annak lehetővé tételét célozza, hogy a biztonságos adatkezelési környezetet biztosító szervezet meghatározza és felügyelje az összes adatkezelési műveletet, beleértve az adatok megjelenítését, tárolását, letöltését és exportálását, továbbá a számítási algoritmusok segítségével származtatott adatok kiszámítását;

| 21. | „jogi képviselő”: az Unióban letelepedett bármely olyan természetes vagy jogi személy, akit vagy amelyet kifejezetten kijelöltek valamely, az Unióban nem letelepedett adatközvetítő szolgáltató vagy az Unióban nem letelepedett olyan szervezet nevében történő eljárásra, amely közérdekű célokból természetes vagy jogi személyek által adataltruizmus alapján rendelkezésre bocsátott adatokat gyűjt, és akihez vagy amelyhez az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok fordulhatnak az adatközvetítő szolgáltató vagy a szervezet mellett vagy helyett az e rendelet szerinti kötelezettségek tekintetében, többek között az említett kötelezettségeket be nem tartó, az Unióban nem letelepedett adatközvetítő szolgáltatóval vagy a szervezettel szembeni végrehajtási eljárás kezdeményezése tekintetében is. |
| --- | --- |

21.

„jogi képviselő”: az Unióban letelepedett bármely olyan természetes vagy jogi személy, akit vagy amelyet kifejezetten kijelöltek valamely, az Unióban nem letelepedett adatközvetítő szolgáltató vagy az Unióban nem letelepedett olyan szervezet nevében történő eljárásra, amely közérdekű célokból természetes vagy jogi személyek által adataltruizmus alapján rendelkezésre bocsátott adatokat gyűjt, és akihez vagy amelyhez az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok fordulhatnak az adatközvetítő szolgáltató vagy a szervezet mellett vagy helyett az e rendelet szerinti kötelezettségek tekintetében, többek között az említett kötelezettségeket be nem tartó, az Unióban nem letelepedett adatközvetítő szolgáltatóval vagy a szervezettel szembeni végrehajtási eljárás kezdeményezése tekintetében is.

II. FEJEZET

A közszférabeli szervezetek birtokában lévő védett adatok bizonyos kategóriáinak további felhasználása

3. cikk

Adatkategóriák

(1)   Ez a fejezet a közszférabeli szervezetek birtokában lévő olyan adatokra vonatkozik, amelyek a következő alapon védettek:

| a) | kereskedelmi adatokra vonatkozó titoktartás, ideértve az üzleti, a szakmai vagy a vállalati titkokat is; |
| --- | --- |

a)

kereskedelmi adatokra vonatkozó titoktartás, ideértve az üzleti, a szakmai vagy a vállalati titkokat is;

| b) | statisztikai adatvédelem; |
| --- | --- |

b)

statisztikai adatvédelem;

| c) | harmadik felek szellemitulajdon-jogainak védelme; vagy |
| --- | --- |

c)

harmadik felek szellemitulajdon-jogainak védelme; vagy

| d) | személyes adatok védelme, amennyiben azok az (EU) 2019/1024 irányelv hatályán kívül esnek. |
| --- | --- |

d)

személyes adatok védelme, amennyiben azok az (EU) 2019/1024 irányelv hatályán kívül esnek.

(2)   Ez a fejezet nem alkalmazandó az alábbiakra:

| a) | a közvállalkozások birtokában lévő adatok; |
| --- | --- |

a)

a közvállalkozások birtokában lévő adatok;

| b) | közszolgálati műsorszolgáltatók és leányvállalataik, valamint más szervek és leányvállalataik birtokában lévő olyan adatok, amelyek a közszolgálati műsorszolgáltatási feladat teljesítéséhez szükségesek; |
| --- | --- |

b)

közszolgálati műsorszolgáltatók és leányvállalataik, valamint más szervek és leányvállalataik birtokában lévő olyan adatok, amelyek a közszolgálati műsorszolgáltatási feladat teljesítéséhez szükségesek;

| c) | kulturális intézmények és oktatási intézmények birtokában lévő adatok; |
| --- | --- |

c)

kulturális intézmények és oktatási intézmények birtokában lévő adatok;

| d) | közszférabeli szervezetek birtokában lévő, közbiztonsági, védelmi vagy nemzetbiztonsági okokból védett adatok; vagy |
| --- | --- |

d)

közszférabeli szervezetek birtokában lévő, közbiztonsági, védelmi vagy nemzetbiztonsági okokból védett adatok; vagy

| e) | olyan adatok, amelyek rendelkezésre bocsátása kívül esik az érintett közszférabeli szervezeteknek a törvény vagy a tagállam más kötelező erejű rendelkezései által – vagy ilyen rendelkezések hiányában az érintett tagállam szokásos igazgatási gyakorlatával összhangban – meghatározott közfeladatainak hatályán, feltéve, hogy a közfeladatok köre átlátható és felülvizsgálat tárgyát képezi. |
| --- | --- |

e)

olyan adatok, amelyek rendelkezésre bocsátása kívül esik az érintett közszférabeli szervezeteknek a törvény vagy a tagállam más kötelező erejű rendelkezései által – vagy ilyen rendelkezések hiányában az érintett tagállam szokásos igazgatási gyakorlatával összhangban – meghatározott közfeladatainak hatályán, feltéve, hogy a közfeladatok köre átlátható és felülvizsgálat tárgyát képezi.

(3)   Ez a fejezet nem érinti:

| a) | az uniós és nemzeti jogot és az (1) bekezdésben említett adatkategóriák védelméről szóló azon nemzetközi megállapodásokat, amelyeknek az Unió vagy a tagállamok részes felei; és |
| --- | --- |

a)

az uniós és nemzeti jogot és az (1) bekezdésben említett adatkategóriák védelméről szóló azon nemzetközi megállapodásokat, amelyeknek az Unió vagy a tagállamok részes felei; és

| b) | a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó uniós és nemzeti jogot. |
| --- | --- |

b)

a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó uniós és nemzeti jogot.

4. cikk

Kizárólagos megállapodások tilalma

(1)   Tilos a közszférabeli szervezetek birtokában lévő, a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatkategóriákat tartalmazó adatok további felhasználására vonatkozó olyan megállapodások megkötése vagy egyéb gyakorlatok folytatása, amelyek kizárólagos jogokat biztosítanak, vagy amelyeknek célja vagy következménye ilyen kizárólagos jogok megadása vagy az adatok további felhasználásra való rendelkezésre állásának korlátozása az említett megállapodásokban nem részes vagy az egyéb gyakorlatokban részt nem vevő szervezetek számára.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az abban a bekezdésben említett adatok további felhasználására vonatkozó kizárólagos jog a szükséges mértékben megadható közérdekű szolgáltatás nyújtásához, illetve termék szolgáltatásához, amennyiben az másképp nem lenne lehetséges.

(3)   A (2) bekezdésben említett kizárólagos jogot az alkalmazandó uniós vagy nemzeti joggal összhangban álló igazgatási aktus vagy szerződéses megállapodás útján, az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetés tilalma elvének megfelelően kell megadni.

(4)   Az adatok további felhasználására vonatkozó kizárólagos jog időtartama nem haladhatja meg a 12 hónapot. Szerződéskötés esetén a szerződés időtartamának a kizárólagos jog időtartamával azonosnak kell lennie.

(5)   A kizárólagos jog (2), (3) és (4) bekezdés szerinti megadásának – beleértve annak indokolását, hogy miért szükséges az említett jog megadása – átláthatónak és online nyilvánosan elérhetőnek kell lennie, a közbeszerzésre vonatkozó releváns uniós jognak megfelelő formában.

(6)   Az (1) bekezdésben említett tilalom hatálya alá tartozó olyan megállapodásokat vagy egyéb gyakorlatokat, amelyek nem felelnek meg a (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételeknek, és amelyeket 2022. június 23. előtt kötöttek, az alkalmazandó szerződés lejártával, de minden esetben 2024. december 24-ig meg kell szüntetni.

5. cikk

A további felhasználás feltételei

(1)   Azoknak a közszférabeli szervezeteknek, amelyek a nemzeti jog szerint hatáskörrel rendelkeznek a 3. cikk (1) bekezdésében említett egy vagy több adatkategória további felhasználása céljából történő hozzáférés megadására vagy megtagadására, nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük a további felhasználás engedélyezésének és a további felhasználás 8. cikkben említett egyablakos információs ponton keresztül történő kérelmezésére vonatkozó eljárásnak a feltételeit. A közszférabeli szervezeteket a további felhasználás céljából történő hozzáférés megadása vagy megtagadása érdekében való eljárásuk során a 7. cikk (1) bekezdésében említett illetékes szervek segíthetik.

A tagállamok biztosítják, hogy a közszférabeli szervezetek rendelkeznek az e cikknek való megfeleléshez szükséges erőforrásokkal.

(2)   A további felhasználás feltételeinek megkülönböztetéstől menteseknek, átláthatóknak, arányosaknak és objektíven indokoltnak kell lenniük az adatkategóriák és a további felhasználás célja, valamint azon adatok jellege tekintetében, amelyek további felhasználása megengedett. Az említett feltételek nem használhatók fel a verseny korlátozására.

(3)   A közszférabeli szervezeteknek az uniós és a nemzeti joggal összhangban biztosítaniuk kell az adatok védett jellegének megóvását. A közszférabeli szervezetek a következő követelményeket írhatják elő:

| a) | az adatok további felhasználásához való hozzáférés megadása kizárólag abban az esetben, ha a közszférabeli szervezet vagy az illetékes szerv – a további felhasználás iránti kérelmet követően – gondoskodott arról, hogy az adatokat:






  i. | anonimizálják személyes adatok esetében; és |
| --- | --- | --- |

a)

az adatok további felhasználásához való hozzáférés megadása kizárólag abban az esetben, ha a közszférabeli szervezet vagy az illetékes szerv – a további felhasználás iránti kérelmet követően – gondoskodott arról, hogy az adatokat:

i.

anonimizálják személyes adatok esetében; és

| ii. | módosítsák, összesítsék vagy az adatfelfedés elleni védelmet szolgáló bármely más módszerrel kezeljék bizalmas üzleti információk – többek között üzleti titkok vagy szellemitulajdon-jogok által védett tartalmak – esetében; |
| --- | --- |

ii.

módosítsák, összesítsék vagy az adatfelfedés elleni védelmet szolgáló bármely más módszerrel kezeljék bizalmas üzleti információk – többek között üzleti titkok vagy szellemitulajdon-jogok által védett tartalmak – esetében;

| b) | az adatokhoz való hozzáférés és azok további felhasználása távoli eléréssel a közszférabeli szervezet által biztosított vagy ellenőrzött biztonságos adatkezelési környezetben; |
| --- | --- |

b)

az adatokhoz való hozzáférés és azok további felhasználása távoli eléréssel a közszférabeli szervezet által biztosított vagy ellenőrzött biztonságos adatkezelési környezetben;

| c) | az adatokhoz való hozzáférés és azok további felhasználása azon a fizikai létesítményen belül, amelyben magas szintű biztonsági előírásoknak megfelelően a biztonságos adatkezelési környezet található, feltéve hogy a távoli hozzáférés nem engedélyezhető harmadik felek jogainak és érdekeinek veszélyeztetése nélkül. |
| --- | --- |

c)

az adatokhoz való hozzáférés és azok további felhasználása azon a fizikai létesítményen belül, amelyben magas szintű biztonsági előírásoknak megfelelően a biztonságos adatkezelési környezet található, feltéve hogy a távoli hozzáférés nem engedélyezhető harmadik felek jogainak és érdekeinek veszélyeztetése nélkül.

(4)   A további felhasználásnak a (3) bekezdés b) és c) pontja szerinti engedélyezése esetén a közszférabeli szervezeteknek olyan feltételeket kell szabniuk, amelyek megőrzik az alkalmazott biztonságos adatkezelési környezet műszaki rendszerei működésének integritását. A közszférabeli szervezetnek fenn kell tartania a jogot arra, hogy ellenőrizze a továbbfelhasználó által végzett adatkezelés folyamatát, módszereit és eredményeit az adatvédelem sértetlenségének megóvása érdekében, továbbá fenn kell tartania a jogot arra, hogy megtiltsa az olyan eredmények felhasználását, amelyek harmadik felek jogait és érdekeit sértő információkat tartalmaznak. Az eredmények felhasználásának tilalmára vonatkozó döntésnek érthetőnek és átláthatónak kell lennie a továbbfelhasználó számára.

(5)   Amennyiben a nemzeti jog nem ír elő konkrét biztosítékokat a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatok további felhasználásával kapcsolatban alkalmazandó titoktartási kötelezettségekre vonatkozóan, a közszférabeli szervezetnek ahhoz a feltételhez kell kötnie az e cikk (3) bekezdésével összhangban nyújtott adatok további felhasználását, hogy a továbbfelhasználó betartja az azt előíró titoktartási kötelezettséget, hogy tilos a harmadik felek jogait és érdekeit sértő minden olyan információ közzététele, amelyhez a továbbfelhasználó az alkalmazott biztosítékok ellenére hozzájuthatott. A továbbfelhasználók számára tilos azon érintettek újbóli azonosítása, akikre az adatok vonatkoznak, és a továbbfelhasználóknak technikai és működési intézkedéseket kell hozniuk az anonim jelleg megszüntetésének megelőzése, valamint a közszférabeli szervezet minden olyan adatvédelmi incidensről való értesítése érdekében, amely a szóban forgó érintettek újbóli azonosításához vezet. Nem személyes adatok jogosulatlan további felhasználásának esetében a továbbfelhasználónak késedelem nélkül – adott esetben a közszférabeli szervezet segítségével – tájékoztatnia kell azokat a jogi személyeket, amelyek jogait és érdekeit ez érintheti.

(6)   Ha az adatok további felhasználása nem engedélyezhető az e cikk (3) és (4) bekezdésében megállapított kötelezettségeknek megfelelően, és az (EU) 2016/679 rendelet alapján nincs jogalap az adatok továbbítására, a közszférabeli szervezetnek minden tőle telhetőt meg kell tennie – az uniós és a nemzeti joggal összhangban – annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a potenciális továbbfelhasználók részére abban, hogy azon érintettektől hozzájárulást, illetve azon adatbirtokosoktól engedélyt kérhessenek, akiknek a jogait és érdekeit az ilyen további felhasználás érintheti, amennyiben ez a közszférabeli szervezetre háruló aránytalan teher nélkül megvalósítható. A közszférabeli szervezetet az említett segítségnyújtás során a 7. cikk (1) bekezdésében említett illetékes szervek segíthetik.

(7)   Az adatok további felhasználása csak a szellemitulajdon-jogokkal összhangban engedhető meg. A közszférabeli szervezetek nem gyakorolhatják az adatbázis előállítójának a 96/9/EK irányelv 7. cikke (1) bekezdésében előírt jogát a dokumentumok további felhasználásának megakadályozása vagy az e rendelet által megszabott korlátokon túlmenő korlátozása céljából.

(8)   Amennyiben a kért adatok bizalmasnak minősülnek a kereskedelmi adatokra vonatkozó titoktartást vagy a statisztikai adatvédelmet szabályozó uniós vagy nemzeti joggal összhangban, a közszférabeli szervezeteknek biztosítaniuk kell, hogy a bizalmas adatok ne kerüljenek nyilvánosságra a további felhasználás engedélyezésének eredményeként, kivéve ha az ilyen további felhasználás a (6) cikknek megfelelően engedélyezett.

(9)   Amennyiben egy továbbfelhasználó a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott alapon védett nem személyes adatokat egy harmadik országnak szándékozik továbbítani, az ilyen adatok további felhasználása kérelmezésének időpontjában tájékoztatnia kell a közszférabeli szervezetet az ilyen adatok továbbítására irányuló szándékáról, valamint e továbbítás céljáról. Az e cikk (6) bekezdésének megfelelő további felhasználás esetében a továbbfelhasználónak – adott esetben a közszférabeli szervezet segítségével – tájékoztatnia kell ezen szándékról, célról és a megfelelő biztosítékokról azon jogi személyt, amelynek a jogait és érdekeit ez érintheti. A közszférabeli szervezet csak abban az esetben engedélyezheti a további felhasználást, ha a jogi személy engedélyt ad a továbbításra.

(10)   A közszférabeli szervezetek kizárólag akkor továbbíthatnak nem személyes bizalmas adatokat vagy szellemitulajdon-jogokkal védett adatokat egy olyan továbbfelhasználónak, aki ezen adatokat a (12) bekezdés szerint kijelölt országoktól eltérő harmadik országba szándékozik továbbítani, ha a továbbfelhasználó szerződéses kötelezettséget vállal a következőkre:

| a) | a (7) és a (8) bekezdéssel összhangban előírt kötelezettségeknek való megfelelés, az adatok harmadik országba történő továbbítását követően is; valamint |
| --- | --- |

a)

a (7) és a (8) bekezdéssel összhangban előírt kötelezettségeknek való megfelelés, az adatok harmadik országba történő továbbítását követően is; valamint

| b) | a továbbító közszférabeli szervezet szerinti tagállam bíróságai joghatóságának elfogadása a (7) és a (8) bekezdésnek való megfeleléssel kapcsolatos bármely jogvita tekintetében. |
| --- | --- |

b)

a továbbító közszférabeli szervezet szerinti tagállam bíróságai joghatóságának elfogadása a (7) és a (8) bekezdésnek való megfeleléssel kapcsolatos bármely jogvita tekintetében.

(11)   A közszférabeli szervezeteknek adott esetben és lehetőségeik mértékéig iránymutatást és segítséget kell nyújtaniuk a továbbfelhasználók számára ahhoz, hogy megfeleljenek az e cikk (10) bekezdésében említett kötelezettségeknek.

A közszférabeli szervezetek és a továbbfelhasználók segítése érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben az e cikk (10) bekezdésében említett kötelezettségek teljesítésére vonatkozó, a szerződésekben rögzítendő mintaklauzulákat hoz létre. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 33. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(12)   Amennyiben a nem személyes adatok bizonyos harmadik országokban való további felhasználására vonatkozóan Unió-szerte benyújtott kérelmek jelentős száma indokolja, a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben megállapítja, hogy valamely harmadik ország jogi, felügyeleti és végrehajtási kerete:

| a) | a szellemi tulajdon és az üzleti titkok védelmét az uniós jog által biztosított oltalommal lényegében egyenértékű módon biztosítja; |
| --- | --- |

a)

a szellemi tulajdon és az üzleti titkok védelmét az uniós jog által biztosított oltalommal lényegében egyenértékű módon biztosítja;

| b) | ténylegesen alkalmazásra és végrehajtásra kerül; és |
| --- | --- |

b)

ténylegesen alkalmazásra és végrehajtásra kerül; és

| c) | hatékony bírósági jogorvoslatot biztosít. |
| --- | --- |

c)

hatékony bírósági jogorvoslatot biztosít.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 33. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(13)   Adott uniós jogalkotási aktusok a közszférabeli szervezetek birtokában lévő, nem személyes adatok kategóriáit e cikk alkalmazásában rendkívül érzékenynek minősíthetik, amennyiben azok harmadik országokba történő továbbítása veszélyeztetheti az Unió közpolitikai célkitűzéseit – például a biztonságot és a népegészséget – vagy a nem személyes, anonimizált adatok anonim jellege megszüntetésének kockázatát idézheti elő. Amennyiben ilyen jogi aktus elfogadására kerül sor, a Bizottság a 32. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyek ezt a rendeletet az ilyen adatok harmadik országokba történő továbbítására alkalmazandó különleges feltételek megállapítása révén kiegészítik.

E különleges feltételeknek az adott uniós jogalkotási aktusban meghatározott nem személyes adatkategóriák jellegén és azokon az okokon kell alapulniuk, amelyekre tekintettel e kategóriákat a nem személyes, anonimizált adatok anonim jellege megszüntetésének kockázatára tekintettel érzékenynek minősítik. E különleges feltételeknek megkülönböztetésmentesnek kell lenniük, és az említett jogi aktusban meghatározott uniós közpolitikai célkitűzések eléréséhez szükséges mértékre kell korlátozódniuk, az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban.

Amennyiben az első albekezdésben említett adott uniós jogalkotási aktusok ezt előírják, e különleges feltételek között szerepelhetnek a továbbításra alkalmazandó feltételek vagy az ezzel kapcsolatos technikai intézkedések, az adatok harmadik országokban történő további felhasználására vonatkozó korlátozások vagy azon személyek kategóriái, akik jogosultak az említett adatok harmadik országokba történő továbbítására, vagy kivételes esetekben a harmadik országokba történő továbbításra vonatkozó korlátozások.

(14)   Az a természetes vagy jogi személy, akinek vagy amelynek a nem személyes adatok további felhasználásának jogát megadták, az adatokat csak olyan harmadik országokba továbbíthatja, amelyek tekintetében teljesülnek a (10), a (12) és a (13) bekezdésben foglalt követelmények.

6. cikk

Díjak

(1)   Azok a közszférabeli szervezetek, amelyek engedélyezik a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatkategóriák további felhasználását, díjat számíthatnak fel az említett adatok további felhasználásának engedélyezéséért.

(2)   Az (1) bekezdés alapján felszámított díjaknak átláthatóknak, megkülönböztetésmenteseknek, arányosaknak és objektíven indokoltnak kell lenniük, és nem korlátozhatják a versenyt.

(3)   A közszférabeli szervezeteknek biztosítaniuk kell, hogy a díjakat online, széles körben elterjedt, határokon átnyúló pénzforgalmi szolgáltatásokon keresztül is meg lehessen fizetni, aszerinti megkülönböztetés nélkül, hogy az Unióban hol van a pénzforgalmi szolgáltató letelepedési helye, a fizetési eszköz kibocsátási helye vagy a fizetési számla helye.

(4)   Amennyiben a közszférabeli szervezetek díjat számítanak fel, intézkedéseket kell hozniuk, hogy ösztönzőket nyújtsanak a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatkategóriák nem kereskedelmi célú, például tudományos kutatási célú, valamint kkv-k és induló innovatív vállalkozások általi további felhasználására, az állami támogatási szabályokkal összhangban. E tekintetben a közszférabeli szervezetek az adatokat kedvezményes díjért vagy díjmentesen is rendelkezésre bocsáthatják, különösen kkv-k, induló innovatív vállalkozások, a civil társadalom és oktatási intézmények számára. E célból a közszférabeli szervezetek összeállíthatják a továbbfelhasználók azon kategóriáinak listáját, akik számára az adatokat kedvezményes díj ellenében vagy díjmentesen bocsátják rendelkezésre. Ezt a listát – az összeállításához használt kritériumokkal együtt – nyilvánosságra kell hozni.

(5)   A díjakat a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatkategóriák további felhasználása iránti kérelmekre vonatkozó eljárás lefolytatásához kapcsolódó költségek alapján kell kiszámítani; és azoknak a következőkkel kapcsolatban felmerülő, szükséges költségekre kell korlátozódniuk:

| a) | az adatok sokszorosítása, szolgáltatása és terjesztése; |
| --- | --- |

a)

az adatok sokszorosítása, szolgáltatása és terjesztése;

| b) | szerzői jogi engedélyeztetés; |
| --- | --- |

b)

szerzői jogi engedélyeztetés;

| c) | a személyes és a bizalmas üzleti adatoknak az 5. cikk (3) bekezdésében előírt anonimizálása vagy egyéb előkészítési módja; |
| --- | --- |

c)

a személyes és a bizalmas üzleti adatoknak az 5. cikk (3) bekezdésében előírt anonimizálása vagy egyéb előkészítési módja;

| d) | a biztonságos adatkezelési környezet karbantartása; |
| --- | --- |

d)

a biztonságos adatkezelési környezet karbantartása;

| e) | az e fejezet szerinti további felhasználás engedélyezésére való jognak a közszférán kívüli harmadik felektől történő megszerzése; és |
| --- | --- |

e)

az e fejezet szerinti további felhasználás engedélyezésére való jognak a közszférán kívüli harmadik felektől történő megszerzése; és

| f) | a továbbfelhasználók abban való segítése, hogy azon érintettektől hozzájárulást, illetve azon adatbirtokosoktól engedélyt kérjenek, akiknek a jogait és érdekeit az ilyen további felhasználás érintheti. |
| --- | --- |

f)

a továbbfelhasználók abban való segítése, hogy azon érintettektől hozzájárulást, illetve azon adatbirtokosoktól engedélyt kérjenek, akiknek a jogait és érdekeit az ilyen további felhasználás érintheti.

(6)   A díjak kiszámítására vonatkozó kritériumokat és módszertant a tagállamok állapítják meg, és hozzák nyilvánosságra. A közszférabeli szervezetnek közzé kell tennie a költségek fő kategóriáinak a leírását és a költségek felosztására alkalmazott szabályokat.

7. cikk

Illetékes szervek

(1)   Minden tagállam kijelöl az e cikkben említett feladatok elvégzésére egy vagy több illetékes szervet – amelyek meghatározott ágazatokért való illetékességgel rendelkezhetnek – azon közszférabeli szervezetek segítésére, amelyek hozzáférést adnak vagy tagadnak meg a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatkategóriák további felhasználása tekintetében. A tagállamok létrehozhatnak egy vagy több új illetékes szervet, vagy támaszkodhatnak olyan, már meglévő közszférabeli szervezetekre vagy közszférabeli szervezetek belső szolgálataira, amelyek teljesítik az e rendeletben megállapított feltételeket.

(2)   Az illetékes szerveket meg lehet bízni azzal, hogy hozzáférést adjanak – az említett hozzáférés megadásáról rendelkező uniós vagy nemzeti jog alapján – a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatkategóriák további felhasználásához. Amikor a további felhasználás céljából történő hozzáférés megadása vagy megtagadása érdekében járnak el, ezen illetékes szervekre a 4., az 5., a 6. és a 9. cikk alkalmazandó.

(3)   Az illetékes szerveknek megfelelő jogi, pénzügyi, technikai és humán erőforrásokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy a rájuk bízott feladatokat el tudják látni, ideértve az ahhoz szükséges technikai szakismereteket is, hogy a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatkategóriákhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályrendszereket tartalmazó uniós vagy nemzeti jognak meg tudjanak felelni.

(4)   Az (1) bekezdésben előírt segítségnek szükség esetén a következőket kell magában foglalnia:

| a) | technikai támogatás nyújtása az adatok további felhasználásához való hozzáférést biztosító biztonságos adatkezelési környezet rendelkezésre bocsátásával; |
| --- | --- |

a)

technikai támogatás nyújtása az adatok további felhasználásához való hozzáférést biztosító biztonságos adatkezelési környezet rendelkezésre bocsátásával;

| b) | iránymutatás és technikai támogatás nyújtása azzal kapcsolatban, hogy miként kell az adatokat úgy strukturálni és tárolni, hogy ezen adatok könnyen hozzáférhetők legyenek; |
| --- | --- |

b)

iránymutatás és technikai támogatás nyújtása azzal kapcsolatban, hogy miként kell az adatokat úgy strukturálni és tárolni, hogy ezen adatok könnyen hozzáférhetők legyenek;

| c) | technikai támogatás nyújtása az álnevesítéshez és az adatkezelés oly módon történő biztosításához, amely ténylegesen megóvja az azon adatokban foglalt információk védelmét, bizalmas jellegét, sértetlenségét és hozzáférhetőségét, amelyek további felhasználása engedélyezett, beleértve a személyes adatok anonimizálását, általánosítását, elrejtését és randomizálását vagy a magánélet védelmét szolgáló egyéb korszerű módszereket, valamint a bizalmas üzleti információk, köztük az üzleti titkok vagy a szellemitulajdon-jogok által védett tartalmak törlését; |
| --- | --- |

c)

technikai támogatás nyújtása az álnevesítéshez és az adatkezelés oly módon történő biztosításához, amely ténylegesen megóvja az azon adatokban foglalt információk védelmét, bizalmas jellegét, sértetlenségét és hozzáférhetőségét, amelyek további felhasználása engedélyezett, beleértve a személyes adatok anonimizálását, általánosítását, elrejtését és randomizálását vagy a magánélet védelmét szolgáló egyéb korszerű módszereket, valamint a bizalmas üzleti információk, köztük az üzleti titkok vagy a szellemitulajdon-jogok által védett tartalmak törlését;

| d) | adott esetben a közszférabeli szervezetek segítése abban, hogy támogatást nyújtsanak a továbbfelhasználók számára ahhoz, hogy az érintettektől hozzájárulást, illetve az adatbirtokosoktól engedélyt kérjenek azok egyedi döntéseivel összhangban, többek között azon joghatóságra vonatkozóan, ahol az adatkezelést végezni kívánják, továbbá a közszférabeli szervezetek segítése abban, hogy – amennyiben ez a gyakorlatban megvalósítható – technikai mechanizmust alakítsanak ki a továbbfelhasználók hozzájárulás vagy engedély iránti kérelmeinek továbbítására; |
| --- | --- |

d)

adott esetben a közszférabeli szervezetek segítése abban, hogy támogatást nyújtsanak a továbbfelhasználók számára ahhoz, hogy az érintettektől hozzájárulást, illetve az adatbirtokosoktól engedélyt kérjenek azok egyedi döntéseivel összhangban, többek között azon joghatóságra vonatkozóan, ahol az adatkezelést végezni kívánják, továbbá a közszférabeli szervezetek segítése abban, hogy – amennyiben ez a gyakorlatban megvalósítható – technikai mechanizmust alakítsanak ki a továbbfelhasználók hozzájárulás vagy engedély iránti kérelmeinek továbbítására;

| e) | segítségnyújtás a közszférabeli szervezetek számára a továbbfelhasználók által az 5. cikk (10) bekezdése szerinti szerződéses kötelezettségvállalások megfelelőségének értékelése tekintetében. |
| --- | --- |

e)

segítségnyújtás a közszférabeli szervezetek számára a továbbfelhasználók által az 5. cikk (10) bekezdése szerinti szerződéses kötelezettségvállalások megfelelőségének értékelése tekintetében.

(5)   Minden tagállam 2023. szeptember 24-ig értesíti a Bizottságot, hogy melyik illetékes szervet jelölte ki az (1) bekezdés alapján. Minden tagállam arról is értesíti a Bizottságot, ha az említett illetékes szerv kiléte a későbbiekben változik.

8. cikk

Egyablakos információs pontok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az 5. és 6. cikk alkalmazásával kapcsolatos minden lényeges információ elérhető és könnyen hozzáférhető legyen egy egyablakos információs ponton keresztül. A tagállamok létrehoznak egy új szervet vagy kijelölnek egy létező szervet vagy struktúrát egyablakos információs pontként. Az egyablakos információs pont hozzá lehet kapcsolva ágazati, regionális vagy helyi információs pontokhoz. Az egyablakos információs pont feladatai automatizálhatók, feltéve hogy a közszférabeli szervezet megfelelő támogatást biztosít.

(2)   Az egyablakos információs pontnak hatáskörrel kell rendelkeznie a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatkategóriák további felhasználására vonatkozó érdeklődések vagy kérelmek fogadására, és – ha lehetséges és megfelelő, akkor automatikusan – továbbítania kell azokat az illetékes közszférabeli szervezeteknek vagy adott esetben a 7. cikk (1) bekezdésében említett illetékes szerveknek. Az egyablakos információs pontnak elektronikus úton elérhetővé kell tennie egy olyan kereshető eszközlistát, amely tartalmazza az összes rendelkezésre álló adatforrást, ideértve adott esetben az ágazati, regionális vagy helyi információs pontoknál elérhető adatforrásokat is, és amely tartalmazza a rendelkezésre álló adatokat leíró releváns információkat, többek között legalább az adatok formátumát és méretét, valamint azok további felhasználásának feltételeit.

(3)   Az egyablakos információs pont létrehozhat egy olyan különálló, egyszerűsített és megfelelően dokumentált információs csatornát a kkv-k és az induló innovatív vállalkozások számára, amelyet azok igényeihez és képességeihez igazít a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatkategóriák további felhasználásának kérelmezését illetően.

(4)   A Bizottság európai egyablakos hozzáférési pontot hoz létre, amelyen keresztül elérhető a nemzeti egyablakos információs pontoknál rendelkezésre álló adatok kereshető elektronikus nyilvántartása, valamint az említett nemzeti egyablakos információs pontokon keresztül történő adatigénylések módjára vonatkozó további információk.

9. cikk

A további felhasználás iránti kérelmekre vonatkozó eljárás

(1)   Amennyiben a nemzeti jognak megfelelően nem kerültek megállapításra rövidebb határidők, az illetékes közszférabeli szervezeteknek vagy a 7. cikk (1) bekezdésében említett illetékes szerveknek a kérelem beérkezésének napjától számított két hónapon belül döntést kell hozniuk a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatkategóriák további felhasználása iránti kérelemről.

Kivételesen a további felhasználás iránti terjedelmes és összetett kérelmek esetében ezen kéthónapos határidő legfeljebb 30 nappal meghosszabbítható. Ilyen esetben az illetékes közszférabeli szervezeteknek vagy a 7. cikk (1) bekezdésében említett illetékes szerveknek a lehető leghamarabb értesíteniük kell a kérelmezőt arról, hogy az eljárás lefolytatása több időt igényel, valamint a határidő-hosszabbítás okairól.

(2)   Minden olyan természetes vagy jogi személy számára, akit vagy amelyet közvetlenül érint az (1) bekezdésben említett döntés, tényleges jogot kell biztosítani arra, hogy a szóban forgó szervezet, illetve szerv helye szerinti tagállamban jogorvoslathoz folyamodhasson. Az említett, jogorvoslathoz való jogot a nemzeti jogban rögzíteni kell, és annak ki kell terjednie egy megfelelő szakértelemmel rendelkező pártatlan szerv, így például a nemzeti versenyhatóság, a dokumentumokhoz való hozzáférésért felelős megfelelő hatóság, az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban létrehozott felügyeleti hatóság vagy valamely nemzeti igazságügyi hatóság általi felülvizsgálat lehetőségére, amely szervek mindegyikének döntései kötelező erejűek az érintett közszférabeli szervezetre vagy illetékes szervezetre.

III. FEJEZET

Az adatközvetítő szolgáltatásokra alkalmazandó követelmények

10. cikk

Adatközvetítő szolgáltatások

A következő adatközvetítő szolgáltatások nyújtásának meg kell felelnie a 12. cikknek, és bejelentési eljárás hatálya alá kell tartoznia:

| a) | közvetítő szolgáltatások adatbirtokosok és potenciális adatfelhasználók között, beleértve az említett szolgáltatások lehetővé tételéhez szükséges technikai vagy egyéb eszközök rendelkezésre bocsátását is; ezek a szolgáltatások magukban foglalhatják a két- vagy többoldalú adatcserét, vagy olyan platformok vagy adatbázisok létrehozását, amelyek lehetővé teszik az adatok cseréjét vagy közös felhasználását, valamint az adatbirtokosok adatfelhasználókkal való összekapcsolását szolgáló egyéb egyedi infrastruktúra létrehozását; |
| --- | --- |

a)

közvetítő szolgáltatások adatbirtokosok és potenciális adatfelhasználók között, beleértve az említett szolgáltatások lehetővé tételéhez szükséges technikai vagy egyéb eszközök rendelkezésre bocsátását is; ezek a szolgáltatások magukban foglalhatják a két- vagy többoldalú adatcserét, vagy olyan platformok vagy adatbázisok létrehozását, amelyek lehetővé teszik az adatok cseréjét vagy közös felhasználását, valamint az adatbirtokosok adatfelhasználókkal való összekapcsolását szolgáló egyéb egyedi infrastruktúra létrehozását;

| b) | közvetítő szolgáltatások a potenciális adatfelhasználók és azon érintettek között, akik személyes adataikat rendelkezésre kívánják bocsátani, illetve azon természetes személyek között, akik nem személyes adatokat kívánnak rendelkezésre bocsátani, ideértve az említett szolgáltatások lehetővé tételéhez szükséges technikai vagy egyéb eszközök rendelkezésre bocsátását, különösen pedig az (EU) 2016/679 rendeletben az érintettek számára biztosított jogok gyakorlásának lehetővé tételét; |
| --- | --- |

b)

közvetítő szolgáltatások a potenciális adatfelhasználók és azon érintettek között, akik személyes adataikat rendelkezésre kívánják bocsátani, illetve azon természetes személyek között, akik nem személyes adatokat kívánnak rendelkezésre bocsátani, ideértve az említett szolgáltatások lehetővé tételéhez szükséges technikai vagy egyéb eszközök rendelkezésre bocsátását, különösen pedig az (EU) 2016/679 rendeletben az érintettek számára biztosított jogok gyakorlásának lehetővé tételét;

| c) | adatszövetkezetek szolgáltatásai. |
| --- | --- |

c)

adatszövetkezetek szolgáltatásai.

11. cikk

Az adatközvetítő szolgáltatók által teendő bejelentés

(1)   Minden olyan adatközvetítő szolgáltatónak, aki a 10. cikkben említett adatközvetítő szolgáltatások nyújtását tervezi, bejelentést kell tennie az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak.

(2)   E rendelet alkalmazásában az olyan adatközvetítő szolgáltatót, amely egynél több tagállamban rendelkezik tevékenységi hellyel, annak a tagállamnak a joghatósága alá tartozónak kell tekinteni, amelyben a tevékenységi központja található, a határokon átnyúló kártérítési keresetekre és a kapcsolódó eljárásokra vonatkozó uniós jog sérelme nélkül.

(3)   Az olyan adatközvetítő szolgáltatónak, amely az Unióban nincs letelepedve, de az Unión belül kínálja a 10. cikkben említett adatközvetítő szolgáltatásokat, jogi képviselőt kell kijelölnie az egyik olyan tagállamban, amelyben ezeket a szolgáltatásokat kínálja.

Az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében az adatközvetítő szolgáltatónak fel kell hatalmaznia a jogi képviselőt arra, hogy az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok, az érintettek és az adatbirtokosok a nyújtott adatközvetítő szolgáltatásokkal kapcsolatos valamennyi kérdésben hozzá fordulhassanak az adott adatközvetítő szolgáltató mellett vagy helyett. A jogi képviselőnek együtt kell működnie az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságokkal, és kérésre teljes körűen be kell mutatnia az adatközvetítő szolgáltató által az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében hozott intézkedéseket és bevezetett rendelkezéseket.

Úgy kell tekinteni, hogy az adatközvetítő szolgáltató a jogi képviselő helye szerinti tagállam joghatósága alá tartozik. Az, hogy az adatközvetítő szolgáltató jogi képviselőt jelöl ki, nem érinti az adatközvetítő szolgáltatóval szemben indítható bármely jogi eljárást.

(4)   Az (1) bekezdés szerinti bejelentés benyújtása után az adatközvetítő szolgáltató az e fejezetben meghatározott feltételekkel megkezdheti a tevékenységet.

(5)   Az (1) bekezdésben említett bejelentés minden tagállamban feljogosítja az adatközvetítő szolgáltatót az adatközvetítő szolgáltatások nyújtására.

(6)   Az (1) bekezdésben említett bejelentésnek a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | az adatközvetítő szolgáltató neve; |
| --- | --- |

a)

az adatközvetítő szolgáltató neve;

| b) | az adatközvetítő szolgáltató jogállása, cégformája, tulajdonosi szerkezete, releváns leányvállalatai és – amennyiben az adatközvetítő szolgáltató cégnyilvántartásban vagy egyéb hasonló nemzeti nyilvános nyilvántartásban szerepel – a cégjegyzékszáma; |
| --- | --- |

b)

az adatközvetítő szolgáltató jogállása, cégformája, tulajdonosi szerkezete, releváns leányvállalatai és – amennyiben az adatközvetítő szolgáltató cégnyilvántartásban vagy egyéb hasonló nemzeti nyilvános nyilvántartásban szerepel – a cégjegyzékszáma;

| c) | az adatközvetítő szolgáltató tevékenységi központjának címe az Unióban, ha van ilyen, és adott esetben egy másik tagállamban található másodlagos fióktelepének vagy a jogi képviselőnek a címe; |
| --- | --- |

c)

az adatközvetítő szolgáltató tevékenységi központjának címe az Unióban, ha van ilyen, és adott esetben egy másik tagállamban található másodlagos fióktelepének vagy a jogi képviselőnek a címe;

| d) | egy olyan nyilvános weboldal, amelyen teljes és naprakész információk találhatók az adatközvetítő szolgáltatóval és a tevékenységekkel kapcsolatban, és amely tartalmazza legalább az a), b), c) és f) pontban említett információkat; |
| --- | --- |

d)

egy olyan nyilvános weboldal, amelyen teljes és naprakész információk találhatók az adatközvetítő szolgáltatóval és a tevékenységekkel kapcsolatban, és amely tartalmazza legalább az a), b), c) és f) pontban említett információkat;

| e) | az adatközvetítő szolgáltató kapcsolattartói és elérhetőségei; |
| --- | --- |

e)

az adatközvetítő szolgáltató kapcsolattartói és elérhetőségei;

| f) | az adatközvetítő szolgáltató által nyújtani tervezett adatközvetítő szolgáltatás leírása, és a 10. cikkben felsorolt azon kategóriák megjelölése, amelyekbe ezen adatközvetítő szolgáltatás tartozik; |
| --- | --- |

f)

az adatközvetítő szolgáltató által nyújtani tervezett adatközvetítő szolgáltatás leírása, és a 10. cikkben felsorolt azon kategóriák megjelölése, amelyekbe ezen adatközvetítő szolgáltatás tartozik;

| g) | a tevékenység megkezdésének becsült időpontja, amennyiben eltér a bejelentés időpontjától. |
| --- | --- |

g)

a tevékenység megkezdésének becsült időpontja, amennyiben eltér a bejelentés időpontjától.

(7)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy a bejelentési eljárás megkülönböztetésmentes legyen és ne torzítsa a versenyt.

(8)   Az adatközvetítő szolgáltató kérésére az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak a helyes és hiánytalan bejelentés benyújtásának napjától számított egy héten belül szabványosított nyilatkozatot kell kiállítania, amelyben megerősíti, hogy az adatközvetítő szolgáltató benyújtotta az (1) bekezdésben említett bejelentést, és hogy a bejelentés tartalmazza a (6) bekezdésben említett információkat.

(9)   Az adatközvetítő szolgáltató kérésére az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak meg kell erősítenie, hogy az adatközvetítő szolgáltató megfelel ennek a cikknek és a 12. cikknek. Az ilyen megerősítés kézhezvételét követően az adatközvetítő szolgáltató használhatja „az Unióban elismert adatközvetítő szolgáltató” címet az írásbeli és szóbeli kommunikációjában, valamint egy közös logót.

Annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban elismert adatközvetítő szolgáltatók könnyen azonosíthatók legyenek az Unió egész területén, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján kidolgozza a közös logó rajzolatát. Az Unióban elismert adatközvetítő szolgáltatóknak egyértelműen fel kell tüntetniük a közös logót minden olyan online és offline kiadványon, amely adatközvetítői tevékenységeikre vonatkozik.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 33. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(10)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak minden újabb bejelentésről elektronikus úton haladéktalanul értesítenie kell a Bizottságot. A Bizottság nyilvános nyilvántartást vezet a szolgáltatásait az Unióban nyújtó minden adatközvetítő szolgáltatóról, amelyet rendszeresen aktualizál. A (6) bekezdés a), b), c), d), f) és g) pontjában említett információkat a nyilvános nyilvántartásban kell közzétenni.

(11)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság a nemzeti joggal összhangban díjat számíthat fel a bejelentésért. Az említett díjaknak arányosaknak és objektíveknek kell lenniük, és azoknak az adatközvetítő szolgáltatások bejelentésével kapcsolatban az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok részéről felmerült, a megfelelés ellenőrzésével és egyéb piacfelügyeleti tevékenységekkel kapcsolatos adminisztratív költségeken kell alapulniuk. A kkv-k és az induló innovatív vállalkozások esetében az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság kedvezményes díjat is felszámíthat, vagy eltekinthet a díj felszámításától.

(12)   Az adatközvetítő szolgáltatónak (6) bekezdés alapján megadott információk bármely változását a változás bekövetkezésétől számított 14 napon belül be kell jelentenie az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak.

(13)   Ha az adatközvetítő szolgáltató beszünteti a tevékenységét, 15 napon belül értesítenie kell az (1), a (2) és a (3) bekezdés szerint meghatározott, az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős érintett illetékes hatóságot.

(14)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak minden, a (12) és a (13) bekezdésben említett bejelentésről haladéktalanul, elektronikus úton értesítenie kell a Bizottságot. A Bizottság ennek megfelelően aktualizálja az Unióban működő adatközvetítő szolgáltatók nyilvános nyilvántartását.

12. cikk

Az adatközvetítő szolgáltatások nyújtásának feltételei

A 10. cikkben említett adatközvetítő szolgáltatások nyújtására a következő feltételek alkalmazandók:

| a) | az adatközvetítő szolgáltató nem használhatja az adatfelhasználók rendelkezésére bocsátásától eltérő más célra azokat az adatokat, amelyekre vonatkozóan adatközvetítő szolgáltatásokat nyújt, és az adatközvetítő szolgáltatásokat külön jogi személyen keresztül kell nyújtania; |
| --- | --- |

a)

az adatközvetítő szolgáltató nem használhatja az adatfelhasználók rendelkezésére bocsátásától eltérő más célra azokat az adatokat, amelyekre vonatkozóan adatközvetítő szolgáltatásokat nyújt, és az adatközvetítő szolgáltatásokat külön jogi személyen keresztül kell nyújtania;

| b) | az adatközvetítő szolgáltatásoknak az adatbirtokos vagy adatfelhasználó részére történő nyújtására vonatkozó kereskedelmi feltételek, beleértve az árazást is, nem tehetők függővé attól, hogy az adatbirtokos vagy az adatfelhasználó igénybe vesz-e más, ugyanazon adatközvetítő szolgáltató vagy egy ahhoz kapcsolt jogalany által nyújtott szolgáltatásokat, és ha igen, akkor az adatbirtokos vagy az adatfelhasználó milyen mértékben veszi igénybe az említett más szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

b)

az adatközvetítő szolgáltatásoknak az adatbirtokos vagy adatfelhasználó részére történő nyújtására vonatkozó kereskedelmi feltételek, beleértve az árazást is, nem tehetők függővé attól, hogy az adatbirtokos vagy az adatfelhasználó igénybe vesz-e más, ugyanazon adatközvetítő szolgáltató vagy egy ahhoz kapcsolt jogalany által nyújtott szolgáltatásokat, és ha igen, akkor az adatbirtokos vagy az adatfelhasználó milyen mértékben veszi igénybe az említett más szolgáltatásokat;

| c) | az adatközvetítő szolgáltatás nyújtása céljából valamely természetes vagy jogi személy bármely tevékenységével kapcsolatban gyűjtött adatok – beleértve a dátumot, az időpontot és a földrajzi helymeghatározási adatokat, a tevékenység időtartamát és az adatközvetítő szolgáltatást igénybe vevő személy által más természetes vagy jogi személyekkel létrehozott kapcsolatokat – kizárólag az adott adatközvetítő szolgáltatás fejlesztésére használhatók fel, ami magában foglalhatja az adatok csalás felderítésére vagy kiberbiztonság céljára való felhasználását, és azokat kérésre az adatbirtokosok rendelkezésére kell bocsátani; |
| --- | --- |

c)

az adatközvetítő szolgáltatás nyújtása céljából valamely természetes vagy jogi személy bármely tevékenységével kapcsolatban gyűjtött adatok – beleértve a dátumot, az időpontot és a földrajzi helymeghatározási adatokat, a tevékenység időtartamát és az adatközvetítő szolgáltatást igénybe vevő személy által más természetes vagy jogi személyekkel létrehozott kapcsolatokat – kizárólag az adott adatközvetítő szolgáltatás fejlesztésére használhatók fel, ami magában foglalhatja az adatok csalás felderítésére vagy kiberbiztonság céljára való felhasználását, és azokat kérésre az adatbirtokosok rendelkezésére kell bocsátani;

| d) | az adatközvetítő szolgáltatónak elő kell segítenie az adatok cseréjét abban a formátumban, amelyben azokat az érintettől vagy az adatbirtokostól megkapja, és az adatokat csak az ágazaton belüli és ágazatok közötti interoperabilitás javítása érdekében vagy az adatfelhasználó kérésére vagy az uniós jog vonatkozó rendelkezése alapján, vagy pedig a nemzetközi vagy európai adatszabványokkal való harmonizáció biztosítása céljából alakíthatja át meghatározott formátumokra és az ilyen átalakítás tekintetében kívülmaradási lehetőséget kell biztosítania az érintettek vagy adatbirtokosok számára, kivéve, ha az átalakítást az uniós jog írja elő; |
| --- | --- |

d)

az adatközvetítő szolgáltatónak elő kell segítenie az adatok cseréjét abban a formátumban, amelyben azokat az érintettől vagy az adatbirtokostól megkapja, és az adatokat csak az ágazaton belüli és ágazatok közötti interoperabilitás javítása érdekében vagy az adatfelhasználó kérésére vagy az uniós jog vonatkozó rendelkezése alapján, vagy pedig a nemzetközi vagy európai adatszabványokkal való harmonizáció biztosítása céljából alakíthatja át meghatározott formátumokra és az ilyen átalakítás tekintetében kívülmaradási lehetőséget kell biztosítania az érintettek vagy adatbirtokosok számára, kivéve, ha az átalakítást az uniós jog írja elő;

| e) | az adatközvetítő szolgáltatások magukban foglalhatják olyan további egyedi eszközöknek és szolgáltatásoknak az adatbirtokosok vagy érintettek részére történő nyújtását, amelyek kifejezetten az adatcsere megkönnyítését célozzák, ideértve például az ideiglenes tárolást, a gondozást, az átalakítást, az anonimizálást vagy az álnevesítést; ezek az eszközök csak az adatbirtokos vagy az érintett kifejezett kérésére vagy jóváhagyásával használhatók, és az ebben az összefüggésben kínált, harmadik féltől származó eszközöket nem használhatják az adatokat eltérő célra; |
| --- | --- |

e)

az adatközvetítő szolgáltatások magukban foglalhatják olyan további egyedi eszközöknek és szolgáltatásoknak az adatbirtokosok vagy érintettek részére történő nyújtását, amelyek kifejezetten az adatcsere megkönnyítését célozzák, ideértve például az ideiglenes tárolást, a gondozást, az átalakítást, az anonimizálást vagy az álnevesítést; ezek az eszközök csak az adatbirtokos vagy az érintett kifejezett kérésére vagy jóváhagyásával használhatók, és az ebben az összefüggésben kínált, harmadik féltől származó eszközöket nem használhatják az adatokat eltérő célra;

| f) | az adatközvetítő szolgáltatónak biztosítania kell, hogy a szolgáltatásához való hozzáférés eljárása méltányos, átlátható és megkülönböztetésmentes legyen az érintettek, az adatbirtokosok és az adatfelhasználók számára egyaránt, az árakat és a szolgáltatási feltételeket illetően is; |
| --- | --- |

f)

az adatközvetítő szolgáltatónak biztosítania kell, hogy a szolgáltatásához való hozzáférés eljárása méltányos, átlátható és megkülönböztetésmentes legyen az érintettek, az adatbirtokosok és az adatfelhasználók számára egyaránt, az árakat és a szolgáltatási feltételeket illetően is;

| g) | az adatközvetítő szolgáltatónak rendelkeznie kell olyan eljárásokkal, amelyek megakadályozzák a adatközvetítő szolgáltatásain keresztül hozzáférést kérő felekkel kapcsolatos csalárd vagy visszaélésszerű gyakorlatokat; |
| --- | --- |

g)

az adatközvetítő szolgáltatónak rendelkeznie kell olyan eljárásokkal, amelyek megakadályozzák a adatközvetítő szolgáltatásain keresztül hozzáférést kérő felekkel kapcsolatos csalárd vagy visszaélésszerű gyakorlatokat;

| h) | az adatközvetítő szolgáltatónak fizetésképtelensége esetén biztosítania kell adatközvetítő szolgáltatásainak észszerű folytonosságát, és ha ezen adatközvetítő szolgáltatások adattárolást biztosítanak, olyan mechanizmusokkal kell rendelkeznie, amelyek lehetővé teszik az adatbirtokosok és az adatfelhasználók számára, hogy hozzáférjenek adataikhoz, hogy továbbítsák vagy visszanyerjék adataikat, valamint – ha ezen adatközvetítő szolgáltatások nyújtására az érintettek és az adatfelhasználók között kerül sor – az érintettek számára lehetővé teszik jogaik gyakorlását; |
| --- | --- |

h)

az adatközvetítő szolgáltatónak fizetésképtelensége esetén biztosítania kell adatközvetítő szolgáltatásainak észszerű folytonosságát, és ha ezen adatközvetítő szolgáltatások adattárolást biztosítanak, olyan mechanizmusokkal kell rendelkeznie, amelyek lehetővé teszik az adatbirtokosok és az adatfelhasználók számára, hogy hozzáférjenek adataikhoz, hogy továbbítsák vagy visszanyerjék adataikat, valamint – ha ezen adatközvetítő szolgáltatások nyújtására az érintettek és az adatfelhasználók között kerül sor – az érintettek számára lehetővé teszik jogaik gyakorlását;

| i) | az adatközvetítő szolgáltatónak megfelelő intézkedésekkel kell biztosítania az egyéb adatközvetítő szolgáltatásokkal való interoperabilitást, többek között olyan nyílt szabványok révén, amelyeket általánosan alkalmaznak abban az ágazatban, amelyben az adatközvetítő szolgáltató működik; |
| --- | --- |

i)

az adatközvetítő szolgáltatónak megfelelő intézkedésekkel kell biztosítania az egyéb adatközvetítő szolgáltatásokkal való interoperabilitást, többek között olyan nyílt szabványok révén, amelyeket általánosan alkalmaznak abban az ágazatban, amelyben az adatközvetítő szolgáltató működik;

| j) | az adatközvetítő szolgáltatónak megfelelő technikai, jogi és szervezeti intézkedéseket kell bevezetnie a nem személyes adatok olyan továbbításának vagy az azokhoz való olyan hozzáférésnek a megakadályozása érdekében, amely az uniós jog vagy az adott tagállam nemzeti joga értelmében jogellenesnek minősül; |
| --- | --- |

j)

az adatközvetítő szolgáltatónak megfelelő technikai, jogi és szervezeti intézkedéseket kell bevezetnie a nem személyes adatok olyan továbbításának vagy az azokhoz való olyan hozzáférésnek a megakadályozása érdekében, amely az uniós jog vagy az adott tagállam nemzeti joga értelmében jogellenesnek minősül;

| k) | az adatközvetítő szolgáltatónak indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatnia kell az adatbirtokosokat az általa megosztott nem személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférésről, valamint az ilyen adatok jogosulatlan továbbításáról vagy felhasználásáról; |
| --- | --- |

k)

az adatközvetítő szolgáltatónak indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatnia kell az adatbirtokosokat az általa megosztott nem személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférésről, valamint az ilyen adatok jogosulatlan továbbításáról vagy felhasználásáról;

| l) | az adatközvetítő szolgáltatónak intézkedéseket kell hoznia a nem személyes adatok tárolása, kezelése és továbbítása megfelelő szintű biztonságának szavatolása érdekében, valamint az adatközvetítő szolgáltatónak a legmagasabb szintű biztonságot kell biztosítania a verseny szempontjából érzékeny információk tárolása és továbbítása tekintetében; |
| --- | --- |

l)

az adatközvetítő szolgáltatónak intézkedéseket kell hoznia a nem személyes adatok tárolása, kezelése és továbbítása megfelelő szintű biztonságának szavatolása érdekében, valamint az adatközvetítő szolgáltatónak a legmagasabb szintű biztonságot kell biztosítania a verseny szempontjából érzékeny információk tárolása és továbbítása tekintetében;

| m) | az érintettek számára szolgáltatásokat kínáló adatközvetítő szolgáltatónak az érintettek mindenek felett álló érdeke szerint kell eljárnia jogaik gyakorlásának elősegítésekor, különösen azáltal, hogy az érintetteknek tömör, átlátható, könnyen érthető és könnyen hozzáférhető formában tájékoztatást, illetve adott esetben tanácsadást nyújt az adatfelhasználók általi tervezett adatfelhasználással, valamint az e felhasználásra vonatkozó általános szerződési feltételekkel kapcsolatban, még azelőtt, hogy az érintettek a hozzájárulásukat adnák; |
| --- | --- |

m)

az érintettek számára szolgáltatásokat kínáló adatközvetítő szolgáltatónak az érintettek mindenek felett álló érdeke szerint kell eljárnia jogaik gyakorlásának elősegítésekor, különösen azáltal, hogy az érintetteknek tömör, átlátható, könnyen érthető és könnyen hozzáférhető formában tájékoztatást, illetve adott esetben tanácsadást nyújt az adatfelhasználók általi tervezett adatfelhasználással, valamint az e felhasználásra vonatkozó általános szerződési feltételekkel kapcsolatban, még azelőtt, hogy az érintettek a hozzájárulásukat adnák;

| n) | ha az adatközvetítő szolgáltató eszközöket biztosít az érintettek hozzájárulásának megszerzéséhez, vagy az adatbirtokosok által rendelkezésre bocsátott adatok kezeléséhez szükséges engedélyek megszerzéséhez, adott esetben meg kell jelölnie azt a harmadik országbeli joghatóságot, ahol az adatokat felhasználni szándékoznak, és eszközöket kell biztosítania az érintettek számára hozzájárulásuk megadásához és visszavonásához, valamint az adatbirtokosok számára az adatkezelésre vonatkozó engedélyek megadásához és visszavonásához; |
| --- | --- |

n)

ha az adatközvetítő szolgáltató eszközöket biztosít az érintettek hozzájárulásának megszerzéséhez, vagy az adatbirtokosok által rendelkezésre bocsátott adatok kezeléséhez szükséges engedélyek megszerzéséhez, adott esetben meg kell jelölnie azt a harmadik országbeli joghatóságot, ahol az adatokat felhasználni szándékoznak, és eszközöket kell biztosítania az érintettek számára hozzájárulásuk megadásához és visszavonásához, valamint az adatbirtokosok számára az adatkezelésre vonatkozó engedélyek megadásához és visszavonásához;

| o) | az adatközvetítő szolgáltatónak naplót kell vezetnie az adatközvetítői tevékenységről. |
| --- | --- |

o)

az adatközvetítő szolgáltatónak naplót kell vezetnie az adatközvetítői tevékenységről.

13. cikk

Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok

(1)   Minden tagállam kijelöl egy vagy több olyan illetékes hatóságot az adatközvetítő szolgáltatásokra vonatkozó bejelentési eljárással kapcsolatos feladatok végrehajtására, és 2023. szeptember 24-ig értesíti a Bizottságot ezen illetékes hatóságok kilétéről. Minden tagállam arról is értesíti a Bizottságot, ha az említett illetékes hatóságok kiléte a későbbiekben változik.

(2)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságoknak meg kell felelniük a 26. cikkben meghatározott követelményeknek.

(3)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok hatáskörei nem érintik az adatvédelmi hatóságok, a nemzeti versenyhatóságok, a kiberbiztonságért felelős hatóságok és az egyéb érintett ágazati hatóságok hatásköreit. Az említett hatóságoknak – az uniós és nemzeti jog szerinti hatásköreiknek megfelelően – szoros együttműködést kell megvalósítaniuk, valamint meg kell osztaniuk egymással az adatközvetítő szolgáltatókkal kapcsolatos feladataik ellátásához szükséges információkat, valamint törekedniük kell az e rendelet alkalmazása keretében meghozott határozatok következetességének biztosítására.

14. cikk

A megfelelés ellenőrzése

(1)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságoknak ellenőrizniük és felügyelniük kell az adatközvetítő szolgáltatók e fejezet követelményeinek való megfelelését. Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok természetes vagy jogi személyek kérelme alapján is ellenőrizhetik és felügyelhetik az adatközvetítő szolgáltatók megfelelőségét.

(2)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy minden olyan információt bekérhessenek az adatközvetítő szolgáltatóktól vagy azok jogi képviselőitől, amely az e fejezetben megállapított követelményeknek való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges. Az adatszolgáltatás-igényléseknek mindig arányban kell állniuk az elvégzendő feladat mértékével és azokat mindig indokolással kell ellátni.

(3)   Ha az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság megállapítja, hogy egy adatközvetítő szolgáltató nem felel meg az e fejezetben meghatározott követelmények közül egynek vagy többnek, értesítenie kell az adatközvetítő szolgáltatót ezekről a megállapításokról, és lehetővé kell tennie a szolgáltató számára, hogy az értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül kifejtse álláspontját.

(4)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az érintett szolgáltatót kötelezze a (3) bekezdésben említett jogsértés észszerű határidőn belüli vagy – súlyos jogsértés esetén – azonnali hatállyal történő megszüntetésére, és megfelelő és arányos intézkedéseket hoz a megfelelés biztosítása céljából. E tekintetben az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy adott esetben:

| a) | közigazgatási eljárás keretében visszatartó erejű bírságot szabjon ki – amely kényszerítő bírság és visszamenőleges hatályú bírság is lehet –, és/vagy bírság kiszabására irányuló bírósági eljárást kezdeményezzen; |
| --- | --- |

a)

közigazgatási eljárás keretében visszatartó erejű bírságot szabjon ki – amely kényszerítő bírság és visszamenőleges hatályú bírság is lehet –, és/vagy bírság kiszabására irányuló bírósági eljárást kezdeményezzen;

| b) | az adatközvetítő szolgáltatás nyújtása megkezdésének addig az időponting való elhalasztására vagy az adatközvetítő szolgáltatás nyújtásának addig az időpontig való felfüggesztésére kötelezzen, amikorra az adatközvetítő szolgáltatás feltételeinek az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság kérésének megfelelően történő bármely módosítására sor kerül; vagy |
| --- | --- |

b)

az adatközvetítő szolgáltatás nyújtása megkezdésének addig az időponting való elhalasztására vagy az adatközvetítő szolgáltatás nyújtásának addig az időpontig való felfüggesztésére kötelezzen, amikorra az adatközvetítő szolgáltatás feltételeinek az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság kérésének megfelelően történő bármely módosítására sor kerül; vagy

| c) | az adatközvetítő szolgáltatás nyújtásának megszüntetésére kötelezzen abban az esetben, ha a súlyos vagy ismétlődő jogsértéseket a (3) bekezdés szerinti előzetes értesítés vagy figyelmeztetés ellenére sem orvosolták. |
| --- | --- |

c)

az adatközvetítő szolgáltatás nyújtásának megszüntetésére kötelezzen abban az esetben, ha a súlyos vagy ismétlődő jogsértéseket a (3) bekezdés szerinti előzetes értesítés vagy figyelmeztetés ellenére sem orvosolták.

Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak a szolgáltatás nyújtásának az első albekezdés c) pontja szerinti megszüntetésére való kötelezést követően fel kell kérnie a Bizottságot, hogy törölje az adatközvetítő szolgáltatót az adatközvetítő szolgáltatók nyilvántartásából.

Ha az adatközvetítő szolgáltató orvosolja a jogsértéseket, ezen adatközvetítő szolgáltatónak új bejelentést kell tennie az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság részére. Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak minden egyes új bejelentésről értesítenie kell a Bizottságot.

(5)   Amennyiben az Unióban nem letelepedett adatközvetítő szolgáltató nem jelöl ki jogi képviselőt, vagy ha a jogi képviselő nem nyújtja be – miután arra felkérést kapott az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságtól – az e rendeletnek való megfelelés teljes körű igazolásához szükséges információkat, az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy elhalassza az adatközvetítő szolgáltatás nyújtásának megkezdését vagy felfüggessze az adatközvetítő szolgáltatás nyújtását mindaddig, amíg a jogi képviselőt ki nem jelölik vagy a szükséges információkat be nem nyújtják.

(6)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságoknak haladéktalanul értesíteniük kell az érintett adatközvetítő szolgáltatót a (4) és az (5) bekezdés alapján hozott intézkedésekről és azok indokairól, valamint a szóban forgó hiányosságok orvoslásához szükséges lépésekről, és észszerű, legfeljebb 30 napos határidőt kell meghatározniuk az adatközvetítő szolgáltató számára az ezen intézkedéseknek való megfeleléshez.

(7)   Ha az adatközvetítő szolgáltató tevékenységi központja vagy jogi képviselője valamely tagállamban van, de más tagállamokban nyújt szolgáltatásokat, a tevékenységi központ szerinti tagállamnak vagy a jogi képviselő illetősége szerinti tagállamnak az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatósága és a többi érintett tagállam adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságai kötelesek együttműködni egymással és segíteni egymást. Ez a segítségnyújtás és együttműködés magában foglalhatja az érintett adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok közötti, az e rendelet szerinti feladataik ellátása céljából végzett információcserét, valamint az e cikkben említett intézkedések megtételére irányuló, indokolással ellátott kérelmeket is.

Amennyiben valamely tagállamban az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság segítséget kíván kérni egy másik tagállam adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságától, megfelelően indokolt kérelmet kell benyújtania. Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak e kérelemre indokolatlan késedelem nélkül, a kérelem sürgősségével arányos időkereten belül választ kell adnia.

Az e cikk szerint kért és nyújtott segítségnyújtás keretében átadott bármely információ kizárólag abban az ügyben használható fel, amellyel kapcsolatban kikérték.

15. cikk

Kivételek

Ez a fejezet nem vonatkozik az elismert adataltruista szervezetekre vagy az egyéb nonprofit szervezetekre annyiban, amennyiben a tevékenységük olyan adatok közérdekű célokból történő gyűjtéséből áll, amelyeket természetes vagy jogi személyek adataltruizmus alapján bocsátanak rendelkezésre, kivéve ha az említett szervezetek kereskedelmi kapcsolatokat szándékoznak létrehozni egyfelől meghatározatlan számú érintett és adatbirtokos, másfelől pedig adatfelhasználók között.

IV. FEJEZET

Adataltruizmus

16. cikk

Az adataltruizmusra vonatkozó nemzeti intézkedések

A tagállamok szervezeti és/vagy technikai intézkedésekkel rendelkezhetnek az adataltruizmus megkönnyítésére. E célból a tagállamok nemzeti politikákat határozhatnak meg az adataltruizmusra vonatkozóan. E nemzeti politikák többek között segíthetik az érintetteket abban, hogy a rájuk vonatkozó, közszférabeli szervezetek birtokában lévő személyes adatokat adataltruista megfontolásból önkéntesen rendelkezésre bocsássák, valamint meghatározhatják, hogy milyen információkat kell az érintettek rendelkezésére bocsátani adataik közérdekű további felhasználását illetően.

Ha egy tagállam ilyen nemzeti politikákat dolgoz ki, erről értesíti a Bizottságot.

17. cikk

Az elismert adataltruista szervezetek nyilvános nyilvántartásai

(1)   Az elismert adataltruista szervezetek nyilvántartásáért felelős minden illetékes hatóságnak nyilvános nemzeti nyilvántartást kell vezetnie az elismert adataltruista szervezetekről, valamint rendszeresen aktualizálnia kell e nyilvántartást.

(2)   A Bizottság tájékoztatási célból nyilvános uniós nyilvántartást vezet az elismert adataltruista szervezetekről. Amennyiben az elismert adataltruista szervezetek nyilvános nemzeti nyilvántartásába a 18. cikkel összhangban bejegyzett szervezetek, használhatják „az Unióban elismert adataltruista szervezet” címet írásbeli és szóbeli kommunikációjukban, továbbá a közös logót.

Annak biztosítása érdekében, hogy az elismert adataltruista szervezetek könnyen azonosíthatók legyenek az Unió egész területén, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a közös logó rajzolatát. Az elismert adataltruista szervezeteknek egyértelműen fel kell tüntetniük a közös logót minden olyan online és offline kiadványon, amely adataltruista tevékenységeikre vonatkozik. A közös logót olyan QR-kódnak kell kísérnie, amely linket tartalmaz az elismert adataltruista szervezetek nyilvános uniós nyilvántartásához.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 33. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

18. cikk

A nyilvántartásba vételre vonatkozó általános követelmények

Ahhoz, hogy valamely szervezetet bejegyezhessenek az elismert adataltruista szervezetek nyilvános nemzeti nyilvántartásába, e szervezetnek:

| a) | adataltruista tevékenységeket kell végeznie; |
| --- | --- |

a)

adataltruista tevékenységeket kell végeznie;

| b) | olyan jogi személynek kell lennie, amelyet a nemzeti jog alapján hoztak létre – adott esetben a nemzeti jogban előírt – közérdekű célok teljesítése céljából; |
| --- | --- |

b)

olyan jogi személynek kell lennie, amelyet a nemzeti jog alapján hoztak létre – adott esetben a nemzeti jogban előírt – közérdekű célok teljesítése céljából;

| c) | nonprofit alapon kell működnie és jogilag függetlennek kell lennie minden olyan szervezettől, amely profitorientáltan működik; |
| --- | --- |

c)

nonprofit alapon kell működnie és jogilag függetlennek kell lennie minden olyan szervezettől, amely profitorientáltan működik;

| d) | az adataltruista tevékenységeket egy olyan struktúrán keresztül kell végeznie, amely funkcionálisan elkülönül az általa végzett egyéb tevékenységektől; |
| --- | --- |

d)

az adataltruista tevékenységeket egy olyan struktúrán keresztül kell végeznie, amely funkcionálisan elkülönül az általa végzett egyéb tevékenységektől;

| e) | meg kell felelnie a 22. cikk (1) bekezdésében említett szabálykönyvnek legkésőbb 18 hónappal az ugyanazon bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálybalépését követően. |
| --- | --- |

e)

meg kell felelnie a 22. cikk (1) bekezdésében említett szabálykönyvnek legkésőbb 18 hónappal az ugyanazon bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálybalépését követően.

19. cikk

Az elismert adataltruista szervezetek nyilvántartásba vétele

(1)   A 18. cikk követelményeinek megfelelő szervezet kérelmet nyújthat be a letelepedési helye szerinti tagállamban az elismert adataltruista szervezetek nyilvános nemzeti nyilvántartásába való felvétele iránt.

(2)   A 18. cikk követelményeinek megfelelő olyan szervezet, amely egynél több tagállamban rendelkezik tevékenységi hellyel, a tevékenységi központja szerinti tagállamban nyújthat be kérelmet az elismert adataltruista szervezetek nyilvános nemzeti nyilvántartásába való felvétele iránt.

(3)   A 18. cikk követelményeinek megfelelő, de az Unióban nem letelepedett szervezeteknek jogi képviselőt kell kijelölniük az egyik olyan tagállamban, amelyben az adataltruista szolgáltatásaikat kínálják.

Az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében a szervezetnek fel kell hatalmaznia a jogi képviselőt arra, hogy az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok, az érintettek és az adatbirtokosok az adott szervezettel kapcsolatos valamennyi kérdésben – az adott szervezet mellett vagy helyett – a jogi képviselőhöz fordulhassanak. A jogi képviselőnek együtt kell működnie az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságokkal, és kérésre teljes körűen be kell mutatnia a szervezet által az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében hozott intézkedéseket és bevezetett rendelkezéseket.

A szervezetet azon tagállam joghatósága alá tartozónak kell tekinteni, amelyben a jogi képviselője található. Az ilyen szervezet kérelmet nyújthat be az elismert adataltruista szervezeteknek az adott tagállam által vezetett nyilvános nemzeti nyilvántartásába való felvétele iránt. Az, hogy a szervezet jogi képviselőt jelöl ki, nem érinti a szervezettel szembeni indítható bármely jogi eljárást.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdésben említett nyilvántartásba vétel iránti kérelemnek a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a szervezet neve; |
| --- | --- |

a)

a szervezet neve;

| b) | a szervezet jogállása, formája és nyilvántartási száma és – amennyiben a szervezet nyilvános nemzeti nyilvántartásban szerepel – a cégjegyzékszáma; |
| --- | --- |

b)

a szervezet jogállása, formája és nyilvántartási száma és – amennyiben a szervezet nyilvános nemzeti nyilvántartásban szerepel – a cégjegyzékszáma;

| c) | adott esetben a szervezet létesítő okirata; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a szervezet létesítő okirata;

| d) | a szervezet bevételi forrásai; |
| --- | --- |

d)

a szervezet bevételi forrásai;

| e) | a szervezet tevékenységi központjának címe az Unióban, ha van ilyen, és adott esetben a szervezet egy másik tagállamban található másodlagos fióktelepének vagy a jogi képviselőnek a címe; |
| --- | --- |

e)

a szervezet tevékenységi központjának címe az Unióban, ha van ilyen, és adott esetben a szervezet egy másik tagállamban található másodlagos fióktelepének vagy a jogi képviselőnek a címe;

| f) | egy olyan nyilvános weboldal, amelyen teljeskörű és naprakész információk találhatók a szervezettel és a tevékenységekkel kapcsolatban, és amely tartalmazza legalább az a), b), d), e) és h) pontban említett információkat; |
| --- | --- |

f)

egy olyan nyilvános weboldal, amelyen teljeskörű és naprakész információk találhatók a szervezettel és a tevékenységekkel kapcsolatban, és amely tartalmazza legalább az a), b), d), e) és h) pontban említett információkat;

| g) | a szervezet kapcsolattartói és elérhetőségei; |
| --- | --- |

g)

a szervezet kapcsolattartói és elérhetőségei;

| h) | azon közérdekű célok, amelyeket a szervezet az adatgyűjtés során elő kíván mozdítani; |
| --- | --- |

h)

azon közérdekű célok, amelyeket a szervezet az adatgyűjtés során elő kíván mozdítani;

| i) | azon adatok jellege, amelyek kezeléséről a szervezet rendelkezni kíván, illetve amelyeket a szervezet kezelni kíván, valamint személyes adatok esetében a személyes adatok kategóriáinak megjelölése; |
| --- | --- |

i)

azon adatok jellege, amelyek kezeléséről a szervezet rendelkezni kíván, illetve amelyeket a szervezet kezelni kíván, valamint személyes adatok esetében a személyes adatok kategóriáinak megjelölése;

| j) | minden olyan egyéb dokumentum, amely bizonyítja, hogy a 18. cikk követelményei teljesülnek. |
| --- | --- |

j)

minden olyan egyéb dokumentum, amely bizonyítja, hogy a 18. cikk követelményei teljesülnek.

(5)   Ha a szervezet a (4) bekezdés alapján benyújtotta az összes szükséges információt, és az elismert adataltruista szervezetek nyilvántartásáért felelős illetékes hatóság értékelte a nyilvántartásba vétel iránti kérelmet és úgy ítélte meg, hogy a szervezet megfelel a 18. cikkben foglalt követelményeknek, az illetékes hatóságnak a nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtását követő tizenkét héten belül be kell jegyeznie a szervezetet az elismert adataltruista szervezetek nyilvános nemzeti nyilvántartásába. A nyilvántartásba vétel minden tagállamban érvényes.

Az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságnak minden nyilvántartásba vételről értesítenie kell a Bizottságot. A Bizottság felveszi az adott szervezetet az elismert adataltruista szervezetek nyilvános uniós nyilvántartásába.

(6)   A (4) bekezdés a), b), f), g) és h) pontjában említett információkat közzé kell tenni az elismert adataltruista szervezetek nyilvános nemzeti nyilvántartásában.

(7)   Az elismert adataltruista szervezetnek a szóban forgó változás bekövetkezésétől számított 14 napon belül értesítenie kell a vonatkozó, az elismert adataltruista szervezetek nyilvántartásáért felelős illetékes hatóságot a (4) bekezdés alapján megadott információk bármilyen változásáról.

Az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságnak minden ilyen értesítésről haladéktalanul, elektronikus úton értesítenie kell a Bizottságot. Az ilyen értesítés alapján a Bizottság haladéktalanul aktualizálja az elismert adataltruista szervezetek nyilvános uniós nyilvántartását.

20. cikk

Átláthatósági követelmények

(1)   Az elismert adataltruista szervezeteknek teljes és pontos nyilvántartást kell vezetniük a következőkről:

| a) | minden olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely lehetőséget kapott az elismert adataltruista szervezet birtokában lévő adatok kezelésére, valamint e személyek elérhetőségi adatai; |
| --- | --- |

a)

minden olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely lehetőséget kapott az elismert adataltruista szervezet birtokában lévő adatok kezelésére, valamint e személyek elérhetőségi adatai;

| b) | a személyes adatok kezelésének vagy a nem személyes adatok felhasználásának az időpontja vagy időtartama; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok kezelésének vagy a nem személyes adatok felhasználásának az időpontja vagy időtartama;

| c) | az adatkezelés azon természetes vagy jogi személy által megjelölt célja, aki vagy amely lehetőséget kapott az adatkezelésre; |
| --- | --- |

c)

az adatkezelés azon természetes vagy jogi személy által megjelölt célja, aki vagy amely lehetőséget kapott az adatkezelésre;

| d) | az adatokat kezelő természetes vagy jogi személyek által fizetett díjak, ha vannak ilyenek. |
| --- | --- |

d)

az adatokat kezelő természetes vagy jogi személyek által fizetett díjak, ha vannak ilyenek.

(2)   Az elismert adataltruista szervezeteknek éves tevékenységi jelentést kell készíteniük, és azt továbbítaniuk kell az elismert adataltruista szervezetek nyilvántartásáért felelős illetékes hatóságnak, amely jelentésnek legalább a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az elismert adataltruista szervezet tevékenységére vonatkozó információk; |
| --- | --- |

a)

az elismert adataltruista szervezet tevékenységére vonatkozó információk;

| b) | annak leírása, hogy az adott pénzügyi évben hogyan mozdították elő az adatgyűjtés közérdekű céljait; |
| --- | --- |

b)

annak leírása, hogy az adott pénzügyi évben hogyan mozdították elő az adatgyűjtés közérdekű céljait;

| c) | azoknak a természetes és jogi személyeknek a listája, amelyek számára engedélyezték a birtokukban lévő adatok kezelését, beleértve az ezen adatkezelés által szolgált közérdekű célok összefoglaló leírását és az adatkezeléshez használt technikai eszközök leírását, beleértve a magánélet védelmére és az adatvédelem szavatolására használt technikákat; |
| --- | --- |

c)

azoknak a természetes és jogi személyeknek a listája, amelyek számára engedélyezték a birtokukban lévő adatok kezelését, beleértve az ezen adatkezelés által szolgált közérdekű célok összefoglaló leírását és az adatkezeléshez használt technikai eszközök leírását, beleértve a magánélet védelmére és az adatvédelem szavatolására használt technikákat;

| d) | adott esetben az elismert adataltruista szervezet által megengedett adatkezelés eredményeinek összefoglalása; |
| --- | --- |

d)

adott esetben az elismert adataltruista szervezet által megengedett adatkezelés eredményeinek összefoglalása;

| e) | információk az elismert adataltruista szervezet bevételi forrásairól, különös tekintettel az adatokhoz való hozzáférés lehetővé tételéből származó összes bevételre, valamint a kiadásokról. |
| --- | --- |

e)

információk az elismert adataltruista szervezet bevételi forrásairól, különös tekintettel az adatokhoz való hozzáférés lehetővé tételéből származó összes bevételre, valamint a kiadásokról.

21. cikk

Az érintettek és az adatbirtokosok adataikhoz fűződő jogainak és érdekeinek védelmét szolgáló egyedi követelmények

(1)   Az elismert adataltruista szervezeteknek adataik bármilyen jellegű kezelése előtt világos és közérthető módon tájékoztatniuk kell az érintetteket vagy az adatbirtokosokat az alábbiakról:

| a) | azon közérdekű célok és – adott esetben – kifejezett, konkrét és jogszerű célok, amely utóbbi célokra a személyesadat-kezelésnek irányulnia kell, és amely célok mindegyikére nézve a szervezet engedélyezi az adatbirtokosok vagy az érintettek adatainak az adatfelhasználók általi kezelését; |
| --- | --- |

a)

azon közérdekű célok és – adott esetben – kifejezett, konkrét és jogszerű célok, amely utóbbi célokra a személyesadat-kezelésnek irányulnia kell, és amely célok mindegyikére nézve a szervezet engedélyezi az adatbirtokosok vagy az érintettek adatainak az adatfelhasználók általi kezelését;

| b) | azon helyszín és azon közérdekű célok, amelyen, illetve amelyekre a valamely harmadik országban végzett adatkezelést engedélyezi, amennyiben az adatkezelést az elismert adataltruista szervezet végzi. |
| --- | --- |

b)

azon helyszín és azon közérdekű célok, amelyen, illetve amelyekre a valamely harmadik országban végzett adatkezelést engedélyezi, amennyiben az adatkezelést az elismert adataltruista szervezet végzi.

(2)   Az elismert adataltruista szervezet az adatokat nem használhatja az azon közérdekű céloktól eltérő célra, amelyekre az érintett vagy az adatbirtokos az adatkezelést engedélyezi. Az elismert adataltruista szervezet nem alkalmazhat megtévesztő marketingtechnikákat az adatszolgáltatás ösztönzése céljából.

(3)   Az elismert adataltruista szervezetnek eszközöket kell biztosítania az érintettek hozzájárulásának vagy az adatbirtokosok által rendelkezésre bocsátott adatok kezelésére vonatkozó engedélyeknek a beszerzéséhez. Az elismert adataltruista szervezetnek eszközöket kell biztosítania az ilyen hozzájárulás vagy engedély egyszerű visszavonásához is.

(4)   Az elismert adataltruista szervezetnek intézkedéseket kell hoznia annak érdekében, hogy szavatolja az általa adataltruizmus alapján gyűjtött nem személyes adatok tárolásának és kezelésének megfelelő szintű biztonságát.

(5)   Az elismert adataltruista szervezetnek indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatnia kell az adatbirtokosokat az általa megosztott nem személyes adatokhoz való bármely jogosulatlan hozzáférésről, valamint az ilyen adatok bármely jogosulatlan továbbításáról vagy felhasználásáról.

(6)   Ha az elismert adataltruista szervezet elősegíti a harmadik felek általi adatkezelést, például azáltal, hogy eszközöket biztosít az érintettek hozzájárulásának vagy az adatbirtokosok által rendelkezésre bocsátott adatok kezelésére vonatkozó engedélyeknek a beszerzéséhez, adott esetben meg kell határoznia azon harmadik ország joghatóságát, amelyben az adatokat felhasználni szándékoznak.

22. cikk

Szabálykönyv

(1)   A Bizottság a 32. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kiegészíti e rendeletet egy olyan szabálykönyv kidolgozása révén, amely a következőket tartalmazza:

| a) | megfelelő tájékoztatási követelmények annak biztosítása érdekében, hogy az érintettek és az adatbirtokosok az adataltruizmushoz való hozzájárulás vagy engedély megadása előtt kellően részletes, egyértelmű és átlátható tájékoztatást kapjanak az adatok felhasználásáról, a hozzájárulás vagy engedély megadásának és visszavonásának eszközeiről, valamint az adataltruista szervezettel megosztott adatokkal való visszaélés elkerülése érdekében hozott intézkedésekről; |
| --- | --- |

a)

megfelelő tájékoztatási követelmények annak biztosítása érdekében, hogy az érintettek és az adatbirtokosok az adataltruizmushoz való hozzájárulás vagy engedély megadása előtt kellően részletes, egyértelmű és átlátható tájékoztatást kapjanak az adatok felhasználásáról, a hozzájárulás vagy engedély megadásának és visszavonásának eszközeiről, valamint az adataltruista szervezettel megosztott adatokkal való visszaélés elkerülése érdekében hozott intézkedésekről;

| b) | megfelelő technikai és biztonsági követelmények az adattárolás és az adatkezelés, valamint a hozzájárulás vagy az engedély megadásának és visszavonásának eszközei megfelelő szintű biztonságának szavatolása érdekében; |
| --- | --- |

b)

megfelelő technikai és biztonsági követelmények az adattárolás és az adatkezelés, valamint a hozzájárulás vagy az engedély megadásának és visszavonásának eszközei megfelelő szintű biztonságának szavatolása érdekében;

| c) | multidiszciplináris megközelítésen alapuló olyan kommunikációs ütemtervek, amelyek célja a figyelem felhívása az adataltruizmusra, az „Unióban elismert adataltruista szervezet” elnevezésre és a szabálykönyvre az érdekelt felek, különösen az adataikat potenciálisan megosztó adatbirtokosok és érintettek körében; |
| --- | --- |

c)

multidiszciplináris megközelítésen alapuló olyan kommunikációs ütemtervek, amelyek célja a figyelem felhívása az adataltruizmusra, az „Unióban elismert adataltruista szervezet” elnevezésre és a szabálykönyvre az érdekelt felek, különösen az adataikat potenciálisan megosztó adatbirtokosok és érintettek körében;

| d) | a releváns interoperabilitási szabványokra vonatkozó ajánlások. |
| --- | --- |

d)

a releváns interoperabilitási szabványokra vonatkozó ajánlások.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szabálykönyvet az adataltruista szervezetekkel és az érdekelt felekkel szoros együttműködésben kell elkészíteni.

23. cikk

Az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok

(1)   Minden tagállam kijelöl egy vagy több olyan illetékes hatóságot, amely felelős az elismert adataltruista szervezetek nyilvános nemzeti nyilvántartásáért.

Az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságoknak meg kell felelniük a 26. cikkben foglalt követelményeknek.

(2)   Minden tagállam 2023. szeptember 24-ig értesíti a Bizottságot az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságai kilétéről. Minden tagállam arról is értesíti a Bizottságot, ha az említett illetékes hatóságok kiléte a későbbiekben változik.

(3)   Az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságnak a feladatait az érintett adatvédelmi hatósággal – amennyiben ezek a feladatok a személyes adatok kezeléséhez kapcsolódnak –, valamint az adott tagállam érintett ágazati hatóságaival együttműködve kell ellátnia.

24. cikk

A megfelelés ellenőrzése

(1)   Az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságoknak ellenőrizniük és felügyelniük kell az elismert adataltruista szervezetek nyilvános nemzeti nyilvántartásába felvett szervezetek e fejezetben meghatározott követelményeknek való megfelelését. Az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok valamely természetes vagy jogi személy kérelme alapján is ellenőrizhetik és felügyelhetik az ilyen elismert adataltruista szervezetek megfelelését.

(2)   Az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy bekérjék az elismert adataltruista szervezetektől azokat az információkat, amelyek szükségesek az e fejezet követelményeinek való megfelelés ellenőrzéséhez. Az adatszolgáltatás-igényléseknek mindig arányban kell állniuk az elvégzendő feladat mértékével és azokat mindig indokolással kell ellátni.

(3)   Ha az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóság megállapítja, hogy valamely elismert adataltruista szervezet nem felel meg e fejezet egy vagy több követelményének, értesítenie kell az elismert adataltruista szervezetet ezekről a megállapításokról, és lehetőséget kell adnia arra, hogy a szervezet az értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül kifejtse álláspontját.

(4)   Az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságnak hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy az érintett szervezetet kötelezze a (3) bekezdésben említett jogsértés azonnali hatállyal vagy észszerű határidőn belül történő megszüntetésére, és megfelelő és arányos intézkedéseket kell hoznia a megfelelés biztosítása céljából.

(5)   Ha valamely elismert adataltruista szervezet még azután sem tesz eleget e fejezet egy vagy több követelményének, hogy az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóság a (3) bekezdéssel összhangban értesítette, az említett elismert adataltruista szervezetet:

| a) | meg kell fosztani azon jogától, hogy bármilyen írásbeli és szóbeli kommunikáció során „az Unióban elismert adataltruista szervezet” címet használja; |
| --- | --- |

a)

meg kell fosztani azon jogától, hogy bármilyen írásbeli és szóbeli kommunikáció során „az Unióban elismert adataltruista szervezet” címet használja;

| b) | törölni kell az elismert adataltruista szervezetek vonatkozó nyilvános nemzeti nyilvántartásából és az elismert adataltruista szervezetek nyilvános uniós nyilvántartásából. |
| --- | --- |

b)

törölni kell az elismert adataltruista szervezetek vonatkozó nyilvános nemzeti nyilvántartásából és az elismert adataltruista szervezetek nyilvános uniós nyilvántartásából.

Az első albekezdés a) pont szerinti, „az Unióban elismert adataltruista szervezet” cím használatának jogát visszavonó határozatot az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságnak nyilvánosságra kell hoznia.

(6)   Ha valamely adataltruista szervezetek nyilvános nemzeti nyilvántartásába bejegyzett szervezet tevékenységi központja vagy jogi képviselője valamely tagállamban található, de más tagállamokban tevékenykedik, a tevékenységi központ szerinti tagállamnak vagy a jogi képviselő illetősége szerinti tagállamnak az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatósága és a többi érintett tagállam adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságai kötelesek együttműködni egymással és segíteni egymást. Ez a segítségnyújtás és együttműködés magában foglalhatja az érintett adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok közötti, az e rendelet szerinti feladataik ellátása céljából végzett információcserét, valamint az e cikkben említett intézkedések megtételére irányuló, indokolással ellátott kérelmeket is.

Amennyiben valamely tagállam adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatósága segítséget kér egy másik tagállam adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságától, indokolással ellátott kérelmet kell benyújtania. Az ilyen kérelemmel megkeresett, adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságnak indokolatlan késedelem nélkül, a kérelem sürgősségével arányos időkereten belül választ kell adnia.

Az e cikk szerint kért és nyújtott segítségnyújtás keretében átadott bármely információ kizárólag abban az ügyben használható fel, amellyel kapcsolatban kikérték.

25. cikk

Az adataltruizmushoz való hozzájárulás európai űrlapja

(1)   Az adataltruizmuson alapuló adatgyűjtés megkönnyítése érdekében a Bizottság az Európai Adatvédelmi Testülettel folytatott konzultációt követően, az Európai Adatinnovációs Testület véleményének figyelembevételével és az érdekelt felek bevonásával, végrehajtási jogi aktusok útján kidolgozza és továbbfejleszti az adataltruizmushoz való európai hozzájárulás űrlapját. Az űrlapnak lehetővé kell tennie, hogy a tagállamok egységes formátumban gyűjtsék a hozzájárulásokat vagy engedélyeket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 33. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   Az adataltruizmushoz való európai hozzájárulás űrlapjának olyan moduláris megközelítésen kell alapulnia, amely lehetővé teszi a testreszabást meghatározott ágazatokban és különböző célokra.

(3)   Személyes adatok megadása esetén az adataltruizmushoz való európai hozzájárulás űrlapjának biztosítania kell, hogy az érintettek az (EU) 2016/679 rendelet követelményeinek megfelelően hozzájárulást adhassanak egy adott adatkezelési művelethez és visszavonhassák azt.

(4)   Az űrlapnak papíron kinyomtatható és könnyen érthető formában, valamint elektronikus, gépi olvasásra alkalmas formában kell rendelkezésre állnia.

V. FEJEZET

Illetékes hatóságok és eljárási rendelkezések

26. cikk

Az illetékes hatóságokra vonatkozó követelmények

(1)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságoknak és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságoknak jogilag el kell különülniük és funkcionálisan függetlennek kell lenniük az adatközvetítő szolgáltatóktól és az elismert adataltruista szervezetektől. Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok feladatait ugyanaz a hatóság is elláthatja. A tagállamok az említett célokra vagy létrehoznak egy vagy több új hatóságot, vagy a már meglévőkre támaszkodnak.

(2)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságoknak és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságoknak a feladataikat pártatlanul, átláthatóan, következetesen, megbízhatóan és időben kell ellátniuk. Feladataik ellátása során óvniuk kell a tisztességes versenyt és a megkülönböztetésmentességet.

(3)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok felső szintű vezetése és az érintett feladatok ellátásáért felelős személyzete nem lehet az általuk értékelt szolgáltatások tervezője, gyártója, szállítója, telepítője, vásárlója, tulajdonosa, felhasználója vagy üzemeltetője, sem e felek bármelyikének meghatalmazott képviselője. Ez nem zárja ki sem az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóság működéséhez szükséges értékelt szolgáltatások igénybevételét, sem pedig az említett szolgáltatások személyes célú igénybevételét.

(4)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok felső vezetése és személyzete nem folytathat olyan tevékenységet, amely összeférhetetlen lehet döntéshozói függetlenségükkel vagy feddhetetlenségükkel a rájuk bízott értékelési tevékenységek tekintetében.

(5)   Az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságoknak és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell a rájuk ruházott feladatok elvégzéséhez szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokkal, beleértve a szükséges műszaki ismereteket és erőforrásokat is.

(6)   Valamely tagállam adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságainak és adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságainak indokolt kérésre késedelem nélkül meg kell küldeniük a Bizottságnak és a többi tagállam adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságainak és adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságainak az e rendelet szerinti feladataik ellátásához szükséges információkat. Ha egy adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság vagy egy adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóság a kért információt a kereskedelmi és szakmai titoktartásra vonatkozó uniós és nemzeti joggal összhangban bizalmasnak tartja, a Bizottságnak és minden más érintett adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságnak és adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságnak biztosítania kell ezt a titoktartást.

27. cikk

A panasztétel joga

(1)   A természetes és jogi személyeknek jogukban áll az e rendelet hatálya alá tartozó bármely üggyel kapcsolatban egyénileg vagy – adott esetben – együttesen panaszt benyújtani az érintett adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatósághoz valamely adatközvetítő szolgáltatóval szemben vagy az érintett adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatósághoz valamely elismert adataltruista szervezettel szemben.

(2)   Azon adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság vagy azon adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóság, amelyhez a panaszt benyújtották, köteles tájékoztatni a panaszost:

| a) | az eljárás előrehaladásáról és a meghozott döntésről; valamint |
| --- | --- |

a)

az eljárás előrehaladásáról és a meghozott döntésről; valamint

| b) | a 28. cikk szerinti bírósági jogorvoslati lehetőségekről. |
| --- | --- |

b)

a 28. cikk szerinti bírósági jogorvoslati lehetőségekről.

28. cikk

A hatékony bírósági jogorvoslathoz való jog

(1)   Bármely közigazgatási vagy egyéb nem bírósági jogorvoslat sérelme nélkül minden érintett természetes és jogi személynek joga van a hatékony bírósági jogorvoslathoz a 14. cikkben említett, az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok által az adatközvetítő szolgáltatókra vonatkozó bejelentési rendszer irányításával, ellenőrzésével és alkalmazásával kapcsolatban hozott kötelező erejű döntések, valamint a 19. és 24. cikkben említett, az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok által az elismert adataltruista szervezetek ellenőrzésével kapcsolatban hozott kötelező erejű döntések tekintetében.

(2)   Az e cikk szerinti bírósági eljárást azon tagállam bíróságai előtt kell megindítani, amelyben azon adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság vagy azon adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóság található, amellyel szemben a bírósági jogorvoslattal egyénileg, vagy – adott esetben – együttesen, egy vagy több természetes vagy jogi személy képviselői útján élni kívánnak.

(3)   Amennyiben az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóság vagy az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóság nem intézkedik valamely panasz nyomán, az érintett természetes és jogi személyeknek joguk van a nemzeti jog szerinti hatékony bírósági jogorvoslathoz vagy egy megfelelő szakértelemmel rendelkező, pártatlan szerv általi felülvizsgálathoz.

VI. FEJEZET

Az Európai Adatinnovációs Testület

29. cikk

Európai Adatinnovációs Testület

(1)   A Bizottság szakértői csoport formájában Európai Adatinnovációs Testületet hoz létre, amelyben az összes tagállam adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságainak és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságainak, az Európai Adatvédelmi Testületnek a képviselői, az európai adatvédelmi biztos, az ENISA és a Bizottság képviselői, az uniós kkv-követ vagy a kkv-követek hálózata által kinevezett képviselő, valamint meghatározott ágazatokban működő érintett szervek képviselői és a különleges szakértelemmel rendelkező szervek képviselői vesznek részt. Az egyéni szakértők kinevezésekor a Bizottság törekszik arra, hogy a szakértői csoport tagjai körében megvalósuljon a nemek közötti és a földrajzi egyensúly.

(2)   Az Európai Adatinnovációs Testületnek legalább a következő három alcsoportból kell állnia:

| a) | az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok képviselőiből álló alcsoportból, a 30. cikk a), c), j) és k) pontja szerinti feladatok ellátása céljából; |
| --- | --- |

a)

az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok képviselőiből álló alcsoportból, a 30. cikk a), c), j) és k) pontja szerinti feladatok ellátása céljából;

| b) | a 30. cikk f) és g) pontjával összhangban a szabványosításra, a hordozhatóságra és az interoperabilitásra vonatkozó, műszaki jellegű megbeszéléseket folytató alcsoportból; valamint |
| --- | --- |

b)

a 30. cikk f) és g) pontjával összhangban a szabványosításra, a hordozhatóságra és az interoperabilitásra vonatkozó, műszaki jellegű megbeszéléseket folytató alcsoportból; valamint

| c) | az érdekelt felek bevonását biztosító alcsoportból, amelyben az ipar, a kutatás, az akadémiai körök, a civil társadalom, a szabványügyi szervezetek és a releváns közös európai adatterek releváns képviselői, valamint azon egyéb érdekelt felek és harmadik felek képviselői vesznek részt, amelyek tanácsadást nyújtanak az Európai Adatinnovációs Testületnek a 30. cikk d), e), f), g) és h) pontja szerinti feladatok ellátásához. |
| --- | --- |

c)

az érdekelt felek bevonását biztosító alcsoportból, amelyben az ipar, a kutatás, az akadémiai körök, a civil társadalom, a szabványügyi szervezetek és a releváns közös európai adatterek releváns képviselői, valamint azon egyéb érdekelt felek és harmadik felek képviselői vesznek részt, amelyek tanácsadást nyújtanak az Európai Adatinnovációs Testületnek a 30. cikk d), e), f), g) és h) pontja szerinti feladatok ellátásához.

(3)   Az Európai Adatinnovációs Testület ülésein a Bizottság elnököl.

(4)   Az Európai Adatinnovációs Testület munkáját a Bizottság által biztosított titkárság támogatja.

30. cikk

Az Európai Adatinnovációs Testület feladatai

Az Európai Adatinnovációs Testületnek a következő feladatokat kell ellátnia:

| a) | tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére a 7. cikk (1) bekezdésében említett közszférabeli szervezetek és illetékes szervek által a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatkategóriák további felhasználására irányuló kérelmek kezelése során következetesen követendő gyakorlat kialakítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére a 7. cikk (1) bekezdésében említett közszférabeli szervezetek és illetékes szervek által a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatkategóriák további felhasználására irányuló kérelmek kezelése során következetesen követendő gyakorlat kialakítására vonatkozóan;

| b) | tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére az adataltruizmus Unió-szerte követendő következetes gyakorlatának kialakítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére az adataltruizmus Unió-szerte követendő következetes gyakorlatának kialakítására vonatkozóan;

| c) | tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok által az adatközvetítő szolgáltatókra és az elismert adataltruista szervezetekre vonatkozó követelmények alkalmazása során következetesen követendő gyakorlat kialakítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok által az adatközvetítő szolgáltatókra és az elismert adataltruista szervezetekre vonatkozó követelmények alkalmazása során következetesen követendő gyakorlat kialakítására vonatkozóan;

| d) | tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére az arra vonatkozó következetes iránymutatások kidolgozására vonatkozóan, hogy miként lehetne e rendelet keretében a legjobban megvédeni a jogosulatlan hozzáféréstől – amely a szellemitulajdon-lopás vagy az ipari kémkedés kockázatával jár – a nem személyes, bizalmas üzleti adatokat, különösen az üzleti titkokat, de az olyan nem személyes adatokat is, amelyek szellemitulajdon-jogok által védett tartalmat képeznek; |
| --- | --- |

d)

tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére az arra vonatkozó következetes iránymutatások kidolgozására vonatkozóan, hogy miként lehetne e rendelet keretében a legjobban megvédeni a jogosulatlan hozzáféréstől – amely a szellemitulajdon-lopás vagy az ipari kémkedés kockázatával jár – a nem személyes, bizalmas üzleti adatokat, különösen az üzleti titkokat, de az olyan nem személyes adatokat is, amelyek szellemitulajdon-jogok által védett tartalmat képeznek;

| e) | tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére az adatcserére és -tárolásra vonatkozó kiberbiztonsági követelményekkel kapcsolatos következetes iránymutatások kidolgozására vonatkozóan; |
| --- | --- |

e)

tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére az adatcserére és -tárolásra vonatkozó kiberbiztonsági követelményekkel kapcsolatos következetes iránymutatások kidolgozására vonatkozóan;

| f) | tanácsadás a Bizottság részére – különösen a szabványügyi szervezetek észrevételeinek a figyelembevételével – az adatfelhasználáshoz és az újonnan megjelenő közös európai adatterek közötti ágazatközi adatmegosztáshoz alkalmazandó és kialakítandó ágazatközi szabványok priorizálását, az ágazatközi összehasonlítást és a biztonságra vonatkozó ágazati követelményekkel és a hozzáférési eljárásokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatok megosztását illetően – figyelembe véve az ágazatspecifikus szabványosítási tevékenységeket –, különösen annak tisztázása és megkülönböztetése tekintetében, hogy mely szabványok és gyakorlatok ágazatközi jellegűek, és melyek ágazati jellegűek; |
| --- | --- |

f)

tanácsadás a Bizottság részére – különösen a szabványügyi szervezetek észrevételeinek a figyelembevételével – az adatfelhasználáshoz és az újonnan megjelenő közös európai adatterek közötti ágazatközi adatmegosztáshoz alkalmazandó és kialakítandó ágazatközi szabványok priorizálását, az ágazatközi összehasonlítást és a biztonságra vonatkozó ágazati követelményekkel és a hozzáférési eljárásokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatok megosztását illetően – figyelembe véve az ágazatspecifikus szabványosítási tevékenységeket –, különösen annak tisztázása és megkülönböztetése tekintetében, hogy mely szabványok és gyakorlatok ágazatközi jellegűek, és melyek ágazati jellegűek;

| g) | segítségnyújtás a Bizottság részére – különösen a szabványügyi szervezetek észrevételeinek a figyelembevételével – a belső piac és a belső piaci adatgazdaság széttöredezettségének a kezelésében, amely az adatok nemzetközi és ágazatközi interoperabilitásának, valamint a különböző ágazatok és területek közötti adatmegosztási szolgáltatásoknak a javításával valósulhat meg, a meglévő európai, nemzetközi vagy nemzeti szabványokra építve, többek között a közös európai adatterek létrehozásának ösztönzése céljából; |
| --- | --- |

g)

segítségnyújtás a Bizottság részére – különösen a szabványügyi szervezetek észrevételeinek a figyelembevételével – a belső piac és a belső piaci adatgazdaság széttöredezettségének a kezelésében, amely az adatok nemzetközi és ágazatközi interoperabilitásának, valamint a különböző ágazatok és területek közötti adatmegosztási szolgáltatásoknak a javításával valósulhat meg, a meglévő európai, nemzetközi vagy nemzeti szabványokra építve, többek között a közös európai adatterek létrehozásának ösztönzése céljából;

| h) | iránymutatástervetek kidolgozása a közös európai adatterekre, nevezetesen közös szabványok és gyakorlatok olyan cél- vagy ágazatspecifikus, illetve ágazatközi interoperábilis kereteire, amelyek az új termékek és szolgáltatások kifejlesztését, a tudományos kutatást vagy civil társadalmi kezdeményezéseket szolgáló adatmegosztásra vagy közös adatkezelésre irányulnak; e közös szabványoknak és gyakorlatoknak figyelembe kell venniük a meglévő szabványokat, meg kell felelniük a versenyszabályoknak, továbbá megkülönböztetésmentes hozzáférést kell biztosítaniuk valamennyi résztvevő számára az Unión belüli adatmegosztás előmozdítása, valamint a meglévő és a jövőbeli adatterekben rejlő lehetőségek kiaknázása céljából; amely iránymutatástervezetek többek között az alábbiakra terjednek ki:






  i. | az adatfelhasználáshoz és az ágazatközi adatmegosztáshoz alkalmazandó és kialakítandó ágazatközi szabványok, az ágazatközi összehasonlítás, a biztonságra vonatkozó ágazati követelményekkel és a hozzáférési eljárásokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatok megosztása – figyelembe véve az ágazatspecifikus szabványosítási tevékenységeket –, valamint különösen annak tisztázása és megkülönböztetése, hogy mely szabványok és gyakorlatok ágazatközi jellegűek, és melyek ágazati jellegűek; |
| --- | --- | --- |

h)

iránymutatástervetek kidolgozása a közös európai adatterekre, nevezetesen közös szabványok és gyakorlatok olyan cél- vagy ágazatspecifikus, illetve ágazatközi interoperábilis kereteire, amelyek az új termékek és szolgáltatások kifejlesztését, a tudományos kutatást vagy civil társadalmi kezdeményezéseket szolgáló adatmegosztásra vagy közös adatkezelésre irányulnak; e közös szabványoknak és gyakorlatoknak figyelembe kell venniük a meglévő szabványokat, meg kell felelniük a versenyszabályoknak, továbbá megkülönböztetésmentes hozzáférést kell biztosítaniuk valamennyi résztvevő számára az Unión belüli adatmegosztás előmozdítása, valamint a meglévő és a jövőbeli adatterekben rejlő lehetőségek kiaknázása céljából; amely iránymutatástervezetek többek között az alábbiakra terjednek ki:

i.

az adatfelhasználáshoz és az ágazatközi adatmegosztáshoz alkalmazandó és kialakítandó ágazatközi szabványok, az ágazatközi összehasonlítás, a biztonságra vonatkozó ágazati követelményekkel és a hozzáférési eljárásokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatok megosztása – figyelembe véve az ágazatspecifikus szabványosítási tevékenységeket –, valamint különösen annak tisztázása és megkülönböztetése, hogy mely szabványok és gyakorlatok ágazatközi jellegűek, és melyek ágazati jellegűek;

| ii. | a piacra lépés akadályainak elhárítását és a bezáródási hatások elkerülését célzó követelmények, amelyek a tisztességes verseny és az interoperabilitás biztosításához szükségesek; |
| --- | --- |

ii.

a piacra lépés akadályainak elhárítását és a bezáródási hatások elkerülését célzó követelmények, amelyek a tisztességes verseny és az interoperabilitás biztosításához szükségesek;

| iii. | megfelelő védelem a harmadik országokba irányuló jogszerű adattovábbítás tekintetében, ideértve az uniós jog által tiltott adattovábbítás elleni biztosítékokat is; |
| --- | --- |

iii.

megfelelő védelem a harmadik országokba irányuló jogszerű adattovábbítás tekintetében, ideértve az uniós jog által tiltott adattovábbítás elleni biztosítékokat is;

| iv. | az érdekelt felek megfelelő és megkülönböztetésmentes képviselete a közös európai adatterek irányításában; |
| --- | --- |

iv.

az érdekelt felek megfelelő és megkülönböztetésmentes képviselete a közös európai adatterek irányításában;

| v. | a kiberbiztonsági követelmények betartása az uniós joggal összhangban; |
| --- | --- |

v.

a kiberbiztonsági követelmények betartása az uniós joggal összhangban;

| i) | a tagállamok közötti együttműködés elősegítése olyan harmonizált feltételek meghatározásával kapcsolatban, amelyek a közszférabeli szervezetek birtokában lévő, a 3. cikk (1) bekezdése szerinti adatkategóriáknak a belső piacon történő további felhasználására vonatkoznak; |
| --- | --- |

i)

a tagállamok közötti együttműködés elősegítése olyan harmonizált feltételek meghatározásával kapcsolatban, amelyek a közszférabeli szervezetek birtokában lévő, a 3. cikk (1) bekezdése szerinti adatkategóriáknak a belső piacon történő további felhasználására vonatkoznak;

| j) | az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok közötti együttműködés elősegítése kapacitásépítés és információcsere révén, különösen az adatközvetítő szolgáltatókra vonatkozó bejelentési eljárással, valamint az elismert adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételével és ellenőrzésével kapcsolatos hatékony információcsere módszereinek a kidolgozása révén – beleértve a díjak és a szankciók meghatározása terén folytatott koordinációt is –, valamint az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok közötti együttműködés elősegítése a nemzetközi hozzáférés és adattovábbítás terén; |
| --- | --- |

j)

az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok közötti együttműködés elősegítése kapacitásépítés és információcsere révén, különösen az adatközvetítő szolgáltatókra vonatkozó bejelentési eljárással, valamint az elismert adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételével és ellenőrzésével kapcsolatos hatékony információcsere módszereinek a kidolgozása révén – beleértve a díjak és a szankciók meghatározása terén folytatott koordinációt is –, valamint az adatközvetítő szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok és az adataltruista szervezetek nyilvántartásba vételéért felelős illetékes hatóságok közötti együttműködés elősegítése a nemzetközi hozzáférés és adattovábbítás terén;

| k) | tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére annak értékeléséhez, hogy szükség van-e az 5. cikk (11) és (12) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok elfogadására; |
| --- | --- |

k)

tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére annak értékeléséhez, hogy szükség van-e az 5. cikk (11) és (12) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok elfogadására;

| l) | tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére az adataltruizmushoz való hozzájárulás európai űrlapjának a 25. cikk (1) bekezdésével összhangban történő kidolgozásához; |
| --- | --- |

l)

tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság részére az adataltruizmushoz való hozzájárulás európai űrlapjának a 25. cikk (1) bekezdésével összhangban történő kidolgozásához;

| m) | tanácsadás a Bizottság részére a nem személyes adatokra vonatkozó nemzetközi szabályozási környezet javításával – például a szabványosítással – kapcsolatban. |
| --- | --- |

m)

tanácsadás a Bizottság részére a nem személyes adatokra vonatkozó nemzetközi szabályozási környezet javításával – például a szabványosítással – kapcsolatban.

VII. FEJEZET

Nemzetközi hozzáférés és továbbítás

31. cikk

Nemzetközi hozzáférés és továbbítás

(1)   A közszférabeli szervezetnek, a II. fejezet alapján az adatok további felhasználására feljogosított természetes vagy jogi személynek, az adatközvetítő szolgáltatónak vagy az elismert adataltruista szervezetnek minden észszerű technikai, jogi és szervezési intézkedést meg kell hoznia – ideértve a szerződéses megállapodások megkötését is – annak érdekében, hogy – a (2) vagy (3) bekezdés sérelme nélkül – megakadályozza az Unióban tárolt nem személyes adatok nemzetközi továbbítását vagy az azokhoz való nemzetközi kormányzati hozzáférést, amennyiben az említett továbbítás vagy hozzáférés ellentétes lenne az uniós joggal vagy az érintett tagállam nemzeti jogával.

(2)   Valamely harmadik országok bíróságainak bármely olyan határozatát vagy ítéletét, valamint valamely harmadik ország közigazgatási hatóságainak bármely olyan határozatát, amely egy közszférabeli szervezet, a II. fejezet alapján az adatok további felhasználására feljogosított természetes vagy jogi személy, egy adatközvetítő szolgáltató vagy az elismert adataltruista szervezet számára előírja az Unióban tárolt, e rendelet hatálya alá tartozó nem személyes adatok továbbítását, vagy az azokhoz az Unióban való hozzáférés biztosítását, csak akkor lehet bármilyen módon elismerni vagy végrehajtani, ha az olyan hatályos nemzetközi megállapodáson, például kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodáson alapul, amely a megkereső harmadik ország és az Unió vagy a megkereső harmadik ország és egy tagállam között jött létre.

(3)   Az e cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi megállapodás hiányában, amennyiben egy harmadik ország bírósága vagy egy harmadik ország közigazgatási hatósága által hozott, az Unióban tárolt, az e rendelet hatálya alá tartozó nem személyes adatok továbbítására vagy az azokhoz való hozzáférés biztosítására irányuló határozat vagy ítélet címzettje egy közszférabeli szervezet, a II. fejezet alapján az adatok további felhasználására feljogosított természetes vagy jogi személy, egy adatközvetítő szolgáltató vagy az elismert adataltruista szervezet, és a címzett az említett határozatnak való megfeleléssel az uniós jog vagy az érintett tagállam nemzeti jogának megsértését kockáztatná, az említett adatoknak az adott harmadik országbeli hatósághoz történő továbbítására vagy az azokhoz való hozzáférés biztosítására csak akkor kerülhet sor, ha:

| a) | a harmadik országbeli rendszer előírja az ilyen határozat vagy ítélet indokainak és arányosságának bemutatását, valamint az ilyen határozat vagy ítélet konkrét jellegét, például azáltal, hogy az kellő hivatkozást tartalmaz bizonyos gyanúsított személyekre vagy jogsértésekre; |
| --- | --- |

a)

a harmadik országbeli rendszer előírja az ilyen határozat vagy ítélet indokainak és arányosságának bemutatását, valamint az ilyen határozat vagy ítélet konkrét jellegét, például azáltal, hogy az kellő hivatkozást tartalmaz bizonyos gyanúsított személyekre vagy jogsértésekre;

| b) | a címzett indokolt kifogását a harmadik ország illetékes bírósága vizsgálja felül; és |
| --- | --- |

b)

a címzett indokolt kifogását a harmadik ország illetékes bírósága vizsgálja felül; és

| c) | a határozatot vagy ítéletet kiadó vagy a közigazgatási hatóság határozatának felülvizsgálatát végző harmadik országbeli illetékes bíróságnak az adott harmadik ország joga szerint hatásköre van arra, hogy kellően figyelembe vegye az uniós jog vagy az érintett tagállam nemzeti joga által védett adatok szolgáltatójának vonatkozó jogi érdekeit. |
| --- | --- |

c)

a határozatot vagy ítéletet kiadó vagy a közigazgatási hatóság határozatának felülvizsgálatát végző harmadik országbeli illetékes bíróságnak az adott harmadik ország joga szerint hatásköre van arra, hogy kellően figyelembe vegye az uniós jog vagy az érintett tagállam nemzeti joga által védett adatok szolgáltatójának vonatkozó jogi érdekeit.

(4)   Ha a (2) vagy a (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek, a közszférabeli szervezetnek, a II. fejezet alapján az adatok további felhasználására feljogosított természetes vagy jogi személynek, az adatközvetítő szolgáltatónak vagy az elismert adataltruista szervezetnek – a kérelem észszerű értelmezése alapján – csak a kérelem alapján engedélyezhető minimális adatmennyiséget kell rendelkezésre bocsátania.

(5)   A közszférabeli szervezetnek, a II. fejezet alapján az adatok további felhasználására feljogosított természetes vagy jogi személynek, az adatközvetítő szolgáltatónak és az elismert adataltruista szervezetnek – még a kérelem teljesítését megelőzően – tájékoztatnia kell az adatbirtokost a harmadik országbeli közigazgatási hatóság adatokhoz való hozzáférés iránti kérelmének a fennállásáról, kivéve azokat az eseteket, amikor a kérelem bűnüldözési célokat szolgál, és mindaddig, amíg ez a bűnüldözési tevékenység hatékonyságának megőrzése érdekében szükséges.

VIII. FEJEZET

Felhatalmazás és bizottsági eljárás

32. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak az 5. cikk (13) bekezdésében és a 22. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2022. június 23-tól kezdődő hatállyal.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (13) bekezdésében és a 22. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   Az 5. cikk (13) bekezdése vagy a 22. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő három hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam három hónappal meghosszabbodik.

33. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

IX. FEJEZET

Záró és átmeneti rendelkezések

34. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok megállapítják a nem személyes adatok harmadik országokba történő továbbítására vonatkozó, az 5. cikk (14) bekezdése és a 31. cikk szerinti kötelezettségeknek, az adatközvetítő szolgáltatók 11. cikk szerinti bejelentési kötelezettségének, az adatközvetítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó, 12. cikk szerinti feltételeknek, valamint az elismert adataltruista szervezetként történő nyilvántartásba vételre vonatkozó, a 18., a 20., a 21. és a 22. cikk szerinti feltételeknek a megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok a szankciókra vonatkozó szabályaikban figyelembe veszik az Európai Adatinnovációs Testület ajánlásait. A tagállamok e szabályokról és intézkedésekről 2023. szeptember 24-ig tájékoztatják a Bizottságot, és haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az e szabályokat és intézkedéseket érintő minden későbbi módosításról.

(2)   A tagállamok az adatközvetítő szolgáltatók és az elismert adataltruista szervezetek e rendelet megsértése miatti szankcionálása során biztosítják adott estben a következő, nem kimerítő jellegű és indikatív kritériumok figyelembevételét:

| a) | a jogsértés jellege, súlyossága, mértéke és időtartama; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés jellege, súlyossága, mértéke és időtartama;

| b) | az adatközvetítő szolgáltató vagy az elismert adataltruista szervezet által a jogsértés okozta károk enyhítése vagy orvoslása érdekében tett bármely intézkedés; |
| --- | --- |

b)

az adatközvetítő szolgáltató vagy az elismert adataltruista szervezet által a jogsértés okozta károk enyhítése vagy orvoslása érdekében tett bármely intézkedés;

| c) | az adatközvetítő szolgáltató vagy az elismert adataltruista szervezet által elkövetett bármely korábbi jogsértés; |
| --- | --- |

c)

az adatközvetítő szolgáltató vagy az elismert adataltruista szervezet által elkövetett bármely korábbi jogsértés;

| d) | az adatközvetítő szolgáltató vagy az elismert adataltruista szervezet által a jogsértés következményeként szerzett pénzügyi haszon vagy elkerült veszteség, amennyiben e haszon vagy veszteség megbízható módon megállapítható; |
| --- | --- |

d)

az adatközvetítő szolgáltató vagy az elismert adataltruista szervezet által a jogsértés következményeként szerzett pénzügyi haszon vagy elkerült veszteség, amennyiben e haszon vagy veszteség megbízható módon megállapítható;

| e) | az eset körülményeire alkalmazható minden egyéb súlyosító vagy enyhítő tényező. |
| --- | --- |

e)

az eset körülményeire alkalmazható minden egyéb súlyosító vagy enyhítő tényező.

35. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

A Bizottság 2025. szeptember 24-ig elvégzi e rendelet értékelését, és a főbb megállapításairól jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. A jelentéshez szükség esetén jogalkotási javaslatokat kell csatolni.

A jelentésnek különösen a következők vizsgálatára kell kiterjednie:

| a) | a tagállamok által a 34. cikk alapján megállapított szankciókra vonatkozó szabályok alkalmazása és működése; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok által a 34. cikk alapján megállapított szankciókra vonatkozó szabályok alkalmazása és működése;

| b) | mennyiben felelnek meg az Unióban nem letelepedett adatközvetítő szolgáltatók és elismert adataltruista szervezetek jogi képviselői e rendeletnek, valamint mennyiben érvényesíthetők az e szolgáltatókra és szervezetekre kiszabott szankciók; |
| --- | --- |

b)

mennyiben felelnek meg az Unióban nem letelepedett adatközvetítő szolgáltatók és elismert adataltruista szervezetek jogi képviselői e rendeletnek, valamint mennyiben érvényesíthetők az e szolgáltatókra és szervezetekre kiszabott szankciók;

| c) | a IV. fejezet szerint nyilvántartásba vett adataltruista szervezetek típusa és az adatmegosztás alapjául szolgáló közérdekű célok áttekintése a kapcsolódó egyértelmű kritériumok megállapítása érdekében. |
| --- | --- |

c)

a IV. fejezet szerint nyilvántartásba vett adataltruista szervezetek típusa és az adatmegosztás alapjául szolgáló közérdekű célok áttekintése a kapcsolódó egyértelmű kritériumok megállapítása érdekében.

A tagállamok megküldik az e jelentés elkészítéséhez szükséges információkat a Bizottságnak.

36. cikk

Az (EU) 2018/1724 rendelet módosítása

Az (EU) 2018/1724 rendelet II. mellékletében található táblázatban a „Vállalkozás indítása, működtetése és megszüntetése” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| Életesemények | Eljárások | Várt eredmény, a kérelemnek adott esetben az illetékes hatóság által a nemzeti jog szerint való elbírálása függvényében |
| --- | --- | --- |
| Vállalkozás indítása, működtetése és megszüntetése | Üzleti tevékenység bejegyzése, az annak gyakorlásához szükséges engedélyek, üzleti tevékenység módosítása és üzleti tevékenység megszüntetése csődeljárás vagy felszámolási eljárás nélkül, kivéve az üzleti tevékenység cégnyilvántartásba való kezdeti bejegyzését és az EUMSZ 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságok alapítására vagy az ilyen társaságok bármilyen későbbi bejegyzési kérelmére vonatkozó eljárásokat | Visszaigazolás az üzleti tevékenység bejegyzése, módosítása vagy az engedélyezésre irányuló kérelem kézhezvételéről |
| | Munkáltató (természetes személy) kötelező nyugdíj- és biztosítási rendszereknél való nyilvántartásba vétele | A nyilvántartásba vétel vagy a társadalombiztosítási nyilvántartási szám visszaigazolása |
| Munkavállaló kötelező nyugdíj- és biztosítási rendszereknél való bejelentése | A bejelentés vagy a társadalombiztosítási nyilvántartási szám visszaigazolása |
| Társaságiadó-bevallás benyújtása | Visszaigazolás a bevallás kézhezvételéről |
| A társadalombiztosítási rendszerek értesítése a munkavállalóval kötött szerződés megszűnéséről, ide nem értve a munkaszerződések csoportos megszüntetésére vonatkozó eljárásokat | Az értesítés kézhezvételének igazolása |
| A munkavállalók társadalombiztosítási járulékainak befizetése | A munkavállalók társadalombiztosítási járulékainak befizetéséről szóló elismervény vagy más igazolás |
| Adatközvetítő szolgáltatóként történő bejelentés | Visszaigazolás a bejelentés kézhezvételéről |
| Az Unióban elismert adataltruista szervezetként történő nyilvántartásba vétel | Visszaigazolás a nyilvántartásba vételről |

Életesemények

Eljárások

Várt eredmény, a kérelemnek adott esetben az illetékes hatóság által a nemzeti jog szerint való elbírálása függvényében

Vállalkozás indítása, működtetése és megszüntetése

Üzleti tevékenység bejegyzése, az annak gyakorlásához szükséges engedélyek, üzleti tevékenység módosítása és üzleti tevékenység megszüntetése csődeljárás vagy felszámolási eljárás nélkül, kivéve az üzleti tevékenység cégnyilvántartásba való kezdeti bejegyzését és az EUMSZ 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságok alapítására vagy az ilyen társaságok bármilyen későbbi bejegyzési kérelmére vonatkozó eljárásokat

Visszaigazolás az üzleti tevékenység bejegyzése, módosítása vagy az engedélyezésre irányuló kérelem kézhezvételéről

Munkáltató (természetes személy) kötelező nyugdíj- és biztosítási rendszereknél való nyilvántartásba vétele

A nyilvántartásba vétel vagy a társadalombiztosítási nyilvántartási szám visszaigazolása

Munkavállaló kötelező nyugdíj- és biztosítási rendszereknél való bejelentése

A bejelentés vagy a társadalombiztosítási nyilvántartási szám visszaigazolása

Társaságiadó-bevallás benyújtása

Visszaigazolás a bevallás kézhezvételéről

A társadalombiztosítási rendszerek értesítése a munkavállalóval kötött szerződés megszűnéséről, ide nem értve a munkaszerződések csoportos megszüntetésére vonatkozó eljárásokat

Az értesítés kézhezvételének igazolása

A munkavállalók társadalombiztosítási járulékainak befizetése

A munkavállalók társadalombiztosítási járulékainak befizetéséről szóló elismervény vagy más igazolás

Adatközvetítő szolgáltatóként történő bejelentés

Visszaigazolás a bejelentés kézhezvételéről

Az Unióban elismert adataltruista szervezetként történő nyilvántartásba vétel

Visszaigazolás a nyilvántartásba vételről

37. cikk

Átmeneti rendelkezések

A 2022. június 23-án a 10. cikkben említett adatközvetítő szolgáltatásokat nyújtó szervezeteknek a III. fejezetben meghatározott kötelezettségeknek 2025. szeptember 24-ig eleget kell tenniük.

38. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2023. szeptember 24-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. május 30-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

B. LE MAIRE

---

(1)  
  HL C 286., 2021.7.16., 38. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2022. április 6-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. május 16 -i határozata.

2

(3)  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/24/EU irányelve (2011. március 9.) a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről (HL L 88., 2011.4.4., 45. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1239 rendelete (2019. június 20.) az európai egyablakos tengerügyi ügyintézési környezet létrehozásáról és a 2010/65/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 198., 2019.7.25., 64. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1056 rendelete (2020. július 15.) az elektronikus áruszállítási információkról (HL L 249., 2020.7.31., 33. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/40/EU irányelve (2010. július 7.) az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről (HL L 207., 2010.8.6., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/858 rendelete (2018. május 30.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az említett járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről, a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2007/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 151., 2018.6.14., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1807 rendelete (2018. november 14.) a nem személyes adatok Európai Unióban való szabad áramlásának keretéről (HL L 303., 2018.11.28., 59. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/29/EK irányelve (2001. május 22.) az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról (HL L 167., 2001.6.22., 10. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/48/EK irányelve (2004. április 29.) a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről (HL L 157., 2004.4.30., 45. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/943 irányelve (2016. június 8.) a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről (HL L 157., 2016.6.15., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1132 irányelve (2017. június 14.) a társasági jog egyes vonatkozásairól (HL L 169., 2017.6.30., 46. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/790 irányelve (2019. április 17.) a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról (HL L 130., 2019.5.17., 92. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1024 irányelve (2019. június 20.) a nyílt hozzáférésű adatokról és a közszféra információinak további felhasználásáról (HL L 172., 2019.6.26., 56. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről („Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

24

(25)  A Bizottság 557/2013/EU rendelete (2013. június 17.) az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférés tekintetében történő végrehajtásáról és a 831/2002/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 164., 2013.6.18., 16. o.).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 96/9/EK irányelve (1996. március 11.) az adatbázisok jogi védelméről (HL L 77., 1996.3.27., 20. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelve (2015. november 25.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 337., 2015.12.23., 35. o.).

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1724 rendelete (2018. október 2.) az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról, továbbá az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 295., 2018.11.21., 1. o.).

29

(30)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2102 irányelve (2016. október 26.) a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről (HL L 327., 2016.12.2., 1. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/882 irányelve (2019. április 17.) a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről (HL L 151., 2019.6.7., 70. o.).

33

---

| 2022.6.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/45

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/869 RENDELETE

(2022. május 30.)

a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról, a 715/2009/EK, az (EU) 2019/942 és az (EU) 2019/943 rendelet, továbbá a 2009/73/EK és az (EU) 2019/944 irányelv módosításáról, valamint a 347/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A Bizottság 2019. december 11-i, „Az európai zöld megállapodás” (a továbbiakban: az európai zöld megállapodás) című közleményében új növekedési stratégiát vázolt fel, amely az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol legkésőbb 2050-re megvalósul a klímasemlegesség célkitűzése, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. „Az EU 2030-ra vonatkozó éghajlatvédelmi törekvésének fokozása – Beruházás a klímasemleges jövőbe az európai polgárok érdekében” című, 2020. szeptember 17-i közleményében a Bizottság azt javasolja, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének mértékét 2030-ig emeljék legalább 55 %-ra. Az említett törekvést az Európai Tanács 2020. december 11-én jóvá is hagyta, az említett közleményt kísérő hatásvizsgálat pedig megerősíti, hogy a jövőbeni energiaszerkezet jelentősen különbözni fog a jelenlegitől, és alátámasztja, hogy szükség van az energetikai jogszabályok felülvizsgálatára és azok szükség szerinti módosítására. Nyilvánvaló, hogy az energia-infrastruktúrába jelenleg eszközölt beruházások nem elégségesek annak átalakításához és a jövő energia-infrastruktúrájának kiépítéséhez. Ez azt is jelenti, hogy létre kell jönnie egy olyan infrastruktúrának, amely támogatja az európai energetikai átalakulást, ideértve a gyors villamosítást, a megújuló, fosszilis tüzelőanyagoktól mentes villamosenergia-termelés arányának növelését, a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázok emelkedő felhasználását, az energiarendszer integrációját és az innovatív megoldások nagyobb mértékű elterjedését. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2019. december 11-i, „Az európai zöld megállapodás” (a továbbiakban: az európai zöld megállapodás) című közleményében új növekedési stratégiát vázolt fel, amely az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol legkésőbb 2050-re megvalósul a klímasemlegesség célkitűzése, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. „Az EU 2030-ra vonatkozó éghajlatvédelmi törekvésének fokozása – Beruházás a klímasemleges jövőbe az európai polgárok érdekében” című, 2020. szeptember 17-i közleményében a Bizottság azt javasolja, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének mértékét 2030-ig emeljék legalább 55 %-ra. Az említett törekvést az Európai Tanács 2020. december 11-én jóvá is hagyta, az említett közleményt kísérő hatásvizsgálat pedig megerősíti, hogy a jövőbeni energiaszerkezet jelentősen különbözni fog a jelenlegitől, és alátámasztja, hogy szükség van az energetikai jogszabályok felülvizsgálatára és azok szükség szerinti módosítására. Nyilvánvaló, hogy az energia-infrastruktúrába jelenleg eszközölt beruházások nem elégségesek annak átalakításához és a jövő energia-infrastruktúrájának kiépítéséhez. Ez azt is jelenti, hogy létre kell jönnie egy olyan infrastruktúrának, amely támogatja az európai energetikai átalakulást, ideértve a gyors villamosítást, a megújuló, fosszilis tüzelőanyagoktól mentes villamosenergia-termelés arányának növelését, a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázok emelkedő felhasználását, az energiarendszer integrációját és az innovatív megoldások nagyobb mértékű elterjedését.

| (2) | Az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) és az európai zöld megállapodásban rögzített fokozott uniós törekvés részeként felülvizsgálják a jelenlegi uniós szintű kötelező célt, hogy 2030-ig az Unió végső energiafogyasztásában a megújuló energia aránya elérje legalább a 32 %-ot, továbbá azt az uniós szintű kiemelt célt, hogy 2030-ig legalább 32,5 %-kal javuljon az energiahatékonyság. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) és az európai zöld megállapodásban rögzített fokozott uniós törekvés részeként felülvizsgálják a jelenlegi uniós szintű kötelező célt, hogy 2030-ig az Unió végső energiafogyasztásában a megújuló energia aránya elérje legalább a 32 %-ot, továbbá azt az uniós szintű kiemelt célt, hogy 2030-ig legalább 32,5 %-kal javuljon az energiahatékonyság.

| (3) | AZ ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött, az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás (5) (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) hosszú távú célként azt tűzte ki, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 °C-kal magasabb hőmérsékletszintre korlátozódjon, egyúttal arra törekedve, hogy a hőmérsékletemelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5 °C mértékre korlátozódjon. A Párizsi Megállapodás továbbá hangsúlyozza annak fontosságát, hogy alkalmazkodjunk az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz, és hogy a pénzügyi források áramlása összhangban álljon az üvegházhatású gázok alacsonyabb szintű kibocsátására és az éghajlatváltozással szembeni reziliencia fejlesztésére irányuló erőfeszítésekkel. 2019. december 12-én az Európai Tanács jóváhagyta azt a célkitűzést, hogy a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel összhangban az Európai Unió 2050-ig klímasemlegessé váljon. |
| --- | --- |

(3)

AZ ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött, az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás (5) (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) hosszú távú célként azt tűzte ki, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 °C-kal magasabb hőmérsékletszintre korlátozódjon, egyúttal arra törekedve, hogy a hőmérsékletemelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5 °C mértékre korlátozódjon. A Párizsi Megállapodás továbbá hangsúlyozza annak fontosságát, hogy alkalmazkodjunk az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz, és hogy a pénzügyi források áramlása összhangban álljon az üvegházhatású gázok alacsonyabb szintű kibocsátására és az éghajlatváltozással szembeni reziliencia fejlesztésére irányuló erőfeszítésekkel. 2019. december 12-én az Európai Tanács jóváhagyta azt a célkitűzést, hogy a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel összhangban az Európai Unió 2050-ig klímasemlegessé váljon.

| (4) | A 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) iránymutatásokat állapít meg a transzeurópai energiainfrastruktúra kiemelt jelentőségű folyosói és területei időben történő kiépítéséhez és kölcsönös átjárhatóságához az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSZ) foglalt energiapolitikai célok elérése érdekében azzal a céllal, hogy biztosítsa a belső piac működését, az energiaellátás biztonságát és a versenyképes energiapiacokat az Unióban, előmozdítsa az energiahatékonyságot és az energiatakarékosságot, valamint az új és megújuló energiaformák fejlesztését, és előmozdítsa az energiahálózatok összekapcsolását. A 347/2013/EU rendelet keretet hoz létre a tagállamok és az érintett érdekelt felek számára, hogy egy regionális környezetben együtt dolgozzanak a jobban összekapcsolt energiahálózatok kifejlesztésén azzal a céllal, hogy elősegítsék az európai energiapiacoktól jelenleg elszigetelt régiók bekapcsolását, a meglévő határokon átnyúló hálózati összekapcsolódások erősítését és a határokon átnyúló új hálózati összekapcsolódások előmozdítását, továbbá a megújuló energiák integrálását. E célkitűzések támogatásával a 347/2013/EU rendelet hozzájárul az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez, és a versenyképesség, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió terén előnyöket biztosít az Unió egésze számára. |
| --- | --- |

(4)

A 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) iránymutatásokat állapít meg a transzeurópai energiainfrastruktúra kiemelt jelentőségű folyosói és területei időben történő kiépítéséhez és kölcsönös átjárhatóságához az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSZ) foglalt energiapolitikai célok elérése érdekében azzal a céllal, hogy biztosítsa a belső piac működését, az energiaellátás biztonságát és a versenyképes energiapiacokat az Unióban, előmozdítsa az energiahatékonyságot és az energiatakarékosságot, valamint az új és megújuló energiaformák fejlesztését, és előmozdítsa az energiahálózatok összekapcsolását. A 347/2013/EU rendelet keretet hoz létre a tagállamok és az érintett érdekelt felek számára, hogy egy regionális környezetben együtt dolgozzanak a jobban összekapcsolt energiahálózatok kifejlesztésén azzal a céllal, hogy elősegítsék az európai energiapiacoktól jelenleg elszigetelt régiók bekapcsolását, a meglévő határokon átnyúló hálózati összekapcsolódások erősítését és a határokon átnyúló új hálózati összekapcsolódások előmozdítását, továbbá a megújuló energiák integrálását. E célkitűzések támogatásával a 347/2013/EU rendelet hozzájárul az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez, és a versenyképesség, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió terén előnyöket biztosít az Unió egésze számára.

| (5) | A 347/2013/EU rendelet értékelése egyértelműen bebizonyította, hogy a keret hatékonyan javította a tagállami hálózatok integrációját, ösztönözte az energiakereskedelmet, és ezáltal hozzájárult az Unió versenyképességéhez. A villamos energiával és a gázzal kapcsolatos közös érdekű projektek jelentősen hozzájárultak az ellátás biztonságához. A gáz esetében az infrastruktúra már jelenleg is jobban összekapcsolt, és az ellátás rezilienciája 2013 óta jelentősen javult. A regionális csoportokban és a határokon átnyúló költségmegosztás révén megvalósuló regionális együttműködés fontos szerepet játszik a projektek megvalósításában. Sok esetben azonban – az erre irányuló szándék ellenére – a határokon átnyúló költségmegosztás nem eredményezte a projektek finanszírozási hiányának csökkentését. Noha az engedélyezési eljárások többsége lerövidült, bizonyos esetekben az eljárás továbbra is hosszadalmas. Az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott Hálózatfinanszírozási Eszközön keresztül nyújtott pénzügyi támogatás lényeges tényező volt, mert a tanulmányokhoz nyújtott támogatások a fejlesztés korai szakaszában segítették a projekteket a kockázatok csökkentésében, míg a kivitelezésre nyújtott támogatások olyan kulcsfontosságú szűkületekkel foglalkozó projekteket támogattak, amelyeket a piaci finanszírozás nem tudott kielégítően kezelni. |
| --- | --- |

(5)

A 347/2013/EU rendelet értékelése egyértelműen bebizonyította, hogy a keret hatékonyan javította a tagállami hálózatok integrációját, ösztönözte az energiakereskedelmet, és ezáltal hozzájárult az Unió versenyképességéhez. A villamos energiával és a gázzal kapcsolatos közös érdekű projektek jelentősen hozzájárultak az ellátás biztonságához. A gáz esetében az infrastruktúra már jelenleg is jobban összekapcsolt, és az ellátás rezilienciája 2013 óta jelentősen javult. A regionális csoportokban és a határokon átnyúló költségmegosztás révén megvalósuló regionális együttműködés fontos szerepet játszik a projektek megvalósításában. Sok esetben azonban – az erre irányuló szándék ellenére – a határokon átnyúló költségmegosztás nem eredményezte a projektek finanszírozási hiányának csökkentését. Noha az engedélyezési eljárások többsége lerövidült, bizonyos esetekben az eljárás továbbra is hosszadalmas. Az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott Hálózatfinanszírozási Eszközön keresztül nyújtott pénzügyi támogatás lényeges tényező volt, mert a tanulmányokhoz nyújtott támogatások a fejlesztés korai szakaszában segítették a projekteket a kockázatok csökkentésében, míg a kivitelezésre nyújtott támogatások olyan kulcsfontosságú szűkületekkel foglalkozó projekteket támogattak, amelyeket a piaci finanszírozás nem tudott kielégítően kezelni.

| (6) | A transzeurópai energiaipari infrastruktúráról szóló rendelet felülvizsgálatáról szóló, 2020. július 10-i állásfoglalásában (8) az Európai Parlament a 347/2013/EU rendelet felülvizsgálatára szólított fel, figyelembe véve különösen az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljait és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzését, valamint az „első az energiahatékonyság” elvét. |
| --- | --- |

(6)

A transzeurópai energiaipari infrastruktúráról szóló rendelet felülvizsgálatáról szóló, 2020. július 10-i állásfoglalásában (8) az Európai Parlament a 347/2013/EU rendelet felülvizsgálatára szólított fel, figyelembe véve különösen az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljait és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzését, valamint az „első az energiahatékonyság” elvét.

| (7) | A transzeurópai energiahálózatra vonatkozó szakpolitika központi eszköz a belső energiapiac fejlesztésében, és arra szükség van az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez. Ahhoz, hogy 2030-ig magasabb üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentést lehessen elérni, legkésőbb 2050-re pedig megvalósuljon a klímasemlegesség, Európának integráltabb energiarendszerre lesz szüksége, a további megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású erőforrásokon alapuló magasabb szintű villamosításra és a gázszektor dekarbonizációjára támaszkodva. A transzeurópai energiahálózatra vonatkozó szakpolitika biztosíthatja, hogy az Unió energia-infrastruktúrájának fejlesztése – az „első az energiahatékonyság” elvével és a technológiasemlegességgel összhangban – támogassa a klímasemlegesség megvalósításához szükséges energetikai átalakulást, figyelembe véve ugyanakkor a végfelhasználásban rejlő kibocsátáscsökkentési potenciált. Emellett biztosíthatja a rendszerösszeköttetéseket, az energiabiztonságot, a piaci és rendszerintegrációt, valamint a valamennyi tagállam javát szolgáló versenyt, továbbá megfizethető áron biztosíthatja az energiát a háztartások és a vállalkozások számára. |
| --- | --- |

(7)

A transzeurópai energiahálózatra vonatkozó szakpolitika központi eszköz a belső energiapiac fejlesztésében, és arra szükség van az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez. Ahhoz, hogy 2030-ig magasabb üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentést lehessen elérni, legkésőbb 2050-re pedig megvalósuljon a klímasemlegesség, Európának integráltabb energiarendszerre lesz szüksége, a további megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású erőforrásokon alapuló magasabb szintű villamosításra és a gázszektor dekarbonizációjára támaszkodva. A transzeurópai energiahálózatra vonatkozó szakpolitika biztosíthatja, hogy az Unió energia-infrastruktúrájának fejlesztése – az „első az energiahatékonyság” elvével és a technológiasemlegességgel összhangban – támogassa a klímasemlegesség megvalósításához szükséges energetikai átalakulást, figyelembe véve ugyanakkor a végfelhasználásban rejlő kibocsátáscsökkentési potenciált. Emellett biztosíthatja a rendszerösszeköttetéseket, az energiabiztonságot, a piaci és rendszerintegrációt, valamint a valamennyi tagállam javát szolgáló versenyt, továbbá megfizethető áron biztosíthatja az energiát a háztartások és a vállalkozások számára.

| (8) | Jóllehet a 347/2013/EU rendelet célkitűzései nagyrészt továbbra is érvényesek, a transzeurópai energiahálózatra vonatkozó jelenlegi keret még nem teljes mértékben tükrözi az energiarendszernek az új politikai környezet eredményeként várható változásait és különösen az Unió 2030-ra vonatkozó továbbfejlesztett energia- és éghajlat-politikai céljait, és az európai zöld megállapodásban foglalt, a klímasemlegesség 2050-re való elérésére vonatkozó célkitűzést. Ezért a transzeurópai energiahálózatra vonatkozó szakpolitika felülvizsgált keretének egyéb szempontok mellett megfelelően kell tükröznie mind az éghajlatváltozás mérséklésére, mind az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó célkitűzéseket. Az új politikai környezeten és célkitűzéseken túlmenően a technológia is gyors ütemben fejlődött az elmúlt évtizedben. Ezt a fejlődést figyelembe kell venni az e rendelet hatálya alá tartozó energiainfrastruktúra-kategóriákban, a közös érdekű projektek kiválasztási kritériumaiban, valamint a kiemelt jelentőségű folyosók és területek esetében. Ugyanakkor e rendelet rendelkezései – az EUMSZ 194. cikkének megfelelően – nem befolyásolhatják a tagállamok jogát az energiaforrások kiaknázására vonatkozó feltételek meghatározására, továbbá nem befolyásolhatják a tagállamok különböző energiaforrások közötti választását és energiaellátásuk általános szerkezetét. |
| --- | --- |

(8)

Jóllehet a 347/2013/EU rendelet célkitűzései nagyrészt továbbra is érvényesek, a transzeurópai energiahálózatra vonatkozó jelenlegi keret még nem teljes mértékben tükrözi az energiarendszernek az új politikai környezet eredményeként várható változásait és különösen az Unió 2030-ra vonatkozó továbbfejlesztett energia- és éghajlat-politikai céljait, és az európai zöld megállapodásban foglalt, a klímasemlegesség 2050-re való elérésére vonatkozó célkitűzést. Ezért a transzeurópai energiahálózatra vonatkozó szakpolitika felülvizsgált keretének egyéb szempontok mellett megfelelően kell tükröznie mind az éghajlatváltozás mérséklésére, mind az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó célkitűzéseket. Az új politikai környezeten és célkitűzéseken túlmenően a technológia is gyors ütemben fejlődött az elmúlt évtizedben. Ezt a fejlődést figyelembe kell venni az e rendelet hatálya alá tartozó energiainfrastruktúra-kategóriákban, a közös érdekű projektek kiválasztási kritériumaiban, valamint a kiemelt jelentőségű folyosók és területek esetében. Ugyanakkor e rendelet rendelkezései – az EUMSZ 194. cikkének megfelelően – nem befolyásolhatják a tagállamok jogát az energiaforrások kiaknázására vonatkozó feltételek meghatározására, továbbá nem befolyásolhatják a tagállamok különböző energiaforrások közötti választását és energiaellátásuk általános szerkezetét.

| (9) | A 2009/73/EK (9) és az (EU) 2019/944 (10) európai parlamenti és tanácsi irányelv előírja a belső energiapiac létrehozását. Noha az említett piac megvalósítása terén számottevő előrelépés történt, még további javításokra van szükség, a meglévő energia-infrastruktúra jobb kihasználása, a növekvő mennyiségű megújuló energia integrálása, valamint a rendszerintegráció révén. |
| --- | --- |

(9)

A 2009/73/EK (9) és az (EU) 2019/944 (10) európai parlamenti és tanácsi irányelv előírja a belső energiapiac létrehozását. Noha az említett piac megvalósítása terén számottevő előrelépés történt, még további javításokra van szükség, a meglévő energia-infrastruktúra jobb kihasználása, a növekvő mennyiségű megújuló energia integrálása, valamint a rendszerintegráció révén.

| (10) | Az uniós energia-infrastruktúrát korszerűsíteni kell, hogy meg lehessen előzni a műszaki meghibásodásokat, és növelni lehessen az infrastruktúra e meghibásodásokkal, továbbá a természeti vagy ember okozta katasztrófákkal, az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival, valamint a biztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni rezilienciáját, különös tekintettel a 2008/114/EK tanácsi irányelv (11) szerinti európai kritikus infrastruktúrákra. |
| --- | --- |

(10)

Az uniós energia-infrastruktúrát korszerűsíteni kell, hogy meg lehessen előzni a műszaki meghibásodásokat, és növelni lehessen az infrastruktúra e meghibásodásokkal, továbbá a természeti vagy ember okozta katasztrófákkal, az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival, valamint a biztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni rezilienciáját, különös tekintettel a 2008/114/EK tanácsi irányelv (11) szerinti európai kritikus infrastruktúrákra.

| (11) | Az Unió energia-infrastruktúrájának reziliensnek kell lennie az éghajlatváltozás elkerülhetetlen hatásaival szemben, amelyek a mérséklési erőfeszítések ellenére is várhatóan be fognak következni Európában. Ezért alapvető fontosságú az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére, a rezilienciaépítésre, a katasztrófák megelőzésére és a felkészültségre irányuló erőfeszítések megerősítése. |
| --- | --- |

(11)

Az Unió energia-infrastruktúrájának reziliensnek kell lennie az éghajlatváltozás elkerülhetetlen hatásaival szemben, amelyek a mérséklési erőfeszítések ellenére is várhatóan be fognak következni Európában. Ezért alapvető fontosságú az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére, a rezilienciaépítésre, a katasztrófák megelőzésére és a felkészültségre irányuló erőfeszítések megerősítése.

| (12) | A transzeurópai energia-infrastruktúra fejlesztése során – amennyiben ez technikailag lehetséges és a leghatékonyabb – figyelembe kell venni a meglévő infrastruktúra és berendezések átalakításának lehetőségét. |
| --- | --- |

(12)

A transzeurópai energia-infrastruktúra fejlesztése során – amennyiben ez technikailag lehetséges és a leghatékonyabb – figyelembe kell venni a meglévő infrastruktúra és berendezések átalakításának lehetőségét.

| (13) | Az ellátás biztonsága, amely a 347/2013/EU rendelet elfogadása mögött meghúzódó egyik fő hajtóerő, jelentősen javult a közös érdekű projektek révén. Ezenkívül a Bizottság „Az EU 2030-ra vonatkozó éghajlatvédelmi törekvésének fokozása – Beruházás a klímasemleges jövőbe az európai polgárok érdekében” című, 2020. szeptember 17-i közleményét kísérő hatásvizsgálata arra számít, hogy a földgáz fogyasztása jelentősen csökkenni fog, mivel annak olyan fogyasztása, amely esetében nem alkalmaznak kibocsátáscsökkentő technikákat, nem összeegyeztethető a karbonsemlegesség követelményével. Másrészt a biogáz, a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású hidrogén, valamint a szintetikus gáz halmazállapotú tüzelőanyagok felhasználása a 2050-ig tartó időszakban várhatóan jelentősen emelkedni fog. A gáz esetében az infrastruktúra már jelenleg is jobban összekapcsolt, és az ellátás rezilienciája 2013 óta jelentősen javult. Az energiainfrastruktúra-tervezésben tükröződnie kell a földgázt illetően változó körülményeknek. Ugyanakkor nem minden tagállam csatlakozik kellő mértékben az európai gázhálózathoz és különösen a szigeten fekvő tagállamok továbbra is jelentős kihívásokkal néznek szembe az ellátásbiztonság és az energetikai elszigeteltség szempontjából. Bár a gázipari közös érdekű projektek 78 %-át várhatóan 2025-re üzembe helyezik, többjük jelentős késedelmet szenved, többek között az engedélyezéssel kapcsolatos problémák miatt. E rendelet ezért nem érintheti hátrányosan azokat a közös érdekű projekteket, amelyek a hatálybalépésének napján még nem zárultak le. Ezért azok a közös érdekű projektek, amelyek szerepelnek a közös érdekű projektek 347/2013/EU rendelet alapján létrehozott ötödik uniós listáján, és amelyek esetében az illetékes hatóság általi vizsgálat céljából a kérelmet elfogadták, az e rendelet hatálybalépésétől számított négy évig megtarthatják az engedélyezéssel összefüggő jogokat és kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(13)

Az ellátás biztonsága, amely a 347/2013/EU rendelet elfogadása mögött meghúzódó egyik fő hajtóerő, jelentősen javult a közös érdekű projektek révén. Ezenkívül a Bizottság „Az EU 2030-ra vonatkozó éghajlatvédelmi törekvésének fokozása – Beruházás a klímasemleges jövőbe az európai polgárok érdekében” című, 2020. szeptember 17-i közleményét kísérő hatásvizsgálata arra számít, hogy a földgáz fogyasztása jelentősen csökkenni fog, mivel annak olyan fogyasztása, amely esetében nem alkalmaznak kibocsátáscsökkentő technikákat, nem összeegyeztethető a karbonsemlegesség követelményével. Másrészt a biogáz, a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású hidrogén, valamint a szintetikus gáz halmazállapotú tüzelőanyagok felhasználása a 2050-ig tartó időszakban várhatóan jelentősen emelkedni fog. A gáz esetében az infrastruktúra már jelenleg is jobban összekapcsolt, és az ellátás rezilienciája 2013 óta jelentősen javult. Az energiainfrastruktúra-tervezésben tükröződnie kell a földgázt illetően változó körülményeknek. Ugyanakkor nem minden tagállam csatlakozik kellő mértékben az európai gázhálózathoz és különösen a szigeten fekvő tagállamok továbbra is jelentős kihívásokkal néznek szembe az ellátásbiztonság és az energetikai elszigeteltség szempontjából. Bár a gázipari közös érdekű projektek 78 %-át várhatóan 2025-re üzembe helyezik, többjük jelentős késedelmet szenved, többek között az engedélyezéssel kapcsolatos problémák miatt. E rendelet ezért nem érintheti hátrányosan azokat a közös érdekű projekteket, amelyek a hatálybalépésének napján még nem zárultak le. Ezért azok a közös érdekű projektek, amelyek szerepelnek a közös érdekű projektek 347/2013/EU rendelet alapján létrehozott ötödik uniós listáján, és amelyek esetében az illetékes hatóság általi vizsgálat céljából a kérelmet elfogadták, az e rendelet hatálybalépésétől számított négy évig megtarthatják az engedélyezéssel összefüggő jogokat és kötelezettségeket.

| (14) | „A klímasemleges gazdaság létrehozása: Uniós stratégia az energiarendszer integrációjának megteremtéséért” című, 2020. július 8-i bizottsági közleményben elismerték, hogy az intelligens villamosenergia-hálózatok, amelyek nem minden esetben haladnak át fizikai határon, fontosak az Unió energia- és éghajlat-politikai célkitűzései szempontjából. Az említett kategóriára vonatkozó kritériumokat egyszerűsíteni kell, és azoknak magukban kell foglalniuk az innovációval és a digitális szempontokkal kapcsolatos technológiai fejleményeket, továbbá lehetővé kell tenniük az energiarendszer integrációját. Ezenkívül tisztázni kell a projektgazdák szerepét. Tekintettel arra, hogy a közlekedési ágazatban az energia iránti kereslet számottevő növekedése várható, különösen az autópályákon és a városi területeken használt elektromos járművek esetében, az intelligens hálózati technológiáknak elő kell mozdítaniuk a határokon átnyúló, nagy kapacitású újratöltés energiahálózattal kapcsolatos támogatásának javítását a közlekedési ágazat dekarbonizációjának támogatása érdekében. |
| --- | --- |

(14)

„A klímasemleges gazdaság létrehozása: Uniós stratégia az energiarendszer integrációjának megteremtéséért” című, 2020. július 8-i bizottsági közleményben elismerték, hogy az intelligens villamosenergia-hálózatok, amelyek nem minden esetben haladnak át fizikai határon, fontosak az Unió energia- és éghajlat-politikai célkitűzései szempontjából. Az említett kategóriára vonatkozó kritériumokat egyszerűsíteni kell, és azoknak magukban kell foglalniuk az innovációval és a digitális szempontokkal kapcsolatos technológiai fejleményeket, továbbá lehetővé kell tenniük az energiarendszer integrációját. Ezenkívül tisztázni kell a projektgazdák szerepét. Tekintettel arra, hogy a közlekedési ágazatban az energia iránti kereslet számottevő növekedése várható, különösen az autópályákon és a városi területeken használt elektromos járművek esetében, az intelligens hálózati technológiáknak elő kell mozdítaniuk a határokon átnyúló, nagy kapacitású újratöltés energiahálózattal kapcsolatos támogatásának javítását a közlekedési ágazat dekarbonizációjának támogatása érdekében.

| (15) | Az energiarendszer integrációjával kapcsolatos uniós stratégia hangsúlyozta az energiahordozók, az infrastruktúrák és a fogyasztási ágazatok integrált energia-infrastruktúra-tervezésének szükségességét is. Az említett rendszerintegráció az „első az energiahatékonyság” elvéből indul ki, és az egyes ágazatokon túlmutató, holisztikus szakpolitikai szemléletet alkalmaz. Az olyan ágazatok dekarbonizációs szükségleteivel is foglalkozik, ahol a kibocsátáscsökkentés megvalósítása nehézkes, például egyes iparágak vagy bizonyos szállítási módok esetén, ahol a közvetlen villamosítás jelenleg technikailag vagy gazdaságilag kihívást jelent. Ide tartoznak a hidrogénbe és az elektrolizátorokba eszközölt beruházások is, amelyek kiterjedt kereskedelmi célú hasznosítása jelenleg kialakulóban van. A Bizottság „Hidrogénstratégia a klímasemleges Európáért” című, 2020. július 8-i közleménye (a továbbiakban: a hidrogénstratégia) kiemelten kezeli a megújuló villamos energiából származó hidrogéntermelést, amely a legtisztább és az Unió klímasemlegességi célkitűzésének leginkább megfelelő megoldás. Az átmeneti szakaszban azonban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású hidrogén más formáira van szükség a meglévő hidrogéntermelés gyorsabb ütemben történő dekarbonizációjához, a tiszta technológiák széles skálájára összpontosítva, és a méretgazdaságosság eléréséhez. |
| --- | --- |

(15)

Az energiarendszer integrációjával kapcsolatos uniós stratégia hangsúlyozta az energiahordozók, az infrastruktúrák és a fogyasztási ágazatok integrált energia-infrastruktúra-tervezésének szükségességét is. Az említett rendszerintegráció az „első az energiahatékonyság” elvéből indul ki, és az egyes ágazatokon túlmutató, holisztikus szakpolitikai szemléletet alkalmaz. Az olyan ágazatok dekarbonizációs szükségleteivel is foglalkozik, ahol a kibocsátáscsökkentés megvalósítása nehézkes, például egyes iparágak vagy bizonyos szállítási módok esetén, ahol a közvetlen villamosítás jelenleg technikailag vagy gazdaságilag kihívást jelent. Ide tartoznak a hidrogénbe és az elektrolizátorokba eszközölt beruházások is, amelyek kiterjedt kereskedelmi célú hasznosítása jelenleg kialakulóban van. A Bizottság „Hidrogénstratégia a klímasemleges Európáért” című, 2020. július 8-i közleménye (a továbbiakban: a hidrogénstratégia) kiemelten kezeli a megújuló villamos energiából származó hidrogéntermelést, amely a legtisztább és az Unió klímasemlegességi célkitűzésének leginkább megfelelő megoldás. Az átmeneti szakaszban azonban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású hidrogén más formáira van szükség a meglévő hidrogéntermelés gyorsabb ütemben történő dekarbonizációjához, a tiszta technológiák széles skálájára összpontosítva, és a méretgazdaságosság eléréséhez.

| (16) | Ezenkívül a Bizottság arra a következtetésre jutott a hidrogénstratégiájában, hogy a hidrogén szükséges mértékű hasznosításához egy nagyszabású infrastruktúra-hálózat olyan fontos elem, amelyet csak az Unió és a belső piac kínálhat. A hidrogén határokon átnyúló szállítására és kereskedelmére, valamint hidrogénvölgyek létrehozására jelenleg nagyon korlátozottan áll rendelkezésre külön e célra kiépített infrastruktúra. Az ilyen infrastruktúra jelentős részét a földgázalapú eszközökből átalakított eszközöknek kell képezniük, kiegészítve a hidrogénnek szánt új eszközökkel. Ezenkívül a hidrogénstratégia azt a stratégiai célt tűzi ki, hogy 2030-ig 40 gigawattra (GW) kell növelni a telepített elektrolizátorok kapacitását a megújuló energiaforrásokból nyert hidrogén termelésének növelése és a fosszilis tüzelőanyagoktól függő gazdasági ágak, úgy mint az ipar vagy a közlekedés dekarbonizációjának megkönnyítése érdekében. Ezért a transzeurópai energiahálózatra vonatkozó szakpolitikának tartalmaznia kell új és átalakított hidrogénátviteli infrastruktúrát és tárolókat, valamint hidrogén-elektrolizáló létesítményeket. A hidrogénátviteli és -tárolási infrastruktúrát az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervbe is fel kell venni annak érdekében, hogy az energiarendszer számára általa jelentett költségeket és előnyöket átfogóan és következetesen lehessen értékelni – ideértve az ágazat integrációjához és a dekarbonizációhoz való hozzájárulás értékelését is – egy uniós hidrogénellátási gerinc létrehozása céljából. |
| --- | --- |

(16)

Ezenkívül a Bizottság arra a következtetésre jutott a hidrogénstratégiájában, hogy a hidrogén szükséges mértékű hasznosításához egy nagyszabású infrastruktúra-hálózat olyan fontos elem, amelyet csak az Unió és a belső piac kínálhat. A hidrogén határokon átnyúló szállítására és kereskedelmére, valamint hidrogénvölgyek létrehozására jelenleg nagyon korlátozottan áll rendelkezésre külön e célra kiépített infrastruktúra. Az ilyen infrastruktúra jelentős részét a földgázalapú eszközökből átalakított eszközöknek kell képezniük, kiegészítve a hidrogénnek szánt új eszközökkel. Ezenkívül a hidrogénstratégia azt a stratégiai célt tűzi ki, hogy 2030-ig 40 gigawattra (GW) kell növelni a telepített elektrolizátorok kapacitását a megújuló energiaforrásokból nyert hidrogén termelésének növelése és a fosszilis tüzelőanyagoktól függő gazdasági ágak, úgy mint az ipar vagy a közlekedés dekarbonizációjának megkönnyítése érdekében. Ezért a transzeurópai energiahálózatra vonatkozó szakpolitikának tartalmaznia kell új és átalakított hidrogénátviteli infrastruktúrát és tárolókat, valamint hidrogén-elektrolizáló létesítményeket. A hidrogénátviteli és -tárolási infrastruktúrát az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervbe is fel kell venni annak érdekében, hogy az energiarendszer számára általa jelentett költségeket és előnyöket átfogóan és következetesen lehessen értékelni – ideértve az ágazat integrációjához és a dekarbonizációhoz való hozzájárulás értékelését is – egy uniós hidrogénellátási gerinc létrehozása céljából.

| (17) | Ezenkívül új infrastruktúra-kategóriát kell létrehozni az intelligens gázhálózatok számára annak érdekében, hogy a Bizottság támogassa többféle karbonszegény és különösen megújuló gáz (például a biogáz, a biometán és a hidrogén) gázhálózatba integrálását szolgáló beruházásokat, és – innovatív digitális technológiákra építve – segítse az ebből eredő összetettebb rendszer kezelését. |
| --- | --- |

(17)

Ezenkívül új infrastruktúra-kategóriát kell létrehozni az intelligens gázhálózatok számára annak érdekében, hogy a Bizottság támogassa többféle karbonszegény és különösen megújuló gáz (például a biogáz, a biometán és a hidrogén) gázhálózatba integrálását szolgáló beruházásokat, és – innovatív digitális technológiákra építve – segítse az ebből eredő összetettebb rendszer kezelését.

| (18) | A klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő megvalósítása feltételezi, hogy még mindig lesznek szén-dioxidot kibocsátó ipari folyamatok. Az ilyen szén-dioxid-kibocsátás akkor tekinthető elkerülhetetlennek, ha termelése az optimalizálás ellenére sem kerülhető el, például energiahatékonyság vagy a megújuló energiákat integráló villamosítás révén. A szén-dioxid-infrastruktúra fejlesztésének az észszerű alternatívák hiányában egyébként elkerülhetetlen kibocsátások jelentős nettó csökkenéséhez kell vezetnie. A 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartozó létesítményekből származó szén-dioxid-áramok, valamint a 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) szerinti geológiai tárolás tekintetében a szén-dioxid-leválasztás a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(18)

A klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő megvalósítása feltételezi, hogy még mindig lesznek szén-dioxidot kibocsátó ipari folyamatok. Az ilyen szén-dioxid-kibocsátás akkor tekinthető elkerülhetetlennek, ha termelése az optimalizálás ellenére sem kerülhető el, például energiahatékonyság vagy a megújuló energiákat integráló villamosítás révén. A szén-dioxid-infrastruktúra fejlesztésének az észszerű alternatívák hiányában egyébként elkerülhetetlen kibocsátások jelentős nettó csökkenéséhez kell vezetnie. A 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartozó létesítményekből származó szén-dioxid-áramok, valamint a 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) szerinti geológiai tárolás tekintetében a szén-dioxid-leválasztás a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) hatálya alá tartozik.

| (19) | A 347/2013/EU rendelet előírta, hogy a közös érdekű projektek uniós listájának összeállítása folyamán a közös érdekű projekt státuszt elnyerni kívánó projekteknek bizonyítaniuk kell, hogy egy sor kritérium közül legalább egyhez jelentősen hozzájárulnak, amelyek közé tartozhat a fenntarthatóság, de nem szükségszerűen. Ez a követelmény – a belső energiapiac mindenkori sajátos igényeivel összhangban – lehetővé tette olyan közös érdekű projektek kidolgozását, amelyek csak ellátásbiztonsági kockázatok kezelésére irányultak, még akkor is, ha nem bizonyították, hogy a fenntarthatóság szempontjából előnyöket biztosítanának. Tekintettel azonban az Unió infrastrukturális szükségleteinek alakulására, a dekarbonizációs célokra, valamint az Európai Tanács 2020. július 21-i következtetéseire, amelyek szerint „az uniós kiadásoknak összhangban kell lenniük a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel és az európai zöld megállapodás »ne árts« elvével”, értékelni kell a fenntarthatóságot a megújuló energiaforrások hálózatba történő integrálása, vagy adott esetben az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése szempontjából, annak biztosítása érdekében, hogy a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó szakpolitika összhangban legyen az Unió energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseivel és a 2050-es klímasemlegességi célkitűzésekkel, figyelembe véve az egyes tagállamok sajátosságait a klímasemlegességi célkitűzés elérése tekintetében. A szén-dioxid-szállítási hálózatok fenntarthatóságát a projektek teljes életciklusára számított üvegházhatásúgáz-kibocsátás teljes várható csökkentése biztosítja, amennyiben nem állnak rendelkezésre azonos szintű szén-dioxid-csökkentést lehetővé tevő alternatív technológiai megoldások. |
| --- | --- |

(19)

A 347/2013/EU rendelet előírta, hogy a közös érdekű projektek uniós listájának összeállítása folyamán a közös érdekű projekt státuszt elnyerni kívánó projekteknek bizonyítaniuk kell, hogy egy sor kritérium közül legalább egyhez jelentősen hozzájárulnak, amelyek közé tartozhat a fenntarthatóság, de nem szükségszerűen. Ez a követelmény – a belső energiapiac mindenkori sajátos igényeivel összhangban – lehetővé tette olyan közös érdekű projektek kidolgozását, amelyek csak ellátásbiztonsági kockázatok kezelésére irányultak, még akkor is, ha nem bizonyították, hogy a fenntarthatóság szempontjából előnyöket biztosítanának. Tekintettel azonban az Unió infrastrukturális szükségleteinek alakulására, a dekarbonizációs célokra, valamint az Európai Tanács 2020. július 21-i következtetéseire, amelyek szerint „az uniós kiadásoknak összhangban kell lenniük a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel és az európai zöld megállapodás »ne árts« elvével”, értékelni kell a fenntarthatóságot a megújuló energiaforrások hálózatba történő integrálása, vagy adott esetben az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése szempontjából, annak biztosítása érdekében, hogy a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó szakpolitika összhangban legyen az Unió energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseivel és a 2050-es klímasemlegességi célkitűzésekkel, figyelembe véve az egyes tagállamok sajátosságait a klímasemlegességi célkitűzés elérése tekintetében. A szén-dioxid-szállítási hálózatok fenntarthatóságát a projektek teljes életciklusára számított üvegházhatásúgáz-kibocsátás teljes várható csökkentése biztosítja, amennyiben nem állnak rendelkezésre azonos szintű szén-dioxid-csökkentést lehetővé tevő alternatív technológiai megoldások.

| (20) | Az Uniónak elő kell mozdítania az uniós hálózatokat harmadik országok hálózataival összekapcsoló olyan infrastrukturális projekteket, amelyek kölcsönösen előnyösek és szükségesek az energetikai átalakuláshoz, valamint az éghajlat-politikai célkitűzések eléréséhez, és amelyek megfelelnek az érintett infrastruktúra-kategóriák e rendelet szerinti egyedi kritériumainak is, különös tekintettel a szomszédos országok vagy olyan országok hálózataira, amelyekkel az Unió egyedi energiaügyi együttműködést alakított ki. Ezért e rendelet hatálya alá kell vonni a kölcsönös érdekű projekteket, amennyiben azok fenntarthatóak, és bizonyítani tudják, hogy uniós szinten és legalább egy harmadik ország esetében jelentős nettó társadalmi-gazdasági előnyöket hoznak. Az ilyen projektek akkor jogosultak a közös érdekű projektek és a kölcsönös érdekű projektek uniós listájára (a továbbiakban: az uniós lista) való felvételre, ha a szakpolitikai keretet magas szintű konvergencia jellemzi és végrehajtási mechanizmusok támogatják, továbbá bizonyítják, hogy az ellátás biztonsága és a dekarbonizáció tekintetében hozzájárulnak az Unió és a harmadik országok átfogó energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseihez.
  A szakpolitikai keret magas szintű konvergenciája feltételezhető az Európai Gazdasági Térség országai, illetve az Energiaközösség szerződő felei esetében, vagy az más harmadik országok esetében olyan kétoldalú megállapodások révén bizonyítható, amelyek megfelelő rendelkezéseket tartalmaznak a dekarbonizációt támogató éghajlat- és energiapolitikai célkitűzésekre vonatkozóan, és amelyeket egy megfelelő regionális csoport a Bizottság támogatásával további vizsgálatnak vet alá. Ezenkívül annak a harmadik országnak, amellyel a kölcsönös érdekű projektek kidolgozásában az Unió együttműködik, az e rendeletben előírtaknak megfelelően elő kell segítenie egy, az unióshoz hasonló, gyorsított végrehajtási ütemtervet és egyéb szakpolitikai támogatási intézkedéseket. Ezért a kölcsönös érdekű projektek a közös érdekű projektekkel azonos módon kezelendők, és ellenkező megállapítás hiányában a közös érdekű projektekre vonatkozó összes rendelkezés alkalmazandó a kölcsönös érdekű projektekre is. A jelentős uniós szintű nettó társadalmi-gazdasági előnyök úgy értendők, mint a belső piac interoperabilitásának és működésének egy tagállamon túlmutató javítása. Ami a szén-dioxid tárolására vonatkozó projekteket illeti, csak a szén-dioxid határokon átnyúló szállításának és tárolásának lehetővé tételéhez szükséges projektek támogathatók, feltéve, hogy a szén-dioxid tartós tárolásának biztonsága és hatékonysága tekintetében a szivárgás megelőzésére, valamint az éghajlatra, az emberi egészségre és az ökoszisztémákra vonatkozó szabványok és biztosítékok legalább olyan szintűek, mint az Unióban. Vélelmezni kell, hogy az Európai Gazdasági Térség megfelel ezeknek a normáknak és biztosítékoknak. |
| --- | --- |

(20)

Az Uniónak elő kell mozdítania az uniós hálózatokat harmadik országok hálózataival összekapcsoló olyan infrastrukturális projekteket, amelyek kölcsönösen előnyösek és szükségesek az energetikai átalakuláshoz, valamint az éghajlat-politikai célkitűzések eléréséhez, és amelyek megfelelnek az érintett infrastruktúra-kategóriák e rendelet szerinti egyedi kritériumainak is, különös tekintettel a szomszédos országok vagy olyan országok hálózataira, amelyekkel az Unió egyedi energiaügyi együttműködést alakított ki. Ezért e rendelet hatálya alá kell vonni a kölcsönös érdekű projekteket, amennyiben azok fenntarthatóak, és bizonyítani tudják, hogy uniós szinten és legalább egy harmadik ország esetében jelentős nettó társadalmi-gazdasági előnyöket hoznak. Az ilyen projektek akkor jogosultak a közös érdekű projektek és a kölcsönös érdekű projektek uniós listájára (a továbbiakban: az uniós lista) való felvételre, ha a szakpolitikai keretet magas szintű konvergencia jellemzi és végrehajtási mechanizmusok támogatják, továbbá bizonyítják, hogy az ellátás biztonsága és a dekarbonizáció tekintetében hozzájárulnak az Unió és a harmadik országok átfogó energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseihez.

A szakpolitikai keret magas szintű konvergenciája feltételezhető az Európai Gazdasági Térség országai, illetve az Energiaközösség szerződő felei esetében, vagy az más harmadik országok esetében olyan kétoldalú megállapodások révén bizonyítható, amelyek megfelelő rendelkezéseket tartalmaznak a dekarbonizációt támogató éghajlat- és energiapolitikai célkitűzésekre vonatkozóan, és amelyeket egy megfelelő regionális csoport a Bizottság támogatásával további vizsgálatnak vet alá. Ezenkívül annak a harmadik országnak, amellyel a kölcsönös érdekű projektek kidolgozásában az Unió együttműködik, az e rendeletben előírtaknak megfelelően elő kell segítenie egy, az unióshoz hasonló, gyorsított végrehajtási ütemtervet és egyéb szakpolitikai támogatási intézkedéseket. Ezért a kölcsönös érdekű projektek a közös érdekű projektekkel azonos módon kezelendők, és ellenkező megállapítás hiányában a közös érdekű projektekre vonatkozó összes rendelkezés alkalmazandó a kölcsönös érdekű projektekre is. A jelentős uniós szintű nettó társadalmi-gazdasági előnyök úgy értendők, mint a belső piac interoperabilitásának és működésének egy tagállamon túlmutató javítása. Ami a szén-dioxid tárolására vonatkozó projekteket illeti, csak a szén-dioxid határokon átnyúló szállításának és tárolásának lehetővé tételéhez szükséges projektek támogathatók, feltéve, hogy a szén-dioxid tartós tárolásának biztonsága és hatékonysága tekintetében a szivárgás megelőzésére, valamint az éghajlatra, az emberi egészségre és az ökoszisztémákra vonatkozó szabványok és biztosítékok legalább olyan szintűek, mint az Unióban. Vélelmezni kell, hogy az Európai Gazdasági Térség megfelel ezeknek a normáknak és biztosítékoknak.

| (21) | A kölcsönös érdekű projekteket olyan kiegészítő eszköznek kell tekinteni, amely lehetővé teszi e rendelet hatályának harmadik országokra való kiterjesztését azokon a közös érdekű projekteken túl, amelyek hozzájárulnak az I. mellékletben meghatározott, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosók vagy területek megvalósításához. Ezért amennyiben egy harmadik országgal közös projekt hozzájárul egy kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosó vagy terület megvalósításához, e rendelet alapján jogosultnak kell lennie a közös érdekű projekt státuszának kérelmezésére. Ugyanezen elv alapján a 347/2013/EU rendelet értelmében közös érdekű projekt státuszt elnyerő, harmadik országokkal megvalósuló villamosenergia-összeköttetési projektek is kiválaszthatók közös érdekű projektként, feltéve, hogy átmennek a kiválasztási folyamaton és megfelelnek a közös érdekű projektekre vonatkozó kritériumoknak. |
| --- | --- |

(21)

A kölcsönös érdekű projekteket olyan kiegészítő eszköznek kell tekinteni, amely lehetővé teszi e rendelet hatályának harmadik országokra való kiterjesztését azokon a közös érdekű projekteken túl, amelyek hozzájárulnak az I. mellékletben meghatározott, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosók vagy területek megvalósításához. Ezért amennyiben egy harmadik országgal közös projekt hozzájárul egy kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosó vagy terület megvalósításához, e rendelet alapján jogosultnak kell lennie a közös érdekű projekt státuszának kérelmezésére. Ugyanezen elv alapján a 347/2013/EU rendelet értelmében közös érdekű projekt státuszt elnyerő, harmadik országokkal megvalósuló villamosenergia-összeköttetési projektek is kiválaszthatók közös érdekű projektként, feltéve, hogy átmennek a kiválasztási folyamaton és megfelelnek a közös érdekű projektekre vonatkozó kritériumoknak.

| (22) | Ezenkívül az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljai és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzése elérése érdekében az Uniónak jelentősen növelnie kell a megújuló villamosenergia-termelést. A villamosenergia-átvitel és -tárolás tekintetében meglévő energiainfrastruktúra-kategóriák döntő fontosságúak a jelentősen megnövekvő megújuló villamosenergia-termelés elektromos hálózatba történő integrálásához. Ezenkívül fokozni kell a tengeri megújuló energiaforrásokba történő beruházásokat azzal a céllal, hogy a telepített tengeri szélerőművek kapacitása elérje legalább a 300 GW-ot, összhangban a tengeri megújuló energiára vonatkozó stratégiával, amelyet „A tengeri megújuló energiában rejlő lehetőségeknek a klímasemleges jövő érdekében való kiaknázását célzó uniós stratégia” című, 2020. november 19-i bizottsági közlemény vázol fel. Az említett stratégia magában foglalja az új tengeri szélenergia-kapacitásokat összekötő sugaras összeköttetéseket, valamint a hibrid integrált projekteket. Figyelmet kell fordítani a tengeri és a szárazföldi villamosenergia-hálózatok összehangolt, hosszú távú tervezésének és fejlesztésének koordinálására is. A tengeri infrastruktúra-tervezésnek el kell mozdulnia a projektalapú szemlélettől egy összehangolt, átfogó szemlélet felé az integrált tengeri hálózatok fenntartható fejlődésének – az egyes tengeri medencékben a tengeri megújuló energia kapcsán rejlő lehetőségekkel, a környezetvédelmi szempontokkal és a tengerek egyéb hasznosítási módjaival összhangban történő – biztosítása érdekében. A tagállamok közötti önkéntes együttműködésen alapuló megközelítést kell alkalmazni. Továbbra is a tagállamoknak kell felelősnek lenniük a területükhöz kapcsolódó közös érdekű projektek és a kapcsolódó költségek jóváhagyásáért. |
| --- | --- |

(22)

Ezenkívül az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljai és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzése elérése érdekében az Uniónak jelentősen növelnie kell a megújuló villamosenergia-termelést. A villamosenergia-átvitel és -tárolás tekintetében meglévő energiainfrastruktúra-kategóriák döntő fontosságúak a jelentősen megnövekvő megújuló villamosenergia-termelés elektromos hálózatba történő integrálásához. Ezenkívül fokozni kell a tengeri megújuló energiaforrásokba történő beruházásokat azzal a céllal, hogy a telepített tengeri szélerőművek kapacitása elérje legalább a 300 GW-ot, összhangban a tengeri megújuló energiára vonatkozó stratégiával, amelyet „A tengeri megújuló energiában rejlő lehetőségeknek a klímasemleges jövő érdekében való kiaknázását célzó uniós stratégia” című, 2020. november 19-i bizottsági közlemény vázol fel. Az említett stratégia magában foglalja az új tengeri szélenergia-kapacitásokat összekötő sugaras összeköttetéseket, valamint a hibrid integrált projekteket. Figyelmet kell fordítani a tengeri és a szárazföldi villamosenergia-hálózatok összehangolt, hosszú távú tervezésének és fejlesztésének koordinálására is. A tengeri infrastruktúra-tervezésnek el kell mozdulnia a projektalapú szemlélettől egy összehangolt, átfogó szemlélet felé az integrált tengeri hálózatok fenntartható fejlődésének – az egyes tengeri medencékben a tengeri megújuló energia kapcsán rejlő lehetőségekkel, a környezetvédelmi szempontokkal és a tengerek egyéb hasznosítási módjaival összhangban történő – biztosítása érdekében. A tagállamok közötti önkéntes együttműködésen alapuló megközelítést kell alkalmazni. Továbbra is a tagállamoknak kell felelősnek lenniük a területükhöz kapcsolódó közös érdekű projektek és a kapcsolódó költségek jóváhagyásáért.

| (23) | Az érintett tagállamoknak képesnek kell lenniük felmérni a tengeri hálózatok esetében kiemelt jelentőségű megújulóenergia-folyosók előnyeit és költségeit, és előzetes költségmegosztási elemzést készíteni a tengeri hálózatok esetében kiemelt jelentőségű folyosók szintjén, hogy alátámasszák a tengeri megújuló energiaforrások fejlesztésével kapcsolatos közös politikai kötelezettségvállalásaikat. A Bizottságnak a tagállamokkal, az érintett átvitelirendszer-üzemeltetőkkel és a nemzeti szabályozó hatóságokkal együtt iránymutatást kell kidolgoznia az integrált tengeri hálózatfejlesztési tervek megvalósításának konkrét költség-haszon elemzésére és költségmegosztására vonatkozóan, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy megfelelő értékelést végezzenek. |
| --- | --- |

(23)

Az érintett tagállamoknak képesnek kell lenniük felmérni a tengeri hálózatok esetében kiemelt jelentőségű megújulóenergia-folyosók előnyeit és költségeit, és előzetes költségmegosztási elemzést készíteni a tengeri hálózatok esetében kiemelt jelentőségű folyosók szintjén, hogy alátámasszák a tengeri megújuló energiaforrások fejlesztésével kapcsolatos közös politikai kötelezettségvállalásaikat. A Bizottságnak a tagállamokkal, az érintett átvitelirendszer-üzemeltetőkkel és a nemzeti szabályozó hatóságokkal együtt iránymutatást kell kidolgoznia az integrált tengeri hálózatfejlesztési tervek megvalósításának konkrét költség-haszon elemzésére és költségmegosztására vonatkozóan, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy megfelelő értékelést végezzenek.

| (24) | Az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek kidolgozási folyamata a villamos energia és a földgáz kategóriában sikeresen szolgált a közös érdekű projektek azonosításának alapjaként. Bár a Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (a továbbiakban: a villamosenergia-piaci ENTSO), a Földgázpiaci Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (a továbbiakban: a földgázpiaci ENTSO) és az átvitelirendszer-üzemeltetők fontos szerepet játszanak a folyamatban, a folyamatba vetett bizalom javítása érdekében mélyrehatóbb vizsgálatokra van szükség, különös tekintettel a jövőt illető forgatókönyvek meghatározására, a hosszú távú infrastrukturális hiányosságok és szűkületek azonosítására, valamint az egyes projektek értékelésére. Ezért, mivel szükség van független ellenőrzésre, az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) és a Bizottságnak fokozottabb szerepet kell vállalnia a folyamatban, ideértve az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek kidolgozásának folyamatát is, az 715/2009/EK (14) és az (EU) 2019/943 (15) európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban. Az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési terv folyamatának egy független tudományos testület, például az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület objektív, tudományosan megalapozott hozzájárulásából kell származnia, és azt a leghatékonyabb módon kell megszervezni. |
| --- | --- |

(24)

Az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek kidolgozási folyamata a villamos energia és a földgáz kategóriában sikeresen szolgált a közös érdekű projektek azonosításának alapjaként. Bár a Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (a továbbiakban: a villamosenergia-piaci ENTSO), a Földgázpiaci Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (a továbbiakban: a földgázpiaci ENTSO) és az átvitelirendszer-üzemeltetők fontos szerepet játszanak a folyamatban, a folyamatba vetett bizalom javítása érdekében mélyrehatóbb vizsgálatokra van szükség, különös tekintettel a jövőt illető forgatókönyvek meghatározására, a hosszú távú infrastrukturális hiányosságok és szűkületek azonosítására, valamint az egyes projektek értékelésére. Ezért, mivel szükség van független ellenőrzésre, az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) és a Bizottságnak fokozottabb szerepet kell vállalnia a folyamatban, ideértve az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek kidolgozásának folyamatát is, az 715/2009/EK (14) és az (EU) 2019/943 (15) európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban. Az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési terv folyamatának egy független tudományos testület, például az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület objektív, tudományosan megalapozott hozzájárulásából kell származnia, és azt a leghatékonyabb módon kell megszervezni.

| (25) | Az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek elfogadását megelőző feladataik ellátása során a villamosenergia-piaci ENTSO-nak és a földgázpiaci ENTSO-nak széles körű konzultációs folyamatot kell folytatnia valamennyi érdekelt fél bevonásával. A konzultációnak nyíltnak és átláthatónak kell lennie, és azt időben kell megszervezni, hogy lehetővé tegye az érdekelt felek visszajelzését az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek kulcsfontosságú szakaszainak előkészítése során, például a forgatókönyvek kidolgozásával, az infrastrukturális hiányosságok azonosításával és a projektértékelés költség-haszon elemzési módszertanával összefüggésben. A villamosenergia-piaci ENTSO-nak és a földgázpiaci ENTSO-nak kellően figyelembe kell vennie az érdekelt felektől a konzultációk során kapott információkat, és ki kell fejteniük, hogy ezeket az információkat hogyan vették figyelembe. |
| --- | --- |

(25)

Az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek elfogadását megelőző feladataik ellátása során a villamosenergia-piaci ENTSO-nak és a földgázpiaci ENTSO-nak széles körű konzultációs folyamatot kell folytatnia valamennyi érdekelt fél bevonásával. A konzultációnak nyíltnak és átláthatónak kell lennie, és azt időben kell megszervezni, hogy lehetővé tegye az érdekelt felek visszajelzését az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek kulcsfontosságú szakaszainak előkészítése során, például a forgatókönyvek kidolgozásával, az infrastrukturális hiányosságok azonosításával és a projektértékelés költség-haszon elemzési módszertanával összefüggésben. A villamosenergia-piaci ENTSO-nak és a földgázpiaci ENTSO-nak kellően figyelembe kell vennie az érdekelt felektől a konzultációk során kapott információkat, és ki kell fejteniük, hogy ezeket az információkat hogyan vették figyelembe.

| (26) | A 2020. évi Energetikai Infrastruktúra Fórum következtetéseivel összhangban biztosítani kell, hogy valamennyi érintett ágazat, így a gáz, a villamos energia és a közlekedés integrált perspektívába kerüljön valamennyi szárazföldi és tengeri, szállítási és elosztási infrastruktúra tervezési folyamatai során. A Párizsi Megállapodásnak való megfelelés és a 2030-ig tartó időszakra szóló, uniós éghajlat-politikai célkitűzések, valamint a tengeri energia fejlesztésére irányuló, 2040-re kitűzött célok elérése érdekében, valamint összhangban a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérésére irányuló uniós célkitűzéssel, a transzeurópai energiahálózatra vonatkozó szakpolitikai keretnek intelligensebb, integráltabb, hosszú távú és optimalizált „egy energiarendszer” szemléletre kell épülnie egy olyan keret bevezetése révén, amely lehetővé teszi az infrastruktúra-tervezés nagyobb fokú koordinációját a különböző ágazatok között, és lehetőséget teremt különböző összekapcsolási megoldások optimális integrálására, ahol a különböző infrastruktúrák között különféle hálózati elemek helyezkednek el. Ezt egy fokozatosan integrált modell kidolgozásával kell biztosítani, amely lehetővé teszi a közös feltételezéseken alapuló, egységes ágazati módszertanok közötti összhangot, és tükrözi a kölcsönös függőségeket. |
| --- | --- |

(26)

A 2020. évi Energetikai Infrastruktúra Fórum következtetéseivel összhangban biztosítani kell, hogy valamennyi érintett ágazat, így a gáz, a villamos energia és a közlekedés integrált perspektívába kerüljön valamennyi szárazföldi és tengeri, szállítási és elosztási infrastruktúra tervezési folyamatai során. A Párizsi Megállapodásnak való megfelelés és a 2030-ig tartó időszakra szóló, uniós éghajlat-politikai célkitűzések, valamint a tengeri energia fejlesztésére irányuló, 2040-re kitűzött célok elérése érdekében, valamint összhangban a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérésére irányuló uniós célkitűzéssel, a transzeurópai energiahálózatra vonatkozó szakpolitikai keretnek intelligensebb, integráltabb, hosszú távú és optimalizált „egy energiarendszer” szemléletre kell épülnie egy olyan keret bevezetése révén, amely lehetővé teszi az infrastruktúra-tervezés nagyobb fokú koordinációját a különböző ágazatok között, és lehetőséget teremt különböző összekapcsolási megoldások optimális integrálására, ahol a különböző infrastruktúrák között különféle hálózati elemek helyezkednek el. Ezt egy fokozatosan integrált modell kidolgozásával kell biztosítani, amely lehetővé teszi a közös feltételezéseken alapuló, egységes ágazati módszertanok közötti összhangot, és tükrözi a kölcsönös függőségeket.

| (27) | Fontos annak biztosítása, hogy kizárólag olyan infrastrukturális projektek kaphassanak közös érdekű projekt státuszt, amelyek esetében nem léteznek észszerű alternatív megoldások. E célból figyelembe kell venni az „első az energiahatékonyság” elvét az e rendelettel összhangban kidolgozott, az infrastrukturális hiányosságok azonosítására vonatkozó jelentésben, valamint a regionális csoportok által javasolt projektek regionális listáinak összeállítása során végzett munkában. Az „első az energiahatékonyság” elvével összhangban meg kell fontolni az új infrastruktúra valamennyi olyan alternatíváját, amely biztosítja a jövőbeli infrastrukturális szükségleteket, és hozzájárulhat az infrastrukturális hiányosságok orvoslásához.
  A regionális csoportoknak – a nemzeti szabályozó hatóságok segítségével – figyelembe kell venniük az infrastrukturális hiányosságok e rendelettel összhangban kidolgozott értékelésének feltételezéseit és eredményeit, és biztosítaniuk kell, hogy a közös érdekű projektek kiválasztási folyamata teljes mértékben tükrözze az „első az energiahatékonyság” elvét. Ezenkívül a projektek végrehajtása során a projektgazdáknak jelentést kell készíteniük a környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelésről, és az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 17. cikkének értelmében bizonyítaniuk kell, hogy a projektek nem okoznak „jelentős kárt” a környezetben. A már kellő érettséget elért, meglévő közös érdekű projektek esetében ezt a regionális csoportoknak figyelembe kell venniük a következő uniós listára felveendő projektek kiválasztása során. |
| --- | --- |

(27)

Fontos annak biztosítása, hogy kizárólag olyan infrastrukturális projektek kaphassanak közös érdekű projekt státuszt, amelyek esetében nem léteznek észszerű alternatív megoldások. E célból figyelembe kell venni az „első az energiahatékonyság” elvét az e rendelettel összhangban kidolgozott, az infrastrukturális hiányosságok azonosítására vonatkozó jelentésben, valamint a regionális csoportok által javasolt projektek regionális listáinak összeállítása során végzett munkában. Az „első az energiahatékonyság” elvével összhangban meg kell fontolni az új infrastruktúra valamennyi olyan alternatíváját, amely biztosítja a jövőbeli infrastrukturális szükségleteket, és hozzájárulhat az infrastrukturális hiányosságok orvoslásához.

A regionális csoportoknak – a nemzeti szabályozó hatóságok segítségével – figyelembe kell venniük az infrastrukturális hiányosságok e rendelettel összhangban kidolgozott értékelésének feltételezéseit és eredményeit, és biztosítaniuk kell, hogy a közös érdekű projektek kiválasztási folyamata teljes mértékben tükrözze az „első az energiahatékonyság” elvét. Ezenkívül a projektek végrehajtása során a projektgazdáknak jelentést kell készíteniük a környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelésről, és az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 17. cikkének értelmében bizonyítaniuk kell, hogy a projektek nem okoznak „jelentős kárt” a környezetben. A már kellő érettséget elért, meglévő közös érdekű projektek esetében ezt a regionális csoportoknak figyelembe kell venniük a következő uniós listára felveendő projektek kiválasztása során.

| (28) | A feszültség- és frekvenciastabilitás biztosítása érdekében különös figyelmet kell fordítani az európai villamosenergia-hálózat stabilitására a változóban lévő körülmények között, különösen a rugalmassági opciókra, például a fenntartható energia-tárolásra, és a megújuló villamos energia növekvő arányára tekintettel. A polgárok és a vállalkozások ellátásbiztonságának biztosítása érdekében kiemelt prioritásként kell kezelni a tervezett alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatermelés kielégítő szintjének fenntartására és biztosítására irányuló erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(28)

A feszültség- és frekvenciastabilitás biztosítása érdekében különös figyelmet kell fordítani az európai villamosenergia-hálózat stabilitására a változóban lévő körülmények között, különösen a rugalmassági opciókra, például a fenntartható energia-tárolásra, és a megújuló villamos energia növekvő arányára tekintettel. A polgárok és a vállalkozások ellátásbiztonságának biztosítása érdekében kiemelt prioritásként kell kezelni a tervezett alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatermelés kielégítő szintjének fenntartására és biztosítására irányuló erőfeszítéseket.

| (29) | A tagállamokkal és az érdekelt felekkel folytatott szoros konzultációt követően a Bizottság a transzeurópai energia-infrastruktúra szempontjából 14 prioritást határozott meg, amelyek végrehajtása létfontosságú az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljai és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzése eléréséhez. Az említett prioritások különböző földrajzi régiókat vagy tematikus területeket foglalnak magukban a villamosenergia-átvitel és -tárolás, a tengeri megújulóenergia-hálózatok, a hidrogénátvitel és -tárolás, az elektrolizátorok, az intelligens gáz- és villamosenergia-hálózatok, valamint a szén-dioxid szállítása és tárolása terén. |
| --- | --- |

(29)

A tagállamokkal és az érdekelt felekkel folytatott szoros konzultációt követően a Bizottság a transzeurópai energia-infrastruktúra szempontjából 14 prioritást határozott meg, amelyek végrehajtása létfontosságú az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljai és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzése eléréséhez. Az említett prioritások különböző földrajzi régiókat vagy tematikus területeket foglalnak magukban a villamosenergia-átvitel és -tárolás, a tengeri megújulóenergia-hálózatok, a hidrogénátvitel és -tárolás, az elektrolizátorok, az intelligens gáz- és villamosenergia-hálózatok, valamint a szén-dioxid szállítása és tárolása terén.

| (30) | A közös érdekű projekteknek közös, átlátható és objektív kritériumoknak kell megfelelniük, figyelemmel az energiapolitikai célkitűzésekhez való hozzájárulásukra. A villamos energiával és hidrogénnel foglalkozó projekteknek – hogy alkalmasak legyen arra, hogy felvegyék őket az uniós listákra – az Unió egészére kiterjedő legújabb tízéves hálózatfejlesztési terv részét kell képezniük. Mivel a hidrogén-infrastruktúra jelenleg nem szerepel az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervben, ez a hidrogénnel foglalkozó projektekre vonatkozó, említett követelmény csak 2024. január 1-jétől alkalmazandó az e rendelet szerint összeállított második uniós lista vonatkozásában. |
| --- | --- |

(30)

A közös érdekű projekteknek közös, átlátható és objektív kritériumoknak kell megfelelniük, figyelemmel az energiapolitikai célkitűzésekhez való hozzájárulásukra. A villamos energiával és hidrogénnel foglalkozó projekteknek – hogy alkalmasak legyen arra, hogy felvegyék őket az uniós listákra – az Unió egészére kiterjedő legújabb tízéves hálózatfejlesztési terv részét kell képezniük. Mivel a hidrogén-infrastruktúra jelenleg nem szerepel az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervben, ez a hidrogénnel foglalkozó projektekre vonatkozó, említett követelmény csak 2024. január 1-jétől alkalmazandó az e rendelet szerint összeállított második uniós lista vonatkozásában.

| (31) | A közös érdekű projektek regionális listáinak meghatározása érdekében regionális csoportokat kell létrehozni a közös érdekű projektekre vonatkozó javaslattétel, illetve ezek felülvizsgálata céljából. A széles körű egyetértés biztosítása érdekében a regionális csoportoknak gondoskodniuk kell a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok, a projektgazdák és az érdekelt felek közötti szoros együttműködésről. Az együttműködés keretében a nemzeti szabályozó hatóságoknak szükség esetén tanácsadással kell segíteniük a regionális csoportokat, többek között a javasolt projektekkel összefüggő szabályozási kérdések megoldhatóságával, továbbá a hatósági jóváhagyás javasolt ütemezésének kivitelezhetőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(31)

A közös érdekű projektek regionális listáinak meghatározása érdekében regionális csoportokat kell létrehozni a közös érdekű projektekre vonatkozó javaslattétel, illetve ezek felülvizsgálata céljából. A széles körű egyetértés biztosítása érdekében a regionális csoportoknak gondoskodniuk kell a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok, a projektgazdák és az érdekelt felek közötti szoros együttműködésről. Az együttműködés keretében a nemzeti szabályozó hatóságoknak szükség esetén tanácsadással kell segíteniük a regionális csoportokat, többek között a javasolt projektekkel összefüggő szabályozási kérdések megoldhatóságával, továbbá a hatósági jóváhagyás javasolt ütemezésének kivitelezhetőségével kapcsolatban.

| (32) | A folyamat hatékonyságának fokozása érdekében meg kell erősíteni és tovább kell ösztönözni a regionális csoportok közötti együttműködést. A Bizottságnak fontos szerepet kell játszania ezen együttműködés elősegítésében a projektek más regionális csoportokra gyakorolt lehetséges hatásainak kezelése érdekében. |
| --- | --- |

(32)

A folyamat hatékonyságának fokozása érdekében meg kell erősíteni és tovább kell ösztönözni a regionális csoportok közötti együttműködést. A Bizottságnak fontos szerepet kell játszania ezen együttműködés elősegítésében a projektek más regionális csoportokra gyakorolt lehetséges hatásainak kezelése érdekében.

| (33) | Minden második évben új uniós listát kell összeállítani. A következő listára nem kerülhetnek fel azok a közös érdekű projektek, amelyek befejeződtek vagy már nem tesznek eleget az e rendeletben meghatározott vonatkozó kritériumoknak és követelményeknek. Ezért a következő uniós listára felvehető, már meglevő közös érdekű projekteknek ugyanazon, a regionális listák, illetve az uniós lista összeállítását célzó kiválasztási folyamatban kell részt venniük, mint a javasolt projekteknek. Ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni kell az adminisztratív terheket, például a már benyújtott információk minél szélesebb körű újrafelhasználásával és a projektgazdák éves jelentéseinek figyelembevételével. E célból azoknak a meglévő közös érdekű projekteknek, amelyek jelentős előrehaladást értek el, részesülniük kell az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervbe való felvétel észszerűsített folyamata nyújtotta előnyökből. |
| --- | --- |

(33)

Minden második évben új uniós listát kell összeállítani. A következő listára nem kerülhetnek fel azok a közös érdekű projektek, amelyek befejeződtek vagy már nem tesznek eleget az e rendeletben meghatározott vonatkozó kritériumoknak és követelményeknek. Ezért a következő uniós listára felvehető, már meglevő közös érdekű projekteknek ugyanazon, a regionális listák, illetve az uniós lista összeállítását célzó kiválasztási folyamatban kell részt venniük, mint a javasolt projekteknek. Ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni kell az adminisztratív terheket, például a már benyújtott információk minél szélesebb körű újrafelhasználásával és a projektgazdák éves jelentéseinek figyelembevételével. E célból azoknak a meglévő közös érdekű projekteknek, amelyek jelentős előrehaladást értek el, részesülniük kell az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervbe való felvétel észszerűsített folyamata nyújtotta előnyökből.

| (34) | A közös érdekű projekteket a lehető legrövidebb időn belül végre kell hajtani, ezt követően szigorúan nyomon kell követni és értékelni kell azokat, megfelelően tiszteletben tartva az érdekelt felek részvételére vonatkozó előírásokat és a környezetvédelmi jogszabályokat, és minimálisra csökkentve a projektgazdákra háruló adminisztratív terheket. A Bizottság európai koordinátorokat jelöl ki a különös nehézségekkel járó vagy késedelmet szenvedő projektekhez. A konkrét projektek végrehajtásának eredményeit, valamint az e rendelettel kapcsolatos kötelezettségek teljesítését figyelembe kell venni az említett projektek esetében a későbbi uniós listák összeállítását célzó kiválasztási folyamatban. |
| --- | --- |

(34)

A közös érdekű projekteket a lehető legrövidebb időn belül végre kell hajtani, ezt követően szigorúan nyomon kell követni és értékelni kell azokat, megfelelően tiszteletben tartva az érdekelt felek részvételére vonatkozó előírásokat és a környezetvédelmi jogszabályokat, és minimálisra csökkentve a projektgazdákra háruló adminisztratív terheket. A Bizottság európai koordinátorokat jelöl ki a különös nehézségekkel járó vagy késedelmet szenvedő projektekhez. A konkrét projektek végrehajtásának eredményeit, valamint az e rendelettel kapcsolatos kötelezettségek teljesítését figyelembe kell venni az említett projektek esetében a későbbi uniós listák összeállítását célzó kiválasztási folyamatban.

| (35) | Az engedélyezési eljárás nem eredményezhet a projekt méretéhez és összetett jellegéhez képest aránytalan igazgatási terheket, illetve nem gördíthet akadályt a transzeurópai hálózatok kiépítése és a piaci hozzáférés biztosítása elé. |
| --- | --- |

(35)

Az engedélyezési eljárás nem eredményezhet a projekt méretéhez és összetett jellegéhez képest aránytalan igazgatási terheket, illetve nem gördíthet akadályt a transzeurópai hálózatok kiépítése és a piaci hozzáférés biztosítása elé.

| (36) | Össze kell hangolni az energia, a közlekedés és a távközlési infrastruktúra terén megvalósuló uniós közös érdekű projektek tervezését és végrehajtását, hogy szinergiák jöhessenek létre ott, ahol ez gazdasági, technikai, környezeti, éghajlati vagy területrendezési szempontból megvalósítható, kellően figyelembe véve a releváns biztonsági vonatkozásokat. Így a különböző európai hálózatok tervezése során lehetőséget kell biztosítani a közlekedési hálózatok, a kommunikációs hálózatok, valamint az energiahálózatok integrációjának a kiemelt kezelésére a lehető legjobb területkihasználás érdekében. Egy közös jövőképet kell kialakítani az energiarendszer integrációjára a különböző ágazatokban, miközben – lehetőség szerint – biztosítani kell a meglévő vagy használaton kívüli nyomvonalak további hasznosítását a társadalmi-gazdasági, környezeti, éghajlati és pénzügyi hatások minimálisra csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(36)

Össze kell hangolni az energia, a közlekedés és a távközlési infrastruktúra terén megvalósuló uniós közös érdekű projektek tervezését és végrehajtását, hogy szinergiák jöhessenek létre ott, ahol ez gazdasági, technikai, környezeti, éghajlati vagy területrendezési szempontból megvalósítható, kellően figyelembe véve a releváns biztonsági vonatkozásokat. Így a különböző európai hálózatok tervezése során lehetőséget kell biztosítani a közlekedési hálózatok, a kommunikációs hálózatok, valamint az energiahálózatok integrációjának a kiemelt kezelésére a lehető legjobb területkihasználás érdekében. Egy közös jövőképet kell kialakítani az energiarendszer integrációjára a különböző ágazatokban, miközben – lehetőség szerint – biztosítani kell a meglévő vagy használaton kívüli nyomvonalak további hasznosítását a társadalmi-gazdasági, környezeti, éghajlati és pénzügyi hatások minimálisra csökkentése érdekében.

| (37) | A közös érdekű projekteket nemzeti szinten is kiemelkedő jelentőségűként kell kezelni, ezáltal gyors adminisztratív ügyintézést és sürgősségi eljárást biztosítva számukra minden kapcsolódó bírósági és vitarendezési eljárásban. A közös érdekű projekteket az illetékes hatóságoknak úgy kell tekinteniük, mint amelyek közérdeket szolgálnak. Ha ezt kiemelkedően fontos közérdek indokolja, a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) és a 92/43/EGK tanácsi irányelv (18) szerinti összes feltétel teljesülése esetén a környezetre káros hatást kifejtő projekteket is engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(37)

A közös érdekű projekteket nemzeti szinten is kiemelkedő jelentőségűként kell kezelni, ezáltal gyors adminisztratív ügyintézést és sürgősségi eljárást biztosítva számukra minden kapcsolódó bírósági és vitarendezési eljárásban. A közös érdekű projekteket az illetékes hatóságoknak úgy kell tekinteniük, mint amelyek közérdeket szolgálnak. Ha ezt kiemelkedően fontos közérdek indokolja, a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) és a 92/43/EGK tanácsi irányelv (18) szerinti összes feltétel teljesülése esetén a környezetre káros hatást kifejtő projekteket is engedélyezni kell.

| (38) | A projektek sikerének biztosítása és a velük szembeni kifogások korlátozása érdekében alapvető fontosságú, hogy az érdekelt felek – köztük a civil társadalom – tájékoztatást kapjanak, és kikérjék véleményüket. |
| --- | --- |

(38)

A projektek sikerének biztosítása és a velük szembeni kifogások korlátozása érdekében alapvető fontosságú, hogy az érdekelt felek – köztük a civil társadalom – tájékoztatást kapjanak, és kikérjék véleményüket.

| (39) | Az eljárás egyszerűsítése, a hatékonyság és az átláthatóság növelése, valamint a tagállamok közötti szorosabb együttműködés kialakításához való hozzájárulás érdekében kell, hogy legyen egy vagy több illetékes hatóság, amely valamennyi engedélyezési eljárást összefogja vagy koordinálja. |
| --- | --- |

(39)

Az eljárás egyszerűsítése, a hatékonyság és az átláthatóság növelése, valamint a tagállamok közötti szorosabb együttműködés kialakításához való hozzájárulás érdekében kell, hogy legyen egy vagy több illetékes hatóság, amely valamennyi engedélyezési eljárást összefogja vagy koordinálja.

| (40) | A tengeri megújulóenergia-hálózatok engedélyezési eljárásának egyszerűsítése és felgyorsítása érdekében egyedi kapcsolattartó pontokat kell kijelölni az uniós listán szereplő, határokon átnyúló tengeri projektek számára, csökkentve a projektfejlesztők adminisztratív terheit. Az egyedi kapcsolattartó pontoknak csökkenteniük kell az összetettséget, növelniük kell a hatékonyságot és fel kell gyorsítaniuk a gyakran számos joghatóságon áthaladó tengeri átviteli eszközök engedélyezési folyamatát. |
| --- | --- |

(40)

A tengeri megújulóenergia-hálózatok engedélyezési eljárásának egyszerűsítése és felgyorsítása érdekében egyedi kapcsolattartó pontokat kell kijelölni az uniós listán szereplő, határokon átnyúló tengeri projektek számára, csökkentve a projektfejlesztők adminisztratív terheit. Az egyedi kapcsolattartó pontoknak csökkenteniük kell az összetettséget, növelniük kell a hatékonyságot és fel kell gyorsítaniuk a gyakran számos joghatóságon áthaladó tengeri átviteli eszközök engedélyezési folyamatát.

| (41) | Annak ellenére, hogy léteznek a lakosság környezetvédelmi döntéshozatali eljárásokban való részvételét biztosító, jól ismert előírások, amelyek teljes mértékben alkalmazandóak a közös érdekű projektekre, továbbra is szükség van az e rendeletben meghatározott további intézkedésekre ahhoz, hogy a közös érdekű projektekkel kapcsolatos engedélyezési eljárások átláthatóságára és az abban való lakossági részvételre vonatkozóan – valamennyi releváns kérdésben – a lehető legmagasabb szintű követelmények legyenek érvényben. Ha az e rendeletben foglaltakkal azonos vagy azoknál szigorúbb előírások szerint már a nemzeti szabályok hatálya alá tartozik, az engedélyezési eljárások megkezdése előtt folytatandó előzetes konzultációt fakultatívvá kell tenni és kerülni kell a jogszabályi követelmények megkettőzését. |
| --- | --- |

(41)

Annak ellenére, hogy léteznek a lakosság környezetvédelmi döntéshozatali eljárásokban való részvételét biztosító, jól ismert előírások, amelyek teljes mértékben alkalmazandóak a közös érdekű projektekre, továbbra is szükség van az e rendeletben meghatározott további intézkedésekre ahhoz, hogy a közös érdekű projektekkel kapcsolatos engedélyezési eljárások átláthatóságára és az abban való lakossági részvételre vonatkozóan – valamennyi releváns kérdésben – a lehető legmagasabb szintű követelmények legyenek érvényben. Ha az e rendeletben foglaltakkal azonos vagy azoknál szigorúbb előírások szerint már a nemzeti szabályok hatálya alá tartozik, az engedélyezési eljárások megkezdése előtt folytatandó előzetes konzultációt fakultatívvá kell tenni és kerülni kell a jogszabályi követelmények megkettőzését.

| (42) | A 2001/42/EC (19) és 2011/92/EU (20) európai parlamenti és tanácsi irányelv, adott esetben az Aarhusban, 1998. június 25-én aláírt, az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezménye (21) (a továbbiakban: az Aarhusi Egyezmény) és az Espooban, 1991. február 25-én aláírt, az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló egyezmény (22) (a továbbiakban: az Espooi Egyezmény) megfelelő és összehangolt végrehajtásának biztosítania kell a környezeti és éghajlati hatásvizsgálat főbb elveinek harmonizációját, határokon átnyúlóan is. A Bizottság iránymutatást tett közzé, amely az energia-infrastruktúrával kapcsolatos környezeti hatásvizsgálati eljárások észszerűsítése érdekében segíti a tagállamokat a megfelelő jogalkotási és nem jogalkotási intézkedések meghatározásában és a közös érdekű projektekre vonatkozóan az uniós jogban előírt környezeti hatásvizsgálati eljárások következetes alkalmazásának biztosításában. A tagállamoknak össze kell hangolniuk a közös érdekű projektekkel kapcsolatos vizsgálataikat, és ahol erre lehetőség van, közös vizsgálatot kell végezniük. A tagállamokat ösztönözni kell a bevált gyakorlatok cseréjére és az igazgatási kapacitásépítésre az engedélyezési eljárások terén. |
| --- | --- |

(42)

A 2001/42/EC (19) és 2011/92/EU (20) európai parlamenti és tanácsi irányelv, adott esetben az Aarhusban, 1998. június 25-én aláírt, az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezménye (21) (a továbbiakban: az Aarhusi Egyezmény) és az Espooban, 1991. február 25-én aláírt, az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló egyezmény (22) (a továbbiakban: az Espooi Egyezmény) megfelelő és összehangolt végrehajtásának biztosítania kell a környezeti és éghajlati hatásvizsgálat főbb elveinek harmonizációját, határokon átnyúlóan is. A Bizottság iránymutatást tett közzé, amely az energia-infrastruktúrával kapcsolatos környezeti hatásvizsgálati eljárások észszerűsítése érdekében segíti a tagállamokat a megfelelő jogalkotási és nem jogalkotási intézkedések meghatározásában és a közös érdekű projektekre vonatkozóan az uniós jogban előírt környezeti hatásvizsgálati eljárások következetes alkalmazásának biztosításában. A tagállamoknak össze kell hangolniuk a közös érdekű projektekkel kapcsolatos vizsgálataikat, és ahol erre lehetőség van, közös vizsgálatot kell végezniük. A tagállamokat ösztönözni kell a bevált gyakorlatok cseréjére és az igazgatási kapacitásépítésre az engedélyezési eljárások terén.

| (43) | Fontos az engedélyezési eljárás észszerűsítése és fejlesztése, miközben – a lehetséges mértékben és a szubszidiaritás elvének kellő figyelembevételével – tiszteletben kell tartani az új energia-infrastruktúrák építésére vonatkozó nemzeti hatásköröket és eljárásokat. Tekintettel az energia-infrastruktúrák kiépítésének sürgető jellegére, az engedélyezési eljárás egyszerűsítésének egyértelműen meg kell határoznia azt a határidőt, ameddig az érintett hatóságoknak meg kell hozniuk a projekt építésével kapcsolatos határozatot. E határidő, melynek célja, hogy az eljárások hatékonyabb kialakítására és lebonyolítására ösztönözzön, semmiféleképpen nem korlátozhatja a környezetvédelmi jogszabályokkal összhangban a környezetvédelemre, valamint a lakossági részvételre vonatkozó szigorú előírásokat. Ennek a rendeletnek határidőket kell megállapítania. A tagállamok azonban – amennyiben megvalósítható – törekedhetnek a projektek ezeknél rövidebb határidőn belüli megvalósítására, különösen az intelligens hálózatokra vonatkozó projektek esetében, amelyek nem feltétlenül igényelnek olyan összetett engedélyezési eljárást, mint az átviteli infrastruktúrákra vonatkozó projektek. Az illetékes hatóságok felelnek a határidők betartásának biztosításáért. |
| --- | --- |

(43)

Fontos az engedélyezési eljárás észszerűsítése és fejlesztése, miközben – a lehetséges mértékben és a szubszidiaritás elvének kellő figyelembevételével – tiszteletben kell tartani az új energia-infrastruktúrák építésére vonatkozó nemzeti hatásköröket és eljárásokat. Tekintettel az energia-infrastruktúrák kiépítésének sürgető jellegére, az engedélyezési eljárás egyszerűsítésének egyértelműen meg kell határoznia azt a határidőt, ameddig az érintett hatóságoknak meg kell hozniuk a projekt építésével kapcsolatos határozatot. E határidő, melynek célja, hogy az eljárások hatékonyabb kialakítására és lebonyolítására ösztönözzön, semmiféleképpen nem korlátozhatja a környezetvédelmi jogszabályokkal összhangban a környezetvédelemre, valamint a lakossági részvételre vonatkozó szigorú előírásokat. Ennek a rendeletnek határidőket kell megállapítania. A tagállamok azonban – amennyiben megvalósítható – törekedhetnek a projektek ezeknél rövidebb határidőn belüli megvalósítására, különösen az intelligens hálózatokra vonatkozó projektek esetében, amelyek nem feltétlenül igényelnek olyan összetett engedélyezési eljárást, mint az átviteli infrastruktúrákra vonatkozó projektek. Az illetékes hatóságok felelnek a határidők betartásának biztosításáért.

| (44) | A tagállamok adott esetben átfogó határozataikba beépíthetik a következőkkel összefüggésben hozott határozatokat: egyéni földtulajdonosokkal a területrendezés keretében a területükhöz való hozzáférésre, tulajdonjogukra vagy használati jogra vonatkozóan folytatott tárgyalások, amelyek egy meghatározott régió általános területfelhasználását állapítják meg, és olyan fejlesztésekre is kiterjednek, mint főutak, vasútvonalak, építmények, természetvédelmi területek, és amelyek nem kapcsolódnak a tervezett projekt egyedi céljához és az üzemeltetési engedélyek odaítéléséhez. Az engedélyezési eljárással összefüggésben a közös érdekű projekt kiterjedhet a vonatkozó infrastruktúrára, amennyiben az a projekt építéséhez vagy működéséhez alapvetően fontos. E rendelet és különösen az engedélyezésre, a lakossági részvételre és a közös érdekű projektek végrehajtására vonatkozó rendelkezések alkalmazása nem sértheti az uniós és a nemzetközi jogot, ideértve a környezeti és emberi egészség védelmével kapcsolatos rendelkezéseket, valamint a közös halászati politika és az integrált tengerpolitika keretében elfogadott rendelkezéseket, különösen a 2014/89/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(44)

A tagállamok adott esetben átfogó határozataikba beépíthetik a következőkkel összefüggésben hozott határozatokat: egyéni földtulajdonosokkal a területrendezés keretében a területükhöz való hozzáférésre, tulajdonjogukra vagy használati jogra vonatkozóan folytatott tárgyalások, amelyek egy meghatározott régió általános területfelhasználását állapítják meg, és olyan fejlesztésekre is kiterjednek, mint főutak, vasútvonalak, építmények, természetvédelmi területek, és amelyek nem kapcsolódnak a tervezett projekt egyedi céljához és az üzemeltetési engedélyek odaítéléséhez. Az engedélyezési eljárással összefüggésben a közös érdekű projekt kiterjedhet a vonatkozó infrastruktúrára, amennyiben az a projekt építéséhez vagy működéséhez alapvetően fontos. E rendelet és különösen az engedélyezésre, a lakossági részvételre és a közös érdekű projektek végrehajtására vonatkozó rendelkezések alkalmazása nem sértheti az uniós és a nemzetközi jogot, ideértve a környezeti és emberi egészség védelmével kapcsolatos rendelkezéseket, valamint a közös halászati politika és az integrált tengerpolitika keretében elfogadott rendelkezéseket, különösen a 2014/89/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) rendelkezéseit.

| (45) | A közös érdekű projektek fejlesztési, építési, üzemeltetési és fenntartási költségeit főszabályként teljes mértékben az infrastruktúra használóinak kell megfizetniük. A költségmegosztásnak biztosítania kell, hogy a végfelhasználókra ne háruljon aránytalan teher, különösen ha ez energiaszegénységhez vezethet. A közös érdekű projektek akkor részesülhetnek határokon átnyúló költségmegosztásban, ha a piaci kereslet értékelése vagy a tarifákra gyakorolt várható hatások értékelése azt mutatja, hogy az infrastruktúra használói által fizetett tarifák révén nem várható a költségek megtérülése. |
| --- | --- |

(45)

A közös érdekű projektek fejlesztési, építési, üzemeltetési és fenntartási költségeit főszabályként teljes mértékben az infrastruktúra használóinak kell megfizetniük. A költségmegosztásnak biztosítania kell, hogy a végfelhasználókra ne háruljon aránytalan teher, különösen ha ez energiaszegénységhez vezethet. A közös érdekű projektek akkor részesülhetnek határokon átnyúló költségmegosztásban, ha a piaci kereslet értékelése vagy a tarifákra gyakorolt várható hatások értékelése azt mutatja, hogy az infrastruktúra használói által fizetett tarifák révén nem várható a költségek megtérülése.

| (46) | A költségek megfelelő megosztásáról folyó egyeztetéseknek az adott infrastruktúra-projekt költségének és előnyeinek elemzésén kell alapulnia, amelyet az energiarendszer egészére kiterjedő elemzés harmonizált módszertana alapján, a 715/2009/EK és az (EU) 2019/943 rendelet alapján kidolgozott és az Ügynökség által felülvizsgált, az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek keretében összeállított valamennyi releváns forgatókönyv, továbbá egyéb, hálózatfejlesztési tervezésre vonatkozó forgatókönyvek alapján kell elvégezni, lehetővé téve a közös érdekű projekt által az Unió dekarbonizációra, piaci integrációra, versenyre, fenntarthatóságra és ellátásbiztonságra irányuló energiapolitikájához nyújtott hozzájárulás alapos elemzését. Ezen elemzés a fajlagos beruházási költségek összehasonlítása céljából figyelembe vehet mutatókat és megfelelő referenciaértékeket. Amennyiben további forgatókönyveket alkalmaznak, ezeknek összhangban kell lenniük az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaival és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésével, és átfogó konzultációs és vizsgálati folyamaton kell átesniük. |
| --- | --- |

(46)

A költségek megfelelő megosztásáról folyó egyeztetéseknek az adott infrastruktúra-projekt költségének és előnyeinek elemzésén kell alapulnia, amelyet az energiarendszer egészére kiterjedő elemzés harmonizált módszertana alapján, a 715/2009/EK és az (EU) 2019/943 rendelet alapján kidolgozott és az Ügynökség által felülvizsgált, az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek keretében összeállított valamennyi releváns forgatókönyv, továbbá egyéb, hálózatfejlesztési tervezésre vonatkozó forgatókönyvek alapján kell elvégezni, lehetővé téve a közös érdekű projekt által az Unió dekarbonizációra, piaci integrációra, versenyre, fenntarthatóságra és ellátásbiztonságra irányuló energiapolitikájához nyújtott hozzájárulás alapos elemzését. Ezen elemzés a fajlagos beruházási költségek összehasonlítása céljából figyelembe vehet mutatókat és megfelelő referenciaértékeket. Amennyiben további forgatókönyveket alkalmaznak, ezeknek összhangban kell lenniük az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaival és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésével, és átfogó konzultációs és vizsgálati folyamaton kell átesniük.

| (47) | Az egyre integráltabbá váló belső energiapiacon a tagállamok közötti egyértelmű és átlátható költségmegosztási szabályok elengedhetetlenek a határokon átnyúló infrastruktúrára és a határokon átnyúló hatással bíró projektekre irányuló beruházások felgyorsításához. Alapvető fontosságú egy stabil finanszírozási keret biztosítása a közös érdekű projektek kidolgozásához, miközben vissza kell szorítani a pénzügyi támogatásra való rászorultságot, és ezzel egyidejűleg megfelelő ösztönzőkkel és pénzügyi mechanizmusokkal kell bátorítani az érdekelt befektetőket. A határokon átnyúló költségmegosztási határozat meghozatalakor a nemzeti szabályozó hatóságoknak a nemzeti megközelítéseiknek és a hasonló infrastruktúrákra vonatkozó módszertanaiknak megfelelő módon teljes egészében meg kell osztaniuk a ténylegesen felmerült beruházási költségeket a tagállamok között, be kell építeniük azokat a nemzeti tarifákba, majd adott esetben ezt követően meg kell állapítaniuk, hogy a nemzeti tarifákra gyakorolt hatás nem eredményez-e aránytalanul nagy terhet a fogyasztók számára az adott tagállamban. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ki kell küszöbölniük annak kockázatát, hogy a projektek a valóságos vagy becsült kiadások és bevételek figyelembevétele révén kettős támogatásban részesüljenek. E kiadásokat és bevételeket csak annyiban lehet figyelembe venni, amennyiben a projektekhez kapcsolódnak és az érintett költségek fedezésére szolgálnak. |
| --- | --- |

(47)

Az egyre integráltabbá váló belső energiapiacon a tagállamok közötti egyértelmű és átlátható költségmegosztási szabályok elengedhetetlenek a határokon átnyúló infrastruktúrára és a határokon átnyúló hatással bíró projektekre irányuló beruházások felgyorsításához. Alapvető fontosságú egy stabil finanszírozási keret biztosítása a közös érdekű projektek kidolgozásához, miközben vissza kell szorítani a pénzügyi támogatásra való rászorultságot, és ezzel egyidejűleg megfelelő ösztönzőkkel és pénzügyi mechanizmusokkal kell bátorítani az érdekelt befektetőket. A határokon átnyúló költségmegosztási határozat meghozatalakor a nemzeti szabályozó hatóságoknak a nemzeti megközelítéseiknek és a hasonló infrastruktúrákra vonatkozó módszertanaiknak megfelelő módon teljes egészében meg kell osztaniuk a ténylegesen felmerült beruházási költségeket a tagállamok között, be kell építeniük azokat a nemzeti tarifákba, majd adott esetben ezt követően meg kell állapítaniuk, hogy a nemzeti tarifákra gyakorolt hatás nem eredményez-e aránytalanul nagy terhet a fogyasztók számára az adott tagállamban. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ki kell küszöbölniük annak kockázatát, hogy a projektek a valóságos vagy becsült kiadások és bevételek figyelembevétele révén kettős támogatásban részesüljenek. E kiadásokat és bevételeket csak annyiban lehet figyelembe venni, amennyiben a projektekhez kapcsolódnak és az érintett költségek fedezésére szolgálnak.

| (48) | Szükség van olyan, határokon átnyúló projektekre, amelyek pozitív hatást gyakorolnak az Unió villamosenergia-hálózatára, mint például az intelligens villamosenergia-hálózatok vagy elektrolizátorok, fizikai közös határok érintése nélkül. |
| --- | --- |

(48)

Szükség van olyan, határokon átnyúló projektekre, amelyek pozitív hatást gyakorolnak az Unió villamosenergia-hálózatára, mint például az intelligens villamosenergia-hálózatok vagy elektrolizátorok, fizikai közös határok érintése nélkül.

| (49) | A belső energiapiaci jogszabályok előírják, hogy a hálózatokhoz való hozzáférés tarifáinak megfelelő beruházási ösztönzőket kell tartalmazniuk. A közös érdekű projektek számos típusa azonban valószínűleg olyan externáliákat fog előidézni, amelyeket a szokásos tarifarendszer nem képes teljes mértékben figyelembe venni és nem lehet annak révén megtéríteni. A belső energiapiaci jogszabályok alkalmazásakor a nemzeti szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell a közös érdekű projektek szilárd és kiszámítható, ösztönzőket is tartalmazó – a hosszú távú ösztönzőket is ideértve – szabályozási és pénzügyi keretéről, a projekt sajátos kockázati szintjével arányban. Különösen alkalmazni kell ezt a keretet a határokon átnyúló projektekre, az olyan innovatív villamosenergia-átviteli technológiákra, amelyek lehetővé teszik a megújuló energia, a hálózatra termelt energiaforrások és a keresletoldali válaszintézkedések széles körű integrációját az összekapcsolt hálózatokba, valamint az energiatechnológiai és digitalizációs projektekre, amelyek valószínűleg vagy nagyobb kockázattal járnak, mint az egy tagállamban található hasonló projektek, vagy magasabb haszonnal kecsegtetnek az Unió számára. Ezenkívül a magas működési kiadásokkal rendelkező projekteknek megfelelő beruházási ösztönzőket is biztosítani kell. Különösen a tengeri megújulóenergia-hálózatok, amelyek a villamosenergia-rendszerösszekötők kettős funkcionalitását és a tengeri megújuló termelési projektek összekötőjének kettős szerepét töltik be, valószínűleg nagyobb kockázatokkal járnak, mint a hasonló szárazföldi infrastrukturális projektek, mivel eredendően kapcsolódnak olyan termelőeszközökhöz, amelyek szabályozási kockázatokat, finanszírozási kockázatokat – például előzetes beruházások szükségessége –, piaci kockázatokat és az új innovatív technológiák alkalmazásában rejlő kockázatokat hordoznak. |
| --- | --- |

(49)

A belső energiapiaci jogszabályok előírják, hogy a hálózatokhoz való hozzáférés tarifáinak megfelelő beruházási ösztönzőket kell tartalmazniuk. A közös érdekű projektek számos típusa azonban valószínűleg olyan externáliákat fog előidézni, amelyeket a szokásos tarifarendszer nem képes teljes mértékben figyelembe venni és nem lehet annak révén megtéríteni. A belső energiapiaci jogszabályok alkalmazásakor a nemzeti szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell a közös érdekű projektek szilárd és kiszámítható, ösztönzőket is tartalmazó – a hosszú távú ösztönzőket is ideértve – szabályozási és pénzügyi keretéről, a projekt sajátos kockázati szintjével arányban. Különösen alkalmazni kell ezt a keretet a határokon átnyúló projektekre, az olyan innovatív villamosenergia-átviteli technológiákra, amelyek lehetővé teszik a megújuló energia, a hálózatra termelt energiaforrások és a keresletoldali válaszintézkedések széles körű integrációját az összekapcsolt hálózatokba, valamint az energiatechnológiai és digitalizációs projektekre, amelyek valószínűleg vagy nagyobb kockázattal járnak, mint az egy tagállamban található hasonló projektek, vagy magasabb haszonnal kecsegtetnek az Unió számára. Ezenkívül a magas működési kiadásokkal rendelkező projekteknek megfelelő beruházási ösztönzőket is biztosítani kell. Különösen a tengeri megújulóenergia-hálózatok, amelyek a villamosenergia-rendszerösszekötők kettős funkcionalitását és a tengeri megújuló termelési projektek összekötőjének kettős szerepét töltik be, valószínűleg nagyobb kockázatokkal járnak, mint a hasonló szárazföldi infrastrukturális projektek, mivel eredendően kapcsolódnak olyan termelőeszközökhöz, amelyek szabályozási kockázatokat, finanszírozási kockázatokat – például előzetes beruházások szükségessége –, piaci kockázatokat és az új innovatív technológiák alkalmazásában rejlő kockázatokat hordoznak.

| (50) | Ezt a rendeletet kizárólag a közös érdekű projektek engedélyezésére, az azokban való lakossági részvételre és azok szabályozási aspektusára kell alkalmazni. Ugyanakkor a tagállamok elfogadhatnak nemzeti rendelkezéseket, amelyek ugyanezen vagy hasonló szabályokat alkalmaznak olyan projektekre is, amelyek e rendelet értelmezésében nem minősülnek közös érdekű projekteknek. A szabályozási ösztönzők tekintetében a tagállamok elfogadhatnak nemzeti rendelkezéseket, amelyek ugyanezen vagy hasonló szabályokat alkalmaznak a villamosenergia-tárolási kategóriába eső közös érdekű projektekre is. |
| --- | --- |

(50)

Ezt a rendeletet kizárólag a közös érdekű projektek engedélyezésére, az azokban való lakossági részvételre és azok szabályozási aspektusára kell alkalmazni. Ugyanakkor a tagállamok elfogadhatnak nemzeti rendelkezéseket, amelyek ugyanezen vagy hasonló szabályokat alkalmaznak olyan projektekre is, amelyek e rendelet értelmezésében nem minősülnek közös érdekű projekteknek. A szabályozási ösztönzők tekintetében a tagállamok elfogadhatnak nemzeti rendelkezéseket, amelyek ugyanezen vagy hasonló szabályokat alkalmaznak a villamosenergia-tárolási kategóriába eső közös érdekű projektekre is.

| (51) | Azon tagállamokat, amelyek jelenleg nem tulajdonítják a lehető legnagyobb nemzeti jelentőséget az energiainfrastruktúra-projekteknek az engedélyezési eljárásokat illetően, ösztönözni kell arra, hogy vegyék fontolóra a nemzeti jelentőségű státusz bevezetését, különösen annak értékelésével, hogy ez az engedélyezési eljárás felgyorsítását eredményezné-e. |
| --- | --- |

(51)

Azon tagállamokat, amelyek jelenleg nem tulajdonítják a lehető legnagyobb nemzeti jelentőséget az energiainfrastruktúra-projekteknek az engedélyezési eljárásokat illetően, ösztönözni kell arra, hogy vegyék fontolóra a nemzeti jelentőségű státusz bevezetését, különösen annak értékelésével, hogy ez az engedélyezési eljárás felgyorsítását eredményezné-e.

| (52) | Azon tagállamokat, amelyek jelenleg nem rendelkeznek az energiainfrastruktúra-projekteket illetően gyorsított vagy sürgős bírósági eljárásokkal, ösztönözni kell arra, hogy vegyék fontolóra ilyen eljárások bevezetését, különösen annak értékelésével, hogy ez a szóban forgó projektek gyorsabb megvalósítását eredményezné-e. |
| --- | --- |

(52)

Azon tagállamokat, amelyek jelenleg nem rendelkeznek az energiainfrastruktúra-projekteket illetően gyorsított vagy sürgős bírósági eljárásokkal, ösztönözni kell arra, hogy vegyék fontolóra ilyen eljárások bevezetését, különösen annak értékelésével, hogy ez a szóban forgó projektek gyorsabb megvalósítását eredményezné-e.

| (53) | A 347/2013/EU rendelet jól szemléltette, milyen hozzáadott értéket képvisel, ha az európai jelentőségű projektek végrehajtása érdekében a magánfinanszírozáshoz jelentős uniós pénzügyi támogatást nyújtanak. A gazdasági és pénzügyi helyzet, valamint a költségvetési korlátok fényében a következő többéves pénzügyi kereten belül folytatódnia kell a célzott, támogatásokat és pénzügyi eszközöket egyaránt magában foglaló segítségnyújtásnak annak érdekében, hogy maximalizálják az előnyöket az uniós polgárok számára, és új beruházókat vonzzanak az e rendelet mellékletében meghatározott, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosókhoz és területekhez, az uniós költségvetés hozzájárulását a lehető legalacsonyabb szinten tartva. |
| --- | --- |

(53)

A 347/2013/EU rendelet jól szemléltette, milyen hozzáadott értéket képvisel, ha az európai jelentőségű projektek végrehajtása érdekében a magánfinanszírozáshoz jelentős uniós pénzügyi támogatást nyújtanak. A gazdasági és pénzügyi helyzet, valamint a költségvetési korlátok fényében a következő többéves pénzügyi kereten belül folytatódnia kell a célzott, támogatásokat és pénzügyi eszközöket egyaránt magában foglaló segítségnyújtásnak annak érdekében, hogy maximalizálják az előnyöket az uniós polgárok számára, és új beruházókat vonzzanak az e rendelet mellékletében meghatározott, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosókhoz és területekhez, az uniós költségvetés hozzájárulását a lehető legalacsonyabb szinten tartva.

| (54) | A közös érdekű projekteknek jogosultnak kell lenniük tanulmányokhoz, illetve bizonyos feltételek mellett kivitelezéshez – akár támogatás, akár innovatív pénzügyi eszközök formájában – nyújtott uniós pénzügyi támogatásra az (EU) 2021/1153 európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) szerint, annak biztosítása érdekében, hogy személyre szabott támogatást lehessen nyújtani azoknak a közös érdekű projekteknek, amelyek a jelenlegi szabályozási keret és piaci feltételek mellett nem életképesek. Fontos elkerülni a versenytorzulásokat, különösen az azonos, kiemelt jelentőségű uniós folyosók megvalósításához hozzájáruló projektek között. A szóban forgó pénzügyi támogatás hivatott biztosítani a szükséges szinergiákat a strukturális alapokkal az intelligens energiaelosztó hálózatok finanszírozása érdekében, valamint – az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) 33. cikkének (1) bekezdése értelmében – az (EU) 2020/1294 bizottsági végrehajtási rendelettel (26) létrehozott uniós megújulóenergia-finanszírozási mechanizmussal.
  A közös érdekű projektekbe történő beruházások tekintetében háromlépéses logikának kell érvényesülnie. Először is, a piacnak prioritása van a beruházás tekintetében. Másodszor, ha a piac nem vállalkozik a beruházásra, akkor szabályozási megoldásokat kell keresni – szükség esetén a vonatkozó szabályozási keret kiigazításával –, és gondoskodni kell a vonatkozó szabályozási keret alkalmazásáról. Harmadszor, ha az első két lépésben nem sikerült a szükséges beruházásokat biztosítani a közös érdekű projektek számára, akkor lehetőséget kell biztosítani uniós pénzügyi támogatás nyújtására, amennyiben a közös érdekű projekt teljesíti az alkalmazandó támogathatósági feltételeket. A közös érdekű projektek a támogatások formájában nyújtott finanszírozást kiegészítő InvestEU program keretében is támogathatók. |
| --- | --- |

(54)

A közös érdekű projekteknek jogosultnak kell lenniük tanulmányokhoz, illetve bizonyos feltételek mellett kivitelezéshez – akár támogatás, akár innovatív pénzügyi eszközök formájában – nyújtott uniós pénzügyi támogatásra az (EU) 2021/1153 európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) szerint, annak biztosítása érdekében, hogy személyre szabott támogatást lehessen nyújtani azoknak a közös érdekű projekteknek, amelyek a jelenlegi szabályozási keret és piaci feltételek mellett nem életképesek. Fontos elkerülni a versenytorzulásokat, különösen az azonos, kiemelt jelentőségű uniós folyosók megvalósításához hozzájáruló projektek között. A szóban forgó pénzügyi támogatás hivatott biztosítani a szükséges szinergiákat a strukturális alapokkal az intelligens energiaelosztó hálózatok finanszírozása érdekében, valamint – az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) 33. cikkének (1) bekezdése értelmében – az (EU) 2020/1294 bizottsági végrehajtási rendelettel (26) létrehozott uniós megújulóenergia-finanszírozási mechanizmussal.

A közös érdekű projektekbe történő beruházások tekintetében háromlépéses logikának kell érvényesülnie. Először is, a piacnak prioritása van a beruházás tekintetében. Másodszor, ha a piac nem vállalkozik a beruházásra, akkor szabályozási megoldásokat kell keresni – szükség esetén a vonatkozó szabályozási keret kiigazításával –, és gondoskodni kell a vonatkozó szabályozási keret alkalmazásáról. Harmadszor, ha az első két lépésben nem sikerült a szükséges beruházásokat biztosítani a közös érdekű projektek számára, akkor lehetőséget kell biztosítani uniós pénzügyi támogatás nyújtására, amennyiben a közös érdekű projekt teljesíti az alkalmazandó támogathatósági feltételeket. A közös érdekű projektek a támogatások formájában nyújtott finanszírozást kiegészítő InvestEU program keretében is támogathatók.

| (55) | A dekarbonizációs folyamat felgyorsítása és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentése érdekében az Uniónak elő kell segítenie a hátrányos helyzetű, kevésbé összekapcsolt, peremterületen fekvő, legkülső vagy elszigetelt régiókban megvalósuló energiaprojekteket, hogy lehetővé tegye a transzeurópai energiahálózatokhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

(55)

A dekarbonizációs folyamat felgyorsítása és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentése érdekében az Uniónak elő kell segítenie a hátrányos helyzetű, kevésbé összekapcsolt, peremterületen fekvő, legkülső vagy elszigetelt régiókban megvalósuló energiaprojekteket, hogy lehetővé tegye a transzeurópai energiahálózatokhoz való hozzáférést.

| (56) | Amennyiben egy tagállamban nincs átvitelirendszer-üzemeltető, az e rendeletben szereplő, az átvitelirendszer-üzemeltetőre való minden hivatkozás értelemszerűen az elosztórendszer-üzemeltetőkre való hivatkozásként értendő. |
| --- | --- |

(56)

Amennyiben egy tagállamban nincs átvitelirendszer-üzemeltető, az e rendeletben szereplő, az átvitelirendszer-üzemeltetőre való minden hivatkozás értelemszerűen az elosztórendszer-üzemeltetőkre való hivatkozásként értendő.

| (57) | A kölcsönös érdekű projektekhez kapcsolódóan kivitelezési munkákhoz nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat ugyanolyan feltételek mellett kell elérhetővé tenni, mint más kategóriák esetében, amennyiben azok hozzájárulnak az Unió átfogó energia- és éghajlat-politikai céljaihoz, és amennyiben a harmadik ország dekarbonizációs célkitűzései összhangban vannak a Párizsi Megállapodással. |
| --- | --- |

(57)

A kölcsönös érdekű projektekhez kapcsolódóan kivitelezési munkákhoz nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat ugyanolyan feltételek mellett kell elérhetővé tenni, mint más kategóriák esetében, amennyiben azok hozzájárulnak az Unió átfogó energia- és éghajlat-politikai céljaihoz, és amennyiben a harmadik ország dekarbonizációs célkitűzései összhangban vannak a Párizsi Megállapodással.

| (58) | A 715/2009/EK, az (EU) 2019/942 (27) és az (EU) 2019/943 európai parlamenti és tanácsi rendeletet, valamint a 2009/73/EK és az (EU) 2019/944 irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(58)

A 715/2009/EK, az (EU) 2019/942 (27) és az (EU) 2019/943 európai parlamenti és tanácsi rendeletet, valamint a 2009/73/EK és az (EU) 2019/944 irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (59) | Míg a földgáz-infrastruktúra átalakításának célja a földgázhálózatok dekarbonizálása, lehetővé téve a tiszta hidrogén célzott felhasználását, egy átmeneti időszak lehetővé tehetné a hidrogén földgázzal vagy biometánnal való, előre meghatározott keverékének szállítását vagy tárolását. A hidrogén földgázzal vagy biometánnal való keveréke alkalmazható a hidrogéntermelési kapacitás bővítéséhez és a hidrogén szállításának megkönnyítéséhez. A hidrogénre való átállás biztosítása érdekében a projektgazdának – többek között kereskedelmi szerződések révén – be kell mutatnia, hogy az átmeneti időszak végére a földgázalapú eszközök hogyan válnak célzott hidrogéneszközökké, és a hidrogén használata miként fog növekedni az átmeneti időszakban. A nyomon követés keretében az Ügynökségnek ellenőriznie kell, hogy a projekt során időben megvalósul-e az átállás egy célzott hidrogéneszközre. Az említett projekteknek az átmeneti időszak során az (EU) 2021/1153 rendelet szerinti bármely finanszírozását egyrészt a támogatási megállapodásban foglalt azon feltételhez kell kötni, hogy a finanszírozási összeget vissza kell fizetni, amennyiben a projekt során a célzott hidrogéneszközre történő átállás késik, másrészt pedig olyan megfelelő rendelkezésekhez, amelyek lehetővé teszik e feltétel érvényesítését. |
| --- | --- |

(59)

Míg a földgáz-infrastruktúra átalakításának célja a földgázhálózatok dekarbonizálása, lehetővé téve a tiszta hidrogén célzott felhasználását, egy átmeneti időszak lehetővé tehetné a hidrogén földgázzal vagy biometánnal való, előre meghatározott keverékének szállítását vagy tárolását. A hidrogén földgázzal vagy biometánnal való keveréke alkalmazható a hidrogéntermelési kapacitás bővítéséhez és a hidrogén szállításának megkönnyítéséhez. A hidrogénre való átállás biztosítása érdekében a projektgazdának – többek között kereskedelmi szerződések révén – be kell mutatnia, hogy az átmeneti időszak végére a földgázalapú eszközök hogyan válnak célzott hidrogéneszközökké, és a hidrogén használata miként fog növekedni az átmeneti időszakban. A nyomon követés keretében az Ügynökségnek ellenőriznie kell, hogy a projekt során időben megvalósul-e az átállás egy célzott hidrogéneszközre. Az említett projekteknek az átmeneti időszak során az (EU) 2021/1153 rendelet szerinti bármely finanszírozását egyrészt a támogatási megállapodásban foglalt azon feltételhez kell kötni, hogy a finanszírozási összeget vissza kell fizetni, amennyiben a projekt során a célzott hidrogéneszközre történő átállás késik, másrészt pedig olyan megfelelő rendelkezésekhez, amelyek lehetővé teszik e feltétel érvényesítését.

| (60) | Az Európai Tanács 2011. február 4-i azon következtetéseivel összhangban, amelyek szerint 2015 után egyetlen tagállam sem szigetelődhet el az európai földgáz- és villamosenergia-hálózatoktól, illetve energiaellátásuk biztonságát nem veszélyeztetheti a megfelelő összeköttetések hiánya, e rendelet célja a transzeurópai energiahálózatokhoz való hozzáférés biztosítása Ciprus és Málta energetikai elszigeteltségének megszüntetése révén, amelyek még mindig nem kapcsolódnak a transzeurópai gázhálózathoz. E célkitűzés elérése érdekében lehetővé kell tenni a 347/2013/EU rendelet értelmében közös érdekű projektté nyilvánított, fejlesztés vagy tervezés alatt álló projektek ezen státuszának fenntartását mindaddig, amíg Ciprus és Málta nem kapcsolódik a transzeurópai gázhálózathoz. E projektek – amellett, hogy hozzájárulnak a megújulóenergia-piac fejlődéséhez, az energiarendszer rugalmasságához és rezilienciájához, valamint az ellátás biztonságához – biztosítják a jövőbeli energiapiacokhoz való hozzáférést, beleértve a hidrogént is, és hozzájárulnak az Unió átfogó energia- és éghajlat-politikai céljainak megvalósításához. |
| --- | --- |

(60)

Az Európai Tanács 2011. február 4-i azon következtetéseivel összhangban, amelyek szerint 2015 után egyetlen tagállam sem szigetelődhet el az európai földgáz- és villamosenergia-hálózatoktól, illetve energiaellátásuk biztonságát nem veszélyeztetheti a megfelelő összeköttetések hiánya, e rendelet célja a transzeurópai energiahálózatokhoz való hozzáférés biztosítása Ciprus és Málta energetikai elszigeteltségének megszüntetése révén, amelyek még mindig nem kapcsolódnak a transzeurópai gázhálózathoz. E célkitűzés elérése érdekében lehetővé kell tenni a 347/2013/EU rendelet értelmében közös érdekű projektté nyilvánított, fejlesztés vagy tervezés alatt álló projektek ezen státuszának fenntartását mindaddig, amíg Ciprus és Málta nem kapcsolódik a transzeurópai gázhálózathoz. E projektek – amellett, hogy hozzájárulnak a megújulóenergia-piac fejlődéséhez, az energiarendszer rugalmasságához és rezilienciájához, valamint az ellátás biztonságához – biztosítják a jövőbeli energiapiacokhoz való hozzáférést, beleértve a hidrogént is, és hozzájárulnak az Unió átfogó energia- és éghajlat-politikai céljainak megvalósításához.

| (61) | A közös érdekű projektek nem jogosultak uniós pénzügyi támogatásra, ha a projektgazdák, az üzemeltetők vagy a beruházók az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (28) 136. cikkében említett valamely, kizárást indokoló helyzetben vannak, például csalás, korrupció vagy bűnszervezethez kapcsolódó magatartás miatt jogerősen elítélik őket. Lehetővé kell tenni, hogy egy közös érdekű projekt eltávolítható legyen az uniós listáról, amennyiben az adott listára való felvétele olyan téves információkon alapult, amelyek döntően befolyásolták a listára való felvételt, vagy ha a projekt nem felel meg az uniós jognak. Az e rendelet szerinti eltérést élvező tagállamokban található közös érdekű projektek esetében, amennyiben az említett tagállamok az ilyen projektekre vonatkozóan az (EU) 2021/1153 rendelet szerinti finanszírozás iránti kérelmeket támogatnak, biztosítaniuk kell, hogy a projektből ne származhasson közvetlen vagy közvetett előnyük olyan személyeknek vagy szervezeteknek, akik vagy amelyek az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 136. cikkében említett valamely, kizárást indokoló helyzetben vannak. |
| --- | --- |

(61)

A közös érdekű projektek nem jogosultak uniós pénzügyi támogatásra, ha a projektgazdák, az üzemeltetők vagy a beruházók az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (28) 136. cikkében említett valamely, kizárást indokoló helyzetben vannak, például csalás, korrupció vagy bűnszervezethez kapcsolódó magatartás miatt jogerősen elítélik őket. Lehetővé kell tenni, hogy egy közös érdekű projekt eltávolítható legyen az uniós listáról, amennyiben az adott listára való felvétele olyan téves információkon alapult, amelyek döntően befolyásolták a listára való felvételt, vagy ha a projekt nem felel meg az uniós jognak. Az e rendelet szerinti eltérést élvező tagállamokban található közös érdekű projektek esetében, amennyiben az említett tagállamok az ilyen projektekre vonatkozóan az (EU) 2021/1153 rendelet szerinti finanszírozás iránti kérelmeket támogatnak, biztosítaniuk kell, hogy a projektből ne származhasson közvetlen vagy közvetett előnyük olyan személyeknek vagy szervezeteknek, akik vagy amelyek az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 136. cikkében említett valamely, kizárást indokoló helyzetben vannak.

| (62) | Annak érdekében, hogy az Unió alapvető az energiainfrastruktúra-projektjeinek fejlesztése időben megtörténjen, a közös érdekű projektek ötödik uniós listájának mindaddig hatályban kell maradnia, amíg a közös érdekű projektek és a kölcsönös érdekű projektek e rendelet szerint létrehozott első uniós listája hatályba nem lép. Ezen túlmenően az ötödik uniós listán szereplő közös érdekű projektek fejlesztésének, nyomon követésének és finanszírozásának lehetővé tétele érdekében a 347/2013/EU rendelet egyes rendelkezéseinek is hatályban kell maradniuk és joghatással kell bírniuk a közös érdekű projektek és a kölcsönös érdekű projektek e rendelet szerint létrehozott első uniós listájának hatálybalépéséig. |
| --- | --- |

(62)

Annak érdekében, hogy az Unió alapvető az energiainfrastruktúra-projektjeinek fejlesztése időben megtörténjen, a közös érdekű projektek ötödik uniós listájának mindaddig hatályban kell maradnia, amíg a közös érdekű projektek és a kölcsönös érdekű projektek e rendelet szerint létrehozott első uniós listája hatályba nem lép. Ezen túlmenően az ötödik uniós listán szereplő közös érdekű projektek fejlesztésének, nyomon követésének és finanszírozásának lehetővé tétele érdekében a 347/2013/EU rendelet egyes rendelkezéseinek is hatályban kell maradniuk és joghatással kell bírniuk a közös érdekű projektek és a kölcsönös érdekű projektek e rendelet szerint létrehozott első uniós listájának hatálybalépéséig.

| (63) | A 347/2013/EU rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(63)

A 347/2013/EU rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (64) | Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós lista azokra a projektekre korlátozódjon, amelyek a leginkább elősegítik az e rendelet mellékletében meghatározott kiemelt jelentőségű, stratégiai energiainfrastruktúra-folyosók és területek megvalósítását, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet mellékleteinek módosítására vonatkozóan, az uniós lista létrehozása és felülvizsgálata érdekében, egyidejűleg azonban tiszteletben tartva a tagállamoknak a területüket érintő, az uniós listán szereplő projektekre vonatkozó jóváhagyási jogát. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (29) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. Ha ezt szükségesnek ítélik, az Európai Parlament és a Tanács szakértőket küldhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó bizottsági szakértői csoportok olyan üléseire, amelyekre a tagállamok szakértőit meghívták.
  A regionális csoportokban folytatott megbeszélések alapvető fontosságúak a Bizottság számára az uniós listát létrehozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásához. Ezért helyénvaló, hogy az Európai Parlament és a Tanács – a lehetséges és e rendelet kereteivel összeegyeztethető mértékben – tájékoztatást kapjon a regionális csoportok üléseiről és szakértőket küldhessen azokra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodással összhangban. Figyelembe véve e rendelet célkitűzései megvalósításának szükségességét, és tekintettel az uniós listákon mostanáig szereplő projektek számára, az uniós listán szereplő projektek teljes számának kezelhetőnek kell maradnia, a számuk ezért nem haladhatja meg jelentősen a 220-at. |
| --- | --- |

(64)

Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós lista azokra a projektekre korlátozódjon, amelyek a leginkább elősegítik az e rendelet mellékletében meghatározott kiemelt jelentőségű, stratégiai energiainfrastruktúra-folyosók és területek megvalósítását, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet mellékleteinek módosítására vonatkozóan, az uniós lista létrehozása és felülvizsgálata érdekében, egyidejűleg azonban tiszteletben tartva a tagállamoknak a területüket érintő, az uniós listán szereplő projektekre vonatkozó jóváhagyási jogát. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (29) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. Ha ezt szükségesnek ítélik, az Európai Parlament és a Tanács szakértőket küldhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó bizottsági szakértői csoportok olyan üléseire, amelyekre a tagállamok szakértőit meghívták.

A regionális csoportokban folytatott megbeszélések alapvető fontosságúak a Bizottság számára az uniós listát létrehozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásához. Ezért helyénvaló, hogy az Európai Parlament és a Tanács – a lehetséges és e rendelet kereteivel összeegyeztethető mértékben – tájékoztatást kapjon a regionális csoportok üléseiről és szakértőket küldhessen azokra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodással összhangban. Figyelembe véve e rendelet célkitűzései megvalósításának szükségességét, és tekintettel az uniós listákon mostanáig szereplő projektek számára, az uniós listán szereplő projektek teljes számának kezelhetőnek kell maradnia, a számuk ezért nem haladhatja meg jelentősen a 220-at.

| (65) | mivel e rendelet céljait, nevezetesen a transzeurópai energiahálózatok kiépítését és interoperabilitását, valamint az olyan hálózatokhoz való csatlakozást, amelyek hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez, különösen az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak és a legkésőbb 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésének megvalósításához, valamint az összeköttetések, az energiabiztonság, a piac- és rendszerintegráció, és a valamennyi tagállam javát szolgáló verseny és a megfizethető energiaárak biztosításához, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a javasolt intézkedés terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(65)

mivel e rendelet céljait, nevezetesen a transzeurópai energiahálózatok kiépítését és interoperabilitását, valamint az olyan hálózatokhoz való csatlakozást, amelyek hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez, különösen az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak és a legkésőbb 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésének megvalósításához, valamint az összeköttetések, az energiabiztonság, a piac- és rendszerintegráció, és a valamennyi tagállam javát szolgáló verseny és a megfizethető energiaárak biztosításához, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a javasolt intézkedés terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I FEJEZET

II általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy, célkitűzések és hatály

(1)   E rendelet iránymutatásokat állapít meg az I. mellékletben meghatározott, kiemelt jelentőségű transzeurópai energiainfrastruktúra-folyosók és területek (a továbbiakban: a kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosók és területek) időben történő kiépítéséhez és interoperabilitásához, amelyek hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez, különösen az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak és a legkésőbb 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésének megvalósításához, valamint az összeköttetések, az energiabiztonság, a piac- és rendszerintegráció, és a valamennyi tagállam javát szolgáló verseny és a megfizethető energiaárak biztosításához.

(2)   E rendelet különösen:

| a) | rendelkezik a közös érdekű projektek és kölcsönös érdekű projektek 3. cikk szerint létrehozott uniós listáján (a továbbiakban: az uniós lista) szereplő projektek azonosításáról; |
| --- | --- |

a)

rendelkezik a közös érdekű projektek és kölcsönös érdekű projektek 3. cikk szerint létrehozott uniós listáján (a továbbiakban: az uniós lista) szereplő projektek azonosításáról;

| b) | az engedélyezési eljárások észszerűsítése, szorosabb koordinációja és felgyorsítása, valamint az átláthatóság és a lakossági részvétel növelése révén előmozdítja az uniós listán szereplő projektek időben történő végrehajtását; |
| --- | --- |

b)

az engedélyezési eljárások észszerűsítése, szorosabb koordinációja és felgyorsítása, valamint az átláthatóság és a lakossági részvétel növelése révén előmozdítja az uniós listán szereplő projektek időben történő végrehajtását;

| c) | szabályokat ír elő az uniós listán szereplő projektek költségeinek és a kockázatalapú ösztönzőknek a határokon átnyúló megosztására vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

szabályokat ír elő az uniós listán szereplő projektek költségeinek és a kockázatalapú ösztönzőknek a határokon átnyúló megosztására vonatkozóan;

| d) | meghatározza az uniós listán szereplő projektek uniós pénzügyi támogatásra való jogosultságának feltételeit. |
| --- | --- |

d)

meghatározza az uniós listán szereplő projektek uniós pénzügyi támogatásra való jogosultságának feltételeit.

2. cikk

Fogalommeghatározások

A 715/2009/EK, az (EU) 2018/1999, az (EU) 2019/942 és az (EU) 2019/943 rendelet, valamint a 2009/73/EK, az (EU) 2018/2001 (30) és az (EU) 2019/944 irányelv a fogalommeghatározásai mellett e rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

30

| 1. | „energia-infrastruktúra”: minden olyan, az energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó fizikai berendezés és létesítmény, amely az Unió területén található, vagy az Uniót egy vagy több harmadik országgal kapcsolja össze; |
| --- | --- |

1.

„energia-infrastruktúra”: minden olyan, az energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó fizikai berendezés és létesítmény, amely az Unió területén található, vagy az Uniót egy vagy több harmadik országgal kapcsolja össze;

| 2. | „energiainfrastruktúra-szűkület”: valamely energiarendszerben a fizikai áramlások lefékeződése az elégtelen átviteli kapacitás következtében, ideértve egyebek mellett az infrastruktúra hiányát is; |
| --- | --- |

2.

„energiainfrastruktúra-szűkület”: valamely energiarendszerben a fizikai áramlások lefékeződése az elégtelen átviteli kapacitás következtében, ideértve egyebek mellett az infrastruktúra hiányát is;

| 3. | „átfogó határozat”: egy tagállam hatósága vagy hatóságai – kivéve a bíróságokat – által hozott valamely határozat vagy határozatok együttese, amely eldönti, hogy a projektgazda számára engedélyezi-e egy közös érdekű projekt vagy kölcsönös érdekű projekt megvalósítása érdekében az energia-infrastruktúra kiépítését azzal, hogy lehetőséget biztosít számára a szükséges kivitelezés megkezdésére, illetve a kapcsolódó beszerzési eljárás lefolytatása után történő megkezdésére (a továbbiakban: az építésre kész állapot), a közigazgatási fellebbezési eljárás keretében hozott bármely határozat sérelme nélkül; |
| --- | --- |

3.

„átfogó határozat”: egy tagállam hatósága vagy hatóságai – kivéve a bíróságokat – által hozott valamely határozat vagy határozatok együttese, amely eldönti, hogy a projektgazda számára engedélyezi-e egy közös érdekű projekt vagy kölcsönös érdekű projekt megvalósítása érdekében az energia-infrastruktúra kiépítését azzal, hogy lehetőséget biztosít számára a szükséges kivitelezés megkezdésére, illetve a kapcsolódó beszerzési eljárás lefolytatása után történő megkezdésére (a továbbiakban: az építésre kész állapot), a közigazgatási fellebbezési eljárás keretében hozott bármely határozat sérelme nélkül;

| 4. | „projekt”: a II. mellékletben meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó egy vagy több vezeték, csővezeték, létesítmény, berendezés vagy felszerelés; |
| --- | --- |

4.

„projekt”: a II. mellékletben meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó egy vagy több vezeték, csővezeték, létesítmény, berendezés vagy felszerelés;

| 5. | „közös érdekű projekt”: olyan projekt, amely szükséges az I. mellékletben meghatározott, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosók és területek megvalósításához, és amely szerepel az uniós listán; |
| --- | --- |

5.

„közös érdekű projekt”: olyan projekt, amely szükséges az I. mellékletben meghatározott, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosók és területek megvalósításához, és amely szerepel az uniós listán;

| 6. | „kölcsönös érdekű projekt”: az Unió által harmadik országokkal együttműködésben, a közvetlenül érintett országok kormányainak támogató levelei vagy egyéb, nem kötelező erejű megállapodások alapján támogatott olyan projekt, amely a II. melléklet 1. pontjának a) vagy f) alpontjában, 3. pontjának a) alpontjában, vagy 5. pontjának a) vagy c) alpontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriák valamelyikébe tartozik, hozzájárul az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaihoz és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzéséhez és szerepel az uniós listán; |
| --- | --- |

6.

„kölcsönös érdekű projekt”: az Unió által harmadik országokkal együttműködésben, a közvetlenül érintett országok kormányainak támogató levelei vagy egyéb, nem kötelező erejű megállapodások alapján támogatott olyan projekt, amely a II. melléklet 1. pontjának a) vagy f) alpontjában, 3. pontjának a) alpontjában, vagy 5. pontjának a) vagy c) alpontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriák valamelyikébe tartozik, hozzájárul az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaihoz és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzéséhez és szerepel az uniós listán;

| 7. | „versengő projektek”: olyan projektek, amelyek teljes mértékben vagy részben ugyanazt az azonosított infrastrukturális hiányosságot vagy regionális infrastrukturális igényt elégítik ki; |
| --- | --- |

7.

„versengő projektek”: olyan projektek, amelyek teljes mértékben vagy részben ugyanazt az azonosított infrastrukturális hiányosságot vagy regionális infrastrukturális igényt elégítik ki;

| 8. | „projektgazda”:






  a) | egy, az uniós listán szereplő projektet végrehajtó átvitelirendszer-üzemeltető, elosztórendszer-üzemeltető vagy egyéb üzemeltető vagy beruházó; |
| --- | --- | --- |

8.

„projektgazda”:

a)

egy, az uniós listán szereplő projektet végrehajtó átvitelirendszer-üzemeltető, elosztórendszer-üzemeltető vagy egyéb üzemeltető vagy beruházó;

| b) | több ilyen átvitelirendszer-üzemeltető, elosztórendszer-üzemeltető, egyéb üzemeltető vagy beruházó, vagy ezek bármely csoportja esetében az alkalmazandó nemzeti jog értelmében jogi személyiséggel rendelkező szervezet, amelyet az említett üzemeltetők vagy beruházók között létrejött szerződéses megállapodás jelöl ki, és amely jogképességgel rendelkezik arra, hogy a szerződéses megállapodás felei nevében jogi kötelezettséget és pénzügyi felelősséget vállaljon; |
| --- | --- |

b)

több ilyen átvitelirendszer-üzemeltető, elosztórendszer-üzemeltető, egyéb üzemeltető vagy beruházó, vagy ezek bármely csoportja esetében az alkalmazandó nemzeti jog értelmében jogi személyiséggel rendelkező szervezet, amelyet az említett üzemeltetők vagy beruházók között létrejött szerződéses megállapodás jelöl ki, és amely jogképességgel rendelkezik arra, hogy a szerződéses megállapodás felei nevében jogi kötelezettséget és pénzügyi felelősséget vállaljon;

| 9. | „intelligens villamosenergia-hálózat”: olyan villamosenergia-hálózat – beleértve a transzeurópai energiahálózatokkal nem vagy nem megfelelően összekapcsolt szigeteken található hálózatokat is –, amely költséghatékony módon képes integrálni a hozzá csatlakoztatott valamennyi felhasználót – köztük a termelőket, a fogyasztókat és a termelő-fogyasztókat – és aktívan ellenőrizni azok magatartását és tevékenységét, annak érdekében, hogy egy olyan, gazdaságilag hatékony és fenntartható villamosenergia-rendszert biztosítson, amelyet alacsony veszteség és a megújuló energiaforrások magas szintű integrációja, magas szintű ellátásbiztonság és biztonság jellemez, és amelyben a hálózatüzemeltető digitálisan figyelemmel kísérheti a hálózatra csatlakozott felhasználók tevékenységeit, valamint információs és kommunikációs technológiákat alkalmaz az érintett hálózatüzemeltetőkkel, termelőkkel, energiatároló létesítményekkel, fogyasztókkal vagy termelő-fogyasztókkal való kommunikációhoz a villamos energia fenntartható, költséghatékony és biztonságos továbbítása és elosztása céljából; |
| --- | --- |

9.

„intelligens villamosenergia-hálózat”: olyan villamosenergia-hálózat – beleértve a transzeurópai energiahálózatokkal nem vagy nem megfelelően összekapcsolt szigeteken található hálózatokat is –, amely költséghatékony módon képes integrálni a hozzá csatlakoztatott valamennyi felhasználót – köztük a termelőket, a fogyasztókat és a termelő-fogyasztókat – és aktívan ellenőrizni azok magatartását és tevékenységét, annak érdekében, hogy egy olyan, gazdaságilag hatékony és fenntartható villamosenergia-rendszert biztosítson, amelyet alacsony veszteség és a megújuló energiaforrások magas szintű integrációja, magas szintű ellátásbiztonság és biztonság jellemez, és amelyben a hálózatüzemeltető digitálisan figyelemmel kísérheti a hálózatra csatlakozott felhasználók tevékenységeit, valamint információs és kommunikációs technológiákat alkalmaz az érintett hálózatüzemeltetőkkel, termelőkkel, energiatároló létesítményekkel, fogyasztókkal vagy termelő-fogyasztókkal való kommunikációhoz a villamos energia fenntartható, költséghatékony és biztonságos továbbítása és elosztása céljából;

| 10. | „intelligens gázhálózat”: olyan gázhálózat, amely innovatív és digitális megoldásokat alkalmaz többféle alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázforrás és különösen a megújuló gázforrások költséghatékony, a fogyasztók igényeivel és a gázminőségi követelményekkel összhangban történő integrálásához azzal a céllal, hogy csökkenteni lehessen a kapcsolódó gázfogyasztás szénlábnyomát, növelni lehessen a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázok részarányát és összeköttetéseket lehessen teremteni egyéb energiahordozókkal és -ágazatokkal, ideértve a kapcsolódó fizikai korszerűsítéseket is, amennyiben azok elengedhetetlenek az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és különösen a megújuló gázok integrációjához szükséges berendezések és létesítmények működéséhez; |
| --- | --- |

10.

„intelligens gázhálózat”: olyan gázhálózat, amely innovatív és digitális megoldásokat alkalmaz többféle alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázforrás és különösen a megújuló gázforrások költséghatékony, a fogyasztók igényeivel és a gázminőségi követelményekkel összhangban történő integrálásához azzal a céllal, hogy csökkenteni lehessen a kapcsolódó gázfogyasztás szénlábnyomát, növelni lehessen a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázok részarányát és összeköttetéseket lehessen teremteni egyéb energiahordozókkal és -ágazatokkal, ideértve a kapcsolódó fizikai korszerűsítéseket is, amennyiben azok elengedhetetlenek az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és különösen a megújuló gázok integrációjához szükséges berendezések és létesítmények működéséhez;

| 11. | „érintett hatóság”: az a hatóság, amely a nemzeti jog alapján az ingatlanok – ideértve az energia-infrastruktúrát is – tervezésével, kialakításával és építésével kapcsolatos különböző engedélyek kiadására illetékes; |
| --- | --- |

11.

„érintett hatóság”: az a hatóság, amely a nemzeti jog alapján az ingatlanok – ideértve az energia-infrastruktúrát is – tervezésével, kialakításával és építésével kapcsolatos különböző engedélyek kiadására illetékes;

| 12. | „nemzeti szabályozó hatóság”: a 2009/73/EK irányelv 39. cikkének (1) bekezdésével összhangban kijelölt nemzeti szabályozó hatóság vagy az (EU) 2019/944 irányelv 57. cikkével összhangban kijelölt, nemzeti szintű szabályozó hatóság; |
| --- | --- |

12.

„nemzeti szabályozó hatóság”: a 2009/73/EK irányelv 39. cikkének (1) bekezdésével összhangban kijelölt nemzeti szabályozó hatóság vagy az (EU) 2019/944 irányelv 57. cikkével összhangban kijelölt, nemzeti szintű szabályozó hatóság;

| 13. | „érintett nemzeti szabályozó hatóság”: azon tagállamok nemzeti szabályozó hatósága, amelyekben a projektek megvalósulnak, valamint amelyekre a projekt jelentős pozitív hatást gyakorol; |
| --- | --- |

13.

„érintett nemzeti szabályozó hatóság”: azon tagállamok nemzeti szabályozó hatósága, amelyekben a projektek megvalósulnak, valamint amelyekre a projekt jelentős pozitív hatást gyakorol;

| 14. | „kivitelezés”: az összetevők, rendszerek és szolgáltatások – beleértve a szoftvereket is – beszerzése, szállítása és telepítése, a projekthez kapcsolódó fejlesztési, átalakítási, kivitelezési és telepítési tevékenységek végzése, valamint a létesítmények átadása és a projekt elindítása; |
| --- | --- |

14.

„kivitelezés”: az összetevők, rendszerek és szolgáltatások – beleértve a szoftvereket is – beszerzése, szállítása és telepítése, a projekthez kapcsolódó fejlesztési, átalakítási, kivitelezési és telepítési tevékenységek végzése, valamint a létesítmények átadása és a projekt elindítása;

| 15. | „tanulmányok”: a projekt végrehajtásának előkészítéséhez szükséges tevékenységek, például előkészületi, megvalósíthatósági, értékelő, tesztelő és hitelesítő tanulmányok – beleértve a szoftvereket is –, valamint minden más ezt elősegítő technikai intézkedés, beleértve a kivitelezést megelőző, a projekt meghatározásához és végrehajtásához, valamint a finanszírozására vonatkozó döntésekhez szükséges olyan intézkedéseket, mint például a helyszíni feltárásokra és a finanszírozási konstrukció előkészítésére vonatkozó lépések; |
| --- | --- |

15.

„tanulmányok”: a projekt végrehajtásának előkészítéséhez szükséges tevékenységek, például előkészületi, megvalósíthatósági, értékelő, tesztelő és hitelesítő tanulmányok – beleértve a szoftvereket is –, valamint minden más ezt elősegítő technikai intézkedés, beleértve a kivitelezést megelőző, a projekt meghatározásához és végrehajtásához, valamint a finanszírozására vonatkozó döntésekhez szükséges olyan intézkedéseket, mint például a helyszíni feltárásokra és a finanszírozási konstrukció előkészítésére vonatkozó lépések;

| 16. | „üzembe helyezés”: valamely projekt megépítés utáni üzembe állításának folyamata; |
| --- | --- |

16.

„üzembe helyezés”: valamely projekt megépítés utáni üzembe állításának folyamata;

| 17. | „célzott hidrogéneszközök”: olyan infrastruktúra, amely további átalakítási munkálatok nélkül készen áll a tiszta hidrogén fogadására, beleértve az újonnan épített és/vagy földgázalapú eszközökből átalakított csővezeték-hálózatokat vagy tárolólétesítményeket is; |
| --- | --- |

17.

„célzott hidrogéneszközök”: olyan infrastruktúra, amely további átalakítási munkálatok nélkül készen áll a tiszta hidrogén fogadására, beleértve az újonnan épített és/vagy földgázalapú eszközökből átalakított csővezeték-hálózatokat vagy tárolólétesítményeket is;

| 18. | „átalakítás”: a meglévő földgáz-infrastruktúra műszaki korszerűsítése vagy módosítása annak biztosítása érdekében, hogy azt kifejezetten tiszta hidrogén felhasználására tegyék alkalmassá; |
| --- | --- |

18.

„átalakítás”: a meglévő földgáz-infrastruktúra műszaki korszerűsítése vagy módosítása annak biztosítása érdekében, hogy azt kifejezetten tiszta hidrogén felhasználására tegyék alkalmassá;

| 19. | „az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás”: olyan folyamat, amely biztosítja az energia-infrastruktúra rezilienciáját az éghajlatváltozás lehetséges káros hatásaival szemben egy éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés révén, beleértve a releváns alkalmazkodási intézkedéseket is. |
| --- | --- |

19.

„az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás”: olyan folyamat, amely biztosítja az energia-infrastruktúra rezilienciáját az éghajlatváltozás lehetséges káros hatásaival szemben egy éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés révén, beleértve a releváns alkalmazkodási intézkedéseket is.

II. FEJEZET

Közös érdekű projektek és kölcsönös érdekű projektek

3. cikk

A közös érdekű projektek és a kölcsönös érdekű projektek uniós listája

(1)   A III. melléklet 1. szakaszában meghatározott eljárással összhangban regionális csoportokat (a továbbiakban: a csoportok) kell létrehozni. Az egyes csoportokba való besorolás az I. mellékletben meghatározott egyes kiemelt jelentőségű folyosók és területek, valamint azok földrajzi kiterjedése alapján történik. A csoportokban a döntéshozatali hatáskört kizárólag a tagállamok és a Bizottság gyakorolják (a továbbiakban: a döntéshozó testület), és a döntéshozatal konszenzuson alapul.

(2)   Az egyes csoportok a III. mellékletben foglalt rendelkezésekre tekintettel elfogadják saját eljárási szabályzatukat.

(3)   A III. melléklet 2. szakaszában meghatározott eljárás szerint az egyes csoportok döntéshozó testületei elfogadják a projekteket tartalmazó regionális listát a projekteknek az I. mellékletben meghatározott, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosók és területek megvalósításához való hozzájárulása és a 4. cikkben meghatározott kritériumok projektek általi teljesítése alapján.

A regionális lista összeállításakor az egyes csoportok:

| a) | minden egyes projektjavaslathoz kérik azon tagállamok jóváhagyását, amelyek területét a projekt érinti; ha egy tagállam úgy határoz, hogy nem adja meg jóváhagyását, ennek megalapozott indokait közli az érintett csoporttal; |
| --- | --- |

a)

minden egyes projektjavaslathoz kérik azon tagállamok jóváhagyását, amelyek területét a projekt érinti; ha egy tagállam úgy határoz, hogy nem adja meg jóváhagyását, ennek megalapozott indokait közli az érintett csoporttal;

| b) | figyelembe veszik a Bizottság tanácsát annak érdekében, hogy az uniós listán szereplő projektek teljes száma kezelhető legyen. |
| --- | --- |

b)

figyelembe veszik a Bizottság tanácsát annak érdekében, hogy az uniós listán szereplő projektek teljes száma kezelhető legyen.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 20. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az uniós lista összeállítása érdekében, figyelemmel az EUMSZ 172. cikkének második bekezdésére.

Hatáskörében eljárva a Bizottság a III. melléklet 1. szakaszának 1. pontja szerint létrehozott csoportok döntéshozó testületei által elfogadott regionális listák alapján az e cikk (3) bekezdésében meghatározott eljárás szerint gondoskodik az uniós lista kétévenkénti összeállításáról.

A Bizottság az e rendelet szerinti első uniós listát létrehozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktust 2023. november 30-ig fogadja el.

Amennyiben a Bizottság által e bekezdés szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus az Európai Parlament vagy a Tanács által a 20. cikk (6) bekezdése szerint emelt kifogás miatt nem léphet hatályba, a Bizottság haladéktalanul összehívja a csoportokat abból a célból, hogy a kifogás indokolásának figyelembevételével új regionális listákat állítsanak össze. A Bizottság a lehető leghamarabb új, felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el az uniós lista létrehozásáról.

(5)   A Bizottság az uniós listának a (3) bekezdésben említett regionális listák összevonásával történő létrehozása során, a csoportok tanácskozásainak kellő figyelembevételével:

| a) | gondoskodik róla, hogy kizárólag azok a projektek kerüljenek fel a listára, amelyek teljesítik a 4. cikkben említett kritériumokat; |
| --- | --- |

a)

gondoskodik róla, hogy kizárólag azok a projektek kerüljenek fel a listára, amelyek teljesítik a 4. cikkben említett kritériumokat;

| b) | gondoskodik a régióközi összhangról, a III. melléklet 2. szakasza 14. pontjának megfelelően figyelembe véve az Ügynökség véleményét; |
| --- | --- |

b)

gondoskodik a régióközi összhangról, a III. melléklet 2. szakasza 14. pontjának megfelelően figyelembe véve az Ügynökség véleményét;

| c) | a III. melléklet 2. szakasza 10. pontjának megfelelően figyelembe veszi a tagállamok véleményét; |
| --- | --- |

c)

a III. melléklet 2. szakasza 10. pontjának megfelelően figyelembe veszi a tagállamok véleményét;

| d) | törekszik az uniós listán szereplő projektek teljes számának kezelhető szinten tartására. |
| --- | --- |

d)

törekszik az uniós listán szereplő projektek teljes számának kezelhető szinten tartására.

(6)   Az e rendelet II. melléklete 1. pontjának a), b), c), d) és f) alpontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó közös érdekű projektek részét képezik az (EU) 2019/943 rendelet 34. cikke szerinti vonatkozó regionális beruházási terveknek, az (EU) 2019/944 irányelv 51. cikke szerinti vonatkozó nemzeti tízéves hálózatfejlesztési terveknek és adott esetben bármely más nemzeti infrastruktúrára vonatkozó tervnek. E közös érdekű projekteknek valamennyi említett tervben a lehető legnagyobb prioritást biztosítják. E bekezdés nem alkalmazandó a versengő projektekre, azokra a projektekre, amelyek nem érték el a III. melléklet 2. szakasza 1. pontjának d) alpontjában említett projektspecifikus költség-haszon elemzés elvégzéséhez szükséges érettségi szintet, valamint a kölcsönös érdekű projektekre.

(7)   A II. melléklet 1. pontjának a), b), c), d) és f) alpontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó azon közös érdekű projektek, amelyek versengő projektek vagy olyan projektek, amelyek nem érték el a III. melléklet 2. szakasza 1. pontjának d) alpontjában említett projektspecifikus költség-haszon elemzés elvégzéséhez szükséges érettségi szintet, belefoglalhatók a vonatkozó regionális beruházási tervekbe, a nemzeti tízéves hálózatfejlesztési tervekbe és adott esetben egyéb nemzeti infrastruktúrára vonatkozó tervekbe mint mérlegelés alatt álló projektek.

4. cikk

A projektek csoportok általi értékelésénél alkalmazott kritériumok

(1)   A közös érdekű projekt megfelel az alábbi általános kritériumoknak:

| a) | a projekt szükséges az I. mellékletben meghatározott, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosók és területek közül legalább egyhez; |
| --- | --- |

a)

a projekt szükséges az I. mellékletben meghatározott, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosók és területek közül legalább egyhez;

| b) | a projektnek a (3) bekezdésben meghatározott vonatkozó egyedi kritériumok szerint értékelt lehetséges átfogó előnyei meghaladják – hosszú távon is – a projekt költségeit; |
| --- | --- |

b)

a projektnek a (3) bekezdésben meghatározott vonatkozó egyedi kritériumok szerint értékelt lehetséges átfogó előnyei meghaladják – hosszú távon is – a projekt költségeit;

| c) | a projekt megfelel a következő kritériumok valamelyikének:






  i. | legalább két tagállam részt vesz benne úgy, hogy a projekt közvetlenül vagy közvetve, egy harmadik országgal való összeköttetés révén átnyúlik két vagy több tagállam határán; |
| --- | --- | --- |

c)

a projekt megfelel a következő kritériumok valamelyikének:

i.

legalább két tagállam részt vesz benne úgy, hogy a projekt közvetlenül vagy közvetve, egy harmadik országgal való összeköttetés révén átnyúlik két vagy több tagállam határán;

| ii. | valamely tagállam területén helyezkedik el, vagy a szárazföldön, vagy tengeren, a szigeteket is beleértve, és a IV. melléklet 1. pontja szerint jelentős határokon átnyúló hatással bír. |
| --- | --- |

ii.

valamely tagállam területén helyezkedik el, vagy a szárazföldön, vagy tengeren, a szigeteket is beleértve, és a IV. melléklet 1. pontja szerint jelentős határokon átnyúló hatással bír.

(2)   A kölcsönös érdekű projekt megfelel az alábbi általános kritériumoknak:

| a) | a projekt jelentősen hozzájárul az 1. cikk (1) bekezdésében említett célkitűzésekhez és a harmadik ország célkitűzéseihez – különösen azáltal, hogy nem akadályozza a harmadik ország abbéli képességét, hogy kivezesse a belföldi energiafogyasztás céljából fosszilis tüzelőanyagokat termelő eszközöket –, valamint a fenntarthatósághoz, többek között a megújuló energia hálózatba való integrálása, valamint a megújuló termelésnek a főbb fogyasztói központokhoz és tárolóhelyekhez történő átvitele és elosztása révén; |
| --- | --- |

a)

a projekt jelentősen hozzájárul az 1. cikk (1) bekezdésében említett célkitűzésekhez és a harmadik ország célkitűzéseihez – különösen azáltal, hogy nem akadályozza a harmadik ország abbéli képességét, hogy kivezesse a belföldi energiafogyasztás céljából fosszilis tüzelőanyagokat termelő eszközöket –, valamint a fenntarthatósághoz, többek között a megújuló energia hálózatba való integrálása, valamint a megújuló termelésnek a főbb fogyasztói központokhoz és tárolóhelyekhez történő átvitele és elosztása révén;

| b) | a projektnek a (3) bekezdésben meghatározott vonatkozó egyedi kritériumok szerint értékelt lehetséges átfogó, uniós szintű előnyei meghaladják – hosszú távon is – a projekt Unión belüli költségeit; |
| --- | --- |

b)

a projektnek a (3) bekezdésben meghatározott vonatkozó egyedi kritériumok szerint értékelt lehetséges átfogó, uniós szintű előnyei meghaladják – hosszú távon is – a projekt Unión belüli költségeit;

| c) | a projekt legalább egy tagállam területén és legalább egy harmadik ország területén helyezkedik el, és a IV. melléklet 2. pontja szerint jelentős határokon átnyúló hatással bír; |
| --- | --- |

c)

a projekt legalább egy tagállam területén és legalább egy harmadik ország területén helyezkedik el, és a IV. melléklet 2. pontja szerint jelentős határokon átnyúló hatással bír;

| d) | a tagállam területén található rész tekintetében a projekt összhangban van a 2009/73/EK és az (EU) 2019/944 irányelvvel, amennyiben az e rendelet II. mellékletének 1. és 3. pontjában meghatározott infrastruktúra-kategóriákba tartozik; |
| --- | --- |

d)

a tagállam területén található rész tekintetében a projekt összhangban van a 2009/73/EK és az (EU) 2019/944 irányelvvel, amennyiben az e rendelet II. mellékletének 1. és 3. pontjában meghatározott infrastruktúra-kategóriákba tartozik;

| e) | az érintett harmadik ország vagy országok szakpolitikai keretét magas szintű konvergencia jellemzi, és bizonyítottan hatékony jogérvényesítési mechanizmusok állnak rendelkezésre az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek támogatása érdekében, biztosítva különös tekintettel az alábbiakat:






  i. | jól működő belső energiapiac; |
| --- | --- | --- |

e)

az érintett harmadik ország vagy országok szakpolitikai keretét magas szintű konvergencia jellemzi, és bizonyítottan hatékony jogérvényesítési mechanizmusok állnak rendelkezésre az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek támogatása érdekében, biztosítva különös tekintettel az alábbiakat:

i.

jól működő belső energiapiac;

| ii. | az ellátás biztonsága, amely többek között különböző forrásokon, együttműködésen és szolidaritáson alapul; |
| --- | --- |

ii.

az ellátás biztonsága, amely többek között különböző forrásokon, együttműködésen és szolidaritáson alapul;

| iii. | egy olyan, a termelést, az átvitelt és az elosztást is magában foglaló energiarendszer, amely a klímasemlegesség célkitűzése felé halad a Párizsi Megállapodással és az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaival és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésével összhangban, elkerülve különösen a szén-dioxid-szivárgást; |
| --- | --- |

iii.

egy olyan, a termelést, az átvitelt és az elosztást is magában foglaló energiarendszer, amely a klímasemlegesség célkitűzése felé halad a Párizsi Megállapodással és az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaival és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésével összhangban, elkerülve különösen a szén-dioxid-szivárgást;

| f) | az érintett harmadik ország vagy országok a 7. cikkben meghatározottak szerint támogatják a projekt elsőbbségi státuszát, és vállalják, hogy a gyorsított végrehajtás érdekében hasonló ütemtervet követnek, valamint, hogy megfelelnek az Unióban a közös érdekű projektekre alkalmazandó egyéb szakpolitikai és támogató szabályozási intézkedéseknek. |
| --- | --- |

f)

az érintett harmadik ország vagy országok a 7. cikkben meghatározottak szerint támogatják a projekt elsőbbségi státuszát, és vállalják, hogy a gyorsított végrehajtás érdekében hasonló ütemtervet követnek, valamint, hogy megfelelnek az Unióban a közös érdekű projektekre alkalmazandó egyéb szakpolitikai és támogató szabályozási intézkedéseknek.

A II. melléklet 5. pontjának c) alpontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó, szén-dioxid tárolására irányuló projekteket illetően a projektre azért van szükség, hogy lehetővé váljon a szén-dioxid határokon átnyúló szállítása és tárolása, és a projekt helye szerinti harmadik ország bizonyítottan hatékony jogérvényesítési mechanizmusokon alapuló, megfelelő jogi kerettel rendelkezik annak biztosítására, hogy a projektre legalább az uniós jogban előírtakkal azonos szintű szabványok és biztosítékok vonatkozzanak a szén-dioxid-szivárgás megelőzése, valamint az éghajlatra, az emberi egészségre és az ökoszisztémákra vonatkozóan a szén-dioxid tartós tárolásának biztonsága és hatékonysága tekintetében.

(3)   A különböző energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó közös érdekű projektekre az alábbi egyedi kritériumok alkalmazandók:

| a) | a II. melléklet 1. pontjának a), b), c), d) és f) alpontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó villamosenergia-átviteli, -elosztási és -tárolási projekteket illetően a projekt jelentősen hozzájárul a fenntarthatósághoz a megújuló energia hálózatba való integrálásával és a megújuló energiatermelésnek a főbb fogyasztási központokba és tárolóhelyekre történő átvitelével vagy elosztásával, valamint adott esetben az energia korlátozásának csökkentéséhez, és hozzájárul a következő egyedi kritériumok közül legalább egyhez:






  i. | piaci integráció – többek között legalább egy tagállam energetikai elszigeteltségének megszüntetése és az energiainfrastruktúra-szűkületek mérséklése révén –, verseny, interoperabilitás és a rendszer rugalmassága; |
| --- | --- | --- |

a)

a II. melléklet 1. pontjának a), b), c), d) és f) alpontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó villamosenergia-átviteli, -elosztási és -tárolási projekteket illetően a projekt jelentősen hozzájárul a fenntarthatósághoz a megújuló energia hálózatba való integrálásával és a megújuló energiatermelésnek a főbb fogyasztási központokba és tárolóhelyekre történő átvitelével vagy elosztásával, valamint adott esetben az energia korlátozásának csökkentéséhez, és hozzájárul a következő egyedi kritériumok közül legalább egyhez:

i.

piaci integráció – többek között legalább egy tagállam energetikai elszigeteltségének megszüntetése és az energiainfrastruktúra-szűkületek mérséklése révén –, verseny, interoperabilitás és a rendszer rugalmassága;

| ii. | ellátásbiztonság, többek között az interoperabilitás, a rendszer rugalmassága, a kiberbiztonság, a megfelelő összeköttetések és a rendszer biztonságos és megbízható működése révén; |
| --- | --- |

ii.

ellátásbiztonság, többek között az interoperabilitás, a rendszer rugalmassága, a kiberbiztonság, a megfelelő összeköttetések és a rendszer biztonságos és megbízható működése révén;

| b) | a II. melléklet 1. pontjának e) alpontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó intelligens villamosenergia-hálózati projekteket illetően a projekt jelentősen hozzájárul a fenntarthatósághoz a megújuló energia hálózatba való integrálásával, valamint hozzájárul a következő egyedi kritériumok közül legalább kettőhöz:






  i. | ellátásbiztonság, többek között a villamosenergia-átvitel és -elosztás hatékonysága és interoperabilitása révén a napi hálózati működés során, valamint a szűk keresztmetszet elkerülése és a hálózati felhasználók integrációja és bevonása révén; |
| --- | --- | --- |

b)

a II. melléklet 1. pontjának e) alpontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó intelligens villamosenergia-hálózati projekteket illetően a projekt jelentősen hozzájárul a fenntarthatósághoz a megújuló energia hálózatba való integrálásával, valamint hozzájárul a következő egyedi kritériumok közül legalább kettőhöz:

i.

ellátásbiztonság, többek között a villamosenergia-átvitel és -elosztás hatékonysága és interoperabilitása révén a napi hálózati működés során, valamint a szűk keresztmetszet elkerülése és a hálózati felhasználók integrációja és bevonása révén;

| ii. | piaci integráció, többek között hatékony rendszerüzemeltetés és a rendszerösszekötők használata révén; |
| --- | --- |

ii.

piaci integráció, többek között hatékony rendszerüzemeltetés és a rendszerösszekötők használata révén;

| iii. | hálózatbiztonság, az ellátás rugalmassága és minősége, többek között a kiegyenlítő szabályozás, a rugalmassági piacok, a kiberbiztonság, a nyomon követés, a rendszerellenőrzés és a hibajavítás terén az innováció nagyobb mértékű elterjedése révén; |
| --- | --- |

iii.

hálózatbiztonság, az ellátás rugalmassága és minősége, többek között a kiegyenlítő szabályozás, a rugalmassági piacok, a kiberbiztonság, a nyomon követés, a rendszerellenőrzés és a hibajavítás terén az innováció nagyobb mértékű elterjedése révén;

| iv. | intelligens ágazati integráció, akár az energiarendszeren belül a különböző energiahordozók és -ágazatok összekapcsolásával, akár tágabb értelemben előnyben részesítve az energia-, a közlekedési és a távközlési ágazatok közötti szinergiákat és koordinációt; |
| --- | --- |

iv.

intelligens ágazati integráció, akár az energiarendszeren belül a különböző energiahordozók és -ágazatok összekapcsolásával, akár tágabb értelemben előnyben részesítve az energia-, a közlekedési és a távközlési ágazatok közötti szinergiákat és koordinációt;

| c) | a II. melléklet 5. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó szén-dioxid-szállítási és -tárolási projekteket illetően a projekt jelentősen hozzájárul a fenntarthatósághoz a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésével az összekapcsolt ipari létesítményekben, valamint hozzájárul valamennyi alábbi egyedi kritériumhoz:






  i. | a szén-dioxid-kibocsátás elkerülése az ellátás biztonságának fenntartása mellett; |
| --- | --- | --- |

c)

a II. melléklet 5. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó szén-dioxid-szállítási és -tárolási projekteket illetően a projekt jelentősen hozzájárul a fenntarthatósághoz a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésével az összekapcsolt ipari létesítményekben, valamint hozzájárul valamennyi alábbi egyedi kritériumhoz:

i.

a szén-dioxid-kibocsátás elkerülése az ellátás biztonságának fenntartása mellett;

| ii. | a szén-dioxid-szállítás és -tárolás rezilienciájának és biztonságosságának növelése; |
| --- | --- |

ii.

a szén-dioxid-szállítás és -tárolás rezilienciájának és biztonságosságának növelése;

| iii. | hatékony erőforrás-felhasználás több szén-dioxid-forrás és -tárolóhely közös infrastruktúrával történő összekapcsolásának lehetővé tétele, valamint a környezeti terhek és kockázatok minimalizálása révén; |
| --- | --- |

iii.

hatékony erőforrás-felhasználás több szén-dioxid-forrás és -tárolóhely közös infrastruktúrával történő összekapcsolásának lehetővé tétele, valamint a környezeti terhek és kockázatok minimalizálása révén;

| d) | a II. melléklet 3. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó hidrogénprojekteket illetően a projekt jelentősen hozzájárul a fenntarthatósághoz, többek között az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése, a megújuló vagy karbonszegény hidrogén hasznosításának fokozása – külön hangsúlyt fektetve a megújuló forrásokból származó hidrogénre, különösen a végfelhasználási alkalmazásokban, például azokban a kibocsátáscsökkentési nehézségekkel szembenéző ágazatokban, ahol az energiahatékonyabb megoldások nem megvalósíthatók – révén, valamint – azáltal, hogy rugalmasságot, tárolási megoldásokat vagy mindkettőt kínál – az ingadozó megújulóenergia-termelés támogatása révén; valamint a projekt jelentősen hozzájárul az alábbi egyedi kritériumok közül legalább egyhez:






  i. | piaci integráció, többek között a tagállamok meglévő vagy kialakulóban lévő hidrogénhálózatainak összekapcsolásával, vagy más módon hozzájárulva egy, a hidrogén szállítására és tárolására szolgáló uniós szintű hálózat létrejöttéhez, valamint az összekapcsolt rendszerek interoperabilitásának biztosításával; |
| --- | --- | --- |

d)

a II. melléklet 3. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó hidrogénprojekteket illetően a projekt jelentősen hozzájárul a fenntarthatósághoz, többek között az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése, a megújuló vagy karbonszegény hidrogén hasznosításának fokozása – külön hangsúlyt fektetve a megújuló forrásokból származó hidrogénre, különösen a végfelhasználási alkalmazásokban, például azokban a kibocsátáscsökkentési nehézségekkel szembenéző ágazatokban, ahol az energiahatékonyabb megoldások nem megvalósíthatók – révén, valamint – azáltal, hogy rugalmasságot, tárolási megoldásokat vagy mindkettőt kínál – az ingadozó megújulóenergia-termelés támogatása révén; valamint a projekt jelentősen hozzájárul az alábbi egyedi kritériumok közül legalább egyhez:

i.

piaci integráció, többek között a tagállamok meglévő vagy kialakulóban lévő hidrogénhálózatainak összekapcsolásával, vagy más módon hozzájárulva egy, a hidrogén szállítására és tárolására szolgáló uniós szintű hálózat létrejöttéhez, valamint az összekapcsolt rendszerek interoperabilitásának biztosításával;

| ii. | ellátásbiztonság és rugalmasság, többek között a megfelelő összeköttetések és a rendszer biztonságos és megbízható működésének elősegítése révén; |
| --- | --- |

ii.

ellátásbiztonság és rugalmasság, többek között a megfelelő összeköttetések és a rendszer biztonságos és megbízható működésének elősegítése révén;

| iii. | verseny, többek között az ellátási források sokféleségéhez és a hálózati felhasználókhoz való átlátható és megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosításával; |
| --- | --- |

iii.

verseny, többek között az ellátási források sokféleségéhez és a hálózati felhasználókhoz való átlátható és megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosításával;

| e) | a II. melléklet 4. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó elektrolizátorokat illetően a projekt jelentősen hozzájárul valamennyi alábbi egyedi kritériumhoz:






  i. | fenntarthatóság, többek között az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésével és a megújuló vagy karbonszegény, különösen a megújuló forrásokból származó hidrogén, valamint az ilyen eredetű szintetikus tüzelőanyagok hasznosításának fokozásával; |
| --- | --- | --- |

e)

a II. melléklet 4. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó elektrolizátorokat illetően a projekt jelentősen hozzájárul valamennyi alábbi egyedi kritériumhoz:

i.

fenntarthatóság, többek között az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésével és a megújuló vagy karbonszegény, különösen a megújuló forrásokból származó hidrogén, valamint az ilyen eredetű szintetikus tüzelőanyagok hasznosításának fokozásával;

| ii. | ellátásbiztonság, többek között a biztonságos, hatékony és megbízható rendszerműködéshez való hozzájárulással, vagy olyan tárolási, rugalmassági megoldások, vagy mindkettő kínálásával, mint például keresletoldali válasz és kiegyenlítő szabályozási szolgáltatások; |
| --- | --- |

ii.

ellátásbiztonság, többek között a biztonságos, hatékony és megbízható rendszerműködéshez való hozzájárulással, vagy olyan tárolási, rugalmassági megoldások, vagy mindkettő kínálásával, mint például keresletoldali válasz és kiegyenlítő szabályozási szolgáltatások;

| iii. | rugalmassági szolgáltatások, így a keresletoldali válasz és a tárolás lehetővé tétele az intelligens energiaágazati integráció megkönnyítése révén az egyéb energiahordozókkal és -ágazatokkal való összeköttetések megteremtésével; |
| --- | --- |

iii.

rugalmassági szolgáltatások, így a keresletoldali válasz és a tárolás lehetővé tétele az intelligens energiaágazati integráció megkönnyítése révén az egyéb energiahordozókkal és -ágazatokkal való összeköttetések megteremtésével;

| f) | a II. melléklet 2. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó intelligens gázhálózati projekteket illetően a projekt jelentősen hozzájárul a fenntarthatósághoz azáltal, hogy biztosítja többféle karbonszegény és különösen megújuló – többek között helyi forrásból származó – gáz, mint például biometán vagy megújuló hidrogén gázátviteli, -elosztási vagy -tárolási rendszerekbe történő integrációját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése érdekében, továbbá a projekt jelentősen hozzájárul az alábbi egyedi kritériumok közül legalább egyhez:






  i. | a hálózatbiztonság és az ellátás minősége a hálózat napi működése során a gázátviteli, -elosztási vagy tárolási rendszerek hatékonyságának és interoperabilitásának javításával, többek között a különböző minőségű gázok betáplálásából fakadó kihívások kezelésével; |
| --- | --- | --- |

f)

a II. melléklet 2. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó intelligens gázhálózati projekteket illetően a projekt jelentősen hozzájárul a fenntarthatósághoz azáltal, hogy biztosítja többféle karbonszegény és különösen megújuló – többek között helyi forrásból származó – gáz, mint például biometán vagy megújuló hidrogén gázátviteli, -elosztási vagy -tárolási rendszerekbe történő integrációját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése érdekében, továbbá a projekt jelentősen hozzájárul az alábbi egyedi kritériumok közül legalább egyhez:

i.

a hálózatbiztonság és az ellátás minősége a hálózat napi működése során a gázátviteli, -elosztási vagy tárolási rendszerek hatékonyságának és interoperabilitásának javításával, többek között a különböző minőségű gázok betáplálásából fakadó kihívások kezelésével;

| ii. | piaci működés és ügyfélszolgálat; |
| --- | --- |

ii.

piaci működés és ügyfélszolgálat;

| iii. | az intelligens energiaágazati integráció megkönnyítése az egyéb energiahordozókkal és -ágazatokkal való összeköttetések megteremtése, valamint a keresletoldali válasz lehetővé tétele révén. |
| --- | --- |

iii.

az intelligens energiaágazati integráció megkönnyítése az egyéb energiahordozókkal és -ágazatokkal való összeköttetések megteremtése, valamint a keresletoldali válasz lehetővé tétele révén.

(4)   A II. mellékletben meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó projekteket illetően az e cikk (3) bekezdésében meghatározott kritériumokat a IV. melléklet 3–8. pontjában meghatározott mutatók alapján értékelik.

(5)   A közös érdekű projektként támogatható és regionális listára felvehető valamennyi projekt értékelésének megkönnyítése érdekében az egyes csoportok átlátható és objektív módon értékelik, hogy az egyes projektek mennyire járulnának hozzá az ugyanazon kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosó vagy terület megvalósításához. Az egyes csoportok értékelési módszerüket a (3) bekezdésben említett kritériumokhoz való összesített hozzájárulás alapján állapítják meg. Ezen értékelés rangsorolja a projekteket a csoport belső használatára. Sem a regionális, sem az uniós lista nem tartalmazhat semmiféle rangsort, és a rangsorolás semmiféle későbbi célból nem használható fel a III. melléklet 2. szakaszának 16. pontjában leírtakon kívül.

A csoportok közötti következetes értékelési megközelítés biztosítása érdekében a projektek értékelése során a csoportoknak körültekintően meg kell vizsgálniuk a következőket:

| a) | a javasolt projektek mennyire sürgősek és milyen hozzájárulást nyújtanak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésének megvalósításához, a piaci integrációhoz, a versenyhez, a fenntarthatósághoz és az ellátásbiztonsághoz; |
| --- | --- |

a)

a javasolt projektek mennyire sürgősek és milyen hozzájárulást nyújtanak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésének megvalósításához, a piaci integrációhoz, a versenyhez, a fenntarthatósághoz és az ellátásbiztonsághoz;

| b) | az egyes javasolt projektek és más javasolt projektek közötti kiegészítő jelleg, beleértve a versengő vagy potenciálisan versengő projekteket is; |
| --- | --- |

b)

az egyes javasolt projektek és más javasolt projektek közötti kiegészítő jelleg, beleértve a versengő vagy potenciálisan versengő projekteket is;

| c) | lehetséges szinergiák a transzeurópai közlekedési és távközlési hálózatok keretében meghatározott, kiemelt jelentőségű folyosókkal és területekkel; |
| --- | --- |

c)

lehetséges szinergiák a transzeurópai közlekedési és távközlési hálózatok keretében meghatározott, kiemelt jelentőségű folyosókkal és területekkel;

| d) | azon javasolt projektek esetében, amelyek az értékelés időpontjában szerepelnek az uniós listán, a végrehajtásuk előrehaladása, valamint a jelentéstételi és átláthatósági kötelezettségeknek való megfelelésük. |
| --- | --- |

d)

azon javasolt projektek esetében, amelyek az értékelés időpontjában szerepelnek az uniós listán, a végrehajtásuk előrehaladása, valamint a jelentéstételi és átláthatósági kötelezettségeknek való megfelelésük.

A II. melléklet 1. pontjának e) alpontjában és 2. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó, intelligens villamosenergia-hálózatokkal és intelligens gázhálózatokkal kapcsolatos projektek esetében az ugyanazt a két tagállamot érintő projekteket rangsorolják, ezenkívül körültekintően megvizsgálják a projekt által érintett felhasználók számát, valamint az éves energiafogyasztást és a nem szabályozható forrásokból történő termelés részesedését az említett felhasználók által lefedett területen.

5. cikk

Az uniós listán szereplő projektek végrehajtása és nyomon követése

(1)   A projektgazdák az uniós listán szereplő projektekhez végrehajtási tervet készítenek, amely ütemtervet tartalmaz a következők mindegyikére vonatkozóan:

| a) | megvalósíthatósági és tervezési tanulmányok, többek között az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, valamint a környezetvédelmi jogszabályoknak és a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek való megfeleléssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

megvalósíthatósági és tervezési tanulmányok, többek között az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, valamint a környezetvédelmi jogszabályoknak és a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek való megfeleléssel kapcsolatban;

| b) | a nemzeti szabályozó hatóság vagy más érintett hatóság általi jóváhagyás; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti szabályozó hatóság vagy más érintett hatóság általi jóváhagyás;

| c) | kivitelezés és üzembe helyezés; |
| --- | --- |

c)

kivitelezés és üzembe helyezés;

| d) | a 10. cikk (6) bekezdésének b) pontjában említett engedélyezési eljárás. |
| --- | --- |

d)

a 10. cikk (6) bekezdésének b) pontjában említett engedélyezési eljárás.

(2)   A saját területükön megvalósuló, az uniós listán szereplő projektek végrehajtásának előmozdítása érdekében az átvitelirendszer-üzemeltetők, az elosztórendszer-üzemeltetők, és egyéb üzemeltetők együttműködnek egymással.

(3)   Az Ügynökség és az érintett csoportok nyomon követik az uniós listán szereplő projektek végrehajtása terén elért haladást, és szükség esetén ajánlásokat tesznek azok végrehajtásának megkönnyítése érdekében. A csoportok a (4), (5) és (6) bekezdéssel összhangban további tájékoztatást kérhetnek, üléseket hívhatnak össze az érintett felek részvételével, és kérhetik a Bizottságtól a helyszínen nyújtott információk ellenőrzését.

(4)   A projektgazdák egy projektnek az uniós listára történő felvételét követő minden év december 31-ig éves jelentést nyújtanak be a II. mellékletben meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó projektekre vonatkozóan a 8. cikk (1) bekezdésében említett illetékes nemzeti hatóságnak.

E jelentésnek részletesen ki kell térnie az alábbiakra:

| a) | a projekt fejlesztése, kivitelezése és az üzembe helyezés terén elért haladás, különös tekintettel az engedélyezési és konzultációs eljárásokra, valamint a környezetvédelmi jogszabályoknak és a környezetre vonatkozóan a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek való megfelelésre, továbbá az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében tett intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a projekt fejlesztése, kivitelezése és az üzembe helyezés terén elért haladás, különös tekintettel az engedélyezési és konzultációs eljárásokra, valamint a környezetvédelmi jogszabályoknak és a környezetre vonatkozóan a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek való megfelelésre, továbbá az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében tett intézkedések;

| b) | adott esetben a végrehajtási tervhez viszonyított késések, az ilyen késések okai és más felmerült nehézségek; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a végrehajtási tervhez viszonyított késések, az ilyen késések okai és más felmerült nehézségek;

| c) | adott esetben a késések megszüntetését célzó felülvizsgált terv. |
| --- | --- |

c)

adott esetben a késések megszüntetését célzó felülvizsgált terv.

(5)   Azt az évet követően, amelyben a projektgazda köteles benyújtani az e cikk (4) bekezdésében említett jelentést, a 8. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóságok minden év február 28-ig benyújtják az Ügynökségnek és az érintett csoportnak az e cikk (4) bekezdésében említett jelentést, kiegészítve azt a saját területükön folyó, az uniós listán szereplő projektek végrehajtásának előrehaladására és adott esetben a késésekre vonatkozó információkkal, kitérve az engedélyezési eljárásokra és az ilyen késések okaira. Az illetékes hatóságok jelentéshez való hozzájárulását egyértelműen jelezni kell, és azt a projektgazdák által előterjesztett szöveg módosítása nélkül kell megfogalmazni.

(6)   Minden olyan év április 30-áig, amelyben új uniós listát kell elfogadni, az Ügynökség a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörébe tartozó, az uniós listán szereplő projektekre vonatkozóan összefoglaló jelentést nyújt be a csoportoknak, amelyben értékeli az elért előrehaladást és a projektköltségek várható változásait, és adott esetben ajánlásokat tesz a késedelmek és a felmerült nehézségek leküzdésére. Ezen összefoglaló jelentés értékeli továbbá az (EU) 2019/942 rendelet 11. cikkének b) pontjával összhangban az Unió egészére kiterjedő hálózatfejlesztési terveknek az I. mellékletben meghatározott, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosók és területek tekintetében történő következetes végrehajtását.

Kellően indokolt esetekben az Ügynökség további információkat kérhet, amelyek szükségesek az e bekezdésben meghatározott feladatainak elvégzéséhez.

(7)   Amennyiben egy, az uniós listán szereplő projekt üzembe helyezése a végrehajtási tervhez viszonyítva a projektgazdán kívül álló kényszerítő okoktól eltérő ok miatt késik, a következő intézkedések alkalmazandók:

| a) | amennyiben a 2009/73/EK irányelv 22. cikke (7) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában, illetve az (EU) 2019/944 irányelv 51. cikke (7) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában említett intézkedések a vonatkozó nemzeti jog értelmében alkalmazandók, a nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják a beruházás végrehajtását; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a 2009/73/EK irányelv 22. cikke (7) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában, illetve az (EU) 2019/944 irányelv 51. cikke (7) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában említett intézkedések a vonatkozó nemzeti jog értelmében alkalmazandók, a nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják a beruházás végrehajtását;

| b) | ha a nemzeti szabályozó hatóságoknak az a) pont szerinti intézkedései nem alkalmazandók, a projektgazda a végrehajtási tervben meghatározott üzembe helyezési időponttól számított 24 hónapon belül kiválaszt egy harmadik felet a projekt vagy annak egy része finanszírozására vagy kivitelezésére; |
| --- | --- |

b)

ha a nemzeti szabályozó hatóságoknak az a) pont szerinti intézkedései nem alkalmazandók, a projektgazda a végrehajtási tervben meghatározott üzembe helyezési időponttól számított 24 hónapon belül kiválaszt egy harmadik felet a projekt vagy annak egy része finanszírozására vagy kivitelezésére;

| c) | ha nem választják ki a harmadik felet a b) pont szerint, a tagállam vagy a rendelkezése szerinti nemzeti szabályozó hatóság a b) pontban említett határidő lejártát követő két hónapon belül kijelölhet egy harmadik felet a projekt finanszírozására vagy kivitelezésére, akit a projektgazda köteles elfogadni; |
| --- | --- |

c)

ha nem választják ki a harmadik felet a b) pont szerint, a tagállam vagy a rendelkezése szerinti nemzeti szabályozó hatóság a b) pontban említett határidő lejártát követő két hónapon belül kijelölhet egy harmadik felet a projekt finanszírozására vagy kivitelezésére, akit a projektgazda köteles elfogadni;

| d) | ha a végrehajtási tervben meghatározott üzembe helyezési időponthoz viszonyított késés meghaladja a 26 hónapot, a Bizottság – az érintett tagállamok jóváhagyásával és maradéktalan együttműködésével – bármely harmadik fél mint alkalmas projektgazda számára nyitva álló pályázati felhívást tehet közzé a projekt egy megállapodott ütemterv szerinti megépítésére; |
| --- | --- |

d)

ha a végrehajtási tervben meghatározott üzembe helyezési időponthoz viszonyított késés meghaladja a 26 hónapot, a Bizottság – az érintett tagállamok jóváhagyásával és maradéktalan együttműködésével – bármely harmadik fél mint alkalmas projektgazda számára nyitva álló pályázati felhívást tehet közzé a projekt egy megállapodott ütemterv szerinti megépítésére;

| e) | a c) vagy d) pontban említett intézkedések alkalmazása esetén a beruházás helye szerinti rendszerüzemeltető biztosítja a megvalósítást végző üzemeltetők, beruházók vagy harmadik fél számára a beruházás befejezéséhez szükséges információkat, az új eszközöket hozzákapcsolja az átviteli hálózathoz vagy adott esetben az elosztóhálózathoz, és általánosságban minden tőle telhetőt megtesz a beruházás végrehajtásának, valamint az uniós listán szereplő projekt biztonságos, megbízható és hatékony üzemeltetésének és karbantartásának megkönnyítésére. |
| --- | --- |

e)

a c) vagy d) pontban említett intézkedések alkalmazása esetén a beruházás helye szerinti rendszerüzemeltető biztosítja a megvalósítást végző üzemeltetők, beruházók vagy harmadik fél számára a beruházás befejezéséhez szükséges információkat, az új eszközöket hozzákapcsolja az átviteli hálózathoz vagy adott esetben az elosztóhálózathoz, és általánosságban minden tőle telhetőt megtesz a beruházás végrehajtásának, valamint az uniós listán szereplő projekt biztonságos, megbízható és hatékony üzemeltetésének és karbantartásának megkönnyítésére.

(8)   Az uniós listán szereplő projekt a 3. cikk (4) bekezdésében leírt eljárással összhangban eltávolítható az uniós listáról, amennyiben az adott listára való felvétele olyan téves információkon alapult, amelyek döntően befolyásolták a listára való felvételt, vagy ha a projekt nem felel meg az uniós jognak.

(9)   Az uniós listán már nem szereplő projektek elveszítik a közös érdekű projekt vagy kölcsönös érdekű projekt státuszához kapcsolódó, e rendeletben előírt valamennyi jogot és kötelezettséget.

Ugyanakkor az uniós listán már nem szereplő azon projektek esetében, amelyekre vonatkozóan az illetékes hatóság megvizsgálás céljából kérelmet fogadott be, a III. fejezetben megállapított jogok és kötelezettségek továbbra is fennmaradnak, kivéve, ha a projektet az e cikk (8) bekezdésében meghatározott okokból távolították el az uniós listáról.

(10)   Ez a cikk nem érinti az uniós listán szereplő projektek részére azoknak az uniós listáról történő eltávolítását megelőzően nyújtott uniós pénzügyi támogatásokat.

6. cikk

Az európai koordinátorok

(1)   Amennyiben egy közös érdekű projekt végrehajtása jelentős nehézségekbe ütközik, a Bizottság – az érintett tagállamokkal egyetértésben – legfeljebb egy évre európai koordinátort jelölhet ki, akinek a megbízatása kétszer újítható meg.

(2)   Az európai koordinátor:

| a) | előmozdítja azokat a projekteket, amelyekhez európai koordinátorként kijelölték, valamint a projektgazdák és valamennyi érdekelt fél közötti határokon átnyúló párbeszédet; |
| --- | --- |

a)

előmozdítja azokat a projekteket, amelyekhez európai koordinátorként kijelölték, valamint a projektgazdák és valamennyi érdekelt fél közötti határokon átnyúló párbeszédet;

| b) | szükség szerint valamennyi félnek segítséget nyújt az érdekelt felekkel folytatott egyeztetésben, adott esetben az alternatív útvonalak megvitatásában és a projektekre vonatkozó szükséges engedélyek megszerzésében; |
| --- | --- |

b)

szükség szerint valamennyi félnek segítséget nyújt az érdekelt felekkel folytatott egyeztetésben, adott esetben az alternatív útvonalak megvitatásában és a projektekre vonatkozó szükséges engedélyek megszerzésében;

| c) | adott esetben tanácsokkal látja el a projektgazdákat a projekt finanszírozásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

c)

adott esetben tanácsokkal látja el a projektgazdákat a projekt finanszírozásával kapcsolatban;

| d) | biztosítja, hogy az érintett tagállamok megfelelő támogatást és stratégiai iránymutatást nyújtsanak a projektek előkészítéséhez és végrehajtásához; |
| --- | --- |

d)

biztosítja, hogy az érintett tagállamok megfelelő támogatást és stratégiai iránymutatást nyújtsanak a projektek előkészítéséhez és végrehajtásához;

| e) | évente – illetve adott esetben megbízatása lejártakor – jelentést nyújt be a Bizottsághoz a projektekben elért haladásról és minden olyan nehézségről és akadályról, amelyek várhatóan jelentősen késleltetik a projektek üzembe helyezésének időpontját. |
| --- | --- |

e)

évente – illetve adott esetben megbízatása lejártakor – jelentést nyújt be a Bizottsághoz a projektekben elért haladásról és minden olyan nehézségről és akadályról, amelyek várhatóan jelentősen késleltetik a projektek üzembe helyezésének időpontját.

A Bizottság az európai koordinátor e) pontban említett jelentését eljuttatja az Európai Parlamenthez és az érintett csoportokhoz.

(3)   Az európai koordinátort egy nyílt, megkülönböztetésmentes és átlátható eljárás keretében és a jelöltnek az adott projektekhez kapcsolódóan reá bízott feladatok terén szerzett tapasztalatai alapján választják ki.

(4)   Az európai koordinátort kijelölő határozat tartalmazza a feladatmeghatározást, és részletesen ismerteti a megbízás időtartamát, az egyes feladatokat és az ezekhez tartozó határidőket, valamint a követendő módszertant. A koordinációs törekvéseknek a projektek összetett jellegével és becsült költségeivel arányosnak kell lenniük.

(5)   Az érintett tagállamok maradéktalanul együttműködnek az európai koordinátorral a (2) és (4) bekezdésben említett feladatok végrehajtásában.

III. FEJEZET

Engedélyezés és lakossági részvétel

7. cikk

Az uniós listán szereplő projektek elsőbbségi státusza

(1)   Az uniós lista elfogadásával az engedélyezési eljárás során meghozandó valamennyi döntés vonatkozásában megállapítást nyer, hogy az uniós listán szereplő projektek az energiapolitika és az éghajlat szempontjából – a projekt elhelyezkedésének pontos helyére, nyomvonalára vagy technológiájára való tekintet nélkül – szükségesek.

Ez a bekezdés nem alkalmazandó az egymással versengő projektekre és azokra a projektekre, amelyek nem érték el a kellő érettségi szintet ahhoz, hogy el lehessen végezni a III. melléklet 2. szakasza 1. pontjának d) alpontjában említett projektspecifikus költség-haszon elemzést.

(2)   Az uniós listán szereplő projektekhez kapcsolódó kérelmek hatékony adminisztratív feldolgozásának biztosítása érdekében a projektgazdák és valamennyi érintett hatóság gondoskodik arról, hogy az említett kérelmekkel az uniós és a nemzeti jognak megfelelően a lehető leggyorsabban foglalkozzanak.

(3)   Az uniós jogban előírt kötelezettségek sérelme nélkül, az uniós listán szereplő projekteknek a lehető legnagyobb jelentőségű státuszt kell tulajdonítani nemzeti szinten – amennyiben a nemzeti jog szerint ilyen státusz létezik –, és azokat az engedélyezési eljárások, és – ha a nemzeti jog így rendelkezik – a területrendezés során, beleértve a környezeti hatásvizsgálatokhoz kapcsolódó eljárásokat is, megfelelően kell kezelni, oly módon, ahogyan arról a megfelelő típusú energia-infrastruktúrákra alkalmazandó nemzeti jog rendelkezik.

(4)   Az uniós listán szereplő projektekkel kapcsolatosan bármely nemzeti bíróság, törvényszék, testület előtt – ideértve a békéltetést vagy a választott bíróságot is, amennyiben a nemzeti jog szerint ezekre lehetőség van – zajló valamennyi vitarendezési eljárást, peres eljárást, fellebbezést és bírósági jogorvoslatot sürgősként kell kezelni, ha és amennyiben a nemzeti jog rendelkezik ilyen sürgősségi eljárásokról.

(5)   A tagállamok az uniós listán szereplő projektek környezeti hatásvizsgálati eljárásainak észszerűsítésével kapcsolatban kiadott, meglévő bizottsági útmutatás kellő figyelembevételével értékelik, hogy mely jogalkotási és nem jogalkotási intézkedésekre van szükség a környezeti hatásvizsgálati eljárások észszerűsítése, illetve ezek következetes alkalmazásának biztosítása érdekében, és az említett értékelés eredményéről tájékoztatják a Bizottságot.

(6)   2023. március 24-ig a tagállamok meghozzák az (5) bekezdés szerint általuk azonosított, nem jogalkotási intézkedéseket.

(7)   2023. június 24-ig a tagállamok meghozzák az (5) bekezdés szerint általuk azonosított jogalkotási intézkedéseket. Az említett jogalkotási intézkedések nem érinthetik az uniós jog által előírt kötelezettségeket.

(8)   A 92/43/EGK irányelv 6. cikke (4) bekezdésében és a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (7) bekezdésében említett környezeti hatásokra tekintettel – feltéve, hogy az említett irányelvekben meghatározott valamennyi feltétel teljesül – az uniós listán szereplő projektek energiapolitikai szempontból közérdekűnek tekintendők, valamint úgy tekinthetők, hogy azokhoz kiemelkedően fontos közérdek fűződik.

Amennyiben a 92/43/EGK irányelvvel összhangban szükség van a Bizottság véleményére, a Bizottság és az e rendelet 9. cikkében említett illetékes nemzeti hatóság gondoskodik arról, hogy a projekt kiemelten közérdekű jellegéről szóló határozatot az e rendelet 10. cikke (1) és (2) bekezdésében meghatározott határidőkön belül meghozzák.

Ez a bekezdés nem alkalmazandó az egymással versengő projektekre és azokra a projektekre, amelyek nem érték el a kellő érettségi szintet ahhoz, hogy el lehessen végezni a III. melléklet 2. szakasza 1. pontjának d) alpontjában említett projektspecifikus költség-haszon elemzést.

8. cikk

Az engedélyezési eljárás szervezése

(1)   2022. június 23-ig minden tagállam szükség szerint naprakésszé teszi egy illetékes nemzeti hatóság kijelölését, amely az uniós listán szereplő projektek engedélyezési eljárásának megkönnyítéséért és koordinálásáért felel.

(2)   Az egyes, uniós listán szereplő projektek vagy projektkategóriák tekintetében az (1) bekezdésben említett illetékes nemzeti hatóság felelősségi köre, illetve az azzal összefüggő feladatok átruházhatók más hatóságra, vagy elvégezhetők más hatóság által, feltéve, hogy:

| a) | az illetékes nemzeti hatóság ezen átruházásról értesíti a Bizottságot, és az abban szereplő információt az illetékes nemzeti hatóság vagy a projektgazda közzéteszi a 9. cikk (7) bekezdésében említett internetes oldalon; |
| --- | --- |

a)

az illetékes nemzeti hatóság ezen átruházásról értesíti a Bizottságot, és az abban szereplő információt az illetékes nemzeti hatóság vagy a projektgazda közzéteszi a 9. cikk (7) bekezdésében említett internetes oldalon;

| b) | egy, az uniós listán szereplő projekt esetében csak egyetlen hatóság viseli a felelősséget, és a projektgazda számára e hatóság az egyetlen kapcsolattartó az uniós listán szereplő, adott projektre vonatkozó átfogó határozathoz vezető folyamat során, és e hatóság hangolja össze valamennyi vonatkozó dokumentum és információ benyújtását. |
| --- | --- |

b)

egy, az uniós listán szereplő projekt esetében csak egyetlen hatóság viseli a felelősséget, és a projektgazda számára e hatóság az egyetlen kapcsolattartó az uniós listán szereplő, adott projektre vonatkozó átfogó határozathoz vezető folyamat során, és e hatóság hangolja össze valamennyi vonatkozó dokumentum és információ benyújtását.

Az illetékes nemzeti hatóság jogosult lehet határidők megállapítására, a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott határidők sérelme nélkül.

(3)   Az uniós és nemzetközi, és – amennyiben nem ellentétes az előbbiekkel – a nemzeti jog alkalmazandó követelményeinek sérelme nélkül az illetékes nemzeti hatóság megkönnyíti az átfogó határozat kibocsátását. Az átfogó határozatot a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott határidőkön belül kell kibocsátani, a következő rendszerek valamelyikének megfelelően:

| a) | integrált rendszer:
  az átfogó határozatot az illetékes nemzeti hatóság bocsátja ki, és az a jogszabályban előírt engedélyezési eljárásból származó egyetlen jogilag kötelező erejű döntés. A projektben érintett más hatóságok az eljárásban való közreműködésük részeként a nemzeti jognak megfelelően véleményt nyilváníthatnak, amelyet az illetékes nemzeti hatóság figyelembe vesz; |
| --- | --- |

a)

integrált rendszer:

az átfogó határozatot az illetékes nemzeti hatóság bocsátja ki, és az a jogszabályban előírt engedélyezési eljárásból származó egyetlen jogilag kötelező erejű döntés. A projektben érintett más hatóságok az eljárásban való közreműködésük részeként a nemzeti jognak megfelelően véleményt nyilváníthatnak, amelyet az illetékes nemzeti hatóság figyelembe vesz;

| b) | koordinált rendszer:
  az átfogó határozat több érintett hatóság által kibocsátott több különálló, jogilag kötelező erejű határozatot foglal magában, amelyeket az illetékes nemzeti hatóságnak kell összehangolnia. Az illetékes nemzeti hatóság valamennyi érintett hatóság részvételével munkacsoportot állíthat fel a 10. cikk (6) bekezdésének b) pontjával összhangban álló részletes engedélyezési eljárási ütemterv kidolgozása, valamint végrehajtásának ellenőrzése és összehangolása céljából. Az illetékes nemzeti hatóság a többi érintett hatósággal való konzultációt követően, adott esetben a nemzeti joggal összhangban és a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott határidők sérelme nélkül, eseti alapon megállapítja azt az észszerű határidőt, ameddig a különálló határozatokat meg kell hozni. Az illetékes nemzeti hatóság más érintett nemzeti hatóság nevében egyedi határozatot hozhat, amennyiben utóbbi az előírt határidőn belül nem hozza meg határozatát, és ha a késedelem jogos indokokkal nem igazolható; vagy, ha a nemzeti jog ekként rendelkezik és mindaddig, amíg nem sérti az uniós jogot, az illetékes nemzeti hatóság tekintheti úgy – amennyiben a másik érintett nemzeti hatóság határidőn belül nem hozott határozatot –, hogy a szóban forgó hatóság a projekthez megadta jóváhagyását vagy elutasította azt. Amennyiben valamely tagállam nemzeti joga akként rendelkezik, az illetékes nemzeti hatóság figyelmen kívül hagyhatja más érintett nemzeti hatóság egyedi határozatát, ha úgy véli, hogy az érintett nemzeti hatóság által szolgáltatott bizonyítékok nem támasztják alá kellően ezt a határozatot; ennek során az illetékes nemzeti hatóság meggyőződik arról, hogy teljesülnek az uniós és a nemzetközi jog vonatkozó követelményei, és döntését megindokolja; |
| --- | --- |

b)

koordinált rendszer:

az átfogó határozat több érintett hatóság által kibocsátott több különálló, jogilag kötelező erejű határozatot foglal magában, amelyeket az illetékes nemzeti hatóságnak kell összehangolnia. Az illetékes nemzeti hatóság valamennyi érintett hatóság részvételével munkacsoportot állíthat fel a 10. cikk (6) bekezdésének b) pontjával összhangban álló részletes engedélyezési eljárási ütemterv kidolgozása, valamint végrehajtásának ellenőrzése és összehangolása céljából. Az illetékes nemzeti hatóság a többi érintett hatósággal való konzultációt követően, adott esetben a nemzeti joggal összhangban és a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott határidők sérelme nélkül, eseti alapon megállapítja azt az észszerű határidőt, ameddig a különálló határozatokat meg kell hozni. Az illetékes nemzeti hatóság más érintett nemzeti hatóság nevében egyedi határozatot hozhat, amennyiben utóbbi az előírt határidőn belül nem hozza meg határozatát, és ha a késedelem jogos indokokkal nem igazolható; vagy, ha a nemzeti jog ekként rendelkezik és mindaddig, amíg nem sérti az uniós jogot, az illetékes nemzeti hatóság tekintheti úgy – amennyiben a másik érintett nemzeti hatóság határidőn belül nem hozott határozatot –, hogy a szóban forgó hatóság a projekthez megadta jóváhagyását vagy elutasította azt. Amennyiben valamely tagállam nemzeti joga akként rendelkezik, az illetékes nemzeti hatóság figyelmen kívül hagyhatja más érintett nemzeti hatóság egyedi határozatát, ha úgy véli, hogy az érintett nemzeti hatóság által szolgáltatott bizonyítékok nem támasztják alá kellően ezt a határozatot; ennek során az illetékes nemzeti hatóság meggyőződik arról, hogy teljesülnek az uniós és a nemzetközi jog vonatkozó követelményei, és döntését megindokolja;

| c) | együttműködési rendszer:
  az illetékes nemzeti hatóság gondoskodik az átfogó határozat összehangolásáról. Az illetékes nemzeti hatóság a többi érintett hatósággal való konzultációt követően, adott esetben a nemzeti joggal összhangban és a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott határidők sérelme nélkül, eseti alapon megállapítja azt az észszerű határidőt, ameddig a különálló határozatokat ki kell bocsátani. Az illetékes nemzeti hatóság ellenőrzi, hogy az érintett hatóságok betartják-e a határidőket. |
| --- | --- |

c)

együttműködési rendszer:

az illetékes nemzeti hatóság gondoskodik az átfogó határozat összehangolásáról. Az illetékes nemzeti hatóság a többi érintett hatósággal való konzultációt követően, adott esetben a nemzeti joggal összhangban és a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott határidők sérelme nélkül, eseti alapon megállapítja azt az észszerű határidőt, ameddig a különálló határozatokat ki kell bocsátani. Az illetékes nemzeti hatóság ellenőrzi, hogy az érintett hatóságok betartják-e a határidőket.

A tagállamok oly módon hajtják végre a rendszereket, hogy azok a nemzeti jognak megfelelően hozzájáruljanak az átfogó határozat leghatékonyabb és leggyorsabb kibocsátásához.

Az érintett hatóságok hatáskörét vagy be lehet építeni az (1) bekezdéssel összhangban kijelölt illetékes nemzeti hatóság hatáskörébe, vagy az érintett hatóságok – bizonyos mértékig – megtarthatják független hatáskörüket a tagállam által e bekezdésnek megfelelően kiválasztott engedélyezési rendszerrel összhangban az átfogó határozat kibocsátásának megkönnyítése, és ennek megfelelően az illetékes nemzeti hatósággal való együttműködés érdekében.

Ha egy érintett hatóság előreláthatóan nem tud az előírt határidőn belül meghozni egy egyedi határozatot, erről haladéktalanul értesíti az illetékes nemzeti hatóságot, indokolva a késedelmet. Ezt követően az illetékes nemzeti hatóság az említett egyedi határozat kibocsátására új határidőt állapít meg a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott általános határidőkkel összhangban.

A tagállamok az első albekezdés a), b) és c) pontjában említett három rendszer közül választhatnak az eljárások megkönnyítése és összehangolása céljából, és a számukra leghatékonyabb rendszert hajtják végre a tervezési és engedélyezési eljárásaik nemzeti sajátosságainak megfelelően. Amennyiben a tagállam az együttműködési rendszert választja, ennek indokairól értesíti a Bizottságot.

(4)   A tagállamok az uniós listán szereplő szárazföldi és tengeri projektek esetében a (3) bekezdésben meghatározott rendszereket alkalmazhatják.

(5)   Amennyiben az uniós listán szereplő projektre vonatkozóan két vagy több tagállamban kell határozatot hozni, az érintett illetékes nemzeti hatóságok megteszik az egymás közötti hatékony és eredményes együttműködéshez és kommunikációhoz szükséges valamennyi lépést, többek között a 10. cikk (6) bekezdésében foglalt lépéseket. A tagállamoknak, különösen a környezeti hatásvizsgálatok tekintetében, törekedniük kell közös eljárások biztosítására.

(6)   Az I. melléklet 2. szakaszában meghatározott, a tengeri hálózatok esetében kiemelt jelentőségű folyosók valamelyikéhez tartozó, az uniós listán szereplő projektben részt vevő tagállamok érintett illetékes nemzeti hatóságai minden egyes projekt esetében közösen kijelölnek egy egyedi kapcsolattartó pontot maguk közül a projektgazdák számára, amely felelős az illetékes nemzeti hatóságok közötti, a projekt engedélyezési eljárásával kapcsolatos információcsere előmozdításáért, azzal a céllal, hogy megkönnyítse az említett eljárást és a határozatoknak az érintett illetékes nemzeti hatóságok általi kibocsátását. Az egyedi kapcsolattartó pontok a projektekkel kapcsolatos meglévő dokumentumokat összesítő adattárként működhetnek.

9. cikk

Átláthatóság és lakossági részvétel

(1)   2023. október 24-ig a tagállam vagy az illetékes nemzeti hatóság – adott esetben együttműködve más érintett hatóságokkal – közzétesz egy frissített eljárási kézikönyvet, amely ismerteti az uniós listán szereplő projektekre alkalmazandó engedélyezési eljárást, és tartalmazza legalább a VI. melléklet 1. pontjában meghatározott információkat. A kézikönyv jogilag nem kötelező erejű, de hivatkozik vagy idéz vonatkozó jogi előírásokat. Az illetékes nemzeti hatóságok adott esetben együttműködnek és szinergiákat alakítanak ki a szomszédos országok hatóságaival a bevált gyakorlatok cseréje és az engedélyezési eljárás megkönnyítése érdekében, különös tekintettel az eljárási kézkönyv kialakítására.

(2)   A környezetvédelmi jog, az Aarhusi Egyezmény és az Espooi Egyezmény, valamint az alkalmazandó uniós jog követelményeinek sérelme nélkül az engedélyezési eljárásban érintett valamennyi fél tiszteletben tartja a VI. melléklet 3. pontjában előírt, a lakosság részvételére vonatkozó elveket.

(3)   A projektgazda az engedélyezési eljárásnak a 10. cikk (3) bekezdése szerinti kezdetétől számított három hónapos indikatív időtartamon belül tervet készít a lakosság részvételéről és benyújtja azt az illetékes nemzeti hatósághoz, az e cikk (1) bekezdésében említett kézikönyvben ismertetett módszer szerint és a VI. mellékletben meghatározott iránymutatásoknak megfelelően. Az illetékes nemzeti hatóság a terv kézhezvételét követő három hónapon belül módosításokat kér, vagy jóváhagyja a lakosság részvételének tervét, figyelembe véve a lakossági részvétel és konzultáció mindazon formáit, amelyekre az engedélyezési eljárás megindulásáig sor került, amennyiben az ilyen lakossági részvétel és konzultáció esetében teljesültek e cikk előírásai.

Amennyiben a projektgazda jelentős változtatásokat kíván végrehajtani a lakosság részvételének már elfogadott tervén, erről tájékoztatja az illetékes nemzeti hatóságot. Ilyen esetekben az illetékes nemzeti hatóság módosításokat kérhet.

(4)   Amennyiben ezt a nemzeti jog azonos vagy szigorúbb rendelkezései még nem írják elő, a projektgazda, illetve ahol a nemzeti jog így rendelkezik, az illetékes nemzeti hatóság a végleges és teljes kérelemnek a projektgazda általi, az illetékes nemzeti hatósághoz történő, a 10. cikk (7) bekezdése szerinti benyújtását megelőzően legalább egy nyilvános konzultációt tart. Az említett nyilvános konzultáció a 2011/92/EU irányelv 6. cikkének (2) bekezdése értelmében nem érinti az engedély iránti kérelem benyújtása után lefolytatott nyilvános konzultációt. A nyilvános konzultáció célja, hogy már a korai szakaszban tájékoztassa a VI. melléklet 3. pontjának a) alpontjában említett érdekelt feleket a projektről, és hozzájáruljon a legmegfelelőbb helyszín, nyomvonal vagy technológia kiválasztásához, beleértve adott esetben – figyelemmel a projekt kapcsán az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás szempontjaira – az uniós és nemzeti jog szerinti valamennyi hatást, illetve azon releváns kérdések meghatározásához, amelyekre a kérelemben ki kell térni. A nyilvános konzultációnak meg kell felelnie a VI. melléklet 5. pontjában meghatározott minimumkövetelményeknek. A tagállamok eljárási és az átláthatóságra vonatkozó szabályainak sérelme nélkül a projektgazdának az e cikk (7) bekezdésében említett honlapon közzé kell tennie egy jelentést, amelyben ismerteti, hogy a nyilvános konzultációk során kifejtett véleményeket milyen módon vették figyelembe, bemutatva a projekt helyszínének, nyomvonalának és terveinek módosításait, illetve megindokolva, hogy egyes véleményeket miért nem vették figyelembe.

A projektgazda a kérelem benyújtását megelőzően jelentést készít a lakosság részvételével kapcsolatos – köztük az engedélyezési eljárás megindulása előtt sorra került – tevékenységek eredményéről.

A projektgazda az első és a második albekezdésben említett jelentéseket a kérelemmel együtt benyújtja az illetékes nemzeti hatósághoz. Az átfogó határozatban kellően figyelembe kell venni e jelentések eredményeit.

(5)   A két vagy több tagállamot érintő határokon átnyúló projektek esetében a (4) bekezdés szerint lefolytatott nyilvános konzultációt minden érintett tagállamban legkésőbb az első nyilvános konzultáció kezdetének napját követő két hónapon belül megtartják.

(6)   Azon projektek esetében, amelyek egy vagy több szomszédos tagállamban várhatóan jelentős határokon átterjedő hatással bírnak majd, és amelyekre alkalmazandó a 2011/92/EU irányelv 7. cikke és az Espooi Egyezmény, a vonatkozó információkat elérhetővé teszik az érintett szomszédos tagállamok illetékes nemzeti hatóságai számára. Az érintett szomszédos tagállamok illetékes nemzeti hatóságai jelzik – adott esetben az értesítési folyamat során –, ha ők maguk vagy bármely más érintett hatóság részt kíván venni az érintett nyilvános konzultációs eljárásokban.

(7)   A projektgazda létrehozza és a közös érdekű projektre vonatkozó információk közzétételével rendszeresen naprakésszé teszi a projekt internetes oldalát, amelyről hivatkozás mutat a Bizottság internetes oldalára és a 23. cikkben említett átláthatósági platformra, és amely megfelel a VI. melléklet 6. pontjában foglalt követelményeknek. Az üzleti szempontból érzékeny információkat bizalmasan kell kezelni.

A projektgazdák ezenfelül a vonatkozó információkat más olyan megfelelő tájékoztatási eszközök segítségével is közzéteszik, amelyek a nyilvánosság számára hozzáférhetők.

10. cikk

Az engedélyezési eljárás időtartama és végrehajtása

(1)   Az engedélyezési eljárás két szakaszból áll:

| a) | a kérelem benyújtását megelőző eljárás, amely az engedélyezési eljárás kezdete és a benyújtott kérelem illetékes nemzeti hatóság általi elfogadása közötti időszakot foglalja magában, amelynek irányadó időtartama 24 hónap; és |
| --- | --- |

a)

a kérelem benyújtását megelőző eljárás, amely az engedélyezési eljárás kezdete és a benyújtott kérelem illetékes nemzeti hatóság általi elfogadása közötti időszakot foglalja magában, amelynek irányadó időtartama 24 hónap; és

| b) | a jogszabályban előírt engedélyezési eljárás, amely a benyújtott kérelem elfogadásának napja és az átfogó határozat meghozatala közötti időszakot foglalja magában, amely nem lehet hosszabb 18 hónapnál. |
| --- | --- |

b)

a jogszabályban előírt engedélyezési eljárás, amely a benyújtott kérelem elfogadásának napja és az átfogó határozat meghozatala közötti időszakot foglalja magában, amely nem lehet hosszabb 18 hónapnál.

Az első albekezdés b) pontja tekintetében a tagállamok adott esetben 18 hónapnál rövidebb, jogszabályban előírt engedélyezési eljárást is előírhatnak.

(2)   Az illetékes nemzeti hatóság gondoskodik arról, hogy az (1) bekezdésben említett két eljárás együttes időtartama ne haladja meg a 42 hónapot.

Ha azonban az illetékes nemzeti hatóság megítélése szerint az eljárás egyik vagy mindkét szakasza nem fejeződik be az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, még a határidő lejárta előtt és eseti alapon határozhat úgy, hogy az egyik vagy mindkét határidőt meghosszabbítja. Az illetékes nemzeti hatóság a két eljárás együttes időtartamát – kivételes körülményektől eltekintve – legfeljebb kilenc hónappal hosszabbíthatja meg.

Amennyiben az illetékes nemzeti hatóság meghosszabbítja a határidőket, arról értesíti az érintett csoportot, és tájékoztatást ad az engedélyezési eljárás lehető leghamarabb történő befejezése érdekében meghozott vagy meghozandó intézkedésekről. A csoport kérheti, hogy az illetékes nemzeti hatóság rendszeresen számoljon be az e tekintetben elért haladásról és a késedelmek okáról.

(3)   Az engedélyezési eljárás kezdetének meghatározása érdekében a projektgazdák írásban értesítik a projektről valamennyi érintett tagállam illetékes nemzeti hatóságát, mellékelve a projekt kellő mértékben részletes leírását.

Az illetékes nemzeti hatóság az értesítés kézhezvételétől számított három hónapon belül írásban – a többi érintett hatóság nevében is – tudomásul veszi vagy, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a projekt érettsége alapján az engedélyezési eljárás még nem indítható el, elutasítja az értesítést. Elutasítás esetén az illetékes nemzeti hatóság – a többi érintett hatóság nevében is – megindokolja döntését. Az engedélyezési eljárás kezdetét az a nap jelzi, amikor az illetékes nemzeti hatóság tudomásul veszi az értesítést. Két vagy több érintett tagállam esetében az engedélyezési eljárás kezdete az a nap, amikor az utolsó értesítést az érintett illetékes nemzeti hatóság elfogadja.

Az illetékes nemzeti hatóságok biztosítják az engedélyezési eljárás e fejezettel összhangban történő felgyorsítását a közös érdekű projektek minden kategóriája esetében. Ebből a célból az illetékes nemzeti hatóságok kiigazítják az engedélyezési eljárás megkezdésére és a benyújtott kérelem elfogadására vonatkozó követelményeiket, hogy azok megfelelők legyenek azon projektek tekintetében is, amelyek jellegüknél és méretüknél fogva, vagy amiatt, hogy a nemzeti jog nem ír elő követelményeket a környezeti hatásvizsgálatra vonatkozóan, az építésre kész állapot eléréséhez kevesebb engedélyt és jóváhagyást igényelnek. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e cikk (1) és (6) bekezdésében említett, a kérelem benyújtását megelőző eljárásra nincs szükség az ezen albekezdésben említett projektek esetében.

(4)   Az illetékes nemzeti hatóságok az engedélyezési eljárás során figyelembe veszik az uniós listán szereplő, adott projektre vonatkozóan azt megelőzően kiadott érvényes tanulmányokat és engedélyeket, hogy a projekt e cikkel összhangban belépett volna az engedélyezési eljárásba, és nem követelhetnek meg párhuzamos tanulmányokat és engedélyeket.

(5)   Azokban a tagállamokban, ahol egy nyomvonal vagy helyszín kizárólag valamely tervezett projekt egyedi célja érdekében történő meghatározása – beleértve egyedi folyosók intelligens infrastruktúrákhoz való tervezését – nem illeszthető be az átfogó határozathoz vezető folyamatba, a megfelelő határozat meghozatalára különálló hat hónapos időszak áll rendelkezésre, mely időszak azon a napon kezdődik, amikor a projektgazda benyújtotta a kérelem végleges és teljes dokumentációját.

Az e bekezdés első albekezdésében leírt körülmények között a (2) bekezdés második albekezdésében említett hosszabbítás időtartama – kivételes körülményektől eltekintve – hat hónapra csökken, az e bekezdésben említett eljárás tekintetében is.

(6)   A kérelem benyújtását megelőző szakasz a következő lépéseket foglalja magában:

| a) | a lehető leghamarabb, és legkésőbb a (3) bekezdés első albekezdése szerinti értesítés tudomásulvételét követő 6 hónapon belül az illetékes nemzeti hatóság a VI. melléklet 1. pontjának e) alpontjában említett ellenőrzőlista alapján, a többi érintett hatósággal szoros együttműködésben – és adott esetben a projektgazda javaslata alapján – meghatározza a projektgazda által az átfogó határozat kérelmezésekor a kérelem részeként benyújtandó jelentések és dokumentumok körét és részletességét; |
| --- | --- |

a)

a lehető leghamarabb, és legkésőbb a (3) bekezdés első albekezdése szerinti értesítés tudomásulvételét követő 6 hónapon belül az illetékes nemzeti hatóság a VI. melléklet 1. pontjának e) alpontjában említett ellenőrzőlista alapján, a többi érintett hatósággal szoros együttműködésben – és adott esetben a projektgazda javaslata alapján – meghatározza a projektgazda által az átfogó határozat kérelmezésekor a kérelem részeként benyújtandó jelentések és dokumentumok körét és részletességét;

| b) | az illetékes nemzeti hatóság a projektgazdával és más érintett hatóságokkal szoros együttműködésben, valamint az e bekezdés a) pontja értelmében elvégzett tevékenységek eredményeire is figyelemmel, továbbá a VI. melléklet 2. pontjában meghatározott iránymutatásokkal összhangban kidolgozza az engedélyezési eljárás részletes ütemtervét; |
| --- | --- |

b)

az illetékes nemzeti hatóság a projektgazdával és más érintett hatóságokkal szoros együttműködésben, valamint az e bekezdés a) pontja értelmében elvégzett tevékenységek eredményeire is figyelemmel, továbbá a VI. melléklet 2. pontjában meghatározott iránymutatásokkal összhangban kidolgozza az engedélyezési eljárás részletes ütemtervét;

| c) | az illetékes nemzeti hatóság a saját – vagy szükség esetén a többi érintett hatóság nevében is – a kérelem tervezetének beérkezése után kérheti a projektgazdától az a) pontban említett, benyújtandó elemekhez kapcsolódó, hiányzó információk pótlását. |
| --- | --- |

c)

az illetékes nemzeti hatóság a saját – vagy szükség esetén a többi érintett hatóság nevében is – a kérelem tervezetének beérkezése után kérheti a projektgazdától az a) pontban említett, benyújtandó elemekhez kapcsolódó, hiányzó információk pótlását.

A kérelem benyújtását megelőző eljárás része – szükség szerint – a környezeti jelentések projektgazdák által összeállítása, beleértve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó dokumentációt is.

Az illetékes hatóság az első albekezdés c) pontjában említett hiányzó információk benyújtásától számított három hónapon belül vizsgálat céljából elfogadja a kérelmet írásban vagy digitális platformokon, elindítva az (1) bekezdés b) pontjában említett, jogszabályban előírt engedélyezési eljárást. További információk csak akkor kérhetők, ha ezt újonnan felmerült körülmények indokolják.

(7)   A projektgazda gondoskodik arról, hogy a kérelem teljes és megfelelő legyen, és az engedélyezési eljárás során a lehető legkorábban kikéri e kérdésben az illetékes nemzeti hatóság véleményét. A projektgazda az e rendeletben meghatározott határidők betartása érdekében teljes mértékben együttműködik az illetékes nemzeti hatósággal.

(8)   A tagállamok törekednek annak biztosítására, hogy a nemzeti jog bármely módosítása ne vezessen az említett módosítás hatálybalépése előtt megkezdett engedélyezési eljárások meghosszabbításához. Az uniós listán szereplő projektekre vonatkozó gyorsított engedélyezési eljárás fenntartása érdekében az illetékes nemzeti hatóságok megfelelően kiigazítják az e cikk (6) bekezdésének b) pontjával összhangban megállapított ütemtervet annak érdekében, hogy lehetőség szerint biztosítsák, hogy az engedélyezési eljárásra vonatkozóan az e cikkben meghatározott határidőket ne lépjék túl.

(9)   Az e cikkben meghatározott határidők nem érintik az uniós és a nemzetközi jogból fakadó kötelezettségeket, és nincsenek a közigazgatási fellebbezési eljárások és a bírósági jogorvoslati lehetőségek sérelmére.

Az e cikkben az engedélyezési eljárásokra meghatározott határidők nem érintik a tagállamok által meghatározott rövidebb határidőket.

III. FEJEZET

IV. Ágazatokon átívelő infrastruktúra-tervezés

11. cikk

Az energiarendszer egészére kiterjedő költség-haszon elemzés

(1)   A villamosenergia-piaci ENTSO, illetve a földgázpiaci ENTSO kidolgozza az uniós listán szereplő, a II. melléklet 1. pontjának a), b), d) és f) alpontjában és 3. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó projektekre vonatkozóan az energiarendszer egészére kiterjedő, uniós szinten harmonizált költség-haszon elemzés alapjául szolgáló egységes ágazati módszertan-tervezeteket, többek között az e cikk (10) bekezdésében említett energiahálózati és piaci modellt.

Az e bekezdés első albekezdésében említett módszertanokat az V. mellékletben megállapított elvekkel összhangban kell kidolgozni, azoknak a projektek összehasonlítását lehetővé tevő közös feltételezéseken kell alapulniuk és összhangban kell lenniük az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaival és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésével, valamint a IV. mellékletben meghatározott szabályokkal és mutatókkal.

Az e bekezdés első albekezdésében említett módszertanokat kell alkalmazni a (EU) 2019/943 rendelet 30. cikke alapján a villamosenergia-piaci ENTSO, illetve a 715/2009/EK rendelet 8. cikke alapján a földgázpiaci ENTSO által kidolgozandó valamennyi későbbi, az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek elkészítésére.

2023. április 24-ig a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO közzéteszi és benyújtja a tagállamoknak, a Bizottságnak és az Ügynökségnek a vonatkozó egységes ágazati módszertantervezeteket, miután a (2) bekezdésben említett konzultációs folyamat során összegyűjtötte az érdekelt felek észrevételeit.

(2)   A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO, mielőtt az (1) bekezdéssel összhangban benyújtaná módszertantervezeteit a tagállamoknak, a Bizottságnak és az Ügynökségnek, előzetes módszertantervezeteket tesz közzé és széles körű konzultációs eljárást folytat le, és ajánlásokat kér a tagállamoktól és legalább az összes érintett érdekelt felet képviselő szervezetektől, beleértve az (EU) 2019/943 rendelet 52. cikke alapján létrehozott, az elosztórendszer-üzemeltetők uniós szervezetét (a továbbiakban: az elosztórendszer-üzemeltetők uniós szervezete), valamint a villamosenergia-, a gáz- és a hidrogénpiacokon, a fűtésben és hűtésben, a szén-dioxid-leválasztásban és -tárolásban résztvevő szervezeteket, valamint a szén-dioxid-leválasztásban és -felhasználásban érdekelt feleket, a független aggregátorokat, a keresletoldali válaszintézkedések szereplőit, az energiahatékonysági megoldásokban szerepet vállaló szervezeteket, az energiafogyasztók szövetségeit, a civil társadalom képviselőit, valamint adott esetben a nemzeti szabályozó hatóságokat és más nemzeti hatóságokat.

Az előzetes módszertantervezetek első albekezdés szerinti közzétételétől számított három hónapon belül az említett albekezdésben említett bármely érdekelt fél ajánlást nyújthat be.

A 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (31) 10a. cikkével létrehozott, éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület saját kezdeményezésére véleményt nyújthat be a módszertantervezetekhez.

Adott esetben a tagállamok és az első albekezdésben említett érdekelt felek benyújtják és nyilvánosan hozzáférhetővé teszik ajánlásaikat, az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület pedig benyújtja véleményét az Ügynökségnek, és adott esetben a villamosenergia-piaci ENTSO-nak vagy a földgázpiaci ENTSO-nak, és azt nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

A konzultációs folyamatnak nyitottnak, időben lefolytatottnak és átláthatónak kell lennie. A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO elkészít és nyilvánosságra hoz egy jelentést a konzultációs folyamatról.

A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO megindokolja, ha nem, vagy csak részben vette figyelembe a tagállamok vagy az érdekelt felek, valamint a nemzeti hatóságok ajánlásait, illetve az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület véleményét.

(3)   Az Ügynökség a módszertantervezetek, a konzultációs folyamat során beérkezett információk és a konzultációról szóló jelentés kézhezvételétől számított három hónapon belül véleményt készít a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO számára. Az Ügynökség véleményét a villamosenergia-piaci ENTSO, a földgázpiaci ENTSO, a tagállamok és a Bizottság elé terjeszti, és közzéteszi internetes oldalán.

(4)   A tagállamok a módszertantervezetek kézhezvételének napjától számított három hónapon belül véleményt terjeszthetnek a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO, valamint a Bizottság elé. A konzultáció megkönnyítése érdekében a Bizottság üléseket szervezhet a csoportok számára kifejezetten a módszertantervezetek megvitatása céljából.

(5)   A (3) és (4) bekezdésben említett ügynökségi és tagállami vélemények kézhezvételétől számított három hónapon belül a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO az Ügynökség és a tagállamok véleményének teljeskörű figyelembevételével módosítja módszertanát, amelyet az Ügynökség véleményével együtt benyújt jóváhagyásra a Bizottsághoz. A Bizottság a módszertanoknak a villamosenergia-piaci ENTSO, illetve a földgázpiaci ENTSO általi benyújtásától számított három hónapon belül meghozza határozatát.

(6)   A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO a Bizottság (5) bekezdés szerinti jóváhagyásától számított két héten belül internetes oldalán közzéteszi módszertanát. A vonatkozó beviteli adathalmazokat és egyéb releváns hálózati, energiaáramlási és piaci adatokat kellően pontos formában, a nemzeti jog és a vonatkozó titoktartási megállapodások szerinti korlátozásokra figyelemmel teszik közzé. A Bizottság és az Ügynökség gondoskodik arról, hogy bizalmasan kezeljék az általuk vagy más olyan felek által megkapott adatokat, akik ezen adatok alapján elemzéseket végeznek számukra.

(7)   A módszertanokat az (1)–(6) bekezdésben ismertetett eljárással összhangban rendszeresen naprakésszé kell tenni és tökéletesíteni kell. Különösen, a módszertanokat a (10) bekezdésben említett energiahálózati és piaci modell benyújtását követően módosítani kell. Az Ügynökség saját kezdeményezésére vagy egy nemzeti szabályozó hatóság, illetve érdekelt fél megfelelően megindokolt kérésére, a (2) bekezdés első albekezdésében említett, valamennyi érdekeltet képviselő szervezetekkel és a Bizottsággal folytatott hivatalos konzultációt követően, indokolás és menetrend alapján kérheti, hogy a módszertant tegyék naprakésszé és tökéletesítsék. Az Ügynökség közzéteszi a nemzeti szabályozó hatóságoktól vagy érdekelt felektől érkező azon kéréseket és üzleti szempontból nem érzékeny dokumentumokat, amelyek alapján a naprakésszé tételt vagy tökéletesítést kérte.

(8)   A II. melléklet 1. pontjának c) és e) alpontjában, valamint 2., 4. és 5. pontjában említett energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó projektek esetében a Bizottság biztosítja módszertanok kidolgozását az energiarendszer egészére kiterjedő, uniós szintű, harmonizált költség-haszon elemzéshez. E módszertanoknak a hasznok és a költségek tekintetében kompatibilisnek kell lenniük a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO által kidolgozott módszertanokkal. Az Ügynökség a nemzeti szabályozó hatóságok támogatásával előmozdítja e módszertanok összhangját a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO által kidolgozott módszertanokkal. A módszertanokat átlátható módon kell kidolgozni, kiterjedt konzultációt folytatva a tagállamokkal és minden érintett érdekelt féllel.

(9)   Az Ügynökség háromévente meghatározza és közzéteszi azon mutatók és az ezeknek megfelelő referenciaértékek együttesét, amelyek alapján a II. mellékletben felsorolt energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó összehasonlítható projektek fajlagos beruházási költségei összehasonlíthatók. A projektgazdáknak át kell adniuk a kért adatokat a nemzeti szabályozó hatóságoknak és az Ügynökségnek.

Az Ügynökség 2023. április 24-ig közzéteszi a II. melléklet 1., 2. és 3. pontjában meghatározott infrastruktúra-kategóriákra vonatkozó első mutatókat, amennyiben a megbízható mutatók és referenciaértékek kiszámításához rendelkezésre állnak adatok. Ezeket a referenciaértékeket a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO felhasználhatja a következő, az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervekhez készítendő költség-haszon elemzések során.

Az Ügynökség 2025. április 24-ig közzéteszi a II. melléklet 4. és 5. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákra vonatkozó első mutatókat.

(10)   2025. június 24-ig a (2) bekezdés első albekezdésében említett, érdekelt felekkel folytatott széles körű konzultációt követően a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO közösen benyújt a Bizottságnak és az Ügynökségnek egy olyan konzisztens és fokozatosan integrált modellt, amely összhangot biztosít az V. mellékletben meghatározott elveknek megfelelően kidolgozott, az I. mellékletben meghatározott, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosókra és területekre – többek között a villamosenergia-, a gáz- és a hidrogénszállítási infrastruktúrára, valamint a tárolólétesítményekre, a cseppfolyósított földgázra és az elektrolizátorokra – kiterjedő, közös feltételezéseken alapuló egységes ágazati módszertanok között.

(11)   A (10) bekezdésben említett modellnek ki kell terjednie legalább az adott ágazat kapcsolódási pontjaira az infrastruktúra-tervezés minden szakaszában, konkrétan a forgatókönyvekre, a technológiákra és a térbeli felbontásra, az infrastrukturális hiányosságok azonosítására különösen a határokon átnyúló kapacitások tekintetében, továbbá a projektek értékelésére.

(12)   Miután a Bizottság az (1)–(5) bekezdésben meghatározott eljárással összhangban jóváhagyta a (10) bekezdésben említett modellt, azt bele kell foglalni az (1) bekezdésben említett módszertanokba, amelyeket ennek megfelelően módosítani kell.

(13)   A modellt és az egységes ágazati költség-haszon módszertanokat a (7) bekezdésben említett eljárással összhangban a (10) bekezdés szerinti jóváhagyásuktól kezdve legalább ötévente és szükség esetén gyakrabban naprakésszé kell tenni.

12. cikk

A tízéves hálózatfejlesztési tervek elkészítéséhez szükséges forgatókönyvek

(1)   2023. január 24-ig az Ügynökség – a Bizottság, a tagállamok, a villamosenergia-piaci ENTSO, a földgázpiaci ENTSO, az elosztórendszer-üzemeltetők uniós szervezete és legalább a villamosenergia-, a gáz- és a hidrogénpiacokon, a fűtésben és hűtésben, a szén-dioxid-leválasztásban és -tárolásban résztvevő szervezetek, valamint a szén-dioxid-leválasztásban és -felhasználásban érdekelt felek, a független aggregátorok, a keresletoldali válaszintézkedések üzemeltetői, az energiahatékonysági megoldásokban részt vevő szervezetek, az energiafogyasztói szövetségek és a civil társadalom képviselői részvételével folytatott – széles körű konzultációs folyamatot követően közzéteszi a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO által kidolgozandó közös forgatókönyvekre vonatkozó keretiránymutatásokat. Ezeket az iránymutatásokat szükség szerint rendszeresen naprakésszé kell tenni.

Az iránymutatások létrehozzák a forgatókönyvek átlátható, megkülönböztetésmentes és megbízható kidolgozásának kritériumait, figyelembe véve az infrastruktúra-értékelés és a hálózat-fejlesztési tervezés terén bevált gyakorlatokat. Az iránymutatások célja továbbá annak biztosítása, hogy a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO mögöttes forgatókönyvei teljes mértékben összhangban legyenek az „első az energiahatékonyság” elvével, valamint az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaival és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésével, és figyelembe vegyék a rendelkezésre álló legfrissebb bizottsági forgatókönyveket, valamint adott esetben a nemzeti energia- és klímaterveket.

Az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület saját kezdeményezésére véleményt nyilváníthat arról, hogy miként biztosítható, hogy a forgatókönyvek megfeleljenek az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésének. Az Ügynökség ezt a hozzájárulást belefoglalja az első albekezdésben említett keretjellegű iránymutatásokba.

Az Ügynökség megindokolja, ha nem, vagy csak részben vette figyelembe a tagállamok, az érdekelt felek és az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület ajánlásait.

(2)   A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek elkészítéséhez szükséges közös forgatókönyvek kidolgozása során követik az Ügynökség keretiránymutatásait.

A közös forgatókönyvek hosszú távú perspektívát is tartalmaznak 2050-ig, és adott esetben köztes lépéseket is tartalmaznak.

(3)   A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO felkéri az összes érdekelt felet képviselő szervezeteket, köztük az elosztórendszer-üzemeltetők uniós szervezetét, a villamosenergia-, a gáz- és a hidrogénpiacokon, a fűtésben és hűtésben, a szén-dioxid-leválasztásban és -tárolásban résztvevő szervezeteket, valamint a szén-dioxid-leválasztásban és -felhasználásban érdekelt feleket, a független aggregátorokat, a keresletoldali válaszintézkedések üzemeltetőit, az energiahatékonysági megoldásokban részt vevő szervezeteket, az energiafogyasztói szervezeteket és a civil társadalom képviselőit, hogy vegyenek részt a forgatókönyvek kidolgozási folyamatában, különösen az olyan kulcsfontosságú elemek tekintetében, mint például a feltételezések és azok megjelenítése a forgatókönyvek adataiban.

(4)   A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO közzéteszik a közös forgatókönyvekről szóló jelentés tervezetét, és azt benyújtják véleményezésre az Ügynökség, a tagállamok és a Bizottság számára.

Az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület saját kezdeményezésére véleményt nyilváníthat a közös forgatókönyvekről szóló jelentésről.

(5)   Az Ügynökség a közös forgatókönyvekről szóló – a konzultációs folyamat során beérkezett információkkal és az ezek figyelembevételéről szóló jelentéssel együtt benyújtott – jelentés tervezetének kézhezvételétől számított három hónapon belül a módosításokra vonatkozó esetleges ajánlásokat is tartalmazó véleményt terjeszt a villamosenergia-piaci ENTSO, a földgázpiaci ENTSO, a tagállamok és a Bizottság elé arról, hogy a forgatókönyvek megfelelnek-e az (1) bekezdés első albekezdésében említett keretiránymutatásoknak.

Ugyanezen határidőn belül az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület saját kezdeményezésére véleményt nyilváníthat arról, hogy a forgatókönyvek összeegyeztethetők-e az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaival és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésével.

(6)   A Bizottság az (5) bekezdésben említett vélemény kézhezvételétől számított három hónapon belül, az Ügynökség és a tagállamok véleményének figyelembevételével jóváhagyja a közös forgatókönyvekről szóló jelentés tervezetét vagy felkéri a villamosenergia-piaci ENTSO-t, illetve a földgázpiaci ENTSO-t, hogy módosítsák azt.

A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO megindokolja, hogy miként kezelte a Bizottság módosítási kérelmeit.

Amennyiben a Bizottság nem hagyja jóvá a közös forgatókönyvekről szóló jelentést, indokolással ellátott véleményt nyújt be a villamosenergia-piaci ENTSO-nak és a földgázpiaci ENTSO-nak.

(7)   A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO a közös forgatókönyvekről szóló jelentésnek a (6) bekezdéssel összhangban történő jóváhagyásától számított két héten belül internetes oldalukon közzéteszik azt. A vonatkozó bemeneti és kimeneti adatokat is kellően világos és pontos formában teszik közzé ahhoz, hogy egy harmadik fél reprodukálhassa az eredményeket, a nemzeti jogra és az alkalmazandó titoktartási megállapodásokra, valamint az érzékeny információkra figyelemmel.

13. cikk

Az infrastrukturális hiányosságok azonosítása

(1)   A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO a közös forgatókönyvekről szóló jelentésnek a 12. cikk (6) bekezdése szerinti jóváhagyásától számított hat hónapon belül, majd azt követően kétévente közzéteszi az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek keretében kidolgozott, az infrastrukturális hiányosságokról szóló jelentéseket.

Az infrastrukturális hiányosságok értékelése során a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO a 12. cikk szerint létrehozott forgatókönyvek alapján készíti el az elemzését, érvényre juttatja az „első az energiahatékonyság” elvét, és prioritásként fontolóra veszi mindazon releváns megoldásokat, amelyek új infrastruktúráknak kínálnak alternatívát. Az infrastrukturális hiányosságok értékelése keretében az új infrastrukturális megoldások mérlegelése során figyelembe kell venni minden releváns költséget, beleértve a hálózat megerősítésének költségeit is.

Az infrastrukturális hiányosságok értékelésének különösen azokra az infrastrukturális hiányosságokra kell összpontosítania, amelyek potenciálisan befolyásolhatják az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésének teljesülését.

A vonatkozó jelentéseik közzététele előtt a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO széles körű konzultációs folyamatot folytat le valamennyi érdekelt fél bevonásával, beleértve az elosztórendszer-üzemeltetők uniós szervezetét, a villamosenergia-, a gáz- és a hidrogénpiacokon, a fűtésben és hűtésben, a szén-dioxid-leválasztásban és -tárolásban résztvevő szervezeteket, valamint a szén-dioxid-leválasztásban és -felhasználásban érdekelt feleket, a független aggregátorokat, a keresletoldali válaszintézkedések üzemeltetőit, az energiahatékonysági megoldásokban részt vevő szervezeteket és az energiafogyasztói szervezeteket, a civil társadalom képviselőit, az Ügynökséget és az I. mellékletben meghatározott releváns, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosók részét képező valamennyi tagállam képviselőjét.

(2)   A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO az infrastrukturális hiányosságokról szóló jelentése tervezetét benyújtja véleményezésre az Ügynökséghez és a Bizottsághoz, valamint a tagállamokhoz.

(3)   Az Ügynökség az infrastrukturális hiányosságokról szóló – a konzultációs folyamat során beérkezett információkkal és az ezek figyelembevételéről szóló jelentéssel együtt benyújtott –jelentés kézhezvételének napjától számított három hónapon belül véleményt terjeszt a villamosenergia-piaci ENTSO, illetve a földgázpiaci ENTSO, és a Bizottság, valamint a tagállamok elé, és azt nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

(4)   Az Ügynökség (3) bekezdésben említett véleményének kézhezvételétől számított három hónapon belül és az Ügynökség véleményének, valamint a tagállamok hozzájárulásának figyelembevételével a Bizottság elkészíti és benyújtja véleményét a villamosenergia-piaci ENTSO-hoz, illetve a földgázpiaci ENTSO-hoz.

(5)   A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO az Ügynökség véleményének kellő figyelembevételével, valamint a Bizottság és a tagállamok véleményével összhangban kiigazítja az infrastrukturális hiányosságokról szóló jelentéseit és azokat nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

V. FEJEZET

Tengeri hálózatok a megújuló energia integrálásához

14. cikk

Tengeri hálózatok tervezése

(1)   2023. január 24-ig a tagállamok a Bizottság támogatásával, az I. melléklet 2. szakaszában meghatározott, a tengeri hálózatok tekintetében kiemelt jelentőségű folyosóikon belül, az egyes régiók sajátosságait és fejlődését figyelembe véve nem kötelező erejű megállapodást kötnek arról, hogy együttműködnek az egyes tengeri medencékben 2050-ig telepítendő tengeri megújuló termelési célokról, a 2030-ban és 2040-ben megteendő közbenső lépésekkel együtt, összhangban saját nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikkel és a tengeri megújuló termelés tekintetében az egyes tengeri medencékben rejlő potenciállal.

Az említett nem kötelező erejű megállapodást írásban kell megkötni a tagállamok területéhez kapcsolódó minden egyes tengeri medence vonatkozásában, és az nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy a partmenti tengereiken és kizárólagos gazdasági övezeteikben projekteket dolgozzanak ki. A Bizottság iránymutatást nyújt a csoportokban folyó munkához.

(2)   2024. január 24-ig és azt követően a tízéves hálózatfejlesztési terv részeként a villamosenergia-piaci ENTSO – az érintett átvitelirendszer-üzemeltetők, a nemzeti szabályozó hatóságok, a tagállamok és a Bizottság bevonásával és az e cikk (1) bekezdésében említett nem kötelező erejű megállapodással összhangban – egy, az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési terv részét képező külön jelentésként minden egyes tengeri medence esetében kidolgozza és közzéteszi a magas szintű stratégiai integrált tengeri hálózatfejlesztési terveket, összhangban a tengeri hálózatoknak az I. mellékletben említett, kiemelt jelentőségű folyosóival, figyelembe véve a környezetvédelmet és a tengerek egyéb hasznosítási módjait.

A magas szintű stratégiai integrált tengeri hálózatfejlesztési terveknek az (1) bekezdésben előírt határidőn belüli kidolgozása során a villamosenergia-piaci ENTSO figyelembe veszi az (1) bekezdésben említett nem kötelező erejű megállapodásokat az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési terv forgatókönyveinek kidolgozása céljából.

A magas szintű stratégiai integrált tengeri hálózatfejlesztési terveknek magas szinten meg kell határozniuk a tengeri termelési kapacitás potenciáljára, valamint a tengeri hálózat ebből eredő szükségleteire vonatkozó általános kilátásokat, beleértve a rendszerösszekötők, a hibrid projektek, a sugaras összeköttetések, a megerősítések és a hidrogén-infrastruktúra iránti potenciális igényeket is.

(3)   A magas szintű stratégiai integrált tengeri hálózatfejlesztési terveknek összhangban kell lenniük az (EU) 2019/943 rendelet 34. cikkének (1) bekezdése alapján közzétett regionális beruházási tervekkel, és azokat integrálni kell az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervekbe a szárazföldi és tengeri hálózatok tervezésének koherens fejlesztése és a szükséges megerősítésük biztosítása érdekében.

(4)   2024. december 24-ig és azt követően kétévente a tagállamok naprakésszé teszik az e cikk (1) bekezdésében említett nem kötelező erejű megállapodásaikat, többek között tekintettel a költség-haszon elemzésnek és a költségmegosztásnak a tengeri hálózatok kiemelt jelentőségű folyosóira való alkalmazása eredményeire is, amikor az említett eredmények elérhetővé válnak.

(5)   A nem kötelező erejű megállapodások (4) bekezdés szerinti minden egyes naprakésszé tétele után a villamosenergia-piaci ENTSO a (2) bekezdésben említettek szerint a következő, az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési terven belül minden egyes tengeri medence estében naprakésszé teszi a magas szintű stratégiai integrált tengeri hálózatfejlesztési tervet.

15. cikk

A tengeri megújulóenergia-hálózatokra vonatkozó, határokon átnyúló költségmegosztás

(1)   A Bizottság 2024. június 24-ig a tagállamok, az érintett átvitelirendszer-üzemeltetők, az Ügynökség és a nemzeti szabályozó hatóságok bevonásával iránymutatást dolgoz ki az 14. cikk (2) bekezdésében említett, tengermedencék integrált tengeri hálózatfejlesztési terveinek megvalósítására vonatkozó konkrét költség-haszon elemzésére és költségmegosztására vonatkozóan, a 14. cikk (1) bekezdésében említett nem kötelező erejű megállapodásokkal összhangban. Ennek az iránymutatásnak összeegyeztethetőnek kell lennie a 16. cikk (1) bekezdésével. A Bizottság adott esetben naprakésszé teszi iránymutatását, figyelembe véve a végrehajtásával kapcsolatos eredményeket.

(2)   A villamosenergia-piaci ENTSO 2025. június 24-ig az érintett átvitelirendszer-üzemeltetők, az Ügynökség, a nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság bevonásával ismerteti a költség-haszon elemzésnek és költségmegosztásnak a tengeri hálózatok kiemelt jelentőségű folyosóira való alkalmazása eredményeit.

VI. FEJEZET

Szabályozási keret

16. cikk

Határokon átnyúló hatással bíró beruházások engedélyezése

(1)   Amennyiben azok minden egyes érintett tagállamban a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörébe tartoznak, a II. melléklet 1. pontjának a), b), c), d) és f) alpontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba, valamint a II. melléklet 3. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó közös érdekű projekteknek a ténylegesen felmerült – karbantartási költségeket nem tartalmazó – beruházási költségeit azon tagállamok érintett átvitelirendszer-üzemeltetői vagy átviteliinfrastruktúra-projektgazdái viselik, amelyekben a projekt nettó hatása kedvező, és azokat – a túlterhelési és egyéb díjak által nem fedezett rész tekintetében – a hálózat-hozzáférési tarifákon keresztül megfizettetik a rendszerhasználókkal e tagállam(ok)ban.

2.   E cikk rendelkezései a II. melléklet 1. pontjának a), b), c), d), f) alpontjában és 3. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó közös érdekű projekt esetében akkor alkalmazandók, ha legalább egy projektgazda kéri az érintett nemzeti hatóságoktól a projekt költségei tekintetében azok alkalmazását.

A II. melléklet 1. pontjának e) alpontjában és 2. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó projektek esetében az e cikk rendelkezéseiből fakadó előnyökkel csak akkor lehet élni, ha legalább egy projektgazda kéri az érintett nemzeti hatóságoktól e rendelkezések alkalmazását.

Amennyiben a projektnek több projektgazdája van, az érintett nemzeti szabályozó hatóság haladéktalanul felkéri az összes projektgazdát, hogy a (4) bekezdéssel összhangban közösen nyújtsák be a beruházási kérelmet.

(3)   Az olyan közös érdekű projekt esetén, amelyre az (1) bekezdés alkalmazandó, a projektgazdák legalább évente egy alkalommal és mindaddig, amíg a projektet üzembe nem helyezik, valamennyi érintett nemzeti szabályozó hatóságot rendszeresen tájékoztatják az adott projekt előrehaladásáról és az ahhoz kapcsolódó meghatározott költségekről és hatásról.

(4)   Amint egy ilyen közös érdekű projekt elérte a megfelelő érettséget és a becslések szerint az elkövetkező 36 hónapon belül készen fog állni a kivitelezési szakasz megkezdésére, a projektgazdák, miután konzultáltak azon tagállamok átvitelirendszer-üzemeltetőivel, amelyek számára a projekt nettó hatása kedvező, beruházási kérelmet nyújtanak be. Az említett beruházási kérelemnek határokon átnyúló költségmegosztást is magában kell foglalnia, és az valamennyi érintett nemzeti szabályozó hatósághoz benyújtandó, az összes következő melléklettel együtt:

| a) | a 11. cikknek megfelelően kidolgozott módszertannal összhangban levő projektspecifikus költség-haszon elemzés, mely figyelembe veszi az azon tagállamok határain túl jelentkező hasznot is, amelyek területén a projekt található, legalább a 12. cikkben említett, a hálózatfejlesztési tervezéshez létrehozott közös forgatókönyvek figyelembevételével. Amennyiben további forgatókönyveket alkalmaznak, ezeknek összhangban kell lenniük az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaival és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésével, és a 12. cikkben előírt eljárással megegyező szintű konzultáción és vizsgálaton kell átesniük. Az Ügynökség felelős a további forgatókönyvek értékeléséért és az e bekezdésnek való megfelelésük biztosításáért; |
| --- | --- |

a)

a 11. cikknek megfelelően kidolgozott módszertannal összhangban levő projektspecifikus költség-haszon elemzés, mely figyelembe veszi az azon tagállamok határain túl jelentkező hasznot is, amelyek területén a projekt található, legalább a 12. cikkben említett, a hálózatfejlesztési tervezéshez létrehozott közös forgatókönyvek figyelembevételével. Amennyiben további forgatókönyveket alkalmaznak, ezeknek összhangban kell lenniük az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaival és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésével, és a 12. cikkben előírt eljárással megegyező szintű konzultáción és vizsgálaton kell átesniük. Az Ügynökség felelős a további forgatókönyvek értékeléséért és az e bekezdésnek való megfelelésük biztosításáért;

| b) | a projekt pénzügyi megvalósíthatóságát értékelő üzleti terv, amely tartalmazza a választott finanszírozási megoldást, illetve a II. melléklet 3. pontjában említett energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó közös érdekű projekt esetében a piaci vizsgálat eredményeit is; |
| --- | --- |

b)

a projekt pénzügyi megvalósíthatóságát értékelő üzleti terv, amely tartalmazza a választott finanszírozási megoldást, illetve a II. melléklet 3. pontjában említett energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó közös érdekű projekt esetében a piaci vizsgálat eredményeit is;

| c) | ha a projektgazdák egyetértenek, a határokon átnyúló költségmegosztásra vonatkozó lényegi javaslat. |
| --- | --- |

c)

ha a projektgazdák egyetértenek, a határokon átnyúló költségmegosztásra vonatkozó lényegi javaslat.

Ha a projektért több projektgazda felel, akkor közös beruházási kérelmet nyújtanak be.

A beérkezést követően az érintett nemzeti szabályozó hatóságok tájékoztatásul minden egyes beruházási kérelem egy példányát haladéktalanul eljuttatják az Ügynökségnek.

Az érintett nemzeti szabályozó hatóságok és az Ügynökség megőrzik az üzleti szempontból érzékeny információk titkosságát.

(5)   A beruházási kérelemnek a legutolsó érintett nemzeti szabályozó hatóság általi kézhezvétele dátumától számított hat hónapon belül e hatóságok az érintett projektgazdákkal folytatott konzultációt követően közös koordinált határozatokat hoznak a projekttel kapcsolatban az egyes rendszerüzemeltetők által viselendő, ténylegesen felmerült beruházási költségek megosztásáról, valamint ezeknek a tarifákba való beépítéséről, vagy a beruházási kérelem – egészének vagy egy részének – elutasításáról, amennyiben az érintett nemzeti szabályozó hatóságok közös elemzése azt állapítja meg, hogy a projekt, vagy annak egy része nem jár jelentős nettó előnnyel az érintett nemzeti szabályozó hatóságok egyik tagállamában sem. Az érintett nemzeti szabályozó hatóságok a (11) bekezdésben említett ajánlásban meghatározottak szerint beépítik a tarifákba a ténylegesen felmerülő releváns beruházási költséget a projekttel kapcsolatban az egyes rendszerüzemeltetők által viselendő beruházási költségek megosztásával összhangban. A hatóságok tagállamának területén megvalósuló projektek esetében az érintett nemzeti szabályozó hatóságok ezt követően adott esetben értékelik, hogy felmerülhetnek-e megfizethetőséggel kapcsolatos problémák a beruházási költségeknek a tarifákba történő beépítése miatt.

A költségek megosztásakor az érintett nemzeti szabályozó hatóságok figyelembe veszik a következőkre vonatkozó tényleges vagy becsült adatokat:

| a) | túlterhelési és egyéb díjak; |
| --- | --- |

a)

túlterhelési és egyéb díjak;

| b) | az (EU) 2019/943 rendelet 49. cikke értelmében létrehozott, átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmusból származó bevételek. |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2019/943 rendelet 49. cikke értelmében létrehozott, átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmusból származó bevételek.

A költségek határokon átnyúló megosztása során figyelembe kell venni az érintett tagállamokban megvalósított projekt gazdasági, társadalmi és környezeti költségeit és hasznát, valamint egy stabil finanszírozási keret biztosításának szükségességét a közös érdekű projektek kidolgozásához, minimalizálva a pénzügyi támogatásra való rászorultságot.

A költségek határokon átnyúló megosztása során az érintett nemzeti szabályozó hatóságok az érintett átvitelirendszer-üzemeltetőkkel folytatott konzultációt követően kölcsönös megállapodásra törekednek, amely az e cikk (4) bekezdése első albekezdésének a) és b) pontjában meghatározott információkra épül, de nem korlátozódik azokra. Értékelésüknek figyelembe kell vennie a 12. cikkben említett összes releváns forgatókönyvet, és a hálózatfejlesztési tervezés egyéb forgatókönyveit, lehetővé téve a közös érdekű projekt uniós energiapolitikához való hozzájárulásának alapos elemzését a dekarbonizáció, a piaci integráció, a verseny, a fenntarthatóság és az ellátás biztonságának területén. Amennyiben további forgatókönyveket alkalmaznak, azoknak összhangban kell lenniük az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaival és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésével, és a 12. cikkben előírt eljárással megegyező szintű konzultáción és vizsgálaton kell átesniük.

Amennyiben egy közös érdekű projekt negatív externáliákat, például hurokáramlásokat mérsékel, és e közös érdekű projektet abban a tagállamban hajtják végre, ahonnan a negatív externália ered, az ilyen mérséklő hatás nem tekintendő határokon átnyúló előnynek, és így nem nyújthat alapot arra, hogy e negatív externáliák által érintett tagállamok átvitelirendszer-üzemeltetőjére hárítsanak költségeket.

(6)   Az érintett nemzeti szabályozó hatóságok a tarifáknak a 2009/73/EK irányelv 41. cikke (1) bekezdésének a) pontja és az (EU) 2019/944 irányelv 59. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében való megállapításakor vagy jóváhagyásakor – az e cikk (5) bekezdésében említett, határokon átnyúló költségmegosztás alapján – figyelembe veszik az átvitelirendszer-üzemeltetőnél vagy más projektgazdánál a beruházások eredményeképpen felmerülő tényleges költségeket, amennyiben az ilyen költségek megfelelnek egy hatékony és szerkezetileg összehasonlítható rendszerüzemeltető költségeinek.

Az érintett nemzeti szabályozó hatóságok a költségmegosztási határozatról, az adott határozatra vonatkozó összes információval együtt, haladéktalanul értesítik az Ügynökséget. Különösen, a költségmegosztási határozatnak részletesen ismertetnie kell a költségek határokon átnyúló megosztásának okait, beleértve a következőket:

| a) | az egyes érintett tagállamokra gyakorolt azonosított hatás, egyebek között a hálózati tarifákat érintő hatások értékelése; |
| --- | --- |

a)

az egyes érintett tagállamokra gyakorolt azonosított hatás, egyebek között a hálózati tarifákat érintő hatások értékelése;

| b) | a (4) bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett üzleti terv értékelése; |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett üzleti terv értékelése;

| c) | a projekt eredményeképpen várható regionális vagy uniós szintű pozitív externáliák, mint például az ellátás biztonsága, a rendszer rugalmassága, a szolidaritás vagy az innováció; |
| --- | --- |

c)

a projekt eredményeképpen várható regionális vagy uniós szintű pozitív externáliák, mint például az ellátás biztonsága, a rendszer rugalmassága, a szolidaritás vagy az innováció;

| d) | az érintett projektgazdákkal folytatott konzultáció eredménye. |
| --- | --- |

d)

az érintett projektgazdákkal folytatott konzultáció eredménye.

A költségmegosztási határozatot közzé kell tenni.

(7)   Amennyiben az érintett nemzeti szabályozó hatóságok a hozzájuk legutoljára benyújtott beruházási kérelem kézhezvételének napjától számított hat hónapon belül nem jutnak megállapodásra a kérelemről, haladéktalanul tájékoztatják az Ügynökséget.

Ilyen esetben, vagy az érintett nemzeti szabályozó hatóságok közös kérésére az Ügynökség az ügy hozzá történő továbbítását követő három hónapon belül meghozza az (5) bekezdésben említett, a határokon átnyúló költségmegosztásra is kiterjedő beruházási kérelemre vonatkozó határozatot.

Az Ügynökség az ilyen határozat meghozatala előtt konzultál az érintett nemzeti szabályozó hatóságokkal és a projektgazdákkal. A második albekezdésben említett három hónapos időszak további két hónappal meghosszabbítható, ha az Ügynökség további információkat kér. Ez a további időszak a hiánytalan információk kézhezvételét követő napon kezdődik.

Az Ügynökség értékelésének figyelembe kell vennie a 12. cikk szerint készített összes releváns forgatókönyvet és a hálózatfejlesztés tervezésére vonatkozó egyéb forgatókönyveket is, lehetővé téve annak az alapos elemzését, hogy a közös érdekű projekt miként járul hozzá az Unió energiapolitikai célkitűzéseihez a dekarbonizáció, a piaci integráció, a verseny, a fenntarthatóság és az ellátásbiztonság területén. Amennyiben további forgatókönyveket alkalmaznak, azoknak összhangban kell lenniük az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaival és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésével, és a 12. cikkben előírt eljárással megegyező szintű konzultáción és vizsgálaton kell átesniük.

Az Ügynökség a határokon átnyúló költségmegosztást magában foglaló beruházási kérelemre vonatkozó határozatában az érintett nemzeti hatóságokra bízza annak meghatározását, hogy az említett határozatnak a nemzeti joggal összhangban történő végrehajtásakor az előírt, határokon átnyúló költségmegosztással összhangban a beruházási költségek hogyan kerülnek beépítésre a tarifákba.

A határokon átnyúló költségmegosztást magában foglaló beruházási kérelemre vonatkozó határozatot nyilvánosságra kell hozni. Az (EU) 2019/942 rendelet 25. cikkének (3) bekezdése, valamint 28. és 29. cikke alkalmazandó.

(8)   Az Ügynökség a meghozott költségmegosztási határozatok egy példányát – minden, az egyes határozatok szempontjából lényeges információval együtt – haladéktalanul megküldi a Bizottságnak. Az említett információk összesítve is benyújthatók. A Bizottság megőrzi az üzleti szempontból érzékeny információk titkosságát.

(9)   A költségmegosztási határozatok nem érintik az átvitelirendszer-üzemeltetők azon jogát, hogy a 715/2009/EK rendelet 13. cikkével, az (EU) 2019/943 rendelet 18. cikkének (1) és (3)–(6) bekezdésével, a 2009/73/EK irányelv 32. cikkével, valamint az (EU) 2019/944 rendelet 6. cikkével összhangban alkalmazzák, illetve a nemzeti szabályozó hatóságok azon jogát, hogy az említett rendelkezésekkel összhangban jóváhagyják a hálózati hozzáférési díjakat.

(10)   E cikk nem alkalmazandó azokra a közös érdekű projektekre, amelyek mentességet élveznek:

| a) | a 2009/73/EK irányelv 32., 33. és 34. cikke, valamint 41. cikkének (6), (8) és (10) bekezdése alól az említett irányelv 36. cikke szerint; |
| --- | --- |

a)

a 2009/73/EK irányelv 32., 33. és 34. cikke, valamint 41. cikkének (6), (8) és (10) bekezdése alól az említett irányelv 36. cikke szerint;

| b) | az (EU) 2019/943 rendelet 19. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint az (EU) 2019/944 irányelv 6. cikke, 59. cikkének (7) bekezdése és 60. cikkének (1) bekezdése alól az (EU) 2019/943 rendelet 63. cikke szerint; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2019/943 rendelet 19. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint az (EU) 2019/944 irányelv 6. cikke, 59. cikkének (7) bekezdése és 60. cikkének (1) bekezdése alól az (EU) 2019/943 rendelet 63. cikke szerint;

| c) | a 714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) 17. cikke, vagy az (EU) 2019/943 rendelet 64. cikke és az (EU) 2019/944 irányelv 66. cikke szerinti szétválasztási, illetve a harmadik felek hozzáférésére vonatkozó szabályok alól. |
| --- | --- |

c)

a 714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) 17. cikke, vagy az (EU) 2019/943 rendelet 64. cikke és az (EU) 2019/944 irányelv 66. cikke szerinti szétválasztási, illetve a harmadik felek hozzáférésére vonatkozó szabályok alól.

(11)   Az Ügynökség 2023. június 24-ig ajánlást fogad el a közös érdekű projektek beruházási kérelmeinek kezelésére vonatkozó bevált gyakorlatok azonosítására. Az említett ajánlást szükség szerint, különösen a 15. cikk (1) bekezdésében említett, tengeri megújulóenergia-hálózatokkal kapcsolatos határokon átnyúló költségmegosztásra vonatkozó elvekkel való összhang biztosítása érdekében rendszeresen naprakésszé kell tenni. Az ajánlás elfogadása, illetve módosítása alkalmával az Ügynökség kiterjedt konzultációs eljárást végez, bevonva minden érintett érdekelt felet.

(12)   E cikk értelemszerűen alkalmazandó a közös érdekű projektekre.

17. cikk

Szabályozási ösztönzők

(1)   Amennyiben egy projektgazda egy, a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörébe tartozó közös érdekű projekttel a vele összehasonlítható infrastrukturális projektekhez kapcsolódó rendes kockázatoknál magasabb fejlesztési, kivitelezési, üzemeltetési vagy karbantartási kockázatot vállal, a tagállamok és a nemzeti szabályozó hatóságok az említett projekthez megfelelő ösztönzőket nyújthatnak a 715/2009/EK rendelet 13. cikkével, az (EU) 2019/943 rendelet 18. cikkének (1) és (3)–(6) bekezdésével, a 2009/73/EK irányelv 41. cikkének (8) bekezdésével, valamint az (EU) 2019/944 rendelet 58. cikkének f) pontjával összhangban.

Az első albekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a közös érdekű projekt mentesül:

| a) | a 2009/73/EK irányelv 32., 33. és 34. cikke, valamint 41. cikkének (6), (8) és (10) bekezdése alól az említett irányelv 36. cikke szerint; |
| --- | --- |

a)

a 2009/73/EK irányelv 32., 33. és 34. cikke, valamint 41. cikkének (6), (8) és (10) bekezdése alól az említett irányelv 36. cikke szerint;

| b) | az (EU) 2019/943 rendelet 19. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint az (EU) 2019/944 irányelv 6. cikke, 59. cikkének (7) bekezdése és 60. cikkének (1) bekezdése alól az (EU) 2019/943 rendelet 63. cikke szerint; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2019/943 rendelet 19. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint az (EU) 2019/944 irányelv 6. cikke, 59. cikkének (7) bekezdése és 60. cikkének (1) bekezdése alól az (EU) 2019/943 rendelet 63. cikke szerint;

| c) | a 2009/73/EK irányelv 36. cikke szerint; |
| --- | --- |

c)

a 2009/73/EK irányelv 36. cikke szerint;

| d) | a 714/2009/EK rendelet 17. cikke szerint. |
| --- | --- |

d)

a 714/2009/EK rendelet 17. cikke szerint.

(2)   Az ezen cikk (1) bekezdésben említett ösztönzők nyújtásáról szóló határozat esetében a nemzeti szabályozó hatóságoknak figyelembe kell venniük a 11. cikk szerint kidolgozott módszertannal összhangban készített költség-haszon elemzés eredményeit és különösen a projekt által eredményezett regionális vagy uniós szintű pozitív externáliákat. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ezenkívül elemezniük kell a projektgazdák által vállalt konkrét kockázatokat, a meghozott kockázatmérséklési intézkedéseket, valamint a kockázati profil indokoltságát, figyelemmel a projektnek az alacsonyabb kockázattal járó alternatív megoldáshoz viszonyított nettó kedvező hatására. Támogatható kockázatok különösen az új, tengeri és szárazföldi átviteli technológiákhoz és a költségek nem megfelelő megtérüléséhez kapcsolódó kockázatok, valamint a fejlesztési kockázatok.

(3)   Az ösztönzők nyújtására vonatkozó határozatnak figyelembe kell vennie a felmerült kockázat sajátos jellegét, és többek között a következő, egy vagy több intézkedésre kiterjedő ösztönzőket nyújthat:

| a) | az előzetes beruházásra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

a)

az előzetes beruházásra vonatkozó szabályok;

| b) | a projekt üzembe helyezése előtt ténylegesen felmerülő költségek elismerésére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

b)

a projekt üzembe helyezése előtt ténylegesen felmerülő költségek elismerésére vonatkozó szabályok;

| c) | a projekthez köthető tőkeberuházás további megtérülésének biztosítására vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

c)

a projekthez köthető tőkeberuházás további megtérülésének biztosítására vonatkozó szabályok;

| d) | valamennyi egyéb, szükségesnek és helyénvalónak tekinthető intézkedés. |
| --- | --- |

d)

valamennyi egyéb, szükségesnek és helyénvalónak tekinthető intézkedés.

(4)   2023. január 24-ig minden nemzeti szabályozó hatóság megküldi az Ügynökségnek – a legfrissebb jogalkotási, szakpolitikai, technológiai és piaci fejlemények figyelembevételével naprakésszé tett – módszertanát és azokat a kritériumokat, amelyeket az egyes energiainfrastruktúra-projektekre irányuló beruházások és az említett projektekkel kapcsolatosan felmerülő magasabb kockázatok értékeléséhez alkalmaz. E módszertannak és kritériumoknak kifejezetten foglalkozniuk kell a II. melléklet 1. pontjának f) alpontjában említett tengeri megújulóenergia-hálózatoknál, valamint az olyan projekteknél felmerült sajátos kockázatokkal is, amelyek, noha alacsony tőkekiadásokkal, ugyanakkor jelentős működési kiadásokkal járnak.

(5)   Az Ügynökség az e cikk (4) bekezdése értelmében kapott információk megfelelő figyelembevételével az (EU) 2019/942 rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2023. június 24-ig elősegíti a bevált gyakorlatok megosztását és ajánlásokat tesz közzé a következők mindegyike tekintetében:

| a) | az (1) bekezdésben említett ösztönzők, a nemzeti szabályozó hatóságok bevált gyakorlatokról készített összehasonlítása alapján; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben említett ösztönzők, a nemzeti szabályozó hatóságok bevált gyakorlatokról készített összehasonlítása alapján;

| b) | az energiainfrastruktúra-projektekre irányuló beruházásokkal járó magasabb kockázatok értékelésére szolgáló közös módszertan. |
| --- | --- |

b)

az energiainfrastruktúra-projektekre irányuló beruházásokkal járó magasabb kockázatok értékelésére szolgáló közös módszertan.

(6)   2023. szeptember 24-ig minden nemzeti szabályozó hatóság közzéteszi módszertanát és azokat a kritériumokat, amelyeket az egyes az energiainfrastruktúra-projektekre irányuló beruházások és a velük kapcsolatosan felmerülő magasabb kockázatok értékeléséhez alkalmaz.

(7)   Amennyiben az (5) és (6) bekezdésben említett intézkedések nem elegendőek a közös érdekű projektek időben történő végrehajtásának biztosításához, a Bizottság iránymutatásokat adhat ki az ebben a cikkben meghatározott ösztönzőkkel kapcsolatban.

VII. FEJEZET

Finanszírozás

18. cikk

Uniós pénzügyi támogatásra jogosult projektek az (EU) 2021/1153 rendelet értelmében

(1)   A 24. cikkben és a II. mellékletben meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó közös érdekű projektek tanulmányok készítéséhez nyújtott támogatások, valamint pénzügyi eszközök formájában uniós pénzügyi támogatásra jogosultak.

(2)   A 24. cikkben és a II. melléklet 1. pontjának a), b), c), d) és f) alpontjában, valamint a II. melléklet 3. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó közös érdekű projektek szintén jogosultak uniós pénzügyi támogatásra kivitelezési munkákhoz nyújtott támogatások formájában, amennyiben megfelelnek valamennyi alábbi kritériumnak:

| a) | a projektre vonatkozó, a 16. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint elkészített költség-haszon elemzés olyan jelentős pozitív externáliák meglétét bizonyítja, mint az ellátás biztonsága, a rendszer rugalmassága, a szolidaritás vagy az innováció; |
| --- | --- |

a)

a projektre vonatkozó, a 16. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint elkészített költség-haszon elemzés olyan jelentős pozitív externáliák meglétét bizonyítja, mint az ellátás biztonsága, a rendszer rugalmassága, a szolidaritás vagy az innováció;

| b) | a 16. cikk értelmében határokon átnyúló költségmegosztásról szóló határozatot hoztak a projekttel kapcsolatban, vagy, a II. melléklet 3. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó közös érdekű projektek esetében, amennyiben azok nem tartoznak a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörébe, és így azokkal kapcsolatban nem hoztak határokon átnyúló költségmegosztásról szóló határozatot, a projekt célja a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás, a technológiai innováció megvalósítása és a határokon átnyúló hálózat biztonságos működésének biztosítása; |
| --- | --- |

b)

a 16. cikk értelmében határokon átnyúló költségmegosztásról szóló határozatot hoztak a projekttel kapcsolatban, vagy, a II. melléklet 3. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó közös érdekű projektek esetében, amennyiben azok nem tartoznak a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörébe, és így azokkal kapcsolatban nem hoztak határokon átnyúló költségmegosztásról szóló határozatot, a projekt célja a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás, a technológiai innováció megvalósítása és a határokon átnyúló hálózat biztonságos működésének biztosítása;

| c) | a projekt az üzleti terv és más – különösen a potenciális befektetők, hitelezők, vagy a nemzeti szabályozó hatóság által végzett – értékelések szerint nem juthat finanszírozáshoz a piacon, illetve a szabályozási keret útján, a 17. cikk (2) bekezdése szerinti, az ösztönzőkre vonatkozó bármely határozatot és annak indokolását figyelembe véve annak értékelésekor, hogy a projekthez szükség van-e uniós pénzügyi támogatásra. |
| --- | --- |

c)

a projekt az üzleti terv és más – különösen a potenciális befektetők, hitelezők, vagy a nemzeti szabályozó hatóság által végzett – értékelések szerint nem juthat finanszírozáshoz a piacon, illetve a szabályozási keret útján, a 17. cikk (2) bekezdése szerinti, az ösztönzőkre vonatkozó bármely határozatot és annak indokolását figyelembe véve annak értékelésekor, hogy a projekthez szükség van-e uniós pénzügyi támogatásra.

(3)   Az 5. cikk (7) bekezdésének d) pontjában említett eljárás szerint végrehajtott közös érdekű projektek szintén jogosultak kivitelezési munkákra vonatkozó támogatások formájában nyújtott uniós pénzügyi támogatásra, ha megfelelnek az e cikk (2) bekezdésében foglalt kritériumoknak.

(4)   A II. melléklet 1. pontjának e) alpontjában, valamint 2. és 5. pontjában meghatározott energiastruktúra-kategóriákba tartozó közös érdekű projektek szintén jogosultak kivitelezési munkákhoz nyújtott támogatások formájában biztosított uniós pénzügyi támogatásra, ha az érintett projektgazdák – az érintett nemzeti hatóság, vagy adott esetben a nemzeti szabályozó hatóság által végzett értékelés keretében – egyértelműen bizonyítani tudják a jelentős pozitív externáliákat például az ellátás biztonsága, a rendszer rugalmassága, a szolidaritás vagy az innováció terén, és hogy az – elsősorban a potenciális befektetők vagy hitelezők, vagy adott esetben a nemzeti szabályozó hatóság által végzett – költség-haszon elemzés, üzleti terv és más értékelések szerint üzletileg nem életképes.

(5)   E cikk értelemszerűen alkalmazandó a közös érdekű projektekre.

A közös érdekű projektek az (EU) 2021/1153 rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek mellett jogosultak uniós pénzügyi támogatásra. A kivitelezési munkákhoz nyújtott támogatások tekintetében a közös érdekű projektek uniós pénzügyi támogatásra jogosultak, feltéve, hogy megfelelnek az e cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak, és amennyiben a projekt hozzájárul az Unió átfogó energia- és éghajlat-politikai céljaihoz.

19. cikk

Iránymutatás az uniós pénzügyi támogatások odaítélési kritériumaihoz

Az e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt egyedi kritériumok és az e rendelet 4. cikkének (5) bekezdésében foglalt paraméterek alkalmazandók az uniós pénzügyi támogatások odaítélési kritériumainak az (EU) 2021/1153 rendelettel összhangban történő megállapítása céljából. Az e rendelet 24. cikkének hatálya alá tartozó közös érdekű projektek esetében a piaci integrációra, az ellátásbiztonságra, a versenyre és a fenntarthatóságra vonatkozó kritériumok alkalmazandók.

VIII. FEJEZET

Záró rendelkezések

20. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 3. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása az 2022. június 23-át követő hétéves időtartamra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hétéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (4) bekezdésében megállapított felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 3. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve, ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

21. cikk

Jelentéstétel és értékelés

A Bizottság 2027. június 30-ig jelentést tesz közzé az uniós listán szereplő projektek végrehajtásáról, és azt megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E jelentésnek értékelést kell tartalmaznia a következőkről:

| a) | az uniós listán szereplő projektek tervezése, fejlesztése, kivitelezése és üzembe helyezése terén elért haladás, valamint adott esetben a végrehajtási késedelmek és más felmerült nehézségek; |
| --- | --- |

a)

az uniós listán szereplő projektek tervezése, fejlesztése, kivitelezése és üzembe helyezése terén elért haladás, valamint adott esetben a végrehajtási késedelmek és más felmerült nehézségek;

| b) | az Unió által az uniós listán szereplő projektekre lekötött és kifizetett pénzeszközöknek az uniós lista támogatott projektjeinek összértékéhez viszonyított aránya; |
| --- | --- |

b)

az Unió által az uniós listán szereplő projektekre lekötött és kifizetett pénzeszközöknek az uniós lista támogatott projektjeinek összértékéhez viszonyított aránya;

| c) | az uniós listán szereplő projektek tervezése, fejlesztése, kivitelezése és üzembe helyezése révén a megújuló – köztük a tengeri megújuló – energiaforrások integrációja és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése terén elért haladás; |
| --- | --- |

c)

az uniós listán szereplő projektek tervezése, fejlesztése, kivitelezése és üzembe helyezése révén a megújuló – köztük a tengeri megújuló – energiaforrások integrációja és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése terén elért haladás;

| d) | a villamosenergia-ágazat, valamint a megújuló és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázforrások ágazata, többek között a hidrogénszektor esetében a tagállamok közötti összekapcsolódás szintjének alakulása és az energiaárak ehhez kapcsolódó változásai, valamint a hálózati rendszerhibák előfordulásának száma, azok okai és gazdasági költségei; |
| --- | --- |

d)

a villamosenergia-ágazat, valamint a megújuló és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázforrások ágazata, többek között a hidrogénszektor esetében a tagállamok közötti összekapcsolódás szintjének alakulása és az energiaárak ehhez kapcsolódó változásai, valamint a hálózati rendszerhibák előfordulásának száma, azok okai és gazdasági költségei;

| e) | az engedélyezési eljárás és a lakosság bevonása, különösen:






  i. | az uniós listán szereplő projektekkel kapcsolatos engedélyezési eljárás átlagos összidőtartama és leghosszabb összidőtartama, beleértve az engedély benyújtását megelőző eljárás valamennyi lépésének időtartamát, összevetve a 10. cikk (6) bekezdésében említett kezdeti fő mérföldkövek által előirányzott ütemezéshez képest; |
| --- | --- | --- |

e)

az engedélyezési eljárás és a lakosság bevonása, különösen:

i.

az uniós listán szereplő projektekkel kapcsolatos engedélyezési eljárás átlagos összidőtartama és leghosszabb összidőtartama, beleértve az engedély benyújtását megelőző eljárás valamennyi lépésének időtartamát, összevetve a 10. cikk (6) bekezdésében említett kezdeti fő mérföldkövek által előirányzott ütemezéshez képest;

| ii. | az uniós listán szereplő projektekkel szembeni ellenállás mértéke, különösen a nyilvános konzultációs folyamat során készült írásbeli tiltakozások száma és a jogorvoslati eljárások száma; |
| --- | --- |

ii.

az uniós listán szereplő projektekkel szembeni ellenállás mértéke, különösen a nyilvános konzultációs folyamat során készült írásbeli tiltakozások száma és a jogorvoslati eljárások száma;

| iii. | az érdekelt felek bevonásával kapcsolatos bevált és innovatív gyakorlatok; |
| --- | --- |

iii.

az érdekelt felek bevonásával kapcsolatos bevált és innovatív gyakorlatok;

| iv. | az engedélyezési eljárás és a projekt végrehajtása során a környezeti hatások mérséklésével kapcsolatos bevált és innovatív gyakorlatok, ideértve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást is; |
| --- | --- |

iv.

az engedélyezési eljárás és a projekt végrehajtása során a környezeti hatások mérséklésével kapcsolatos bevált és innovatív gyakorlatok, ideértve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást is;

| v. | a 8. cikk (3) bekezdésében előírt, a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott határidők betartására szolgáló mechanizmusok hatékonysága; |
| --- | --- |

v.

a 8. cikk (3) bekezdésében előírt, a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott határidők betartására szolgáló mechanizmusok hatékonysága;

| f) | a szabályozás, különösen:






  i. | azon közös érdekű projektek száma, amelyekre vonatkozóan a 16. cikk értelmében határokon átnyúló költségmegosztásról szóló határozatot hoztak; |
| --- | --- | --- |

f)

a szabályozás, különösen:

i.

azon közös érdekű projektek száma, amelyekre vonatkozóan a 16. cikk értelmében határokon átnyúló költségmegosztásról szóló határozatot hoztak;

| ii. | a 17. cikk értelmében egyedi ösztönzőkben részesült közös érdekű projektek száma és típusa; |
| --- | --- |

ii.

a 17. cikk értelmében egyedi ösztönzőkben részesült közös érdekű projektek száma és típusa;

| g) | e rendelet hatékonysága a tekintetben, hogy mennyiben járul hozzá az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljai eléréséhez és a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő megvalósításához. |
| --- | --- |

g)

e rendelet hatékonysága a tekintetben, hogy mennyiben járul hozzá az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljai eléréséhez és a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő megvalósításához.

22. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság 2027. június 30-ig elvégzi e rendelet felülvizsgálatát az e rendelet 21. cikkében előírt jelentéstétel és értékelés eredményei, valamint az (EU) 2021/1153 rendelet 22. és 23. cikke szerint elvégzett monitoring, jelentéstétel és értékelés alapján.

23. cikk

Tájékoztatás és nyilvánosság

A Bizottság a közvélemény számára az interneten keresztül könnyen hozzáférhető átláthatósági platformot hoz létre és tart fenn. Az említett platformot rendszeresen frissíteni kell az 5. cikk (4) bekezdésében említett jelentésekből és a 9. cikk (7) bekezdésében említett internetes oldalról származó információkkal. Ennek a platformnak az alábbi információkat kell tartalmaznia:

| a) | az uniós listán szereplő egyes projektekre vonatkozó általános, naprakész információk, többek között földrajzi adatok; |
| --- | --- |

a)

az uniós listán szereplő egyes projektekre vonatkozó általános, naprakész információk, többek között földrajzi adatok;

| b) | az uniós listán szereplő egyes projektekre vonatkozó, az 5. cikk (1) bekezdése szerinti végrehajtási tervek, amelyeket oly módon kell ismertetni, hogy bármikor lehetővé tegyék a végrehajtás előrehaladásának értékelését; |
| --- | --- |

b)

az uniós listán szereplő egyes projektekre vonatkozó, az 5. cikk (1) bekezdése szerinti végrehajtási tervek, amelyeket oly módon kell ismertetni, hogy bármikor lehetővé tegyék a végrehajtás előrehaladásának értékelését;

| c) | a projektek várható fő előnyei és az 1. cikk (1) bekezdésében említett célkitűzésekhez való várható hozzájárulásuk, valamint a projektek várható költségei, kivéve az üzleti szempontból érzékeny információkat; |
| --- | --- |

c)

a projektek várható fő előnyei és az 1. cikk (1) bekezdésében említett célkitűzésekhez való várható hozzájárulásuk, valamint a projektek várható költségei, kivéve az üzleti szempontból érzékeny információkat;

| d) | az uniós lista; |
| --- | --- |

d)

az uniós lista;

| e) | az Unió által az uniós listán szereplő egyes projektek számára elkülönített és kifizetett források; |
| --- | --- |

e)

az Unió által az uniós listán szereplő egyes projektek számára elkülönített és kifizetett források;

| f) | a 9. cikkben említett nemzeti eljárási kézikönyvekre mutató hivatkozások; |
| --- | --- |

f)

a 9. cikkben említett nemzeti eljárási kézikönyvekre mutató hivatkozások;

| g) | a tengeri hálózatok kiemelt jelentőségű folyosói mindegyike esetében a tengeri medencékre vonatkozó meglévő tanulmányok és tervek, a szellemitulajdon-jogok sérelme nélkül. |
| --- | --- |

g)

a tengeri hálózatok kiemelt jelentőségű folyosói mindegyike esetében a tengeri medencékre vonatkozó meglévő tanulmányok és tervek, a szellemitulajdon-jogok sérelme nélkül.

24. cikk

Az összekapcsolásra vonatkozó eltérés Ciprus és Málta tekintetében

(1)   Ciprus és Málta esetében, amelyek nincsenek összekapcsolva a transzeurópai gázhálózattal, a 32. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a 3. cikktől, a 4. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjától, a 4. cikk (5) bekezdésétől, a 16. cikk (4) bekezdésének a) pontjától, valamint az I., II. és III. melléklettől való eltérés alkalmazandó. E tagállamok mindegyike esetében egy összekapcsolás megtartja az e rendelet szerinti közös érdekű projekt minősítést az összes vonatkozó joggal és kötelezettséggel együtt, amennyiben az adott összekapcsolás:

| a) | 2022. június 23-án kidolgozás vagy tervezés alatt áll; |
| --- | --- |

a)

2022. június 23-án kidolgozás vagy tervezés alatt áll;

| b) | a 347/2013/EU rendelet alapján közös érdekű projektnek minősült; és |
| --- | --- |

b)

a 347/2013/EU rendelet alapján közös érdekű projektnek minősült; és

| c) | szükséges ahhoz, hogy ezek a tagállamok állandó jelleggel össze legyenek kapcsolva a transzeurópai gázhálózattal. |
| --- | --- |

c)

szükséges ahhoz, hogy ezek a tagállamok állandó jelleggel össze legyenek kapcsolva a transzeurópai gázhálózattal.

Az említett projekteknek biztosítaniuk kell az új energiapiacokra való jövőbeli belépés képességét, ideértve a hidrogénpiacot is.

(2)   A projektgazdáknak elegendő bizonyítékot kell szolgáltatniuk arra vonatkozóan, hogy az (1) bekezdésben említett összekapcsolások az Unió átfogó energia- és éghajlat-politikai céljaival összhangban miként teszik lehetővé az új energiapiacokhoz – többek között a hidrogénpiachoz – való hozzáférést. Az ilyen bizonyítékoknak tartalmazniuk kell a megújuló vagy alacsony szén-dioxid-kibocsátású hidrogén kínálatának és keresletének értékelését, valamint a projekt által lehetővé tett üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentésre vonatkozó számításokat.

A Bizottság rendszeresen ellenőrzi az említett értékelést és számításokat, valamint a projekt időben történő végrehajtását.

(3)   Az uniós pénzügyi támogatásra vonatkozóan a 19. cikkben meghatározott egyedi kritériumokon túlmenően az e cikk (1) bekezdésében említett összekapcsolásokat úgy kell megtervezni, hogy biztosítsák a jövőbeli energiapiacokhoz, beleértve a hidrogénpiachoz való hozzáférést, ne járjanak a földgáz-eszközök élettartamának meghosszabbításával, és biztosítsák a szomszédos, határokon átnyúló hálózatok interoperabilitását. Az uniós pénzügyi támogatáshoz fűződő, a 18. cikk szerinti összes jogosultság 2027. december 31-én jár le.

(4)   A kivitelezéshez nyújtott uniós pénzügyi támogatás iránti kérelmekben pontos határidőket tartalmazó ütemterv révén világosan be kell mutatni azt a célt, hogy az eszközt – amennyiben azt a piaci feltételek lehetővé teszik – 2036-ig célzott hidrogéneszközzé alakítják át.

(5)   Az (1) bekezdésben meghatározott eltérést addig kell alkalmazni, amíg Ciprus vagy Málta közvetlenül nem kapcsolódik a transzeurópai gázhálózathoz, vagy 2029. december 31-ig, attól függően, hogy melyik következik be korábban.

25. cikk

A 715/2009/EK rendelet módosítása

A 715/2009/EK rendelet 8. cikke (10) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   A földgázpiaci ENTSO kétévente a (3) bekezdés b) pontja szerinti, a Közösség egészére kiterjedő hálózatfejlesztési tervet fogad el és tesz közzé. A Közösség egészére kiterjedő hálózatfejlesztési tervben be kell mutatni az integrált, hidrogénhálózatokat is magába foglaló hálózat modelljét, a forgatókönyvek alakulását, az európai ellátás megfelelőségére vonatkozó előrejelzést és a rendszer rezilienciájának értékelését.”

26. cikk

Az (EU) 2019/942 rendelet módosítása

Az (EU) 2019/942 rendelet 11. cikkének c) és d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „c) | eleget tesz az (EU) 2022/869. európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 5. cikkében, 11. cikkének (3) bekezdésében, 11. cikkének (6)–(9) bekezdésében, 12., 13. és 17. cikkében, valamint III. melléklete 2. szakaszának 12. pontjában meghatározott kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

„c)

eleget tesz az (EU) 2022/869. európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 5. cikkében, 11. cikkének (3) bekezdésében, 11. cikkének (6)–(9) bekezdésében, 12., 13. és 17. cikkében, valamint III. melléklete 2. szakaszának 12. pontjában meghatározott kötelezettségeknek;

*1

| d) | határozatot hoz a határokon átnyúló költségmegosztást magukban foglaló beruházási kérelmekről az (EU) 2022/869. rendelet 16. cikke (7) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

d)

határozatot hoz a határokon átnyúló költségmegosztást magukban foglaló beruházási kérelmekről az (EU) 2022/869. rendelet 16. cikke (7) bekezdésének megfelelően.

27. cikk

Az (EU) 2019/943 rendelet módosítása

Az (EU) 2019/943 rendelet 48. cikke (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 30. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, az Unió egészére kiterjedő hálózatfejlesztési tervben ismertetni kell az integrált hálózat modelljét, beleértve a forgatókönyvek kidolgozását, és a rendszer rezilienciájának értékelését. A modellezéshez szükséges releváns bemeneti paramétereknek – például a tüzelőanyag- és szénárakra vagy a megújuló energiaforrások telepítésére vonatkozó feltevéseknek – teljes mértékben összhangban kell lenniük a 23. cikk szerint kidolgozott európai szintű erőforrás-megfelelőségi értékeléssel.”

28. cikk

A 2009/73/EK irányelv módosítása

A 2009/73/EK rányelv 41. cikkének (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

| „v. | eleget tesz az (EU) 2022/869 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 3. cikkében, 5. cikkének (7) bekezdésében és 14–17. cikkében meghatározott kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

„v.

eleget tesz az (EU) 2022/869 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 3. cikkében, 5. cikkének (7) bekezdésében és 14–17. cikkében meghatározott kötelezettségeknek.

*2

29. cikk

Az (EU) 2019/944 irányelv módosítása

Az (EU) 2019/944 irányelv 59. cikkének (1) bekezdése az alábbi ponttal egészül ki:

| „aa) | eleget tesz az (EU) 2022/869 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) 3. cikkében, 5. cikkének (7) bekezdésében és 14–17. cikkében meghatározott kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

„aa)

eleget tesz az (EU) 2022/869 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) 3. cikkében, 5. cikkének (7) bekezdésében és 14–17. cikkében meghatározott kötelezettségeknek.

*3

30. cikk

Átmeneti rendelkezések

Ez a rendelet nem érinti a Bizottság által az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) alapján odaítélt pénzügyi támogatások nyújtását, folyamatos biztosítását vagy módosítását.

33

A III. fejezet nem alkalmazandó azokra a közös érdekű projektekre, amelyek esetében az engedélyezési eljárás megindult, és amelyekre vonatkozóan a projektgazda 2013. november 16. előtt kérelmet nyújtott be.

31. cikk

Átmeneti időszak

(1)   Egy 2029. december 31-én véget érő átmeneti időszak alatt a II. melléklet 3. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó, földgáz-eszközből átállított, célzott hidrogéneszközök használhatók a hidrogén és földgáz vagy biometán előre meghatározott keverékének szállítására vagy tárolására.

(2)   Az (1) bekezdésben említett átmeneti időszak alatt a projektgazdák szoros együttműködést folytatnak a projekt tervezésével és végrehajtásával kapcsolatban a szomszédos hálózatok átjárhatóságának biztosítása érdekében.

(3)   A projektgazdáknak többek között kereskedelmi szerződések révén elegendő bizonyítékot kell szolgáltatniuk arra vonatkozóan, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett eszközök miként válnak majd az átmeneti időszak végére földgáz-eszközökből célzott hidrogéneszközökké a II. melléklet 3. pontjában meghatározottak szerint, továbbá azt, hogy az átmeneti időszakban a hidrogén fokozott felhasználását hogyan teszik lehetővé. Az ilyen bizonyítékoknak tartalmazniuk kell a megújuló vagy alacsony szén-dioxid-kibocsátású hidrogén kínálatának és keresletének értékelését, valamint a projekt által lehetővé tett üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentésre vonatkozó számításokat. A közös érdekű projektek végrehajtása terén elért eredmények nyomon követésével összefüggésben az Ügynökség ellenőrzi a projektnek a II. melléklet 3. pontjában meghatározottak szerinti, célzott hidrogéneszközre, kellő időben történő átalakítását.

(4)   Az ezen cikk (1) bekezdésében említett projekteknek a 18. cikk szerinti uniós pénzügyi támogatáshoz fűződő jogosultsága 2027. december 31-én jár le.

32. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   A 347/2013/EU rendelet 2022. június 23-tól hatályát veszti. A 347/2013/EU rendelet mellékleteiben szereplő projektek tekintetében e rendelet nem keletkeztet jogokat.

(2)   E cikk (1) bekezdése ellenére az (EU) 2022/564 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (34)módosított 347/2013/EU rendeletnek a közös érdekű projektek ötödik uniós listáját tartalmazó VII. melléklete, valamint a 347/2013/EU rendelet 2–10. cikke, 12., 13. és 14. cikke, I–IV. mellékle te és VI. melléklete a közös érdekű projektek és a kölcsönös érdekű projektek e rendelet alapján létrehozott első uniós listájának hatálybalépéséig hatályban marad és joghatást vált ki az ötödik uniós listán szereplő közös érdekű projektek tekintetében.

(3)   E cikk (2) bekezdése ellenére azok a projektek, amelyek szerepelnek a közös érdekű projektek 347/2013/EU rendelet alapján létrehozott ötödik uniós listáján, és amelyek esetében az illetékes hatóság vizsgálat céljából a kérelmet elfogadta, az e rendelet hatálybalépésétől számított négy évig gyakorolják és teljesítik az e rendelet III. fejezetéből fakadó jogokat és kötelezettségeket.

33. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. május 30-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

B. LE MAIRE

---

(1)  
  HL C 220., 2021.6.9., 51. o.

1

(2)  
  HL C 440., 2021.10.29., 105. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2022. április 5-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. május 16-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.
  ).

4

).

(5)  
  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 347/2013/EU rendelete (2013. április 17.) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 115., 2013.4.25., 39. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1316/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).

7

(8)  
  HL C 371., 2021.9.15., 68. o.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/73/EK irányelve (2009. július 13.) a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 94. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/944 irányelve (2019. június 5.) a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2012/27/EU irányelv módosításáról (HL L 158., 2019.6.14., 125. o.).

10

(11)  A Tanács 2008/114/EK irányelve (2008. december 8.) az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről (HL L 345., 2008.12.23., 75. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/31/EK irányelve (2009. április 23.) a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 140., 2009.6.5., 114. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/75/EU irányelve (2010. november 24.) az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 715/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 36. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/943 rendelete (2019. június 5.) a villamos energia belső piacáról (HL L 158., 2019.6.14., 54. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

17

(18)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/42/EK irányelve (2001. június 27.) bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 197., 2001.7.21., 30. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/92/EU irányelve (2011. december 13.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 26., 2012.1.28., 1. o.).

20

(21)  
  HL L 124., 2005.5.17., 4. o.

21

(22)  
  HL C 104., 1992.4.24., 7. o.

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/89/EU irányelve (2014. július 23.) a tengeri területrendezés keretének létrehozásáról (HL L 257., 2014.8.28., 135. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1153 rendelete (2021. július 7.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 249., 2021.7.14., 38. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

25

(26)  A Bizottság (EU) 2020/1294 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 15.) az uniós megújulóenergia-finanszírozási mechanizmusról (HL L 303., 2020.9.17., 1. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/942 rendelete (2019. június 5.) az Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynökségének létrehozásáról (HL L 158., 2019.6.14., 22. o.).

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

28

(29)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

29

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 401/2009/EK rendelete (2009. április 23.) az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról (HL L 126., 2009.5.21., 13. o.).

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács 714/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 15. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 1316/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).

33

(34)  A Bizottság (EU) 2022/564 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. november 19.) a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös érdekű projektek uniós listája tekintetében történő módosításáról (HL L 109., 2022.4.8., 14. o.).

34

---

I. MELLÉKLET

KIEMELT JELENTŐSÉGŰ ENERGIAINFRASTRUKTÚRA-FOLYOSÓK ÉS TERÜLETEK

(az 1. cikk (1) bekezdésében említettek szerint)

Ezt a rendeletet a következő kiemelt jelentőségű transzeurópai energiainfrastruktúra-folyosókra és területekre kell alkalmazni:

1.   KIEMELT JELENTŐSÉGŰ VILLAMOSENERGIA-FOLYOSÓK

| 1. | Észak-déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Nyugat-Európában (NSI West Electricity): a régió tagállamai közötti és a földközi-tengeri térséggel – ideértve az Ibériai-félszigetet – létesített összeköttetések, különösen a megújuló forrásból származó energia integrálására, a régión belüli piaci integráció előmozdítása és Írország elszigeteltségének megszüntetése érdekében a belső hálózati infrastruktúra megerősítésére, valamint a megújuló energiához szükséges tengeri hálózatok szárazföldi meghosszabbításának biztosítására és a belföldi hálózat ahhoz szükséges megerősítésére, hogy biztosítani lehessen a megfelelő és megbízható átviteli hálózatot, illetve hogy a tengeren termelt villamos energiát a tenger nélküli tagállamok részére lehessen szolgáltatni.
  Érintett tagállamok: Belgium, Dánia, Németország, Írország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Málta, Hollandia, Ausztria és Portugália. |
| --- | --- |

1.

Érintett tagállamok: Belgium, Dánia, Németország, Írország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Málta, Hollandia, Ausztria és Portugália.

| 2. | Észak-déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Középkelet- és Délkelet-Európában (NSI East Electricity): észak-déli és kelet-nyugati irányú összekapcsolódások és belső vezetékek a belső piac teljeskörű megvalósítására, a megújuló energiaforrásokból származó termelés Ciprus elszigeteltségének megszüntetése érdekében történő integrálására, valamint a megújuló energiához szükséges tengeri hálózatok szárazföldi meghosszabbításának biztosítására és a belföldi hálózat ahhoz szükséges megerősítésére, hogy biztosítani lehessen a megfelelő és megbízható átviteli hálózatot, illetve hogy a tengeren termelt villamos energiát a tenger nélküli tagállamok részére lehessen szolgáltatni.
  Érintett tagállamok: Bulgária, Csehország, Németország, Horvátország, Görögország, Ciprus, Olaszország, Magyarország, Ausztria, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia. |
| --- | --- |

2.

Érintett tagállamok: Bulgária, Csehország, Németország, Horvátország, Görögország, Ciprus, Olaszország, Magyarország, Ausztria, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia.

| 3. | A balti energiapiacok összekapcsolási terve a villamos energia területén (BEMIP – villamos energia): a balti régió tagállamai közötti összekapcsolódások és belső vezetékek a piaci integráció előmozdítása céljából, növekvő részarányú megújuló energia integrálása mellett a régióban.
  Érintett tagállamok: Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország. |
| --- | --- |

3.

Érintett tagállamok: Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország.

2.   TENGERI HÁLÓZATOK KIEMELT JELENTŐSÉGŰ FOLYOSÓI

| 4. | Északi-tengeri tengeri hálózatok (NSOG): a tengeri villamosenergia-hálózat fejlesztése, az integrált tengeri villamosenergia-hálózat, továbbá adott esetben a hidrogénhálózatok fejlesztése és a kapcsolódó rendszerösszekötők az Északi-tengeren, az Ír-tengeren, a Kelta-tengeren, a La Manche csatornán és a szomszédos vizeken, amelyek célja a megújuló tengeri energiaforrásokból előállított villamos energia vagy adott esetben a hidrogén fogyasztói és tárolóközpontokba történő szállítása, vagy a határokon átnyúló megújulóenergia-kereskedelem növelése.
  Érintett tagállamok: Belgium, Dánia, Németország, Írország, Franciaország, Luxemburg, Hollandia és Svédország. |
| --- | --- |

4.

Érintett tagállamok: Belgium, Dánia, Németország, Írország, Franciaország, Luxemburg, Hollandia és Svédország.

| 5. | A balti energiapiac összekapcsolásának terve a tengeri hálózatok területén (BEMIP – tengeri): a tengeri villamosenergia-hálózat fejlesztése, az integrált tengeri villamosenergia-hálózat, továbbá adott esetben a hidrogénhálózatok fejlesztése és a kapcsolódó rendszerösszekötők a Balti-tengeren és a szomszédos vizeken, amelyek célja a megújuló tengeri energiaforrásokból előállított villamos energia vagy adott esetben a hidrogén fogyasztói és tárolóközpontokba történő szállítása, vagy a határokon átnyúló megújulóenergia-kereskedelem növelése.
  Érintett tagállamok: Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország. |
| --- | --- |

5.

Érintett tagállamok: Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország.

| 6. | Déli és nyugati tengeri hálózatok (DNY-i tengeri): a tengeri villamosenergia-hálózat fejlesztése, az integrált tengeri villamosenergia-hálózat, továbbá adott esetben a hidrogénhálózatok fejlesztése és a kapcsolódó rendszerösszekötők a Földközi-tengeren – a Cadizi-öbölt is ideértve – és a szomszédos vizeken, amelyek célja a megújuló tengeri energiaforrásokból előállított villamos energia vagy adott esetben a hidrogén fogyasztói és tárolóközpontokba történő szállítása, vagy a határokon átnyúló megújulóenergia-kereskedelem növelése.
  Érintett tagállamok: Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Málta és Portugália. |
| --- | --- |

6.

Érintett tagállamok: Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Málta és Portugália.

| 7. | Déli és keleti tengeri hálózatok (DK-i tengeri): a tengeri villamosenergia-hálózat fejlesztése, az integrált tengeri villamosenergia-hálózat, továbbá adott esetben a hidrogénhálózatok fejlesztése és a kapcsolódó rendszerösszekötők a Földközi-tengeren, a Fekete-tengeren és a szomszédos vizeken, amelyek célja a megújuló tengeri energiaforrásokból előállított villamos energia vagy adott esetben a hidrogén fogyasztói és tárolóközpontokba történő szállítása, vagy a határokon átnyúló megújulóenergia-kereskedelem növelése.
  Érintett tagállamok: Bulgária, Horvátország, Görögország, Olaszország, Ciprus, Románia és Szlovénia. |
| --- | --- |

7.

Érintett tagállamok: Bulgária, Horvátország, Görögország, Olaszország, Ciprus, Románia és Szlovénia.

| 8. | Atlanti-óceáni tengeri hálózatok: a tengeri villamosenergia-hálózat fejlesztése, az integrált tengeri villamosenergia-hálózat fejlesztése és a kapcsolódó rendszerösszekötők az Atlanti-óceán északi részének vizein, amelyek célja a megújuló tengeri energiaforrásokból előállított villamos energia fogyasztói és tárolóközpontokba történő szállítása, valamint a határokon átnyúló villamosenergia-kereskedelem növelése.
  Érintett tagállamok: Írország, Spanyolország, Franciaország, és Portugália. |
| --- | --- |

8.

Érintett tagállamok: Írország, Spanyolország, Franciaország, és Portugália.

3.   KIEMELT JELENTŐSÉGŰ FOLYOSÓK A HIDROGÉN ÉS AZ ELEKTROLIZÁTOROK ESETÉBEN

| 9. | Hidrogénellátási rendszerösszeköttetések Nyugat-Európában (HI West): olyan hidrogén-infrastruktúra, és a gázinfrastruktúra átalakítása, amely lehetővé teszi a térség országait – közvetlenül vagy (egy harmadik országgal való összeköttetésen keresztül) közvetetten – összekötő, integrált hidrogénellátási gerinc kialakulását, és kielégíti a hidrogén iránti sajátos infrastrukturális igényeiket, támogatva egy uniós szintű hidrogénszállítási hálózat kialakulását, továbbá a szigeteket és a szigetrendszereket illetően csökkentve az energetikai elszigeteltséget, támogatva a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldásokat, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájárulnak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszereinek fenntarthatóságához.
  Elektrolizátorok: az üvegházhatású gázok csökkentésének lehetővé tétele, valamint a biztonságos, hatékony és megbízható rendszerműködtetés és az intelligens energiarendszer-integráció elősegítése érdekében a villamos energiát gázzá alakító („power-to-gas”) technológiák telepítésének támogatása, továbbá a szigeteket és a szigetrendszereket illetően a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldások támogatása, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájárulnak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszerének fenntarthatóságához.
  Érintett tagállamok: Belgium, Csehország, Dánia, Németország, Írország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Málta, Hollandia, Ausztria és Portugália. |
| --- | --- |

9.

Elektrolizátorok: az üvegházhatású gázok csökkentésének lehetővé tétele, valamint a biztonságos, hatékony és megbízható rendszerműködtetés és az intelligens energiarendszer-integráció elősegítése érdekében a villamos energiát gázzá alakító („power-to-gas”) technológiák telepítésének támogatása, továbbá a szigeteket és a szigetrendszereket illetően a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldások támogatása, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájárulnak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszerének fenntarthatóságához.

Érintett tagállamok: Belgium, Csehország, Dánia, Németország, Írország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Málta, Hollandia, Ausztria és Portugália.

| 10. | Hidrogénellátási rendszerösszeköttetések Kelet-Közép- és Délkelet-Európában (HI East): olyan hidrogén-infrastruktúra, és a gázinfrastruktúra átalakítása, amely lehetővé teszi a térség országait – közvetlenül vagy (egy harmadik országgal való összeköttetésen keresztül) közvetetten – összekötő, integrált hidrogénellátási gerinc kialakulását, és kielégíti a hidrogén iránti sajátos infrastrukturális igényeiket, támogatva egy uniós szintű hidrogénszállítási hálózat kialakulását, továbbá a szigeteket és a szigetrendszereket illetően csökkentve az energetikai elszigeteltséget, támogatva a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldásokat, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájárulnak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszereinek fenntarthatóságához.
  Elektrolizátorok: az üvegházhatású gázok csökkentésének lehetővé tétele, valamint a biztonságos, hatékony és megbízható rendszerműködtetés és az intelligens energiarendszer-integráció elősegítése érdekében a villamos energiát gázzá alakító („power-to-gas”) technológiák telepítésének támogatása, továbbá a szigeteket és a szigetrendszereket illetően a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldások támogatása, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájárulnak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszereinek fenntarthatóságához.
  Érintett tagállamok: Bulgária, Csehország, Németország, Görögország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Magyarország, Ausztria, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia. |
| --- | --- |

10.

Elektrolizátorok: az üvegházhatású gázok csökkentésének lehetővé tétele, valamint a biztonságos, hatékony és megbízható rendszerműködtetés és az intelligens energiarendszer-integráció elősegítése érdekében a villamos energiát gázzá alakító („power-to-gas”) technológiák telepítésének támogatása, továbbá a szigeteket és a szigetrendszereket illetően a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldások támogatása, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájárulnak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszereinek fenntarthatóságához.

Érintett tagállamok: Bulgária, Csehország, Németország, Görögország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Magyarország, Ausztria, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia.

| 11. | A balti energiapiac összekapcsolásának terve a hidrogénellátás területén (BEMIP – hidrogén): olyan hidrogén-infrastruktúra, és a gázinfrastruktúra átalakítása, amely lehetővé teszi a térség országait – közvetlenül vagy (egy harmadik országgal való összeköttetésen keresztül) közvetetten – összekötő, integrált hidrogénellátási gerinc kialakulását, és kielégíti a hidrogén iránti sajátos infrastrukturális igényeiket, támogatva egy uniós szintű hidrogénszállítási hálózat kialakulását, továbbá a szigeteket és a szigetrendszereket illetően csökkentve az energetikai elszigeteltséget, támogatva a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldásokat, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájárulnak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszereinek fenntarthatóságához.
  Elektrolizátorok: az üvegházhatású gázok csökkentésének lehetővé tétele, valamint a biztonságos, hatékony és megbízható rendszerműködtetés és az intelligens energiarendszer-integráció elősegítése érdekében a villamos energiát gázzá alakító („power-to-gas”) technológiák telepítésének támogatása, továbbá a szigeteket és a szigetrendszereket illetően a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldások támogatása, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájárulnak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszereinek fenntarthatóságához.
  Érintett tagállamok: Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország. |
| --- | --- |

11.

Elektrolizátorok: az üvegházhatású gázok csökkentésének lehetővé tétele, valamint a biztonságos, hatékony és megbízható rendszerműködtetés és az intelligens energiarendszer-integráció elősegítése érdekében a villamos energiát gázzá alakító („power-to-gas”) technológiák telepítésének támogatása, továbbá a szigeteket és a szigetrendszereket illetően a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldások támogatása, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájárulnak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszereinek fenntarthatóságához.

Érintett tagállamok: Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország.

4.   KIEMELT JELENTŐSÉGŰ TEMATIKUS TERÜLETEK

| 12. | Intelligens villamosenergia-hálózatok kiépítése: intelligens hálózati technológiák bevezetése az Unió egész területén a villamosenergia-hálózathoz csatlakozó valamennyi felhasználó magatartásának és intézkedéseinek hatékony integrálása érdekében, különös tekintettel a megújuló vagy hálózatra termelt nagy mennyiségű villamosenergia-termelésre és a fogyasztók keresletoldali válaszintézkedéseire, az energiatárolásra, az elektromos járművekre és más rugalmassági forrásokra, továbbá a szigeteket és a szigetrendszereket illetően csökkentve az energetikai elszigeteltséget, támogatva a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldásokat, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájárulnak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszereinek fenntarthatóságához.
  Érintett tagállamok: minden tagállam. |
| --- | --- |

12.

Érintett tagállamok: minden tagállam.

| 13. | Határokon átnyúló szén-dioxid-szállítási hálózat: a tagállamok között és a szomszédos harmadik országokba vezető szén-dioxid-szállítási és -tárolási infrastruktúra kifejlesztése az ipari létesítményekből származó szén-dioxid állandó geológiai tárolás céljából történő leválasztása és tárolása, valamint a szén-dioxid szintetikus tüzelőanyag-gázok céljára történő hasznosítása céljából, ami a szén-dioxid tartós semlegesítéséhez vezet.
  Érintett tagállamok: minden tagállam. |
| --- | --- |

13.

Érintett tagállamok: minden tagállam.

| 14. | Intelligens gázhálózatok: intelligens gázhálózati technológiák bevezetése az Unió egész területén, többféle alacsony szén-dioxid-kibocsátású – és különösen megújuló – gázforrás gázhálózatba történő hatékony integrálása, az innovatív és digitális hálózatkezelési megoldások elterjedésének támogatása, valamint az intelligens energiaágazati integráció és a keresletoldali válaszintézkedések megkönnyítése érdekében, ideértve a kapcsolódó fizikai korszerűsítéseket is, amennyiben azok elengedhetetlenek az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és különösen a megújuló gázok integrációjához szükséges berendezések és létesítmények működéséhez.
  Érintett tagállamok: minden tagállam. |
| --- | --- |

14.

Érintett tagállamok: minden tagállam.

---

II. MELLÉKLET

AZ ENERGIAINFRASTRUKTÚRA-KATEGÓRIÁK

Az I. mellékletben meghatározott energiainfrastruktúra-prioritások végrehajtásához szükséges energiainfrastruktúra-kategóriák a következők:

| 1. | a villamos energia tekintetében:






  a) | a legalább 220 kV feszültségre tervezett, villamos energia átvitelére szolgáló, határokon átnyúló vagy egy tagállam területén – köztük a kizárólagos gazdasági övezeten – belül lévő nagyfeszültségű és igen nagy feszültségű légvezetékek, valamint legalább 150 kV feszültség átvitelére tervezett föld alatti és tenger alatti vezetékek. Az alacsonyabb feszültségű teljes átviteli rendszerrel rendelkező tagállamok és kis, szigetüzemben működő rendszerek esetében az említett feszültségküszöbök megegyeznek a saját villamosenergia-rendszerük legmagasabb feszültségszintjével; |
| --- | --- | --- |

1.

a villamos energia tekintetében:

a)

a legalább 220 kV feszültségre tervezett, villamos energia átvitelére szolgáló, határokon átnyúló vagy egy tagállam területén – köztük a kizárólagos gazdasági övezeten – belül lévő nagyfeszültségű és igen nagy feszültségű légvezetékek, valamint legalább 150 kV feszültség átvitelére tervezett föld alatti és tenger alatti vezetékek. Az alacsonyabb feszültségű teljes átviteli rendszerrel rendelkező tagállamok és kis, szigetüzemben működő rendszerek esetében az említett feszültségküszöbök megegyeznek a saját villamosenergia-rendszerük legmagasabb feszültségszintjével;

| b) | az a) pontban említett energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó bármely berendezés vagy létesítmény, amely lehetővé teszi a tengeri helyszínekről származó, tengeri megújuló villamos energia átvitelét (a tengeri megújuló villamos energiához kapcsolódó energia-infrastruktúra); |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó bármely berendezés vagy létesítmény, amely lehetővé teszi a tengeri helyszínekről származó, tengeri megújuló villamos energia átvitelét (a tengeri megújuló villamos energiához kapcsolódó energia-infrastruktúra);

| c) | energiatároló létesítmények – önmagukban vagy összesítve – energia állandó vagy ideiglenes, felszíni vagy föld alatti létesítményekben vagy geológiai tárolásra alkalmas helyszíneken történő tárolására, feltéve, hogy ezek közvetlenül legalább 110 kV feszültség átvitelére tervezett nagyfeszültségű átviteli vezetékekkel és elosztóvezetékekkel kapcsolódnak össze. Az alacsonyabb feszültségű teljes átviteli rendszerrel rendelkező tagállamok és kis, szigetüzemben működő rendszerek esetében az említett feszültségküszöbök megegyeznek a saját villamosenergia-rendszerük legmagasabb feszültségszintjével; |
| --- | --- |

c)

energiatároló létesítmények – önmagukban vagy összesítve – energia állandó vagy ideiglenes, felszíni vagy föld alatti létesítményekben vagy geológiai tárolásra alkalmas helyszíneken történő tárolására, feltéve, hogy ezek közvetlenül legalább 110 kV feszültség átvitelére tervezett nagyfeszültségű átviteli vezetékekkel és elosztóvezetékekkel kapcsolódnak össze. Az alacsonyabb feszültségű teljes átviteli rendszerrel rendelkező tagállamok és kis, szigetüzemben működő rendszerek esetében az említett feszültségküszöbök megegyeznek a saját villamosenergia-rendszerük legmagasabb feszültségszintjével;

| d) | az a), b) és c) pontban említett rendszerek biztonságos, biztos és hatékony működéséhez szükséges valamennyi berendezés vagy létesítmény, beleértve a minden feszültségi szinten alkalmazandó védelmi, felügyeleti és szabályozó rendszereket és alállomásokat is; |
| --- | --- |

d)

az a), b) és c) pontban említett rendszerek biztonságos, biztos és hatékony működéséhez szükséges valamennyi berendezés vagy létesítmény, beleértve a minden feszültségi szinten alkalmazandó védelmi, felügyeleti és szabályozó rendszereket és alállomásokat is;

| e) | intelligens villamosenergia-hálózatok: olyan berendezések vagy létesítmények, digitális rendszerek és rendszerelemek, amelyek operatív digitális platformokon, vezérlőrendszereken és érzékelő technológiákon keresztül mind az átviteli, mind pedig közép- és magasfeszültségű elosztási szinten integrálnak információs és kommunikációs technológiákat (IKT), egy hatékonyabb és intelligensebb villamosenergia-átviteli és -elosztási hálózat, az új termelési, energiatárolási és -fogyasztási formák integrálására való képesség javításának, valamint új üzleti modellek és piaci struktúrák kialakulásának biztosítása érdekében, beleértve a szigetekbe és szigeti rendszerekbe történő beruházásokat, hogy csökkentsék az energetikai elszigeteltséget, támogassák a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldásokat, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájáruljanak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszereinek fenntarthatóságához; |
| --- | --- |

e)

intelligens villamosenergia-hálózatok: olyan berendezések vagy létesítmények, digitális rendszerek és rendszerelemek, amelyek operatív digitális platformokon, vezérlőrendszereken és érzékelő technológiákon keresztül mind az átviteli, mind pedig közép- és magasfeszültségű elosztási szinten integrálnak információs és kommunikációs technológiákat (IKT), egy hatékonyabb és intelligensebb villamosenergia-átviteli és -elosztási hálózat, az új termelési, energiatárolási és -fogyasztási formák integrálására való képesség javításának, valamint új üzleti modellek és piaci struktúrák kialakulásának biztosítása érdekében, beleértve a szigetekbe és szigeti rendszerekbe történő beruházásokat, hogy csökkentsék az energetikai elszigeteltséget, támogassák a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldásokat, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájáruljanak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszereinek fenntarthatóságához;

| f) | az a) pontban említett energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó bármely berendezés vagy létesítmény, amely kettős funkcióval rendelkezik: összekapcsolás, valamint tengeri hálózati csatlakozási rendszer a tengeri megújuló termelési helyekről az uniós listán szereplő projektekben részt vevő két vagy több tagállamba és harmadik országba, ideértve e berendezéseknek a szárazföldi átviteli rendszer első alállomásig történő szárazföldi meghosszabbítását, valamint a biztonságos, biztos és hatékony működéshez elengedhetetlen bármely csatlakozó tengeri berendezés vagy létesítmény, beleértve a védelmi, felügyeleti és vezérlőrendszereket, valamint a szükséges alállomásokat is, ha azok is a biztosítják a technológiai interoperabilitást, többek között a különböző technológiák interfészeinek kompatibilitását (tengeri megújulóenergia-hálózatok). |
| --- | --- |

f)

az a) pontban említett energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó bármely berendezés vagy létesítmény, amely kettős funkcióval rendelkezik: összekapcsolás, valamint tengeri hálózati csatlakozási rendszer a tengeri megújuló termelési helyekről az uniós listán szereplő projektekben részt vevő két vagy több tagállamba és harmadik országba, ideértve e berendezéseknek a szárazföldi átviteli rendszer első alállomásig történő szárazföldi meghosszabbítását, valamint a biztonságos, biztos és hatékony működéshez elengedhetetlen bármely csatlakozó tengeri berendezés vagy létesítmény, beleértve a védelmi, felügyeleti és vezérlőrendszereket, valamint a szükséges alállomásokat is, ha azok is a biztosítják a technológiai interoperabilitást, többek között a különböző technológiák interfészeinek kompatibilitását (tengeri megújulóenergia-hálózatok).

| 2. | az intelligens gázhálózatok tekintetében: a következő berendezések vagy felszerelések bármelyike, amelyek célja lehetővé tenni és megkönnyíteni többféle alacsony szén-dioxid-kibocsátású és különösen a megújuló gázok, beleértve a biometánt vagy a hidrogént, gázhálózatba történő integrálását: olyan digitális rendszerek és rendszerelemek, amelyek információs és kommunikációs technológiákat, vezérlő rendszereket és érzékelőtechnológiákat alkalmaznak annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a gáztermelés, -átvitel, -elosztás, -tárolás és -fogyasztás interaktív és intelligens nyomon követését, mérését, minőség-ellenőrzését és kezelését a gázhálózaton belül. Ezenkívül az ilyen projektek adott esetben olyan berendezéseket is alkalmazhatnak, amelyek lehetővé teszik az elosztási szint és az átviteli szint közötti kétirányú áramlásokat, ideértve a kapcsolódó fizikai korszerűsítéseket is, amennyiben azok elengedhetetlenek az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és különösen a megújuló gázok integrációjához szükséges berendezések és létesítmények működéséhez; |
| --- | --- |

2.

az intelligens gázhálózatok tekintetében: a következő berendezések vagy felszerelések bármelyike, amelyek célja lehetővé tenni és megkönnyíteni többféle alacsony szén-dioxid-kibocsátású és különösen a megújuló gázok, beleértve a biometánt vagy a hidrogént, gázhálózatba történő integrálását: olyan digitális rendszerek és rendszerelemek, amelyek információs és kommunikációs technológiákat, vezérlő rendszereket és érzékelőtechnológiákat alkalmaznak annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a gáztermelés, -átvitel, -elosztás, -tárolás és -fogyasztás interaktív és intelligens nyomon követését, mérését, minőség-ellenőrzését és kezelését a gázhálózaton belül. Ezenkívül az ilyen projektek adott esetben olyan berendezéseket is alkalmazhatnak, amelyek lehetővé teszik az elosztási szint és az átviteli szint közötti kétirányú áramlásokat, ideértve a kapcsolódó fizikai korszerűsítéseket is, amennyiben azok elengedhetetlenek az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és különösen a megújuló gázok integrációjához szükséges berendezések és létesítmények működéséhez;

| 3. | a hidrogén tekintetében:






  a) | hidrogén szállítására szolgáló, főleg nagynyomású csővezetékek, amelyek átlátható és megkülönböztetéstől mentes hozzáférést biztosítanak több hálózathasználó számára, ideértve az átalakított földgáz-infrastruktúrát; |
| --- | --- | --- |

3.

a hidrogén tekintetében:

a)

hidrogén szállítására szolgáló, főleg nagynyomású csővezetékek, amelyek átlátható és megkülönböztetéstől mentes hozzáférést biztosítanak több hálózathasználó számára, ideértve az átalakított földgáz-infrastruktúrát;

| b) | az a) pontban említett nagynyomású hidrogénvezetékekhez csatlakozó tárolólétesítmények; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett nagynyomású hidrogénvezetékekhez csatlakozó tárolólétesítmények;

| c) | cseppfolyósított hidrogénnek vagy más kémiai anyagokba ágyazott hidrogénnek adott esetben a hálózatba betáplálás céljából történő befogadására, tárolására, újragázosítására vagy dekompressziójára szolgáló létesítmények; |
| --- | --- |

c)

cseppfolyósított hidrogénnek vagy más kémiai anyagokba ágyazott hidrogénnek adott esetben a hálózatba betáplálás céljából történő befogadására, tárolására, újragázosítására vagy dekompressziójára szolgáló létesítmények;

| d) | a hidrogénrendszer biztonságos, biztos és hatékony működéséhez, illetve a kétirányú kapacitás megvalósításához szükséges berendezések vagy létesítmények, ideértve a kompresszorállomásokat is; |
| --- | --- |

d)

a hidrogénrendszer biztonságos, biztos és hatékony működéséhez, illetve a kétirányú kapacitás megvalósításához szükséges berendezések vagy létesítmények, ideértve a kompresszorállomásokat is;

| e) | olyan berendezések vagy létesítmények, amelyek lehetővé teszik a hidrogénnek vagy a hidrogénalapú tüzelőanyagoknak a közlekedési ágazatban való felhasználását az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) III. fejezetének megfelelően azonosított TEN-T törzshálózatban. |
| --- | --- |

e)

olyan berendezések vagy létesítmények, amelyek lehetővé teszik a hidrogénnek vagy a hidrogénalapú tüzelőanyagoknak a közlekedési ágazatban való felhasználását az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) III. fejezetének megfelelően azonosított TEN-T törzshálózatban.

Az a)–d) pontban említett eszközök bármelyike lehet újonnan épített vagy földgázból hidrogénre átalakított eszköz, illetve e kettő kombinációja.

| 4. | az elektrolizáló létesítmények tekintetében:






  a) | elektrolizátorok, amelyek:






  i. | egyetlen elektrolizátor vagy egyetlen összehangolt projekthez tartozó több elektrolizátor útján legalább 50 MW kapacitással rendelkeznek; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

az elektrolizáló létesítmények tekintetében:

a)

elektrolizátorok, amelyek:

i.

egyetlen elektrolizátor vagy egyetlen összehangolt projekthez tartozó több elektrolizátor útján legalább 50 MW kapacitással rendelkeznek;

| ii. | termelése a 94 g CO2eq/MJ fosszilistüzelőanyag-komparátorhoz viszonyítva megfelel a teljes életciklusra számított üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarításra vonatkozóan előírt 70 %-os követelménynek, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkének (2) bekezdésében, valamint V. mellékletében meghatározottak szerint. A teljes életciklusra számított üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítást az (EU) 2018/2001 irányelv 28. cikkének (5) bekezdésében említett módszertan vagy – alternatív megoldásként – az ISO 14067, illetve az ISO 14064-1 szabvány alapján számítják ki. A teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátásba bele kell számítani a közvetett kibocsátásokat is. A számszerűsített, teljes életciklusra számított üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarításokat adott esetben az (EU) 2018/2001 irányelv 30. cikkével összhangban vagy független harmadik fél által kell ellenőrizni, és |
| --- | --- |

ii.

termelése a 94 g CO2eq/MJ fosszilistüzelőanyag-komparátorhoz viszonyítva megfelel a teljes életciklusra számított üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarításra vonatkozóan előírt 70 %-os követelménynek, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkének (2) bekezdésében, valamint V. mellékletében meghatározottak szerint. A teljes életciklusra számított üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítást az (EU) 2018/2001 irányelv 28. cikkének (5) bekezdésében említett módszertan vagy – alternatív megoldásként – az ISO 14067, illetve az ISO 14064-1 szabvány alapján számítják ki. A teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátásba bele kell számítani a közvetett kibocsátásokat is. A számszerűsített, teljes életciklusra számított üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarításokat adott esetben az (EU) 2018/2001 irányelv 30. cikkével összhangban vagy független harmadik fél által kell ellenőrizni, és

| iii. | valamely hálózattal kapcsolatos funkcióval rendelkeznek, különös tekintettel a rendszer általános rugalmasságára és a villamosenergia- és hidrogénhálózatok általános rendszerhatékonyságára; |
| --- | --- |

iii.

valamely hálózattal kapcsolatos funkcióval rendelkeznek, különös tekintettel a rendszer általános rugalmasságára és a villamosenergia- és hidrogénhálózatok általános rendszerhatékonyságára;

| b) | kapcsolódó berendezések, ideértve a hálózathoz való csatlakozásra szolgáló csővezetékeket; |
| --- | --- |

b)

kapcsolódó berendezések, ideértve a hálózathoz való csatlakozásra szolgáló csővezetékeket;

| 5. | a szén-dioxid tekintetében:






  a) | az upstream csővezeték-hálózat kivételével a szén-dioxid egynél több forrásból történő szállítására használt csővezetékek a 2009/31/EK irányelv szerint a szén-dioxid állandó geológiai tárolása céljából; |
| --- | --- | --- |

5.

a szén-dioxid tekintetében:

a)

az upstream csővezeték-hálózat kivételével a szén-dioxid egynél több forrásból történő szállítására használt csővezetékek a 2009/31/EK irányelv szerint a szén-dioxid állandó geológiai tárolása céljából;

| b) | a szén-dioxid csővezetékeken és az erre használt szállítási módokon, például hajóval, uszállyal, teherautóval és vonattal történő tovább szállításához szükséges cseppfolyósításra vagy kiegyenlítő tárolásra szolgáló helyhez kötött létesítmények és átalakítók; |
| --- | --- |

b)

a szén-dioxid csővezetékeken és az erre használt szállítási módokon, például hajóval, uszállyal, teherautóval és vonattal történő tovább szállításához szükséges cseppfolyósításra vagy kiegyenlítő tárolásra szolgáló helyhez kötött létesítmények és átalakítók;

| c) | a szén-dioxid valamely tagállamban történő geológiai tárolására vonatkozó tilalom sérelme nélkül, egy geológiai formáción belüli olyan infrastruktúrához kapcsolódó felszíni és besajtoló létesítmények, amelyeket a 2009/31/EK irányelvvel összhangban a szén-dioxid állandó geológiai tárolására használnak, amennyiben nem járnak szén-dioxidnak a növelt hatékonyságú szénhidrogén-kitermeléshez való felhasználásával, és amelyek szükségesek a szén-dioxid határokon átnyúló szállításához és tárolásához; |
| --- | --- |

c)

a szén-dioxid valamely tagállamban történő geológiai tárolására vonatkozó tilalom sérelme nélkül, egy geológiai formáción belüli olyan infrastruktúrához kapcsolódó felszíni és besajtoló létesítmények, amelyeket a 2009/31/EK irányelvvel összhangban a szén-dioxid állandó geológiai tárolására használnak, amennyiben nem járnak szén-dioxidnak a növelt hatékonyságú szénhidrogén-kitermeléshez való felhasználásával, és amelyek szükségesek a szén-dioxid határokon átnyúló szállításához és tárolásához;

| d) | bármely, a szóban forgó rendszer megfelelő, biztonságos és hatékony működéséhez szükséges berendezés vagy létesítmény, ideértve a védelmi, felügyeleti és vezérlőrendszereket is. |
| --- | --- |

d)

bármely, a szóban forgó rendszer megfelelő, biztonságos és hatékony működéséhez szükséges berendezés vagy létesítmény, ideértve a védelmi, felügyeleti és vezérlőrendszereket is.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

---

III. MELLÉKLET

PROJEKTEK REGIONÁLIS LISTÁI

1.   A CSOPORTOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK

| 1. | A nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörébe tartozó energiainfrastruktúra tekintetében az egyes csoportok a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok, az átvitelirendszer-üzemeltetők, a Bizottság, az Ügynökség, az elosztórendszer-üzemeltetők uniós szervezete, valamint vagy a villamosenergia-piaci ENTSO, vagy a földgázpiaci ENTSO képviselőiből állnak.
  Az energiainfrastruktúra egyéb kategóriái esetében az egyes csoportok tagjai a Bizottság, valamint a tagállamok képviselői, és az I. mellékletben meghatározott, egyes vonatkozó prioritások által érintett projektgazdák. |
| --- | --- |

1.

Az energiainfrastruktúra egyéb kategóriái esetében az egyes csoportok tagjai a Bizottság, valamint a tagállamok képviselői, és az I. mellékletben meghatározott, egyes vonatkozó prioritások által érintett projektgazdák.

| 2. | Az uniós listára felkerülni kívánó projektek számától, a regionális infrastrukturális hiányosságoktól és a piaci fejleményektől függően a csoportok és a csoportok döntéshozó testületei szükség szerint alcsoportokra válhatnak, egyesülhetnek vagy különböző formációkban ülésezhetnek, hogy megvitassák az összes csoportot érintő közös kérdéseket, valamint a kizárólag bizonyos régiókat érintő kérdéseket. Ilyen például a régióközi összhang vagy a regionális listák tervezetén szereplő projektek száma is, ha fennáll a kezelhetetlenné válás kockázata. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az egyes csoportok munkájukat a 715/2009/EK rendelet 12. cikkében, az (EU) 2019/943 rendelet 34. cikkében, a 2009/73/EK irányelv 7. cikkében, valamint az (EU) 2019/944 irányelv 61. cikkében előírt regionális együttműködési erőfeszítésekkel, továbbá más meglévő regionális együttműködési struktúrákkal összhangban szervezik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az egyes csoportok – ha erre az I. mellékletben meghatározott, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosók és területek megvalósítása céljából szükség van – meghívják a közös érdekű projektként potenciálisan kijelölhető projekt gazdáit, valamint a nemzeti közigazgatási szervek, a szabályozó hatóságok, a civil társadalom, valamint harmadik országok átvitelirendszer-üzemeltetőinek képviselőit. A harmadik országok képviselőinek meghívásáról hozott döntéseket konszenzussal kell meghozni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az I. melléklet 2. szakaszában meghatározott, kiemelt jelentőségű energiainfrastruktúra-folyosók és területek esetében az egyes csoportok szükség szerint meghívják a tengerparttal nem rendelkező tagállamok, az illetékes hatóságok, a nemzeti szabályozó hatóságok és az átvitelirendszer-üzemeltetők képviselőit. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az egyes csoportoknak adott esetben meg kell hívniuk az érintett érdekelteket képviselő szervezeteket – ideértve a harmadik országok képviselőit is –, és amennyiben azt megfelelőnek ítélik, közvetlenül magukat az érdekelt feleket is, többek között a termelőket, az elosztórendszer-üzemeltetőket, a beszállítókat, a fogyasztókat, a helyi lakosságot és az uniós székhelyű környezetvédelmi szervezeteket, hogy megoszthassák szakértelmüket. Az egyes csoportoknak, amennyiben ez a feladataik ellátásához szükséges, meghallgatásokat vagy konzultációkat kell szervezniük. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A csoportok üléseit illetően a Bizottság az érdekelt felek számára elérhető platformon közzéteszi a belső szabályzatot, a tagszervezetek naprakész listáját, a munka előrehaladásáról szóló rendszeresen frissített információt, az ülések napirendjét, valamint az ülések jegyzőkönyveit, ha készül ilyen. A csoportok döntéshozó testületeinek határozatai és a projektek 4. cikk (5) bekezdése szerinti rangsorolása bizalmas. A tagállamoknak és a Bizottságnak konszenzussal kell meghoznia a regionális csoportok működésére és munkájára vonatkozó összes döntést. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A Bizottság, az Ügynökség és a csoportok arra törekszenek, hogy a csoportok között összhang legyen. Ennek érdekében a Bizottság és az Ügynökség adott esetben gondoskodik a régióközi érdeket jelentő összes munkával kapcsolatos információk érintett csoportok közötti megosztásáról. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A nemzeti szabályozó hatóságok és az Ügynökség részvétele a csoportokban nem veszélyeztetheti e rendelet, vagy az (EU) 2019/942 rendelet, a 2009/73/EK irányelv 40. és 41. cikke és az (EU) 2019/944 irányelv 58., 59. és 60. cikke szerinti célkitűzéseik és kötelezettségeik teljesítését. |
| --- | --- |

9.

2.   A REGIONÁLIS LISTÁK ÖSSZEÁLLÍTÁSÁNAK FOLYAMATA

| 1. | Az uniós listán szereplő projekt státuszra potenciálisan kijelölhető, az említett státuszt megszerezni szándékozó projektek gazdái az uniós listán szereplő projektként történő kiválasztásra irányuló pályázatot nyújtanak be a csoporthoz, amely a következőket tartalmazza:






  a) | a projekteknek az I. mellékletben felsorolt prioritások végrehajtásához való hozzájárulása értékelése; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a projekteknek az I. mellékletben felsorolt prioritások végrehajtásához való hozzájárulása értékelése;

| b) | a II. mellékletben meghatározott, vonatkozó projektkategória megjelölése; |
| --- | --- |

b)

a II. mellékletben meghatározott, vonatkozó projektkategória megjelölése;

| c) | a 4. cikkben megállapított, vonatkozó kritériumoknak való megfelelés elemzése; |
| --- | --- |

c)

a 4. cikkben megállapított, vonatkozó kritériumoknak való megfelelés elemzése;

| d) | a kellő érettségi szintet elért projektek esetében egy, a 11. cikk szerint kidolgozott módszereknek megfelelő projektspecifikus költség-haszon elemzés; |
| --- | --- |

d)

a kellő érettségi szintet elért projektek esetében egy, a 11. cikk szerint kidolgozott módszereknek megfelelő projektspecifikus költség-haszon elemzés;

| e) | kölcsönös érdekű projektek esetében a közvetlenül érintett országok kormányainak támogató levelei, amelyekben támogatásukat fejezik ki a projekt iránt, illetve egyéb nem kötelező erejű megállapodások; |
| --- | --- |

e)

kölcsönös érdekű projektek esetében a közvetlenül érintett országok kormányainak támogató levelei, amelyekben támogatásukat fejezik ki a projekt iránt, illetve egyéb nem kötelező erejű megállapodások;

| f) | a projekt értékelése szempontjából releváns minden más információ. |
| --- | --- |

f)

a projekt értékelése szempontjából releváns minden más információ.

| 2. | A címzettek biztosítják az üzleti szempontból érzékeny információk bizalmas kezelését. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az e rendelet II. mellékletének 1. pontjának a), b), c), d) és f) alpontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó villamosenergia-átviteli és -tárolási közös érdekű projektjavaslatokat fel kell tüntetni az (EU) 2019/943 rendelet 30. cikke szerint a villamosenergia-piaci ENTSO által kidolgozott, legújabb rendelkezésre álló, az Unió egészére kiterjedő tízéves villamosenergiahálózat-fejlesztési tervben. Az e rendelet II. melléklete 1. pontjának b) és f) alpontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó villamosenergia-átviteli közös érdekű projektjavaslatoknak az e rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett integrált tengeri hálózatfejlesztésből, illetve hálózatmegerősítésekből kell származniuk, és azokkal összhangban kell állniuk. |
| --- | --- |

3.

| 4. | 2024. január 1-jétől kezdve az e rendelet II. mellékletének 3. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó, hidrogénnel kapcsolatos közös érdekű projektjavaslatok olyan projektek, amelyeket feltüntetnek a 715/2009/EK rendelet 8. cikke értelmében a földgázpiaci ENTSO által kidolgozott, legújabb rendelkezésre álló, közösségi tízéves földgázhálózat-fejlesztési tervben. |
| --- | --- |

4.

| 5. | 2022. június 30-ig és azt követően az Unió egészére kiterjedő minden tízéves hálózatfejlesztési terv esetében a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO a projekteknek a megfelelő, a 3. és 4. pontban említett, az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési terveikben történő feltüntetésére vonatkozó naprakésszé tett irányelveket bocsát ki az egyenlő bánásmód és a folyamat átláthatóságának biztosítása érdekében. Az iránymutatások meghatározzák a mindenkor hatályos uniós listán szereplő valamennyi projekt esetében az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervekbe történő felvétel egyszerűsített folyamatát, az Unió egészére kiterjedő korábbi tízéves hálózatfejlesztési tervhez kapcsolódó folyamat során korábban már benyújtott dokumentáció és adatok figyelembevételével, amennyiben a már benyújtott dokumentáció és adatok továbbra is érvényesek.
  A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO konzultál a Bizottsággal és az Ügynökséggel a projekteknek az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervbe történő felvételére vonatkozó iránymutatás-tervezetéről, és a végleges iránymutatások közzététele előtt kellően figyelembe veszi a Bizottság és az Ügynökség ajánlásait. |
| --- | --- |

5.

A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO konzultál a Bizottsággal és az Ügynökséggel a projekteknek az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervbe történő felvételére vonatkozó iránymutatás-tervezetéről, és a végleges iránymutatások közzététele előtt kellően figyelembe veszi a Bizottság és az Ügynökség ajánlásait.

| 6. | A II. melléklet 5. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó szén-dioxid-szállítási és -tárolási projektjavaslatokat egy legalább két tagállam által kidolgozott, határokon átnyúló szén-dioxid-szállítási és -tárolási infrastruktúra fejlesztésére vonatkozó terv részeként kell benyújtani, amelyet az érintett tagállamok vagy az általuk közvetlenül kijelölt jogalanyok nyújtanak be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO tájékoztatja a csoportokat arról, hogy hogyan alkalmazták az iránymutatásokat az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervbe történő felvétel értékelése céljából. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A hatáskörükbe tartozó projektek esetében a nemzeti szabályozó hatóságok, és szükség esetén az Ügynökség – lehetőség szerint a 2009/73/EK irányelv 7. cikke és az (EU) 2019/944 irányelv 61. cikke szerinti regionális együttműködés keretében – ellenőrzik a kritériumok és a költség-haszon elemzés módszertanának következetes alkalmazását, és értékelik ezek határokon átnyúló relevanciáját. Értékelésüket a csoport elé terjesztik. A Bizottság a regionális csoportok közötti konzisztencia biztosítása érdekében biztosítja az e rendelet 4. cikkében és a IV. mellékletben említett kritériumok és módszertanok összehangolt alkalmazását. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az e melléklet 8. pontjában nem szereplő valamennyi projekt esetében a Bizottság értékeli az e rendelet 4. cikkében foglalt kritériumok alkalmazását. A Bizottság ezenkívül figyelembe veszi a projekt további tagállamokra való jövőbeni kiterjesztésének lehetőségét. A Bizottság a csoport elé terjeszti értékelését. A kölcsönös érdekű projekt státuszát kérelmező projektek esetében a harmadik országok képviselőit és a szabályozó hatóságokat meg kell hívni az értékelés ismertetésére. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Minden olyan tagállam, amelynek területét nem érinti a javasolt projekt, de amelyre esetleg nettó kedvező hatást gyakorolhat, vagy amely számára a javasolt projekt jelentős következményekkel járhat – például a környezetre vagy területén az energia-infrastruktúra működésére –, véleményt nyilváníthat a csoport részére, megnevezve aggályait. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A csoport a csoportban részt vevő tagállam kérésére megvizsgálja a területét érintő projektre irányuló javaslatot jóvá nem hagyó tagállam által a 3. cikk (3) bekezdése értelmében előterjesztett indokokat. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A csoport megvizsgálja, hogy érvényesül-e az „első az energiahatékonyság” elve a regionális infrastrukturális igények megállapítása, valamint minden egyes pályázó projekt vonatkozásában. A csoport prioritásként különösen olyan megoldásokat vesz figyelembe, mint például a keresletoldali szabályozás, a piacszervezési megoldások, a digitális megoldások megvalósítása, valamint épületek felújítása, amennyiben azok rendszerszempontból költséghatékonyabbnak minősülnek, mint egy új kínálatoldali infrastruktúra kiépítése. |
| --- | --- |

12.

| 13. | A csoport ülést tart a projektjavaslatok vizsgálata és rangsorolása céljából a projektek átlátható értékelése alapján, a 4. cikkben meghatározott kritériumok alkalmazásával, figyelembe véve a szabályozók értékeléseit vagy a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörébe nem tartozó projektek esetében a Bizottság által készített értékelést. |
| --- | --- |

13.

| 14. | A nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörébe tartozó projektjavaslatok regionális listájának a csoportok által kidolgozott tervezetét az e szakasz 10. pontjában meghatározott valamennyi véleménnyel együtt az Ügynökség elé kell terjeszteni az uniós lista elfogadásának időpontja előtt hat hónappal. A projektjavaslatok regionális listáját és a hozzá csatolt véleményeket az Ügynökség a kézhezvételtől számított három hónapon belül értékeli. Az Ügynökség véleményt nyilvánít a regionális listák tervezetéről, különösen a kritériumok és a költség-haszon elemzés következetes, régiókon átívelő alkalmazásáról. Az Ügynökség a véleményét az (EU) 2019/942 rendelet 22. cikkének (5) bekezdése szerinti eljárással összhangban fogadja el. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Az Ügynökség véleményének kézhezvételétől számított egy hónapon belül az egyes csoportok döntéshozó szerve a csoport javaslatai alapján elfogadja a javasolt projektek végleges regionális listáját, tiszteletben tartva a 3. cikk (3) bekezdésében megfogalmazott előírásokat, és figyelembe véve az Ügynökség véleményét, továbbá a nemzeti szabályozó hatóságok által a 8. pont értelmében benyújtott értékelést vagy a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörébe nem tartozó, a 9. ponttal összhangban javasolt projektek esetében a Bizottság által készített értékelést, valamint a Bizottság arra vonatkozó tanácsát, hogy az uniós listán szereplő projektek teljes száma ne haladja meg a kezelhető mennyiséget, különösen a határoknál, az egymással versengő vagy potenciálisan versengő projektek esetében. A csoportok döntéshozó szervei a Bizottság elé terjesztik a végleges regionális listákat és velük együtt a 10. pontban meghatározott összes véleményt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Amennyiben a regionális listák tervezetének alapján, és az Ügynökség véleményének figyelembevétele után az uniós listára való felvétel céljából javasolt projektek teljes száma meghaladja a kezelhető mennyiséget, a Bizottság azt tanácsolja az összes érintett csoportnak, hogy a csoport által a 4. cikk (5) bekezdése szerint felállított rangsorban a legutolsó helyeken szereplő projekteket ne vegyék fel a regionális listára. |
| --- | --- |

16.

---

IV. MELLÉKLET

A PROJEKTEKRE VONATKOZÓ KRITÉRIUMOKHOZ KAPCSOLÓDÓ SZABÁLYOK ÉS MUTATÓK

1.

| a) | a villamosenergia-átvitel tekintetében a projekt az üzembe helyezése előtti helyzettel összehasonlítva legalább 500 megawattal (MW) növeli a nettó átviteli kapacitást vagy a kereskedelmi áramlások céljára rendelkezésre álló kapacitást az adott tagállam egy vagy több más tagállammal közös határán, melynek eredményeképp az említett mértékben növekszik a határon átnyúló nettó átviteli kapacitás az adott tagállam egy vagy több más tagállammal közös határán, vagy a projekt csökkenti egy vagy több tagállam össze nem kapcsolt rendszereinek energiaelszigeteltségét, és legalább 200 MW-tal növeli a határon átnyúló nettó átviteli kapacitást két tagállam közös határán; |
| --- | --- |

a)

a villamosenergia-átvitel tekintetében a projekt az üzembe helyezése előtti helyzettel összehasonlítva legalább 500 megawattal (MW) növeli a nettó átviteli kapacitást vagy a kereskedelmi áramlások céljára rendelkezésre álló kapacitást az adott tagállam egy vagy több más tagállammal közös határán, melynek eredményeképp az említett mértékben növekszik a határon átnyúló nettó átviteli kapacitás az adott tagállam egy vagy több más tagállammal közös határán, vagy a projekt csökkenti egy vagy több tagállam össze nem kapcsolt rendszereinek energiaelszigeteltségét, és legalább 200 MW-tal növeli a határon átnyúló nettó átviteli kapacitást két tagállam közös határán;

| b) | a villamosenergia-tárolás tekintetében a projekt legalább 225 MW beépített kapacitást biztosít, és tárolókapacitása évi nettó 250 GWh villamosenergia-termelést tesz lehetővé; |
| --- | --- |

b)

a villamosenergia-tárolás tekintetében a projekt legalább 225 MW beépített kapacitást biztosít, és tárolókapacitása évi nettó 250 GWh villamosenergia-termelést tesz lehetővé;

| c) | az intelligens villamosenergia-hálózatok esetében a projektet nagyfeszültségű és közepes feszültségű berendezésekhez és létesítményekhez alakítják ki, és legalább két tagállam átvitelirendszer-üzemeltetőit, átviteli- és elosztórendszer-üzemeltetőit vagy elosztórendszer-üzemeltetőit bevonja. A projekt bevonhat csak elosztórendszer-üzemeltetőket, amennyiben legalább két tagállamból származnak, és ha biztosított az interoperabilitás. A projektnek legalább két kritériumnak kell megfelelni az alábbiak közül: 50 000 villamosenergia-felhasználót, -termelőt, - fogyasztót vagy -termelő-fogyasztót foglal magában, egy legalább évi 300 GWh-nak megfelelő fogyasztási területet ölel fel, a projekthez kapcsolódó villamosenergia-fogyasztás legalább 20 %-a váltakozó megújuló forrásokból származik, vagy csökkenti egy vagy több tagállam össze nem kapcsolt rendszereinek energiaelszigeteltségét. A projektnek nem szükséges közös fizikai határt magában foglalnia. Az (EU) 2019/944 irányelv 2. cikkének 42. pontjában meghatározott kis, szigetüzemben működő rendszerekkel – többek között szigetekkel – kapcsolatos projektek esetében ezeknek a feszültségszinteknek meg kell egyezniük az érintett villamosenergia-rendszer legmagasabb feszültségszintjével; |
| --- | --- |

c)

az intelligens villamosenergia-hálózatok esetében a projektet nagyfeszültségű és közepes feszültségű berendezésekhez és létesítményekhez alakítják ki, és legalább két tagállam átvitelirendszer-üzemeltetőit, átviteli- és elosztórendszer-üzemeltetőit vagy elosztórendszer-üzemeltetőit bevonja. A projekt bevonhat csak elosztórendszer-üzemeltetőket, amennyiben legalább két tagállamból származnak, és ha biztosított az interoperabilitás. A projektnek legalább két kritériumnak kell megfelelni az alábbiak közül: 50 000 villamosenergia-felhasználót, -termelőt, - fogyasztót vagy -termelő-fogyasztót foglal magában, egy legalább évi 300 GWh-nak megfelelő fogyasztási területet ölel fel, a projekthez kapcsolódó villamosenergia-fogyasztás legalább 20 %-a váltakozó megújuló forrásokból származik, vagy csökkenti egy vagy több tagállam össze nem kapcsolt rendszereinek energiaelszigeteltségét. A projektnek nem szükséges közös fizikai határt magában foglalnia. Az (EU) 2019/944 irányelv 2. cikkének 42. pontjában meghatározott kis, szigetüzemben működő rendszerekkel – többek között szigetekkel – kapcsolatos projektek esetében ezeknek a feszültségszinteknek meg kell egyezniük az érintett villamosenergia-rendszer legmagasabb feszültségszintjével;

| d) | a hidrogénátvitel esetében a projekt lehetővé teszi a hidrogénnek az érintett tagállamok határain történő átvitelét, vagy a projekt üzembe helyezése előtt fennálló állapothoz képest a két tagállam közötti határon legalább 10 %-kal növeli a meglévő, határokon átnyúló hidrogénszállítási kapacitást, valamint kellően alátámasztott, hogy a projekt egy tervezett, határokon átnyúló hidrogénhálózat elengedhetetlen része, és elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a meglévő terveket és a szomszédos országokkal és hálózatüzemeltetőkkel való együttműködést illetően, avagy egy vagy több tagállam össze nem kapcsolt rendszereinek energiaelszigeteltségét csökkentő projektek esetében a projekt célja legalább két tagállam közvetlen vagy közvetett ellátása; |
| --- | --- |

d)

a hidrogénátvitel esetében a projekt lehetővé teszi a hidrogénnek az érintett tagállamok határain történő átvitelét, vagy a projekt üzembe helyezése előtt fennálló állapothoz képest a két tagállam közötti határon legalább 10 %-kal növeli a meglévő, határokon átnyúló hidrogénszállítási kapacitást, valamint kellően alátámasztott, hogy a projekt egy tervezett, határokon átnyúló hidrogénhálózat elengedhetetlen része, és elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a meglévő terveket és a szomszédos országokkal és hálózatüzemeltetőkkel való együttműködést illetően, avagy egy vagy több tagállam össze nem kapcsolt rendszereinek energiaelszigeteltségét csökkentő projektek esetében a projekt célja legalább két tagállam közvetlen vagy közvetett ellátása;

| e) | a II. melléklet 3. pontjában említett hidrogén-tároló vagy hidrogén-befogadó létesítmények tekintetében a projekt célja legalább két tagállam közvetlen vagy közvetett ellátása; |
| --- | --- |

e)

a II. melléklet 3. pontjában említett hidrogén-tároló vagy hidrogén-befogadó létesítmények tekintetében a projekt célja legalább két tagállam közvetlen vagy közvetett ellátása;

| f) | az elektrolizátorok tekintetében a projekt legalább 50 MW beépített kapacitást biztosít egyetlen elektrolizátor vagy egyetlen összehangolt projekthez tartozó több elektrolizátor útján, és közvetlenül vagy közvetve legalább két tagállam számára előnyökkel jár, továbbá a szigeteket és a szigetrendszereket illetően támogatja a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldásokat, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájárulnak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszereinek fenntarthatóságához; |
| --- | --- |

f)

az elektrolizátorok tekintetében a projekt legalább 50 MW beépített kapacitást biztosít egyetlen elektrolizátor vagy egyetlen összehangolt projekthez tartozó több elektrolizátor útján, és közvetlenül vagy közvetve legalább két tagállam számára előnyökkel jár, továbbá a szigeteket és a szigetrendszereket illetően támogatja a legalább két tagállamot érintő innovatív vagy egyéb megoldásokat, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzájárulnak a szigeti energiarendszer és az Unió energiarendszereinek fenntarthatóságához;

| g) | az intelligens gázhálózatok tekintetében a projekt legalább két tagállam átvitelirendszer-üzemeltetőit, átviteli- és elosztórendszer-üzemeltetőit vagy elosztórendszer-üzemeltetőit bevonja. Az elosztórendszer-üzemeltetők csak legalább két tagállam olyan átvitelirendszer-üzemeltetőinek támogatásával vehetnek részt, amelyek szorosan kapcsolódnak a projekthez, és biztosítják az interoperabilitást; |
| --- | --- |

g)

az intelligens gázhálózatok tekintetében a projekt legalább két tagállam átvitelirendszer-üzemeltetőit, átviteli- és elosztórendszer-üzemeltetőit vagy elosztórendszer-üzemeltetőit bevonja. Az elosztórendszer-üzemeltetők csak legalább két tagállam olyan átvitelirendszer-üzemeltetőinek támogatásával vehetnek részt, amelyek szorosan kapcsolódnak a projekthez, és biztosítják az interoperabilitást;

| h) | a tengeri megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia átvitele tekintetében a projekt célja a legalább 500 MW kapacitású tengeri termelőhelyekről származó villamos energia átadása, lehetővé teszi a villamos energiának egy adott tagállam szárazföldi hálózatába történő átvitelét, növelve a belső piacon rendelkezésre álló megújuló villamos energia mennyiségét. A projektet olyan területeken kell kifejleszteni, ahol alacsony a tengeri megújuló villamos energia elterjedtsége, és a projektnek jelentős pozitív hatást kell gyakorolnia az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzá kell járulnia az energiarendszer fenntarthatóságához és a piaci integrációhoz, ugyanakkor nem akadályozhatja a határokon átnyúló kapacitásokat és áramlásokat; |
| --- | --- |

h)

a tengeri megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia átvitele tekintetében a projekt célja a legalább 500 MW kapacitású tengeri termelőhelyekről származó villamos energia átadása, lehetővé teszi a villamos energiának egy adott tagállam szárazföldi hálózatába történő átvitelét, növelve a belső piacon rendelkezésre álló megújuló villamos energia mennyiségét. A projektet olyan területeken kell kifejleszteni, ahol alacsony a tengeri megújuló villamos energia elterjedtsége, és a projektnek jelentős pozitív hatást kell gyakorolnia az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére, és jelentősen hozzá kell járulnia az energiarendszer fenntarthatóságához és a piaci integrációhoz, ugyanakkor nem akadályozhatja a határokon átnyúló kapacitásokat és áramlásokat;

| i) | szén-dioxid-projektek esetében a projektet legalább két tagállamból származó, antropogén eredetű szén-dioxid szállítására és adott esetben tárolására használják. |
| --- | --- |

i)

szén-dioxid-projektek esetében a projektet legalább két tagállamból származó, antropogén eredetű szén-dioxid szállítására és adott esetben tárolására használják.

2.

| a) | a II. melléklet 1. pontjának a) és f) alpontjában meghatározott kategóriába tartozó kölcsönös érdekű projektek esetében a projekt növeli a nettó átviteli kapacitást vagy a kereskedelmi áramlások számára rendelkezésre álló kapacitást az adott tagállam egy vagy több harmadik országgal közös határán, és a 4. cikk (3) bekezdésében felsorolt egyedi kritériumok alapján közvetlenül vagy közvetetten (valamely harmadik országgal való összeköttetés révén) jelentős előnyöket nyújt uniós szinten. A tagállamok számára nyújtott előnyök kiszámítását a villamosenergia-piaci ENTSO végzi és teszi közzé az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési terv keretében; |
| --- | --- |

a)

a II. melléklet 1. pontjának a) és f) alpontjában meghatározott kategóriába tartozó kölcsönös érdekű projektek esetében a projekt növeli a nettó átviteli kapacitást vagy a kereskedelmi áramlások számára rendelkezésre álló kapacitást az adott tagállam egy vagy több harmadik országgal közös határán, és a 4. cikk (3) bekezdésében felsorolt egyedi kritériumok alapján közvetlenül vagy közvetetten (valamely harmadik országgal való összeköttetés révén) jelentős előnyöket nyújt uniós szinten. A tagállamok számára nyújtott előnyök kiszámítását a villamosenergia-piaci ENTSO végzi és teszi közzé az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési terv keretében;

| b) | a II. melléklet 3. pontjában meghatározott kategóriába tartozó kölcsönös érdekű projektek esetében a hidrogénprojekt lehetővé teszi a hidrogénnek egy tagállam egy vagy több harmadik országgal közös határán történő átvitelét, és bizonyítja, hogy a 4. cikk (3) bekezdésében felsorolt egyedi kritériumok alapján közvetlenül vagy közvetetten (valamely harmadik országgal való összeköttetés révén) jelentős előnyöket nyújt uniós szinten. A tagállamok számára nyújtott előnyök kiszámítását a földgázpiaci ENTSO végzi és teszi közzé az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési terv keretében; |
| --- | --- |

b)

a II. melléklet 3. pontjában meghatározott kategóriába tartozó kölcsönös érdekű projektek esetében a hidrogénprojekt lehetővé teszi a hidrogénnek egy tagállam egy vagy több harmadik országgal közös határán történő átvitelét, és bizonyítja, hogy a 4. cikk (3) bekezdésében felsorolt egyedi kritériumok alapján közvetlenül vagy közvetetten (valamely harmadik országgal való összeköttetés révén) jelentős előnyöket nyújt uniós szinten. A tagállamok számára nyújtott előnyök kiszámítását a földgázpiaci ENTSO végzi és teszi közzé az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési terv keretében;

| c) | a II. melléklet 5. pontjában meghatározott kategóriába tartozó kölcsönös érdekű projektek esetében a projekt felhasználható antropogén eredetű szén-dioxid legalább két tagállam és egy harmadik ország általi szállítására és tárolására. |
| --- | --- |

c)

a II. melléklet 5. pontjában meghatározott kategóriába tartozó kölcsönös érdekű projektek esetében a projekt felhasználható antropogén eredetű szén-dioxid legalább két tagállam és egy harmadik ország általi szállítására és tárolására.

3.

| a) | a megújuló energiatermelés főbb fogyasztói központokhoz és tárolóhelyekhez történő átvitelét a legújabb rendelkezésre álló, az Unió egészére kiterjedő tízéves villamosenergiahálózat-fejlesztési tervben szereplő elemzéssel összhangban mérik, különösen az alábbiak révén:






  i. | a villamosenergia-átvitel tekintetében a projektnek köszönhetően bekapcsolt és átvitt, megújuló energiaforrásból származó termelési kapacitás mennyiségének becslése (technológiák szerint, MW-ban), az adott tagállam által a (EU) 2018/1999 rendeletnek megfelelően benyújtott nemzeti energia- és éghajlatpolitikai terv szerint az adott tagállamban 2030-ig megvalósítandó, azonos típusú megújuló energiaforrásokból származó tervezett összes termelési kapacitás mennyiségéhez viszonyítva; |
| --- | --- | --- |

a)

a megújuló energiatermelés főbb fogyasztói központokhoz és tárolóhelyekhez történő átvitelét a legújabb rendelkezésre álló, az Unió egészére kiterjedő tízéves villamosenergiahálózat-fejlesztési tervben szereplő elemzéssel összhangban mérik, különösen az alábbiak révén:

i.

a villamosenergia-átvitel tekintetében a projektnek köszönhetően bekapcsolt és átvitt, megújuló energiaforrásból származó termelési kapacitás mennyiségének becslése (technológiák szerint, MW-ban), az adott tagállam által a (EU) 2018/1999 rendeletnek megfelelően benyújtott nemzeti energia- és éghajlatpolitikai terv szerint az adott tagállamban 2030-ig megvalósítandó, azonos típusú megújuló energiaforrásokból származó tervezett összes termelési kapacitás mennyiségéhez viszonyítva;

| ii. | vagy az energiatárolás tekintetében a projekt által biztosított új kapacitás összehasonlítása az V. mellékletben meghatározott elemzett területen az ugyanazon tárolási technológiához kapcsolódó összes meglévő kapacitással; |
| --- | --- |

ii.

vagy az energiatárolás tekintetében a projekt által biztosított új kapacitás összehasonlítása az V. mellékletben meghatározott elemzett területen az ugyanazon tárolási technológiához kapcsolódó összes meglévő kapacitással;

| b) | a piaci integrációt, a versenyt és a rendszer rugalmasságát a rendelkezésre álló legújabb, az Unió egészére kiterjedő tízéves villamosenergiahálózat-fejlesztési tervben szereplő elemzéssel összhangban mérik, különösen az alábbiak révén:






  i. | a határokon átnyúló projektek, többek között az újraberuházási projektek esetében a mindkét áramlási irányban mért hálózati átviteli kapacitásra gyakorolt hatás kiszámítása, a továbbított áram mennyiségében (MW) mérve, és ezek hozzájárulása a minimum 15 %-os összekapcsolódási cél eléréséhez, illetve a jelentős határokon átnyúló hatással bíró projektek esetében az érintett tagállamok közötti és az érintett tagállamok és harmadik országok közötti határ menti vagy az érintett tagállamokon belüli hálózati átviteli kapacitásra, valamint az érintett tagállamokban a kereslet és a kínálat közötti egyensúlyra és a hálózati műveletekre gyakorolt hatás kiszámítása; |
| --- | --- | --- |

b)

a piaci integrációt, a versenyt és a rendszer rugalmasságát a rendelkezésre álló legújabb, az Unió egészére kiterjedő tízéves villamosenergiahálózat-fejlesztési tervben szereplő elemzéssel összhangban mérik, különösen az alábbiak révén:

i.

a határokon átnyúló projektek, többek között az újraberuházási projektek esetében a mindkét áramlási irányban mért hálózati átviteli kapacitásra gyakorolt hatás kiszámítása, a továbbított áram mennyiségében (MW) mérve, és ezek hozzájárulása a minimum 15 %-os összekapcsolódási cél eléréséhez, illetve a jelentős határokon átnyúló hatással bíró projektek esetében az érintett tagállamok közötti és az érintett tagállamok és harmadik országok közötti határ menti vagy az érintett tagállamokon belüli hálózati átviteli kapacitásra, valamint az érintett tagállamokban a kereslet és a kínálat közötti egyensúlyra és a hálózati műveletekre gyakorolt hatás kiszámítása;

| ii. | az V. mellékletben meghatározott vizsgált területen egy adott projekt által különböző tervezési forgatókönyvek esetén az energiarendszer egészére vetített termelési és átviteli költségek és a piaci árak változása és konvergenciája tekintetében eredményezett hatások felmérése, különös tekintettel a bekapcsolási sorrendben bekövetkező változásokra; |
| --- | --- |

ii.

az V. mellékletben meghatározott vizsgált területen egy adott projekt által különböző tervezési forgatókönyvek esetén az energiarendszer egészére vetített termelési és átviteli költségek és a piaci árak változása és konvergenciája tekintetében eredményezett hatások felmérése, különös tekintettel a bekapcsolási sorrendben bekövetkező változásokra;

| c) | az ellátás biztonságát, az interoperabilitást és a rendszer biztonságos működését a legújabb rendelkezésre álló, az Unió egészére kiterjedő tízéves villamosenergiahálózat-fejlesztési tervben szereplő elemzéssel összhangban mérik, különösen olyan módon, hogy értékelik, hogy milyen hatást gyakorol egy adott projekt az V. mellékletben maghatározott vizsgált területen a várható beviteli veszteségre, a termelés és az átvitel meghatározott beviteli időszakok egy csoportjára vonatkozó megfelelősége tekintetében, figyelembe véve az éghajlatváltozás okozta szélsőséges időjárási eseményekben várható változásokat és azoknak az infrastruktúra rezilienciájára gyakorolt hatását. Adott esetben mérni kell, hogy a projekt milyen hatást gyakorol a rendszerműködtetés és a rendszerszolgáltatások független és megbízható ellenőrzésére. |
| --- | --- |

c)

az ellátás biztonságát, az interoperabilitást és a rendszer biztonságos működését a legújabb rendelkezésre álló, az Unió egészére kiterjedő tízéves villamosenergiahálózat-fejlesztési tervben szereplő elemzéssel összhangban mérik, különösen olyan módon, hogy értékelik, hogy milyen hatást gyakorol egy adott projekt az V. mellékletben maghatározott vizsgált területen a várható beviteli veszteségre, a termelés és az átvitel meghatározott beviteli időszakok egy csoportjára vonatkozó megfelelősége tekintetében, figyelembe véve az éghajlatváltozás okozta szélsőséges időjárási eseményekben várható változásokat és azoknak az infrastruktúra rezilienciájára gyakorolt hatását. Adott esetben mérni kell, hogy a projekt milyen hatást gyakorol a rendszerműködtetés és a rendszerszolgáltatások független és megbízható ellenőrzésére.

4.

| a) | a fenntarthatóság szintje – ennek méréséhez értékelni kell, hogy a hálózatok milyen mértékben képesek a váltakozó megújulóenergia-forrásokat összekapcsolni és megújuló energiát szállítani; |
| --- | --- |

a)

a fenntarthatóság szintje – ennek méréséhez értékelni kell, hogy a hálózatok milyen mértékben képesek a váltakozó megújulóenergia-forrásokat összekapcsolni és megújuló energiát szállítani;

| b) | az ellátás biztonsága – ennek méréséhez értékelni kell az elosztó vagy átviteli hálózatokon, vagy mindkettőn belüli veszteség szintjét, a villamosenergia-hálózat összetevőinek százalékos hasznosítását (azaz az átlagos terhelést), a hálózati összetevők rendelkezésre állását (a tervezett és nem tervezett karbantartással összefüggésben) és ennek a hálózati teljesítményre, valamint az üzemzavarok időtartamára és gyakoriságára gyakorolt hatását, beleértve az éghajlattal kapcsolatos üzemzavarokat is; |
| --- | --- |

b)

az ellátás biztonsága – ennek méréséhez értékelni kell az elosztó vagy átviteli hálózatokon, vagy mindkettőn belüli veszteség szintjét, a villamosenergia-hálózat összetevőinek százalékos hasznosítását (azaz az átlagos terhelést), a hálózati összetevők rendelkezésre állását (a tervezett és nem tervezett karbantartással összefüggésben) és ennek a hálózati teljesítményre, valamint az üzemzavarok időtartamára és gyakoriságára gyakorolt hatását, beleértve az éghajlattal kapcsolatos üzemzavarokat is;

| c) | piaci integráció – ennek méréséhez értékelni kell az innováció elterjedését a rendszerüzemeltetésben, az energetikai elszigeteltség csökkentését és az összekapcsolást, valamint más ágazatok integrációjának szintjét, és az új üzleti modellek és piaci struktúrák előmozdításának mértékét; |
| --- | --- |

c)

piaci integráció – ennek méréséhez értékelni kell az innováció elterjedését a rendszerüzemeltetésben, az energetikai elszigeteltség csökkentését és az összekapcsolást, valamint más ágazatok integrációjának szintjét, és az új üzleti modellek és piaci struktúrák előmozdításának mértékét;

| d) | hálózatbiztonság, az ellátás rugalmassága és minősége – ennek méréséhez értékelni kell a rendszer rugalmasságának innovatív megközelítését, a kiberbiztonságot, az átvitelirendszer-üzemeltetői és az elosztórendszer-üzemeltetői szint közötti hatékony működőképességet, a felhasználóoldali választ, a tárolást, az energiahatékonysági intézkedéseket, a digitális eszközök és az IKT figyelemmel kísérési és ellenőrzési célokra történő költséghatékony felhasználását, a villamosenergia-rendszer stabilitását, valamint a feszültség minősége szerinti teljesítményt. |
| --- | --- |

d)

hálózatbiztonság, az ellátás rugalmassága és minősége – ennek méréséhez értékelni kell a rendszer rugalmasságának innovatív megközelítését, a kiberbiztonságot, az átvitelirendszer-üzemeltetői és az elosztórendszer-üzemeltetői szint közötti hatékony működőképességet, a felhasználóoldali választ, a tárolást, az energiahatékonysági intézkedéseket, a digitális eszközök és az IKT figyelemmel kísérési és ellenőrzési célokra történő költséghatékony felhasználását, a villamosenergia-rendszer stabilitását, valamint a feszültség minősége szerinti teljesítményt.

5.

| a) | fenntarthatóság – a projekt alábbiakhoz való hozzájárulásaként mérve: az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése a különböző végfelhasználási alkalmazások esetében a kibocsátáscsökkentési nehézségekkel szembenéző ágazatokban, például az iparban vagy a közlekedésben; rugalmasság és szezonális tárolási lehetőségek a megújuló villamosenergia-termelés esetében; vagy a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású hidrogén integrálása a piaci igények figyelembevétele és a megújuló hidrogén előmozdítása céljából; |
| --- | --- |

a)

fenntarthatóság – a projekt alábbiakhoz való hozzájárulásaként mérve: az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése a különböző végfelhasználási alkalmazások esetében a kibocsátáscsökkentési nehézségekkel szembenéző ágazatokban, például az iparban vagy a közlekedésben; rugalmasság és szezonális tárolási lehetőségek a megújuló villamosenergia-termelés esetében; vagy a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású hidrogén integrálása a piaci igények figyelembevétele és a megújuló hidrogén előmozdítása céljából;

| b) | piaci integráció és interoperabilitás – ennek méréséhez ki kell számítani, hogy mekkora hozzáadott értéket képvisel a projekt a piaci területek integrációja és az árak közeledése, valamint a rendszer átfogó rugalmassága szempontjából; |
| --- | --- |

b)

piaci integráció és interoperabilitás – ennek méréséhez ki kell számítani, hogy mekkora hozzáadott értéket képvisel a projekt a piaci területek integrációja és az árak közeledése, valamint a rendszer átfogó rugalmassága szempontjából;

| c) | az ellátás biztonsága és rugalmassága – ennek méréséhez ki kell számítani, hogy mekkora hozzáadott értéket képvisel a projekt a hidrogénellátás rezilienciája, változatossága és rugalmassága szempontjából; |
| --- | --- |

c)

az ellátás biztonsága és rugalmassága – ennek méréséhez ki kell számítani, hogy mekkora hozzáadott értéket képvisel a projekt a hidrogénellátás rezilienciája, változatossága és rugalmassága szempontjából;

| d) | verseny – ennek méréséhez értékelni kell a projekt hozzájárulását az ellátás diverzifikációjához, ideértve a belföldi hidrogénellátási forrásokhoz való hozzáférés megkönnyítését. |
| --- | --- |

d)

verseny – ennek méréséhez értékelni kell a projekt hozzájárulását az ellátás diverzifikációjához, ideértve a belföldi hidrogénellátási forrásokhoz való hozzáférés megkönnyítését.

6.

| a) | a fenntarthatóság szintje – ennek méréséhez értékelni kell a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázok gázhálózatba integrált részarányát, a teljes rendszer dekarbonizációja felé mutató ezzel járó üvegházhatásúgáz-kibocsátás-megtakarítást és a szivárgás megfelelő észlelését; |
| --- | --- |

a)

a fenntarthatóság szintje – ennek méréséhez értékelni kell a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázok gázhálózatba integrált részarányát, a teljes rendszer dekarbonizációja felé mutató ezzel járó üvegházhatásúgáz-kibocsátás-megtakarítást és a szivárgás megfelelő észlelését;

| b) | az ellátás minősége és biztonsága – ennek méréséhez ki kell számítani a megbízhatóan rendelkezésre álló gázellátás és a csúcsigény közötti arányt, a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázokkal felváltott import arányát, a rendszer működésének stabilitását, valamint az ellátási zavarok időtartamát és gyakoriságát fogyasztónként; |
| --- | --- |

b)

az ellátás minősége és biztonsága – ennek méréséhez ki kell számítani a megbízhatóan rendelkezésre álló gázellátás és a csúcsigény közötti arányt, a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázokkal felváltott import arányát, a rendszer működésének stabilitását, valamint az ellátási zavarok időtartamát és gyakoriságát fogyasztónként;

| c) | rugalmassági szolgáltatások, így a keresletoldali válasz és a tárolás lehetővé tétele az intelligens energiaágazati integráció megkönnyítése révén az egyéb energiahordozókkal és -ágazatokkal való összeköttetések megteremtésével – ennek méréséhez értékelni kell az összekapcsolt energiaágazatokban és rendszerekben, például a hő- és villamosenergia-rendszerben, a közlekedésben és az iparban lehetővé tett költségmegtakarítást. |
| --- | --- |

c)

rugalmassági szolgáltatások, így a keresletoldali válasz és a tárolás lehetővé tétele az intelligens energiaágazati integráció megkönnyítése révén az egyéb energiahordozókkal és -ágazatokkal való összeköttetések megteremtésével – ennek méréséhez értékelni kell az összekapcsolt energiaágazatokban és rendszerekben, például a hő- és villamosenergia-rendszerben, a közlekedésben és az iparban lehetővé tett költségmegtakarítást.

7.

| a) | fenntarthatóság – ennek méréséhez értékelni kell a hálózatba integrált megújuló vagy alacsony szén-dioxid-kibocsátású, különösen a megújuló forrásokból származó, a II. melléklet 4. pontja a) alpontjának ii. alpontjában meghatározott kritériumoknak megfelelő hidrogén részarányát, vagy meg kell becsülni az ilyen eredetű szintetikus tüzelőanyagok hasznosításának mennyiségét és a kapcsolódó üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarításokat; |
| --- | --- |

a)

fenntarthatóság – ennek méréséhez értékelni kell a hálózatba integrált megújuló vagy alacsony szén-dioxid-kibocsátású, különösen a megújuló forrásokból származó, a II. melléklet 4. pontja a) alpontjának ii. alpontjában meghatározott kritériumoknak megfelelő hidrogén részarányát, vagy meg kell becsülni az ilyen eredetű szintetikus tüzelőanyagok hasznosításának mennyiségét és a kapcsolódó üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarításokat;

| b) | az ellátás biztonsága – ennek méréséhez értékelni kell a hálózatműködtetés biztonságához, stabilitásához és hatékonyságához történő hozzájárulását, ideértve a megújuló villamosenergia-termelés azon korlátozását is, amelyet elkerültek; |
| --- | --- |

b)

az ellátás biztonsága – ennek méréséhez értékelni kell a hálózatműködtetés biztonságához, stabilitásához és hatékonyságához történő hozzájárulását, ideértve a megújuló villamosenergia-termelés azon korlátozását is, amelyet elkerültek;

| c) | rugalmassági szolgáltatások, így a keresletoldali válasz és a tárolás lehetővé tétele az intelligens energiaágazati integráció megkönnyítése révén az egyéb energiahordozókkal és -ágazatokkal való összeköttetések megteremtésével – ennek méréséhez értékelni kell az összekapcsolt energiaágazatokban és rendszerekben, például a gáz-, hidrogén-, energia- és hőhálózatokban, a közlekedésben és az iparban lehetővé tett költségmegtakarítást. |
| --- | --- |

c)

rugalmassági szolgáltatások, így a keresletoldali válasz és a tárolás lehetővé tétele az intelligens energiaágazati integráció megkönnyítése révén az egyéb energiahordozókkal és -ágazatokkal való összeköttetések megteremtésével – ennek méréséhez értékelni kell az összekapcsolt energiaágazatokban és rendszerekben, például a gáz-, hidrogén-, energia- és hőhálózatokban, a közlekedésben és az iparban lehetővé tett költségmegtakarítást.

8.

| a) | fenntarthatóság – ennek méréséhez értékelni kell a projekt teljes életciklusára számított üvegházhatásúgáz-kibocsátás teljes várható csökkentését és többek között, de nem kizárólag az olyan alternatív technológiai megoldások hiányát, mint például az energiahatékonyság, a megújuló forrásokat integráló villamosítás, annak érdekében, hogy az összekapcsolt ipari létesítményekben leválasztásra szánt szén-dioxid mennyiségével megegyező szintű üvegházhatásúgáz-csökkentést érjenek el egy összehasonlítható határidőn belül, figyelembe véve adott esetben a szén-dioxid leválasztásához, szállításához és tárolásához szükséges energiából származó üvegházhatásúgáz-kibocsátást, megfontolva az infrastruktúrát, adott esetben beleértve az egyéb lehetséges jövőbeli felhasználásokat is; |
| --- | --- |

a)

fenntarthatóság – ennek méréséhez értékelni kell a projekt teljes életciklusára számított üvegházhatásúgáz-kibocsátás teljes várható csökkentését és többek között, de nem kizárólag az olyan alternatív technológiai megoldások hiányát, mint például az energiahatékonyság, a megújuló forrásokat integráló villamosítás, annak érdekében, hogy az összekapcsolt ipari létesítményekben leválasztásra szánt szén-dioxid mennyiségével megegyező szintű üvegházhatásúgáz-csökkentést érjenek el egy összehasonlítható határidőn belül, figyelembe véve adott esetben a szén-dioxid leválasztásához, szállításához és tárolásához szükséges energiából származó üvegházhatásúgáz-kibocsátást, megfontolva az infrastruktúrát, adott esetben beleértve az egyéb lehetséges jövőbeli felhasználásokat is;

| b) | reziliencia és biztonság – ennek méréséhez értékelni kell az infrastruktúra biztonságát; |
| --- | --- |

b)

reziliencia és biztonság – ennek méréséhez értékelni kell az infrastruktúra biztonságát;

| c) | a környezeti teher és kockázat mérséklése a szén-dioxid végleges semlegesítése révén. |
| --- | --- |

c)

a környezeti teher és kockázat mérséklése a szén-dioxid végleges semlegesítése révén.

---

V. MELLÉKLET

AZ ENERGIARENDSZER EGÉSZÉRE KITERJEDŐ KÖLTSÉG-HASZON ELEMZÉS

A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO által kidolgozott költség-haszon elemzési módszertanoknak következeteseknek kell lenniük egymással, figyelembe véve az ágazati sajátosságokat. Az uniós listán szereplő projektek esetében alkalmazandó, az energiarendszer egészére kiterjedő harmonizált és átlátható költség-haszon elemzés módszertanainak az összes infrastruktúra-kategória esetében egységesnek kell lenniük, kivéve, ha egyedi eltérések indokoltak. A módszertanoknak foglalkozniuk kell a tágan értelmezett költségekkel, ideértve az externáliákat is, az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaira és a 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésére tekintettel, továbbá meg kell felelniük az alábbi alapelveknek:

| 1. | egy adott projekt vizsgált területe magában foglal valamennyi olyan tagállamot és harmadik országot, amelyek területén a projekt található, a velük közvetlenül szomszédos tagállamokat és minden más olyan tagállamot, amelyekben a projektnek jelentős hatása van. E célból a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO együttműködik az érintett harmadik országok összes releváns rendszerüzemeltetőjével. A II. melléklet 3. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó projektek esetén a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO együttműködik a projektgazdával, akkor is, ha az nem rendszerüzemeltető; |
| --- | --- |

1.

egy adott projekt vizsgált területe magában foglal valamennyi olyan tagállamot és harmadik országot, amelyek területén a projekt található, a velük közvetlenül szomszédos tagállamokat és minden más olyan tagállamot, amelyekben a projektnek jelentős hatása van. E célból a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO együttműködik az érintett harmadik országok összes releváns rendszerüzemeltetőjével. A II. melléklet 3. pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kategóriába tartozó projektek esetén a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO együttműködik a projektgazdával, akkor is, ha az nem rendszerüzemeltető;

| 2. | valamennyi költség-haszon elemzésnek tartalmaznia kell a beviteli adathalmazra vonatkozó érzékenységi elemzéseket, ideértve a termelési költségeket és az üvegházhatású gázok költségeit, továbbá a kereslet és a kínálat, –többek között a megújuló energiaforrások tekintetében – várható alakulását – és ideértve azok rugalmasságát is –, valamint a tárolási lehetőségeket, az azonos vizsgált területen folyó különböző projektek üzembe helyezésének dátumát, az éghajlati hatásokat és az egyéb releváns paramétereket; |
| --- | --- |

2.

valamennyi költség-haszon elemzésnek tartalmaznia kell a beviteli adathalmazra vonatkozó érzékenységi elemzéseket, ideértve a termelési költségeket és az üvegházhatású gázok költségeit, továbbá a kereslet és a kínálat, –többek között a megújuló energiaforrások tekintetében – várható alakulását – és ideértve azok rugalmasságát is –, valamint a tárolási lehetőségeket, az azonos vizsgált területen folyó különböző projektek üzembe helyezésének dátumát, az éghajlati hatásokat és az egyéb releváns paramétereket;

| 3. | meghatározzák a több ágazatot átfogó beviteli adathalmaz alapján elvégzendő elemzést, a hatást az egyes projektekkel együtt és azok nélkül is meghatározva, és tartalmazzák a más projektekkel fennálló, releváns kölcsönös függőségi kapcsolatokat; |
| --- | --- |

3.

meghatározzák a több ágazatot átfogó beviteli adathalmaz alapján elvégzendő elemzést, a hatást az egyes projektekkel együtt és azok nélkül is meghatározva, és tartalmazzák a más projektekkel fennálló, releváns kölcsönös függőségi kapcsolatokat;

| 4. | iránymutatást nyújtanak a költség-haszon elemzéshez szükséges energiahálózati és piaci modell kidolgozásával és használatával kapcsolatban. A modellezésnek lehetővé kell tennie a gazdasági előnyök és ezen belül a piaci integrációnak, az ellátás biztonságának, a versenynek, valamint az energetikai elszigeteltség megszüntetésének és a társadalmi, környezeti és éghajlati hatásoknak a teljeskörű értékelését, ideértve a több ágazaton átívelő hatásokat is. A módszertannak teljes mértékben átláthatónak kell lennie, és részletes információkat kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az egyes hasznokat és költségeket miért és hogyan számítják ki, és azok mit foglalnak magukban; |
| --- | --- |

4.

iránymutatást nyújtanak a költség-haszon elemzéshez szükséges energiahálózati és piaci modell kidolgozásával és használatával kapcsolatban. A modellezésnek lehetővé kell tennie a gazdasági előnyök és ezen belül a piaci integrációnak, az ellátás biztonságának, a versenynek, valamint az energetikai elszigeteltség megszüntetésének és a társadalmi, környezeti és éghajlati hatásoknak a teljeskörű értékelését, ideértve a több ágazaton átívelő hatásokat is. A módszertannak teljes mértékben átláthatónak kell lennie, és részletes információkat kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az egyes hasznokat és költségeket miért és hogyan számítják ki, és azok mit foglalnak magukban;

| 5. | ismertetik azt, hogy az „első az energiahatékonyság” elve hogyan valósul meg az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

5.

ismertetik azt, hogy az „első az energiahatékonyság” elve hogyan valósul meg az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek valamennyi szakaszában;

| 6. | ismertetik, hogy a projekt nem akadályozza a megújuló energiaforrások fejlesztését és elterjedését; |
| --- | --- |

6.

ismertetik, hogy a projekt nem akadályozza a megújuló energiaforrások fejlesztését és elterjedését;

| 7. | biztosítják, hogy azonosítani lehessen azokat a tagállamokat, amelyekben a projekt nettó hatása kedvező, a kedvezményezetteket, azokat a tagállamokat, amelyekben a projekt nettó hatása kedvezőtlen és a költségviselőket, figyelembe véve, hogy ez utóbbiak nem biztos, hogy azon tagállamok, amelyek területén az infrastruktúra megépül; |
| --- | --- |

7.

biztosítják, hogy azonosítani lehessen azokat a tagállamokat, amelyekben a projekt nettó hatása kedvező, a kedvezményezetteket, azokat a tagállamokat, amelyekben a projekt nettó hatása kedvezőtlen és a költségviselőket, figyelembe véve, hogy ez utóbbiak nem biztos, hogy azon tagállamok, amelyek területén az infrastruktúra megépül;

| 8. | figyelembe veszik legalább a tőkekiadást, a projekt egészének műszaki élettartama során felmerülő üzemeltetési és karbantartási költségeket, valamint a kapcsolódó rendszer költségeit, így például a leszerelési és hulladékgazdálkodási költségeket, ideértve a külső költségeket is. A módszertanok iránymutatással szolgálnak a költség-haszon számítások során használandó leszámítolási kamatlábakról, műszaki élettartamról, valamint maradványértékről. Kötelező módszertant tartalmaznak továbbá a haszon-költség arány és a nettó jelenérték kiszámítására, valamint a hasznoknak a becslési módszerük megbízhatósága alapján történő differenciálására. Figyelembe kell venni továbbá azon módszereket, amelyek a projektek éghajlati és környezeti hatásainak és az uniós energiapolitikai célokhoz – például a megújuló energiák részesedésére, az energiahatékonyságra és az összekapcsoltságra vonatkozó célokhoz – való hozzájárulásának kiszámítására használatosak; |
| --- | --- |

8.

figyelembe veszik legalább a tőkekiadást, a projekt egészének műszaki élettartama során felmerülő üzemeltetési és karbantartási költségeket, valamint a kapcsolódó rendszer költségeit, így például a leszerelési és hulladékgazdálkodási költségeket, ideértve a külső költségeket is. A módszertanok iránymutatással szolgálnak a költség-haszon számítások során használandó leszámítolási kamatlábakról, műszaki élettartamról, valamint maradványértékről. Kötelező módszertant tartalmaznak továbbá a haszon-költség arány és a nettó jelenérték kiszámítására, valamint a hasznoknak a becslési módszerük megbízhatósága alapján történő differenciálására. Figyelembe kell venni továbbá azon módszereket, amelyek a projektek éghajlati és környezeti hatásainak és az uniós energiapolitikai célokhoz – például a megújuló energiák részesedésére, az energiahatékonyságra és az összekapcsoltságra vonatkozó célokhoz – való hozzájárulásának kiszámítására használatosak;

| 9. | biztosítják, hogy az egyes projektek esetében meghozott, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó intézkedések értékelésre kerüljenek és tükrözzék az üvegházhatásúgáz-kibocsátás költségét, és hogy az értékelés megalapozott legyen és összhangban álljon az egyéb uniós politikákkal, annak érdekében, hogy össze lehessen őket hasonlítani más, új infrastruktúrát nem igénylő megoldásokkal. |
| --- | --- |

9.

biztosítják, hogy az egyes projektek esetében meghozott, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó intézkedések értékelésre kerüljenek és tükrözzék az üvegházhatásúgáz-kibocsátás költségét, és hogy az értékelés megalapozott legyen és összhangban álljon az egyéb uniós politikákkal, annak érdekében, hogy össze lehessen őket hasonlítani más, új infrastruktúrát nem igénylő megoldásokkal.

---

VI. MELLÉKLET

AZ ÁTLÁTHATÓSÁGRA ÉS A LAKOSSÁGI RÉSZVÉTELRE VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOK

1.

| a) | az érintett közös érdekű projektek különböző típusaira vonatkozó határozatok és vélemények alapjául szolgáló, alkalmazandó jogszabályok meghatározása, ideértve a környezetvédelmi jogot; |
| --- | --- |

a)

az érintett közös érdekű projektek különböző típusaira vonatkozó határozatok és vélemények alapjául szolgáló, alkalmazandó jogszabályok meghatározása, ideértve a környezetvédelmi jogot;

| b) | a meghozandó releváns határozatok és vélemények listája; |
| --- | --- |

b)

a meghozandó releváns határozatok és vélemények listája;

| c) | az illetékes hatóság, más érintett hatóságok és a főbb érintett érdekeltek neve és elérhetősége; |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóság, más érintett hatóságok és a főbb érintett érdekeltek neve és elérhetősége;

| d) | a munkafolyamat, az eljárás egyes szakaszainak ismertetése, a hozzá tartozó indikatív ütemterv és a döntéshozatali folyamat tömör összefoglalása az érintett közös érdekű projektek különböző típusai esetében; |
| --- | --- |

d)

a munkafolyamat, az eljárás egyes szakaszainak ismertetése, a hozzá tartozó indikatív ütemterv és a döntéshozatali folyamat tömör összefoglalása az érintett közös érdekű projektek különböző típusai esetében;

| e) | a határozat iránti kérelemmel együtt benyújtandó dokumentumok körével, szerkezetével és részletességével kapcsolatos információk, egy ellenőrző listát is beleértve; |
| --- | --- |

e)

a határozat iránti kérelemmel együtt benyújtandó dokumentumok körével, szerkezetével és részletességével kapcsolatos információk, egy ellenőrző listát is beleértve;

| f) | a nyilvánosság e folyamatba történő bevonásának szakaszai és eszközei; |
| --- | --- |

f)

a nyilvánosság e folyamatba történő bevonásának szakaszai és eszközei;

| g) | annak megjelölése, hogy az illetékes hatóságnak, más érintett hatóságoknak és a projektgazdának milyen módon kell bizonyítania, hogy a nyilvános konzultáció során kifejtett véleményeket figyelembe vették, például bemutatva, hogy a projekt helyszínét és terveit illetően milyen módosításokat hajtottak végre, vagy megindokolva, hogy az érintett véleményeket miért nem vették figyelembe; |
| --- | --- |

g)

annak megjelölése, hogy az illetékes hatóságnak, más érintett hatóságoknak és a projektgazdának milyen módon kell bizonyítania, hogy a nyilvános konzultáció során kifejtett véleményeket figyelembe vették, például bemutatva, hogy a projekt helyszínét és terveit illetően milyen módosításokat hajtottak végre, vagy megindokolva, hogy az érintett véleményeket miért nem vették figyelembe;

| h) | amennyire csak lehetséges, tartalmának fordítása a szomszédos tagállamok minden nyelvére, amelyet az érintett szomszédos tagállamokkal egyeztetve kell megvalósítani. |
| --- | --- |

h)

amennyire csak lehetséges, tartalmának fordítása a szomszédos tagállamok minden nyelvére, amelyet az érintett szomszédos tagállamokkal egyeztetve kell megvalósítani.

2.

| a) | a meghozandó határozatok és vélemények; |
| --- | --- |

a)

a meghozandó határozatok és vélemények;

| b) | a várhatóan érintett hatóságok, érdekelt felek és lakossági csoportok; |
| --- | --- |

b)

a várhatóan érintett hatóságok, érdekelt felek és lakossági csoportok;

| c) | az eljárás egyes szakaszai és azok időtartama; |
| --- | --- |

c)

az eljárás egyes szakaszai és azok időtartama;

| d) | a főbb elérendő mérföldkövek és ezek határideje, tekintettel a meghozandó átfogó határozatra; |
| --- | --- |

d)

a főbb elérendő mérföldkövek és ezek határideje, tekintettel a meghozandó átfogó határozatra;

| e) | a hatóságok által tervezett források és az esetleges további forrásigények. |
| --- | --- |

e)

a hatóságok által tervezett források és az esetleges további forrásigények.

3.

| a) | a közös érdekű projekt által érintett érdekelt feleket, többek között az érintett nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a projekt közelében élő földtulajdonosok és polgárok, a lakosság és a lakossági szövetségek, szervezetek vagy csoportok részére kimerítő tájékoztatást kell nyújtani, és inkluzív, nyitott és átlátható módon már a kezdetektől fogva konzultálni kell velük, amikor a nyilvánosság esetleges aggályait még figyelembe lehet venni. Az illetékes hatóság adott esetben aktívan támogathatja a projektgazda által végzett tevékenységeket; |
| --- | --- |

a)

a közös érdekű projekt által érintett érdekelt feleket, többek között az érintett nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a projekt közelében élő földtulajdonosok és polgárok, a lakosság és a lakossági szövetségek, szervezetek vagy csoportok részére kimerítő tájékoztatást kell nyújtani, és inkluzív, nyitott és átlátható módon már a kezdetektől fogva konzultálni kell velük, amikor a nyilvánosság esetleges aggályait még figyelembe lehet venni. Az illetékes hatóság adott esetben aktívan támogathatja a projektgazda által végzett tevékenységeket;

| b) | az illetékes hatóságok gondoskodnak arról, hogy a közös érdekű projektekkel kapcsolatos nyilvános konzultációs eljárásokat lehetőség szerint csoportosítsák, beleértve a nemzeti jog által megkövetelt nyilvános konzultációkat is. Az egyes nyilvános konzultációk során minden, az eljárás adott szakasza szempontjából fontos kérdésre ki kell térni, és minden, az adott eljárási szakasz szempontjából releváns kérdést csak egy nyilvános konzultáció alkalmával kell tárgyalni; ugyanakkor egy adott nyilvános konzultációra több földrajzi helyszínen is sor kerülhet. A nyilvános konzultációról szóló értesítésben világosan feltüntetik az adott nyilvános konzultáción tárgyalt kérdéseket; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságok gondoskodnak arról, hogy a közös érdekű projektekkel kapcsolatos nyilvános konzultációs eljárásokat lehetőség szerint csoportosítsák, beleértve a nemzeti jog által megkövetelt nyilvános konzultációkat is. Az egyes nyilvános konzultációk során minden, az eljárás adott szakasza szempontjából fontos kérdésre ki kell térni, és minden, az adott eljárási szakasz szempontjából releváns kérdést csak egy nyilvános konzultáció alkalmával kell tárgyalni; ugyanakkor egy adott nyilvános konzultációra több földrajzi helyszínen is sor kerülhet. A nyilvános konzultációról szóló értesítésben világosan feltüntetik az adott nyilvános konzultáción tárgyalt kérdéseket;

| c) | észrevételek és kifogások kizárólag a nyilvános konzultáció kezdetétől a határidő lejártáig fogadhatók el; |
| --- | --- |

c)

észrevételek és kifogások kizárólag a nyilvános konzultáció kezdetétől a határidő lejártáig fogadhatók el;

| d) | a projektgazdák biztosítják, hogy a konzultációkra olyan időszakban kerüljön sor, amely lehetővé teszi a lakosság nyílt és inkluzív részvételét. |
| --- | --- |

d)

a projektgazdák biztosítják, hogy a konzultációkra olyan időszakban kerüljön sor, amely lehetővé teszi a lakosság nyílt és inkluzív részvételét.

4.

| a) | az érdekelt és megkeresett felek; |
| --- | --- |

a)

az érdekelt és megkeresett felek;

| b) | a tervezett intézkedések, a kérdéssel foglalkozó találkozók javasolt általános helyszínét és időpontját is ideértve; |
| --- | --- |

b)

a tervezett intézkedések, a kérdéssel foglalkozó találkozók javasolt általános helyszínét és időpontját is ideértve;

| c) | a menetrend; |
| --- | --- |

c)

a menetrend;

| d) | a különböző feladatokhoz rendelt emberi erőforrások; |
| --- | --- |

d)

a különböző feladatokhoz rendelt emberi erőforrások;

5.

| a) | elektronikus és adott esetben nyomtatott formátumban közzétesznek egy legfeljebb 15 oldalas tájékoztató füzetet, amelyben világos és tömör áttekintést adnak a projekt fejlesztési lépéseinek leírásáról, céljáról és előzetes menetrendjéről, az alternatív nyomvonalat figyelembe vevő nemzeti hálózatfejlesztési tervről, a – többek között az országhatárokon átnyúló vagy átterjedő – lehetséges hatás típusairól és jellemzőiről és az ezek mérséklését célzó lehetséges intézkedésekről; az ilyen tájékoztató füzetet a konzultáció előtt közzéteszik és az felsorolja a 9. cikk (7) bekezdésében említett közös érdekű projekt internetes oldalának, valamint a 23. cikkben említett átláthatósági platformnak és az e melléklet 1. pontjában említett eljárási kézikönyvnek az internetes címeit; |
| --- | --- |

a)

elektronikus és adott esetben nyomtatott formátumban közzétesznek egy legfeljebb 15 oldalas tájékoztató füzetet, amelyben világos és tömör áttekintést adnak a projekt fejlesztési lépéseinek leírásáról, céljáról és előzetes menetrendjéről, az alternatív nyomvonalat figyelembe vevő nemzeti hálózatfejlesztési tervről, a – többek között az országhatárokon átnyúló vagy átterjedő – lehetséges hatás típusairól és jellemzőiről és az ezek mérséklését célzó lehetséges intézkedésekről; az ilyen tájékoztató füzetet a konzultáció előtt közzéteszik és az felsorolja a 9. cikk (7) bekezdésében említett közös érdekű projekt internetes oldalának, valamint a 23. cikkben említett átláthatósági platformnak és az e melléklet 1. pontjában említett eljárási kézikönyvnek az internetes címeit;

| b) | a konzultációra vonatkozó információkat közzéteszik a közös érdekű projekt 9. cikk (7) bekezdésében említett internetes oldalán, a helyi közigazgatási szervek irodáinak hirdetőtábláin, és legalább egy, vagy adott esetben két helyi médiumban; |
| --- | --- |

b)

a konzultációra vonatkozó információkat közzéteszik a közös érdekű projekt 9. cikk (7) bekezdésében említett internetes oldalán, a helyi közigazgatási szervek irodáinak hirdetőtábláin, és legalább egy, vagy adott esetben két helyi médiumban;

| c) | az érintett érdekelt felek, szövetségek, szervezetek és csoportok részére írásbeli vagy elektronikus meghívót küldenek az aggodalomra okot adó esetekkel kapcsolatos egyeztetés céljából rendezett találkozókra. |
| --- | --- |

c)

az érintett érdekelt felek, szövetségek, szervezetek és csoportok részére írásbeli vagy elektronikus meghívót küldenek az aggodalomra okot adó esetekkel kapcsolatos egyeztetés céljából rendezett találkozókra.

6.

| a) | a projekt internetes oldala utolsó frissítésének időpontja; |
| --- | --- |

a)

a projekt internetes oldala utolsó frissítésének időpontja;

| b) | tartalmának fordítása a projekt által érintett tagállamok összes nyelvére, illetve azon tagállamok nyelvére, amelyekre a projekt jelentős, határokon átnyúló hatást gyakorol a IV. melléklet 1. pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

b)

tartalmának fordítása a projekt által érintett tagállamok összes nyelvére, illetve azon tagállamok nyelvére, amelyekre a projekt jelentős, határokon átnyúló hatást gyakorol a IV. melléklet 1. pontjának megfelelően;

| c) | az 5. pontban említett tájékoztató füzet, amelyet a projekttel kapcsolatos legfrissebb adatokkal naprakésszé tesznek; |
| --- | --- |

c)

az 5. pontban említett tájékoztató füzet, amelyet a projekttel kapcsolatos legfrissebb adatokkal naprakésszé tesznek;

| d) | közérthető nyelven írott és rendszeresen naprakésszé tett összefoglaló, amely ismerteti a projekt aktuális állapotát, ideértve a földrajzi információkat is, és naprakésszé tétel esetén egyértelműen megjelöli a korábbi változathoz képest történt változásokat; |
| --- | --- |

d)

közérthető nyelven írott és rendszeresen naprakésszé tett összefoglaló, amely ismerteti a projekt aktuális állapotát, ideértve a földrajzi információkat is, és naprakésszé tétel esetén egyértelműen megjelöli a korábbi változathoz képest történt változásokat;

| e) | az 5. cikk (1) bekezdése szerinti végrehajtási terv, amelyet a projekttel kapcsolatos legfrissebb adatokkal naprakésszé tesznek; |
| --- | --- |

e)

az 5. cikk (1) bekezdése szerinti végrehajtási terv, amelyet a projekttel kapcsolatos legfrissebb adatokkal naprakésszé tesznek;

| f) | az Unió által a projekt számára elkülönített és kifizetett források; |
| --- | --- |

f)

az Unió által a projekt számára elkülönített és kifizetett források;

| g) | a projekt és a nyilvános konzultáció terve, egyértelműen feltüntetve bennük a nyilvános konzultációk és meghallgatások időpontját és helyszínét, valamint a meghallgatások szempontjából lényeges előirányzott témákat; |
| --- | --- |

g)

a projekt és a nyilvános konzultáció terve, egyértelműen feltüntetve bennük a nyilvános konzultációk és meghallgatások időpontját és helyszínét, valamint a meghallgatások szempontjából lényeges előirányzott témákat;

| h) | elérhetőség, ahová további információk vagy dokumentumok beszerzésével kapcsolatos igénnyel lehet fordulni; |
| --- | --- |

h)

elérhetőség, ahová további információk vagy dokumentumok beszerzésével kapcsolatos igénnyel lehet fordulni;

| i) | elérhetőség a nyilvános konzultációk során felmerülő észrevételek és kifogások benyújtásához. |
| --- | --- |

i)

elérhetőség a nyilvános konzultációk során felmerülő észrevételek és kifogások benyújtásához.

---

| 2022.6.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/103

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/870 RENDELETE

(2022. május 30.)

az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás értelmében az ukrán termékekre alkalmazandó kereskedelmi engedményeket kiegészítő ideiglenes kereskedelemliberalizációs intézkedésekről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (2) (a továbbiakban: a társulási megállapodás) képezi az Unió és Ukrajna közötti kapcsolat alapját. A társulási megállapodás kereskedelemre és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó IV. címét a 2014/668/EU tanácsi határozattal (3) összhangban 2016. január 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák, és az 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett, miután valamennyi tagállam megerősítette azt. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (2) (a továbbiakban: a társulási megállapodás) képezi az Unió és Ukrajna közötti kapcsolat alapját. A társulási megállapodás kereskedelemre és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó IV. címét a 2014/668/EU tanácsi határozattal (3) összhangban 2016. január 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák, és az 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett, miután valamennyi tagállam megerősítette azt.

| (2) | A társulási megállapodás kifejezi a társulási megállapodás Feleinek (a továbbiakban: a Felek) azon óhaját, hogy ambiciózus és innovatív módon megerősítsék és kiszélesítsék a kapcsolatokat, fokozatos gazdasági integrációt segítsenek elő és valósítsanak meg, és ezt a Felek Kereskedelmi Világszervezetbeli tagságából eredő jogoknak és kötelezettségeknek megfelelően tegyék. |
| --- | --- |

(2)

A társulási megállapodás kifejezi a társulási megállapodás Feleinek (a továbbiakban: a Felek) azon óhaját, hogy ambiciózus és innovatív módon megerősítsék és kiszélesítsék a kapcsolatokat, fokozatos gazdasági integrációt segítsenek elő és valósítsanak meg, és ezt a Felek Kereskedelmi Világszervezetbeli tagságából eredő jogoknak és kötelezettségeknek megfelelően tegyék.

| (3) | A társulási megállapodás 2. cikke a társulási megállapodás alapvető elemeként határozza meg többek között a demokratikus elvek, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását, valamint a szuverenitás és a területi integritás, a határok sérthetetlensége és a függetlenség elve tiszteletben tartásának előmozdítását. |
| --- | --- |

(3)

A társulási megállapodás 2. cikke a társulási megállapodás alapvető elemeként határozza meg többek között a demokratikus elvek, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását, valamint a szuverenitás és a területi integritás, a határok sérthetetlensége és a függetlenség elve tiszteletben tartásának előmozdítását.

| (4) | A társulási megállapodás 25. cikke egy szabadkereskedelmi térség Felek általi fokozatos, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT 1994.) XXIV. cikkével összhangban történő létrehozásáról rendelkezik. E célból a társulási megállapodás 29. cikke előírja a vámoknak a benne foglalt jegyzékekkel összhangban történő fokozatos eltörlését, és előirányozza ezen eltörlés felgyorsításának és hatálya kiterjesztésének lehetőségét. A társulási megállapodás 48. cikke előírja, hogy a dömpingellenes intézkedések Felek közötti alkalmazását megelőzően figyelembe kell venni a közérdeket. |
| --- | --- |

(4)

A társulási megállapodás 25. cikke egy szabadkereskedelmi térség Felek általi fokozatos, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT 1994.) XXIV. cikkével összhangban történő létrehozásáról rendelkezik. E célból a társulási megállapodás 29. cikke előírja a vámoknak a benne foglalt jegyzékekkel összhangban történő fokozatos eltörlését, és előirányozza ezen eltörlés felgyorsításának és hatálya kiterjesztésének lehetőségét. A társulási megállapodás 48. cikke előírja, hogy a dömpingellenes intézkedések Felek közötti alkalmazását megelőzően figyelembe kell venni a közérdeket.

| (5) | Az Oroszország által 2022. február 24-én Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan támadó háború alapvetően meggyengítette Ukrajna azon képességét, hogy kereskedelmet folytasson a világ más részeivel, egyrészt azért, mert a termelési kapacitás megsemmisült, másrészt azért, mert a közlekedési eszközök jelentős része a Fekete-tengerhez való hozzáférés lezárása miatt nem áll rendelkezésre. E kivételes körülmények között, és az Oroszország által Ukrajnával szemben indított támadó háború negatív gazdasági hatásának enyhítése érdekében fel kell gyorsítani az Unió és Ukrajna közötti szorosabb gazdasági kapcsolatok kialakítását annak érdekében, hogy gyors támogatást lehessen nyújtani az ukrán hatóságoknak és a lakosságnak. Ezért szükséges és helyénvaló ösztönözni a kereskedelmi forgalmat, valamint az Unió és Ukrajna közötti kereskedelemre vonatkozó vámok eltörlésének felgyorsításával összhangban valamennyi termékre vonatkozóan kereskedelemliberalizációs intézkedések formájában engedményeket nyújtani. |
| --- | --- |

(5)

Az Oroszország által 2022. február 24-én Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan támadó háború alapvetően meggyengítette Ukrajna azon képességét, hogy kereskedelmet folytasson a világ más részeivel, egyrészt azért, mert a termelési kapacitás megsemmisült, másrészt azért, mert a közlekedési eszközök jelentős része a Fekete-tengerhez való hozzáférés lezárása miatt nem áll rendelkezésre. E kivételes körülmények között, és az Oroszország által Ukrajnával szemben indított támadó háború negatív gazdasági hatásának enyhítése érdekében fel kell gyorsítani az Unió és Ukrajna közötti szorosabb gazdasági kapcsolatok kialakítását annak érdekében, hogy gyors támogatást lehessen nyújtani az ukrán hatóságoknak és a lakosságnak. Ezért szükséges és helyénvaló ösztönözni a kereskedelmi forgalmat, valamint az Unió és Ukrajna közötti kereskedelemre vonatkozó vámok eltörlésének felgyorsításával összhangban valamennyi termékre vonatkozóan kereskedelemliberalizációs intézkedések formájában engedményeket nyújtani.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Unió biztosítja, hogy külső tevékenységeinek különböző területei egymással összhangban legyenek. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkének (1) bekezdése értelmében a közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Unió biztosítja, hogy külső tevékenységeinek különböző területei egymással összhangban legyenek. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkének (1) bekezdése értelmében a közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni.

| (7) | Az e rendeletben megállapított kereskedelemliberalizációs intézkedéseknek a következő formában kell megvalósulniuk: i. az Ukrajnából származó ipari termékek behozatalára vonatkozó behozatali vámok teljeskörű eltörlése (preferenciális vámok); ii. a belépésiár-rendszer gyümölcs- és zöldségfélékre történő alkalmazásának felfüggesztése; iii. a vámkontingensek felfüggesztése és a behozatali vámok teljeskörű eltörlése; iv. az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 14. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérve, az Ukrajnából származó, e rendelet alkalmazásának ideje alatt megvalósult behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok semmikor sem szedhetők be, e rendelet lejárta után sem; és v. az (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alkalmazásának ideiglenes felfüggesztése. Az említett intézkedések révén az Unió ideiglenesen megfelelő gazdasági és pénzügyi támogatást nyújt Ukrajna és az érintett gazdasági szereplők javára. |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben megállapított kereskedelemliberalizációs intézkedéseknek a következő formában kell megvalósulniuk: i. az Ukrajnából származó ipari termékek behozatalára vonatkozó behozatali vámok teljeskörű eltörlése (preferenciális vámok); ii. a belépésiár-rendszer gyümölcs- és zöldségfélékre történő alkalmazásának felfüggesztése; iii. a vámkontingensek felfüggesztése és a behozatali vámok teljeskörű eltörlése; iv. az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 14. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérve, az Ukrajnából származó, e rendelet alkalmazásának ideje alatt megvalósult behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok semmikor sem szedhetők be, e rendelet lejárta után sem; és v. az (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alkalmazásának ideiglenes felfüggesztése. Az említett intézkedések révén az Unió ideiglenesen megfelelő gazdasági és pénzügyi támogatást nyújt Ukrajna és az érintett gazdasági szereplők javára.

| (8) | A csalás megelőzése érdekében az e rendeletben meghatározott preferenciális rendelkezések feltétele, hogy Ukrajna megfeleljen a társulási megállapodás alapján elérhető előnyök megszerzésére vonatkozó összes feltételnek, beleértve az érintett termékekre vonatkozó származási szabályokat és az azokhoz kapcsolódó eljárásokat, valamint hogy Ukrajna a társulási megállapodásban előírtaknak megfelelően szoros közigazgatási együttműködést folytasson az Unióval. |
| --- | --- |

(8)

A csalás megelőzése érdekében az e rendeletben meghatározott preferenciális rendelkezések feltétele, hogy Ukrajna megfeleljen a társulási megállapodás alapján elérhető előnyök megszerzésére vonatkozó összes feltételnek, beleértve az érintett termékekre vonatkozó származási szabályokat és az azokhoz kapcsolódó eljárásokat, valamint hogy Ukrajna a társulási megállapodásban előírtaknak megfelelően szoros közigazgatási együttműködést folytasson az Unióval.

| (9) | Ukrajnának tartózkodnia kell attól, hogy új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, vagy új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, továbbá attól, hogy a vámok vagy díjak meglévő szintjét megemelje, vagy az Unióval való kereskedelemre vonatkozó bármely más korlátozást vezessen be, kivéve, ha az a háborúval összefüggésben egyértelműen indokolt. Ha az említett feltételek bármelyikét Ukrajna nem tartja be, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy ideiglenesen felfüggessze az e rendeletben meghatározott preferenciális rendelkezéseket vagy azok egy részét. |
| --- | --- |

(9)

Ukrajnának tartózkodnia kell attól, hogy új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, vagy új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, továbbá attól, hogy a vámok vagy díjak meglévő szintjét megemelje, vagy az Unióval való kereskedelemre vonatkozó bármely más korlátozást vezessen be, kivéve, ha az a háborúval összefüggésben egyértelműen indokolt. Ha az említett feltételek bármelyikét Ukrajna nem tartja be, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy ideiglenesen felfüggessze az e rendeletben meghatározott preferenciális rendelkezéseket vagy azok egy részét.

| (10) | A társulási megállapodás 2. cikke úgy rendelkezik, hogy többek között a demokratikus elvek, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a tömegpusztító fegyverek, a kapcsolódó anyagok és hordozóeszközeik terjedésének megakadályozása a társulási megállapodás alapvető elemeit képezi. Továbbá a társulási megállapodás 3. cikke kimondja, hogy a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, a korrupció elleni küzdelem, a nemzetközi szervezett bűnözés és a terrorizmus különféle formái elleni küzdelem, a fenntartható fejlődés előmozdítása és a hatékony multilateralizmus központi szerepet játszik a Felek közötti kapcsolatok előmozdításában. Ahogyan az Unió által kötött egyéb társulási megállapodások esetében is, helyénvaló bevezetni az e rendeletben meghatározott preferenciális rendelkezések ideiglenes felfüggesztésének lehetőségét arra az esetre, ha Ukrajna nem tartja tiszteletben a társulási megállapodás általános elveit. |
| --- | --- |

(10)

A társulási megállapodás 2. cikke úgy rendelkezik, hogy többek között a demokratikus elvek, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a tömegpusztító fegyverek, a kapcsolódó anyagok és hordozóeszközeik terjedésének megakadályozása a társulási megállapodás alapvető elemeit képezi. Továbbá a társulási megállapodás 3. cikke kimondja, hogy a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, a korrupció elleni küzdelem, a nemzetközi szervezett bűnözés és a terrorizmus különféle formái elleni küzdelem, a fenntartható fejlődés előmozdítása és a hatékony multilateralizmus központi szerepet játszik a Felek közötti kapcsolatok előmozdításában. Ahogyan az Unió által kötött egyéb társulási megállapodások esetében is, helyénvaló bevezetni az e rendeletben meghatározott preferenciális rendelkezések ideiglenes felfüggesztésének lehetőségét arra az esetre, ha Ukrajna nem tartja tiszteletben a társulási megállapodás általános elveit.

| (11) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy az e rendelet 3. és 4. cikkében említetteknek megfelelően ideiglenesen felfüggeszthesse a preferenciális rendelkezéseket, és korrekciós intézkedéseket vezethessen be, amennyiben az e rendelet szerinti behozatal súlyosan érinti vagy érintheti a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós termelőit. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(11)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy az e rendelet 3. és 4. cikkében említetteknek megfelelően ideiglenesen felfüggeszthesse a preferenciális rendelkezéseket, és korrekciós intézkedéseket vezethessen be, amennyiben az e rendelet szerinti behozatal súlyosan érinti vagy érintheti a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós termelőit. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni.

| (12) | A Bizottság vizsgálatától függően rendelkezni kell a társulási megállapodás szerint egyébként alkalmazandó vámok újbóli bevezetésének lehetőségéről bármely olyan, e rendelet hatálya alá tartozó termék behozatala esetén, amely súlyos nehézségeket okoz a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós termelőinek, vagy ilyen nehézségek bekövetkezésével fenyeget. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság vizsgálatától függően rendelkezni kell a társulási megállapodás szerint egyébként alkalmazandó vámok újbóli bevezetésének lehetőségéről bármely olyan, e rendelet hatálya alá tartozó termék behozatala esetén, amely súlyos nehézségeket okoz a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós termelőinek, vagy ilyen nehézségek bekövetkezésével fenyeget.

| (13) | A társulási megállapodás szerves részét képező, a Bizottság által a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség végrehajtásáról készített éves jelentésnek részletes értékelést kell tartalmaznia az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedések végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(13)

A társulási megállapodás szerves részét képező, a Bizottság által a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség végrehajtásáról készített éves jelentésnek részletes értékelést kell tartalmaznia az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedések végrehajtásáról.

| (14) | Tekintettel az Oroszország által Ukrajnával szemben indított támadó háború okozta helyzettel kapcsolatos ügy sürgősségére, helyénvalónak tűnik a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az EUSZ-hez, az EUMSZ-hez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében előírt, nyolchetes időszak alóli kivétellel élni. |
| --- | --- |

(14)

Tekintettel az Oroszország által Ukrajnával szemben indított támadó háború okozta helyzettel kapcsolatos ügy sürgősségére, helyénvalónak tűnik a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az EUSZ-hez, az EUMSZ-hez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében előírt, nyolchetes időszak alóli kivétellel élni.

| (15) | Az Ukrajnában fennálló szükséghelyzetre tekintettel e rendeletnek megfelelő átmeneti rendelkezést kell előírnia, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(15)

Az Ukrajnában fennálló szükséghelyzetre tekintettel e rendeletnek megfelelő átmeneti rendelkezést kell előírnia, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kereskedelemliberalizációs intézkedések

(1)   A következő preferenciális rendelkezések bevezetésére kerül sor:

| a) | az Ukrajnából származó, a társulási megállapodás I-A. mellékletével összhangban hétéves fokozatos eltörlés alá eső egyes ipari termékeknek az Unióba történő behozatalára vonatkozó preferenciális vámokat nullában kell megállapítani; |
| --- | --- |

a)

az Ukrajnából származó, a társulási megállapodás I-A. mellékletével összhangban hétéves fokozatos eltörlés alá eső egyes ipari termékeknek az Unióba történő behozatalára vonatkozó preferenciális vámokat nullában kell megállapítani;

| b) | a belépésiár-rendszer alkalmazását fel kell függeszteni azon termékek esetében, amelyeknél az a társulási megállapodás I-A. mellékletében meghatározottak szerint alkalmazandó. Ezen termékek behozatalára nem alkalmazandó vám; |
| --- | --- |

b)

a belépésiár-rendszer alkalmazását fel kell függeszteni azon termékek esetében, amelyeknél az a társulási megállapodás I-A. mellékletében meghatározottak szerint alkalmazandó. Ezen termékek behozatalára nem alkalmazandó vám;

| c) | a társulási megállapodás I-A. mellékletében megállapított valamennyi vámkontingenst fel kell függeszteni, és az e kontingensek hatálya alá tartozó termékek Ukrajnából vámmentesen hozhatók be az Unióba. |
| --- | --- |

c)

a társulási megállapodás I-A. mellékletében megállapított valamennyi vámkontingenst fel kell függeszteni, és az e kontingensek hatálya alá tartozó termékek Ukrajnából vámmentesen hozhatók be az Unióba.

(2)   Az (EU) 2016/1036 rendelet 14. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérve, az Ukrajnából származó, e rendelet alkalmazásának ideje alatt megvalósult behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok semmikor sem szedhetők be, e rendelet lejárta után sem.

(3)   Az (EU) 2015/478 rendelet alkalmazását az Ukrajnából származó behozatal tekintetében ideiglenesen fel kell függeszteni.

2. cikk

A preferenciális rendelkezésekre való jogosultság feltételei

Az 1. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában előírt preferenciális rendelkezésekre a következő feltételek vonatkoznak:

| a) | a termékek származási szabályainak és az azokhoz kapcsolódó eljárásoknak való megfelelés a társulási megállapodásban előírtak szerint; |
| --- | --- |

a)

a termékek származási szabályainak és az azokhoz kapcsolódó eljárásoknak való megfelelés a társulási megállapodásban előírtak szerint;

| b) | Ukrajna tartózkodik attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, vagy új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, továbbá attól, hogy a vámok vagy díjak meglévő szintjét megemelje, vagy bármely más korlátozást vezessen be, ideértve a diszkriminatív belső közigazgatási intézkedéseket is, kivéve, ha az a háborúval összefüggésben egyértelműen indokolt; és |
| --- | --- |

b)

Ukrajna tartózkodik attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, vagy új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, továbbá attól, hogy a vámok vagy díjak meglévő szintjét megemelje, vagy bármely más korlátozást vezessen be, ideértve a diszkriminatív belső közigazgatási intézkedéseket is, kivéve, ha az a háborúval összefüggésben egyértelműen indokolt; és

| c) | Ukrajna a társulási megállapodás 2., 3. és 22. cikkében foglaltaknak megfelelően tiszteletben tartja a demokratikus elveket, az emberi jogokat, az alapvető szabadságokat és a jogállamiság elvét, valamint folyamatos és tartós erőfeszítéseket tesz a korrupció és az illegális tevékenységek elleni küzdelem terén. |
| --- | --- |

c)

Ukrajna a társulási megállapodás 2., 3. és 22. cikkében foglaltaknak megfelelően tiszteletben tartja a demokratikus elveket, az emberi jogokat, az alapvető szabadságokat és a jogállamiság elvét, valamint folyamatos és tartós erőfeszítéseket tesz a korrupció és az illegális tevékenységek elleni küzdelem terén.

3. cikk

Ideiglenes felfüggesztés

(1)   Ha a Bizottság arra a megállapításra jut, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy Ukrajna elmulasztotta a 2. cikkben meghatározott feltételek teljesítését, akkor végrehajtási jogi aktus útján teljesen vagy részlegesen felfüggesztheti az 1. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott preferenciális rendelkezéseket. Az említett végrehajtási jogi aktust az 5. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   Amennyiben egy tagállam azt kéri, hogy a 2. cikk b) pontjában meghatározott feltételek teljesítésének Ukrajna általi elmulasztása miatt a Bizottság függessze fel a preferenciális rendelkezések bármelyikének alkalmazását, a Bizottság a kérelem benyújtásától számított négy hónapon belül indokolással ellátott véleményt nyilvánít arról, hogy a megfelelés Ukrajna általi elmulasztásával kapcsolatos állítás megalapozott-e. Amennyiben a Bizottság megállapítja az állítás megalapozottságát, megindítja az e cikk (1) bekezdésében említett eljárást.

4. cikk

Védzáradék

(1)   Amennyiben egy Ukrajnából származó terméket olyan feltételek mellett hoznak be, amelyek súlyos nehézségeket okoznak a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós termelőiek, vagy ilyen nehézségek bekövetkezésével fenyegetnek, bármikor újra bevezethetők a társulási megállapodás szerint az adott termék behozatalára egyébként alkalmazandó vámok.

(2)   A Bizottság szorosan nyomon követi e rendelet hatását, az uniós piaci árak tekintetében is, figyelembe véve az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedések hatálya alá tartozó termékek kivitelével, behozatalával és uniós termelésével kapcsolatos információkat.

(3)   A Bizottság a vizsgálat megindításáról észszerű határidőn belül határozatot hoz:

| a) | valamely tagállam kérelmére; |
| --- | --- |

a)

valamely tagállam kérelmére;

| b) | az uniós ipar nevében eljáró, a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékeket előállító összes uniós termelőt vagy jelentős részüket képviselő jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező egyesület kérelmére; vagy |
| --- | --- |

b)

az uniós ipar nevében eljáró, a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékeket előállító összes uniós termelőt vagy jelentős részüket képviselő jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező egyesület kérelmére; vagy

| c) | a saját kezdeményezésére, amennyiben nyilvánvaló a Bizottság számára, hogy az (1) bekezdésben említett, hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós termelőinek okozott súlyos nehézségekre vonatkozóan elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

c)

a saját kezdeményezésére, amennyiben nyilvánvaló a Bizottság számára, hogy az (1) bekezdésben említett, hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós termelőinek okozott súlyos nehézségekre vonatkozóan elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre.

E bekezdés alkalmazásában a „hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós termelőinek jelentős része” azokat az uniós termelőket jelenti, amelyek összesített termelése meghaladja a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékekből az uniós ipar azon része által biztosított uniós termelés 50 %-át, amelyek támogatják vagy ellenzik a kérelmet, és amelyek az uniós ipar által összességében előállított hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek termelésének legalább 25 %-át képviselik.

(4)   Amennyiben a Bizottság vizsgálat megindítása mellett dönt, értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben bejelenti a vizsgálat megindítását. Az értesítésnek tartalmaznia kell a kapott információk összefoglalását és azt, hogy minden vonatkozó információt meg kell küldeni a Bizottságnak. Az értesítésben meg kell határozni azt az időtartamot, amelyen belül az érdekelt felek írásban benyújthatják véleményüket. Ez az időtartam nem haladhatja meg az értesítés közzétételétől számított négy hónapot.

(5)   A Bizottság felkutat minden olyan információt, amelyet szükségesnek vél, és a kapott információkat ellenőrizheti Ukrajnával vagy bármely más vonatkozó forrással. A Bizottságot segíthetik azon tagállam tisztviselői, amelynek területén ellenőrzésre kerülhet sor, amennyiben az érintett tagállam az említett tisztviselők segítségét kéri.

(6)   Annak vizsgálata során, hogy fennállnak-e az (1) bekezdésben említett, hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós termelőinek okozott súlyos nehézségek, a Bizottság többek között a következő tényezőket veszi figyelembe az uniós termelők tekintetében, amennyiben a vonatkozó információ rendelkezésre áll:

| — | piaci részesedés; |
| --- | --- |

—

piaci részesedés;

| — | termelés; |
| --- | --- |

—

termelés;

| — | készletek; |
| --- | --- |

—

készletek;

| — | termelési kapacitás; |
| --- | --- |

—

termelési kapacitás;

| — | kapacitáskihasználás; |
| --- | --- |

—

kapacitáskihasználás;

| — | foglalkoztatás; |
| --- | --- |

—

foglalkoztatás;

| — | behozatal; |
| --- | --- |

—

behozatal;

| — | árak. |
| --- | --- |

—

árak.

(7)   A vizsgálatot az e cikk (4) bekezdésében említett értesítés közzétételétől számított hat hónapon belül be kell fejezni. A Bizottság kivételes körülmények fennállása esetén az 5. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktus útján meghosszabbíthatja az említett időszakot.

(8)   A Bizottság a vizsgálat befejezésétől számított három hónapon belül az e rendelet 5. cikke (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktus útján határoz arról, hogy újból alkalmazza-e a társulási megállapodás szerint egyébként alkalmazandó vámokat. Az említett végrehajtási jogi aktus a kihirdetésétől számított egy hónapon belül lép hatályba.

A társulási megállapodás szerint egyébként alkalmazandó vámok újbóli alkalmazása addig marad hatályban, ameddig az az uniós termelők gazdasági vagy pénzügyi helyzetében bekövetkezett romlás ellensúlyozásához szükséges, vagy amíg az ilyen romlás veszélye fennáll. Ha a végkövetkeztetésként megállapított tények azt mutatják, hogy az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek nem teljesülnek, a Bizottság a vizsgálat és az eljárás befejezéséről végrehajtási jogi aktust fogad el. Az említett végrehajtási jogi aktust az e rendelet 5. cikke (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(9)   Amikor az azonnali cselekvést igénylő kivételes körülmények lehetetlenné teszik a vizsgálatot, a Bizottság – azt követően, hogy tájékoztatta az 5. cikk (1) bekezdésében említett Vámkódexbizottságot – minden szükséges megelőző intézkedést megtehet.

5. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 285. cikkével létrehozott Vámkódexbizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

6. cikk

A kereskedelemliberalizációs intézkedések végrehajtásának értékelése

A Bizottság által a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség végrehajtásáról készített éves jelentésnek részletes értékelést kell tartalmaznia az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedések végrehajtásáról, és abban adott esetben azt is értékelni kell, hogy az említett intézkedések milyen társadalmi hatással járnak Ukrajnában és az Unióban. Az 1. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti termékek behozatalára vonatkozó információt közzé kell tenni a Bizottság honlapján.

7. cikk

Átmeneti rendelkezés

Az 1. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett preferenciális rendelkezések olyan termékekre alkalmazandók, amelyek 2022. június 4-én vagy Ukrajnából az Unióba irányuló árutovábbítás alatt állnak, vagy vámellenőrzés alatt állnak az Unióban, feltéve, hogy az említett időponttól számított hat hónapon belül erre vonatkozó kérelmet nyújtanak be az Unió illetékes vámhatóságaihoz.

8. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet 2023. június 5-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. május 30-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

B. LE MAIRE

---

(1)  Az Európai Parlament 2022. május 19-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), és a Tanács 2022. május 24-i határozata.

1

(2)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

2

(3)  A Tanács 2014/668/EU határozata (2014. június 23.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásnak a megállapodás III. címe (a harmadik országoknak a másik fél területén jogszerűen, munkavállalóként foglalkoztatott állampolgáraival kapcsolatos bánásmódra vonatkozó rendelkezések kivételével), valamint IV., V., VI. és VII. címe és a vonatkozó mellékletek és jegyzőkönyvek tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 278., 2014.9.20., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1036 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/478 rendelete (2015. március 11.) a behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 83., 2015.3.27., 16. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

7

---

HATÁROZATOK

| 2022.6.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/109

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/871 HATÁROZATA

(2022. május 30.)

a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az alkalmazási időszaka, továbbá a Bolíviában a gabona-, olaj- és rostnövényvetőmag-termesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések egyenértékűsége és a Bolíviában termesztett gabona-, olaj- és rostnövényvetőmagok egyenértékűsége tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2003/17/EK tanácsi határozat (3) előírja, hogy bizonyos feltételek mellett az említett határozat I. mellékletében felsorolt harmadik országokban a vetőmagtermesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzéseket egyenértékűnek kell tekinteni az uniós joggal összhangban végzett szántóföldi ellenőrzésekkel. Előírja továbbá, hogy bizonyos feltételek mellett bizonyos fajoknak az említett harmadik országokban termesztett vetőmagjait egyenértékűnek kell tekinteni az uniós joggal összhangban termesztett vetőmagokkal. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/17/EK tanácsi határozat (3) előírja, hogy bizonyos feltételek mellett az említett határozat I. mellékletében felsorolt harmadik országokban a vetőmagtermesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzéseket egyenértékűnek kell tekinteni az uniós joggal összhangban végzett szántóföldi ellenőrzésekkel. Előírja továbbá, hogy bizonyos feltételek mellett bizonyos fajoknak az említett harmadik országokban termesztett vetőmagjait egyenértékűnek kell tekinteni az uniós joggal összhangban termesztett vetőmagokkal.

| (2) | Az említett harmadik országok egyenértékűségét a nemzetközi vetőmagkereskedelem többoldalú kerete, nevezetesen a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) a nemzetközi kereskedelemben mozgó vetőmagra vonatkozó fajtaminősítési vetőmagrendszerei és a Nemzetközi Vetőmagvizsgálati Szövetség (ISTA) módszerei, vagy adott esetben a hivatalos vetőmagelemzők szövetségének az ISTA módszereivel egyenértékű szabályai alapján ismerték el. Az egyenértékűség első alkalommal történő elismerése előtt a Bizottság ezen harmadik országok némelyikében jogalkotási értékeléseket és ellenőrzéseket is végzett annak megállapítására, hogy azok megfelelnek-e az uniós jogban foglalt követelményeknek. Az OECD keretében végzett éves vizsgálatok és jelentéstétel, a laboratóriumok ISTA-akkreditációval kapcsolatos időszakos újraellenőrzése, valamint az uniós joggal összefüggésben végzett hatósági ellenőrzések azt mutatják, hogy az említett harmadik országokban végzett szántóföldi ellenőrzések továbbra is ugyanazokat a garanciákat nyújtják, mint a tagállamok által végzett szántóföldi ellenőrzések, és hogy az említett harmadik országokban termesztett és minősített vetőmagok továbbra is ugyanazokat a garanciákat nyújtják, mint a tagállamokban termesztett és minősített vetőmagok. Ezeket a szántóföldi ellenőrzéseket és vetőmagokat ezért továbbra is az uniós szántóföldi ellenőrzésekkel és vetőmagokkal egyenértékűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(2)

Az említett harmadik országok egyenértékűségét a nemzetközi vetőmagkereskedelem többoldalú kerete, nevezetesen a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) a nemzetközi kereskedelemben mozgó vetőmagra vonatkozó fajtaminősítési vetőmagrendszerei és a Nemzetközi Vetőmagvizsgálati Szövetség (ISTA) módszerei, vagy adott esetben a hivatalos vetőmagelemzők szövetségének az ISTA módszereivel egyenértékű szabályai alapján ismerték el. Az egyenértékűség első alkalommal történő elismerése előtt a Bizottság ezen harmadik országok némelyikében jogalkotási értékeléseket és ellenőrzéseket is végzett annak megállapítására, hogy azok megfelelnek-e az uniós jogban foglalt követelményeknek. Az OECD keretében végzett éves vizsgálatok és jelentéstétel, a laboratóriumok ISTA-akkreditációval kapcsolatos időszakos újraellenőrzése, valamint az uniós joggal összefüggésben végzett hatósági ellenőrzések azt mutatják, hogy az említett harmadik országokban végzett szántóföldi ellenőrzések továbbra is ugyanazokat a garanciákat nyújtják, mint a tagállamok által végzett szántóföldi ellenőrzések, és hogy az említett harmadik országokban termesztett és minősített vetőmagok továbbra is ugyanazokat a garanciákat nyújtják, mint a tagállamokban termesztett és minősített vetőmagok. Ezeket a szántóföldi ellenőrzéseket és vetőmagokat ezért továbbra is az uniós szántóföldi ellenőrzésekkel és vetőmagokkal egyenértékűnek kell tekinteni.

| (3) | 2016-ban Bolívia kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a vetőmagtermesztésre vonatkozó szántóföldi ellenőrzési rendszerének és a Sorghum spp. (cirok), a Zea mays (kukorica) és a Helianthus annuus (napraforgó) Bolíviában termesztett és minősített vetőmagjai egyenértékűségének elismerése iránt. |
| --- | --- |

(3)

2016-ban Bolívia kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a vetőmagtermesztésre vonatkozó szántóföldi ellenőrzési rendszerének és a Sorghum spp. (cirok), a Zea mays (kukorica) és a Helianthus annuus (napraforgó) Bolíviában termesztett és minősített vetőmagjai egyenértékűségének elismerése iránt.

| (4) | A Bizottság megvizsgálta Bolívia vonatkozó jogszabályait, 2018-ban egy ellenőrzést folytatott le a cirok, a kukorica és a napraforgó bolíviai vetőmag-előállítási és -minősítési hatósági ellenőrzési rendszerére, valamint annak az uniós követelményekkel való egyenértékűségére vonatkozóan, és a „Végleges jelentés a Többnemzetiségű Bolíviai Államban 2018. március 14. és 2018. március 22. között a vetőmagok hatósági ellenőrzési és minősítési rendszerének, valamint az európai uniós követelményekkel való egyenértékűségének értékelése céljából végzett ellenőrzésről” című jelentésben tette közzé az ellenőrzés megállapításait. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság megvizsgálta Bolívia vonatkozó jogszabályait, 2018-ban egy ellenőrzést folytatott le a cirok, a kukorica és a napraforgó bolíviai vetőmag-előállítási és -minősítési hatósági ellenőrzési rendszerére, valamint annak az uniós követelményekkel való egyenértékűségére vonatkozóan, és a „Végleges jelentés a Többnemzetiségű Bolíviai Államban 2018. március 14. és 2018. március 22. között a vetőmagok hatósági ellenőrzési és minősítési rendszerének, valamint az európai uniós követelményekkel való egyenértékűségének értékelése céljából végzett ellenőrzésről” című jelentésben tette közzé az ellenőrzés megállapításait.

| (5) | Az említett ellenőrzés kimutatta, hogy Bolíviában a vetőmag-előállítás és -minősítés tekintetében jól szervezett rendszer működik. A Bizottság feltárt néhány hiányosságot, és ajánlásokat fogalmazott meg Bolívia számára. Mivel Bolívia 2018. november 30-ig orvosolta ezeket a hiányosságokat, eleget tesz a 2003/17/EK határozat II. mellékletében meghatározott feltételeknek, valamint a 66/402/EGK (4) és a 2002/57/EK (5) tanácsi irányelvben meghatározott vonatkozó követelményeknek. |
| --- | --- |

(5)

Az említett ellenőrzés kimutatta, hogy Bolíviában a vetőmag-előállítás és -minősítés tekintetében jól szervezett rendszer működik. A Bizottság feltárt néhány hiányosságot, és ajánlásokat fogalmazott meg Bolívia számára. Mivel Bolívia 2018. november 30-ig orvosolta ezeket a hiányosságokat, eleget tesz a 2003/17/EK határozat II. mellékletében meghatározott feltételeknek, valamint a 66/402/EGK (4) és a 2002/57/EK (5) tanácsi irányelvben meghatározott vonatkozó követelményeknek.

| (6) | Ezért helyénvaló elismerni az egyenértékűséget a Bolíviában a cirok-, a kukorica- és a napraforgó-vetőmagok termesztése során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések, valamint a Bolíviában termesztett és a hatóságai által hivatalosan minősített cirok-, kukorica- és napraforgó-vetőmagok tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

Ezért helyénvaló elismerni az egyenértékűséget a Bolíviában a cirok-, a kukorica- és a napraforgó-vetőmagok termesztése során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések, valamint a Bolíviában termesztett és a hatóságai által hivatalosan minősített cirok-, kukorica- és napraforgó-vetőmagok tekintetében.

| (7) | Mivel a 2003/17/EK határozat 2022. december 31-én hatályát veszti, azt az időszakot, amelyre vonatkozóan az egyenértékűséget az említett határozat elismeri, meg kell hosszabbítani azon kockázat elkerülése érdekében, hogy fennakadás következzen be a vetőmagok Unióba történő behozatalában. Figyelembe véve az uniós joggal összhangban minősített vetőmagok termesztéséhez szükséges beruházásokat és időt, helyénvaló ezt az időszakot hét évvel meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(7)

Mivel a 2003/17/EK határozat 2022. december 31-én hatályát veszti, azt az időszakot, amelyre vonatkozóan az egyenértékűséget az említett határozat elismeri, meg kell hosszabbítani azon kockázat elkerülése érdekében, hogy fennakadás következzen be a vetőmagok Unióba történő behozatalában. Figyelembe véve az uniós joggal összhangban minősített vetőmagok termesztéséhez szükséges beruházásokat és időt, helyénvaló ezt az időszakot hét évvel meghosszabbítani.

| (8) | A 2003/17/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

A 2003/17/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/17/EK határozat módosításai

A 2003/17/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. cikkben a „2022. december 31-ig” dátum helyébe a „2029. december 31-ig” dátum lép. |
| --- | --- |

1.

A 6. cikkben a „2022. december 31-ig” dátum helyébe a „2029. december 31-ig” dátum lép.

| 2. | Az I. mellékletben szereplő táblázat a következőképpen módosul:






  a) | a táblázat az „AU” és a „BR” sorok között a következő sorral egészül ki:







  „BO | Vidékfejlesztési és Földművelési Minisztérium |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolívia |
| Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ |

2.

Az I. mellékletben szereplő táblázat a következőképpen módosul:

a)

a táblázat az „AU” és a „BR” sorok között a következő sorral egészül ki:

„BO

Vidékfejlesztési és Földművelési Minisztérium

Bolívia

Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ

66/402/EGK – kizárólag a Zea mays és Sorghum spp. fajok tekintetében

Zea mays

Sorghum

2002/57/EK – kizárólag a Helianthus annuus tekintetében”;

Helianthus annuus

| b) | az (1) lábjegyzetben az „AU – Ausztrália,” és „BR – Brazília,” szövegrészek közé be kell illeszteni a következő szövegrészt: | „BO – Bolívia”. |
| --- | --- | --- |

b)

az (1) lábjegyzetben az „AU – Ausztrália,” és „BR – Brazília,” szövegrészek közé be kell illeszteni a következő szövegrészt:

1

„BO – Bolívia”.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. május 30-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

B. LE MAIRE

---

(1)  
  2022. március 23-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2022. április 5-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. május 16-i határozata.

2

(3)  A Tanács 2003/17/EK határozata (2002. december 16.) a harmadik országokban a vetőmagtermesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések és a harmadik országokban termesztett vetőmagok egyenértékűségéről (HL L 8., 2003.1.14., 10. o.).

3

(4)  A Tanács 66/402/EGK irányelve (1966. június 14.) a gabonavetőmagok forgalmazásáról (HL P 125., 1966.7.11., 2309. o.).

4

(5)  A Tanács 2002/57/EK irányelve (2002. június 13.) az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról (HL L 193., 2002.7.20., 74. o.).

5

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2022.6.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/112

---

Tájékoztatás a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló, az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti megállapodás hatálybalépéséről

A Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló, az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti megállapodás 2022. július 1-jén hatályba fog lépni, mivel a megállapodás 2. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás 2022. május 3-án lezárult.

---

RENDELETEK

| 2022.6.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/113 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/113

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/872 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. június 1.)

a 288/2014/EU végrehajtási rendeletnek a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés operatív programjaira vonatkozó modell, valamint az európai területi együttműködési célkitűzés együttműködési programjaira vonatkozó modell tekintetében, az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépéssel (CARE) összefüggésben történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 96. cikke (9) bekezdésére,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8. cikke (11) bekezdésére,

az európai strukturális és beruházási alapok koordinációs bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 288/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) meghatározza a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés operatív programjaira és az európai területi együttműködési célkitűzés operatív programjaira vonatkozó modelleket. |
| --- | --- |

(1)

A 288/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) meghatározza a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés operatív programjaira és az európai területi együttműködési célkitűzés operatív programjaira vonatkozó modelleket.

| (2) | Tekintettel arra a rendkívüli körülmények miatt meghosszabbított lehetőségre, hogy az 1303/2013/EU rendelet 25a. cikkének – az (EU) 2022/562 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által bevezetett – (1a) bekezdése értelmében 100 %-os társfinanszírozási arány alkalmazható a 2021. július 1-jén kezdődő és 2022. június 30-án végződő számviteli év során benyújtott kifizetési kérelmekben bejelentett kiadásokra az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA) és a Kohéziós Alap által támogatott programon belüli egy vagy több prioritási tengely tekintetében, a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés operatív programjainak a 288/2014/EU végrehajtási rendelet I. mellékletében meghatározott modelljeit, valamint az európai területi együttműködés célkitűzés operatív programjainak a 288/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében meghatározott modelljeit ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel arra a rendkívüli körülmények miatt meghosszabbított lehetőségre, hogy az 1303/2013/EU rendelet 25a. cikkének – az (EU) 2022/562 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által bevezetett – (1a) bekezdése értelmében 100 %-os társfinanszírozási arány alkalmazható a 2021. július 1-jén kezdődő és 2022. június 30-án végződő számviteli év során benyújtott kifizetési kérelmekben bejelentett kiadásokra az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA) és a Kohéziós Alap által támogatott programon belüli egy vagy több prioritási tengely tekintetében, a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés operatív programjainak a 288/2014/EU végrehajtási rendelet I. mellékletében meghatározott modelljeit, valamint az európai területi együttműködés célkitűzés operatív programjainak a 288/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében meghatározott modelljeit ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az (EU) 2022/562 rendelet bevezette azt a lehetőséget is, hogy az Oroszország által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívásokat kezelő műveletek vagy az ERFA-ból, vagy az ESZA-ból finanszírozhatók az 1303/2013/EU rendelet 98. cikkének (4) bekezdése szerint másik alapra alkalmazandó szabályok alapján, feltéve, hogy ezeket a műveleteket a másik alap célzott prioritási tengelye alatt programozzák. Ezért ennek az új lehetőségnek tükröződnie kell a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés operatív programjainak a 288/2014/EU végrehajtási rendelet I. mellékletében foglalt modelljében. Nevezetesen a másik alap beruházási prioritásaihoz hozzájáruló műveleteket támogató alap kiválasztásának egyértelműnek kell lennie, függetlenül attól, hogy az adott prioritási tengely az ERFA-hoz, az ESZA-hoz vagy mindkettőhöz kapcsolódik-e. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2022/562 rendelet bevezette azt a lehetőséget is, hogy az Oroszország által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívásokat kezelő műveletek vagy az ERFA-ból, vagy az ESZA-ból finanszírozhatók az 1303/2013/EU rendelet 98. cikkének (4) bekezdése szerint másik alapra alkalmazandó szabályok alapján, feltéve, hogy ezeket a műveleteket a másik alap célzott prioritási tengelye alatt programozzák. Ezért ennek az új lehetőségnek tükröződnie kell a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés operatív programjainak a 288/2014/EU végrehajtási rendelet I. mellékletében foglalt modelljében. Nevezetesen a másik alap beruházási prioritásaihoz hozzájáruló műveleteket támogató alap kiválasztásának egyértelműnek kell lennie, függetlenül attól, hogy az adott prioritási tengely az ERFA-hoz, az ESZA-hoz vagy mindkettőhöz kapcsolódik-e.

| (4) | A 288/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 288/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben meghatározott intézkedések mielőbbi alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben meghatározott intézkedések mielőbbi alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 288/2014/EU végrehajtási rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép.

(2)   A 288/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletének helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

1

(2)  
  HL L 347., 2013.12.20., 259. o.

2

(3)  A Bizottság 288/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. február 25.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés operatív programjaira vonatkozó modell tekintetében alkalmazandó szabályokról és az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, az európai területi együttműködési célkitűzés együttműködési programjaira vonatkozó modell tekintetében alkalmazandó szabályokról (HL L 87., 2014.3.22., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/562 rendelete (2022. április 6.) az 1303/2013/EU és a 223/2014/EU rendeletnek az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) tekintetében történő módosításáról (HL L 109., 2022.4.8., 1. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés operatív programjaira vonatkozó modell

| CCI | <0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1) |
| --- | --- |
| Cím | <0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME > |
| Verzió | <0.3 type="N" input="G" "SME> |
| Első év | <0.4 type="N" maxlength="4" input="M" "SME> |
| Utolsó év | <0.5 type="N" maxlength="4" input="M" "SME> |
| Támogathatóság kezdete | <0.6 type="D" input="G" "SME> |
| Támogathatóság vége | <0.7 type="D" input="G" "SME> |
| Bizottsági határozat száma | <0.8 type="S" input="G" "SME> |
| Bizottsági határozat dátuma | <0.9 type="D" input="G" "SME> |
| Tagállami módosító határozat száma | <0.10 type="S" maxlength="20" input="M""SME> |
| Tagállami módosító határozat dátuma | <0.11 type="D" input="M""SME> |
| Tagállami módosító határozat hatálybalépésének dátuma | <0.12 type="D" input="M""SME> |
| Az operatív program hatálya alá tartozó NUTS-régiók | <0.12 type="S" input="S""SME> |

CCI

<0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1)

Cím

<0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME >

Verzió

<0.3 type="N" input="G" "SME>

Első év

<0.4 type="N" maxlength="4" input="M" "SME>

Utolsó év

<0.5 type="N" maxlength="4" input="M" "SME>

Támogathatóság kezdete

<0.6 type="D" input="G" "SME>

Támogathatóság vége

<0.7 type="D" input="G" "SME>

Bizottsági határozat száma

<0.8 type="S" input="G" "SME>

Bizottsági határozat dátuma

<0.9 type="D" input="G" "SME>

Tagállami módosító határozat száma

<0.10 type="S" maxlength="20" input="M""SME>

Tagállami módosító határozat dátuma

<0.11 type="D" input="M""SME>

Tagállami módosító határozat hatálybalépésének dátuma

<0.12 type="D" input="M""SME>

Az operatív program hatálya alá tartozó NUTS-régiók

<0.12 type="S" input="S""SME>

1. SZAKASZ

AZ OPERATÍV PROGRAM INTELLIGENS, FENNTARTHATÓ ÉS INKLUZÍV NÖVEKEDÉSRE VONATKOZÓ UNIÓS STRATÉGIÁHOZ ÉS A GAZDASÁGI, TÁRSADALMI ÉS TERÜLETI KOHÉZIÓ MEGVALÓSÍTÁSÁHOZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁSÁRA VONATKOZÓ STRATÉGIA
   (2)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 27. cikkének (1) bekezdése és 96. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a) pontja, valamint „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok esetében 92b. cikke (9) és (10) bekezdésének második albekezdése) (3)

1.1.   Az operatív program intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégiához és a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósításához való hozzájárulására vonatkozó stratégia

| 1.1.1. | A program intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégiához és a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósításához való hozzájárulására vonatkozó stratégiájának ismertetése (4).






  <1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.

<1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M">

Amennyiben egy meglévő operatív program új prioritási tengelyekkel egészül ki annak érdekében, hogy „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kiegészítő forrásokat rendeljenek, a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítására és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítésére kifejtett várható hatást külön szövegdobozban kell ismertetni, az alábbiak szerint.

„A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó új operatív program esetében csak az alábbi leírást és szövegdobozt kell mellékelni.

| 1.1.1.a. | Annak bemutatása, hogy az operatív program milyen várható hatással lesz a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítására és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítésére.







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.a.

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2. | A tematikus célkitűzések és a kapcsolódó beruházási prioritások kiválasztásának indokolása a partnerségi megállapodásra tekintettel, az azonosított regionális igények és ahol releváns, a nemzeti igények alapján, ideértve az EUMSZ 121. cikke (2) bekezdésével összhangban elfogadott országspecifikus ajánlásokban és az EUMSZ 148. cikke (4) bekezdésével összhangban elfogadott vonatkozó tanácsi ajánlásokban azonosított kihívásokat, az előzetes értékelés figyelembevételével (5).
  Amennyiben egy meglévő operatív program új prioritási tengelyekkel egészül ki annak érdekében, hogy „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kiegészítő forrásokat rendeljenek, az 1.1.2.a. pontban szereplő leírást mellékelni kell.

  „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó új operatív program esetében csak az 1.1.2.a pontban szereplő leírást kell mellékelni. |
| --- | --- |

1.1.2.

Amennyiben egy meglévő operatív program új prioritási tengelyekkel egészül ki annak érdekében, hogy „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kiegészítő forrásokat rendeljenek, az 1.1.2.a. pontban szereplő leírást mellékelni kell.

„A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó új operatív program esetében csak az 1.1.2.a pontban szereplő leírást kell mellékelni.

| 1.1.2.a. | Annak indokolása, hogy miért lesz várhatóan hatással az operatív program a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítására és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítésére


  1. táblázat:


  A tematikus célkitűzések és a beruházási prioritások kiválasztásának indokolása








  Kiválasztott tematikus célkitűzés | Kiválasztott beruházási prioritás | A választás indokolása vagy a válságelhárítás elősegítésére gyakorolt hatás (adott esetben) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| | | |

1.1.2.a.

1. táblázat:

A tematikus célkitűzések és a beruházási prioritások kiválasztásának indokolása

Kiválasztott tematikus célkitűzés

Kiválasztott beruházási prioritás

A választás indokolása vagy a válságelhárítás elősegítésére gyakorolt hatás (adott esetben)

<1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

1.2.   A forráselosztás indokolása

Az egyes tematikus célkitűzésekhez és ahol releváns, a beruházási prioritásokhoz rendelt források (uniós támogatás) indokolása, a tematikus koncentráció követelményével összhangban, az előzetes értékelés figyelembevételével.

| <1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA="NA"> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA="NA">

Amennyiben egy meglévő operatív program új prioritási tengelyekkel egészül ki annak érdekében, hogy „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kiegészítő forrásokat rendeljenek, az 1.2.a. pontban szereplő leírást mellékelni kell.

„A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó új operatív program esetében csak az alábbi leírást kell mellékelni:

1.2.a.   A kiegészítő forrásoknak „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez, illetve az ERFA és az ESZA alapokhoz való hozzárendeléséhez fűzött indokolás, illetve annak ismertetése, hogy hogyan fogják a források célzottan szolgálni azokat a földrajzi területeket, ahol azokra a legnagyobb szükség van, az eltérő regionális szükségletek és fejlettségi szintek figyelembevételével, annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás kiegyensúlyozottan megoszoljon a Covid19-világjárvány hatásai által leginkább sújtott régiók és városok szükségletei között, valamint hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézió EUMSZ 174. cikke szerinti célkitűzéseivel összhangban a hangsúly a kevésbé fejlett régiókra kerüljön.

| <1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA="NA"> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA="NA">

2. táblázat:

Az operatív program beruházási stratégiájának áttekintése

| Prioritási tengely | Alap (ERFA (6), Kohéziós Alap, ESZA (7), IFK (8), ERFA REACT-EU, ESZA REACT-EU vagy IFK REACT-EU) | Uniós támogatás (9) (EUR) | Az operatív programhoz nyújtott összes uniós támogatás részaránya (10) | Tematikus célkitűzés (11) | Beruházási prioritások (12) | A beruházási prioritáshoz kapcsolódó egyedi célkitűzések | Közös és programspecifikus eredménymutatók, amelyekre célértéket határoztak meg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <1.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.2 type="S" input="G"> | <1.2.3 type="N' " input="G"> | <1.2.4 type="P" input="G"> | <1.2.5 type="S" input="G"> | <1.2.6 type="S" input="G"> | <1.2.7 type="S" input="G"> | <1.2.8 type="S" input="G"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Prioritási tengely

Alap (ERFA (6), Kohéziós Alap, ESZA (7), IFK (8), ERFA REACT-EU, ESZA REACT-EU vagy IFK REACT-EU)

Uniós támogatás (9) (EUR)

Az operatív programhoz nyújtott összes uniós támogatás részaránya (10)

Tematikus célkitűzés (11)

Beruházási prioritások (12)

A beruházási prioritáshoz kapcsolódó egyedi célkitűzések

Közös és programspecifikus eredménymutatók, amelyekre célértéket határoztak meg

<1.2.1 type="S" input="G">

<1.2.2 type="S" input="G">

<1.2.3 type="N' " input="G">

<1.2.4 type="P" input="G">

<1.2.5 type="S" input="G">

<1.2.6 type="S" input="G">

<1.2.7 type="S" input="G">

<1.2.8 type="S" input="G">

2. SZAKASZ

PRIORITÁSI TENGELYEK

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdésének b) és c) pontja, az 1303/2013/EU rendelet 98. cikke (4) bekezdésének második albekezdése)

Az egyes alapokra vonatkozó táblázatok a többi alap számára is hozzáférhetők lesznek az 1303/2013/EU rendelet 98. cikke (4) bekezdése második albekezdésének alkalmazása alapján végrehajtott prioritások tekintetében.

2.A.   A technikai segítségnyújtáshoz nem kapcsolódó prioritási tengelyek ismertetése

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdésének b) pontja)

2.A.1.   Prioritási tengely (minden egyes prioritási tengelyre megismétlendő)

| A prioritási tengely azonosítója | <2A.1 type="N" input="G""SME" > |
| --- | --- |
| A prioritási tengely címe | <2A.2 type="S" maxlength="500" input="M""SME"> |

A prioritási tengely azonosítója

<2A.1 type="N" input="G""SME" >

A prioritási tengely címe

<2A.2 type="S" maxlength="500" input="M""SME">

| ☐ | A teljes prioritási tengely végrehajtása kizárólag pénzügyi eszközök révén történik. |
| --- | --- |

☐

A teljes prioritási tengely végrehajtása kizárólag pénzügyi eszközök révén történik.

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | A teljes prioritási tengely végrehajtása kizárólag uniós szinten létrehozott pénzügyi eszközök révén történik. |
| --- | --- |

☐

A teljes prioritási tengely végrehajtása kizárólag uniós szinten létrehozott pénzügyi eszközök révén történik.

<2A.4 type="C" input="M""SME">

| ☐ | A teljes prioritási tengely végrehajtása közösségvezérelt helyi fejlesztés révén történik. |
| --- | --- |

☐

A teljes prioritási tengely végrehajtása közösségvezérelt helyi fejlesztés révén történik.

<2A.5 type="C" input="M">

| ☐ | Megjegyzés az ESZA-val kapcsolatban: A teljes prioritási tengely a társadalmi innovációt vagy a transznacionális együttműködést, vagy mindkettőt szolgálja. |
| --- | --- |

☐

Megjegyzés az ESZA-val kapcsolatban: A teljes prioritási tengely a társadalmi innovációt vagy a transznacionális együttműködést, vagy mindkettőt szolgálja.

<2A.6 type="C" input="M">

| ☐ | A teljes prioritási tengely a REACT-EU-hoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

☐

A teljes prioritási tengely a REACT-EU-hoz kapcsolódik.

<2A.7 type="C" input="M">

| ☐ | A teljes prioritási tengely az orosz katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelését szolgálja, többek között az 1303/2013/EU rendelet 98. cikkének (4) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

☐

A teljes prioritási tengely az orosz katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelését szolgálja, többek között az 1303/2013/EU rendelet 98. cikkének (4) bekezdésével összhangban.

<2A.8 type="C" input="M">

| ☐ | A teljes prioritási tengely REACT-EU forrásokat fog felhasználni az orosz katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelésére, az 1303/2013/EU rendelet 98. cikkének (4) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

☐

A teljes prioritási tengely REACT-EU forrásokat fog felhasználni az orosz katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelésére, az 1303/2013/EU rendelet 98. cikkének (4) bekezdésével összhangban.

<2A.9 type="C" input="M">

2.A.2.   Egynél több régiókategóriára, tematikus célkitűzésre vagy alapra vonatkozó prioritási tengely kialakításának indokolása (ahol releváns) (13)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (1) bekezdésének második albekezdése és 98. cikkének (4) bekezdése)

| <2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.3.   Alap, régiókategória és az uniós támogatás kiszámításának alapja

(A prioritási tengelyen belül minden egyes kombinációra megismétlendő)

| Alap | <2A.7 type="S" input="S" "SME"> |
| --- | --- |
| Régiókategória
   (14) | <2A.8 type="S" input="S"“SME ”> |
| A számítás alapja (összes elszámolható kiadás vagy elszámolható közkiadás) | <2A.9 type="S" input="S" "SME"> |
| A legkülső régiókra és az északi ritkán lakott régiókra vonatkozó régiókategóriák (ahol releváns)
   (15) | <2A.9 type="S" input=“S ”> |

Alap

<2A.7 type="S" input="S" "SME">

Régiókategória
   (14)

<2A.8 type="S" input="S"“SME ”>

A számítás alapja (összes elszámolható kiadás vagy elszámolható közkiadás)

<2A.9 type="S" input="S" "SME">

A legkülső régiókra és az északi ritkán lakott régiókra vonatkozó régiókategóriák (ahol releváns)
   (15)

<2A.9 type="S" input=“S ”>

2.A.4.   Beruházási prioritás

(A prioritási tengelyen belül minden egyes beruházási prioritásra megismétlendő)

| Beruházási prioritás | <2A.10 type="S" input="S" "SME"> |
| --- | --- |

Beruházási prioritás

<2A.10 type="S" input="S" "SME">

2.A.5.   A beruházási prioritáshoz kapcsolódó egyedi célkitűzések és a várt eredmények

(A beruházási prioritáson belül minden egyes egyedi célkitűzésre megismétlendő)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése b) pontjának i. és ii. alpontja)

| AZONOSÍTÓ | <2A.1.1 type="N" input="G"“SME > |
| --- | --- |
| Konkrét célkitűzés | <2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME > |
| A tagállam által az uniós támogatással elérni kívánt eredmények | <2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M""SME"> |

AZONOSÍTÓ

<2A.1.1 type="N" input="G"“SME >

Konkrét célkitűzés

<2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME >

A tagállam által az uniós támogatással elérni kívánt eredmények

<2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M""SME">

3. táblázat:

Programspecifikus eredménymutatók

(egyedi célkitűzésenként) (az ERFA, a Kohéziós Alap és az ERFA REACT-EU tekintetében)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése e első albekezdése b) pontjának ii. alpontja)

| AZONOSÍTÓ | Mutató | Mértékegység | Régiókategória (adott esetben) | Bázisérték | Bázisév | Célérték (16) (2023) | Adatforrás | A beszámolás gyakorisága |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” > | <2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M""SME"> | <2A.1.6 type="S" input="M"" SME"> | <2A.1.7 type="S" input="S"“SME” > | Mennyiségi <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >


  Minőségi <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” | <2A.1.9 type="N" input="M"“SME”> | Mennyiségi <2A.1.10 type="N" input="M">


  Minőségi <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > | <2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

AZONOSÍTÓ

Mutató

Mértékegység

Régiókategória (adott esetben)

Bázisérték

Bázisév

Célérték (16) (2023)

Adatforrás

A beszámolás gyakorisága

<2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” >

<2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M""SME">

<2A.1.6 type="S" input="M"" SME">

<2A.1.7 type="S" input="S"“SME” >

Mennyiségi <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >

Minőségi <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME”

<2A.1.9 type="N" input="M"“SME”>

Mennyiségi <2A.1.10 type="N" input="M">

Minőségi <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

<2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”>

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

4. táblázat:

Közös eredménymutatók, amelyekre célértéket határoztak meg, és az egyedi célkitűzéshez kapcsolódó programspecifikus eredménymutatók (beruházási prioritásonként és régiókategóriánként) (az ESZA és az ESZA REACT-EU tekintetében)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése b) pontjának ii. alpontja)

| AZONOSÍTÓ | Mutató | Régiókategória (adott esetben) | A mutató mértékegysége | A célérték meghatározásának alapját képező közös kimeneti mutató | Bázisérték | A bázisérték és célérték mértékegysége | Bázisév | Célérték (17) (2023) | Adatforrás | A beszámolás gyakorisága |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| F | N | Ö | F | N | Ö |
| Programspecifikus <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">


  Közös <2A.1.13 type="S" input="S"> | Programspecifikus <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">


  Közös <2A.1.14 type="S" input="S"> | <2A.1.15 type="S" input="S"> | Programspecifikus <2A.1.16 type="S" input="M">


  Közös <2A.1.16 type="S" input="S"> | Programspecifikus <2A.1.17 type="S" input="M">


  Közös <2A.1.17 type="S" input="S"> | Közös kimeneti mutatók <2A.1.18 type="S" input="S"> | Mennyiségi <2A.1.19 type="S" input="M">


  Közös <2A.1.19 type="S" input="G"> | <2A.1.20 type="N" input="M"> | Mennyiségi <2A.1.21 type="N" input="M">


  Minőségi <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

AZONOSÍTÓ

Mutató

Régiókategória (adott esetben)

A mutató mértékegysége

A célérték meghatározásának alapját képező közös kimeneti mutató

Bázisérték

A bázisérték és célérték mértékegysége

Bázisév

Célérték (17) (2023)

Adatforrás

A beszámolás gyakorisága

F

N

Ö

F

N

Ö

Programspecifikus <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">

Közös <2A.1.13 type="S" input="S">

Programspecifikus <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">

Közös <2A.1.14 type="S" input="S">

<2A.1.15 type="S" input="S">

Programspecifikus <2A.1.16 type="S" input="M">

Közös <2A.1.16 type="S" input="S">

Programspecifikus <2A.1.17 type="S" input="M">

Közös <2A.1.17 type="S" input="S">

Közös kimeneti mutatók <2A.1.18 type="S" input="S">

Mennyiségi <2A.1.19 type="S" input="M">

Közös <2A.1.19 type="S" input="G">

<2A.1.20 type="N" input="M">

Mennyiségi <2A.1.21 type="N" input="M">

Minőségi <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M">

4a. táblázat:

Az IFK és az IFK REACT-EU eredménymutatói és az egyedi célkitűzéshez kapcsolódó programspecifikus eredménymutatók

(prioritási tengelyenként vagy valamely prioritási tengely része szerinti bontásban)

(Hivatkozás: az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikkének (3) bekezdése (19))

| AZONOSÍTÓ | Mutató | A mutató mértékegysége | A célérték meghatározásának alapját képező közös kimeneti mutató | Bázisérték | A bázisérték és célérték mértékegysége | Bázisév | Célérték (18) (2023) | Adatforrás | A beszámolás gyakorisága |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| F | N | Ö | F | N | Ö |
| Programspecifikus <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">


  Közös <2A.1.24 type="S" input="S"> | Programspecifikus <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">


  Közös <2A.1.25 type="S" input="S"> | Programspecifikus <2A.1.26 type="S" input="M">


  Közös <2A.1.26 type="S" input="S"> | Programspecifikus <2A.1.27 type="S" input="M">


  Közös <2A.1.27 type="S" input="S"> | Közös kimeneti mutatók <2A.1.28 type="S" input="S"> | Mennyiségi <2A.1.29 type="S" input="M">


  Közös <2A.1.29 type="S" input="G"> | <2A.1.30 type="N" input="M"> | Mennyiségi <2A.1.31 type="N" input="M">


  Minőségi <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |

AZONOSÍTÓ

Mutató

A mutató mértékegysége

A célérték meghatározásának alapját képező közös kimeneti mutató

Bázisérték

A bázisérték és célérték mértékegysége

Bázisév

Célérték (18) (2023)

Adatforrás

A beszámolás gyakorisága

F

N

Ö

F

N

Ö

Programspecifikus <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">

Közös <2A.1.24 type="S" input="S">

Programspecifikus <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">

Közös <2A.1.25 type="S" input="S">

Programspecifikus <2A.1.26 type="S" input="M">

Közös <2A.1.26 type="S" input="S">

Programspecifikus <2A.1.27 type="S" input="M">

Közös <2A.1.27 type="S" input="S">

Közös kimeneti mutatók <2A.1.28 type="S" input="S">

Mennyiségi <2A.1.29 type="S" input="M">

Közös <2A.1.29 type="S" input="G">

<2A.1.30 type="N" input="M">

Mennyiségi <2A.1.31 type="N" input="M">

Minőségi <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6.   A beruházási prioritás keretében támogatandó intézkedések

(beruházási prioritásként)

2.A.6.1.   
  A támogatandó intézkedések típusának és példáinak ismertetése és ezek várható hozzájárulása az egyedi célkitűzésekhez, beleértve adott esetben a fő célcsoportok, az egyedi célterületek és a kedvezményezettek típusainak azonosítását

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése b) pontjának iii. alpontja)

| Beruházási prioritás | <2A.2.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M"> |

Beruházási prioritás

<2A.2.1.1 type="S" input="S">

<2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M">

2.A.6.2.   
  A műveletek kiválasztásában alkalmazandó vezérelvek

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése b) pontjának iii. alpontja)

| Beruházási prioritás | <2A.2.2.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M"> |

Beruházási prioritás

<2A.2.2.1 type="S" input="S">

<2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M">

2.A.6.3.   Pénzügyi eszközök tervezett alkalmazása
  (ahol releváns)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése b) pontjának iii. alpontja)

| Beruházási prioritás | <2A.2.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Pénzügyi eszközök tervezett alkalmazása | <2A.2.3.2 type="C" input="M"> |
| <2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Beruházási prioritás

<2A.2.3.1 type="S" input="S">

Pénzügyi eszközök tervezett alkalmazása

<2A.2.3.2 type="C" input="M">

<2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.6.4.   Nagyprojektek tervezett alkalmazása
  (ahol releváns)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése b) pontjának iii. alpontja)

| Beruházási prioritás | <2A.2.4.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Beruházási prioritás

<2A.2.4.1 type="S" input="S">

<2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.5.   
  Kimeneti mutatók beruházási prioritásonként és ahol releváns, régiókategóriánként

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése b) pontjának iv. alpontja)

5. táblázat:

Közös és programspecifikus kimeneti mutatók

(beruházási prioritásonként, régiókategóriánkénti bontásban az ESZA és ahol releváns, az ERFA tekintetében (21))

| AZONOSÍTÓ | Mutató | Mértékegység | Alap | Régiókategória (adott esetben) | Célérték (2023) (20) | Adatforrás | A beszámolás gyakorisága |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| F | N | Ö | | |
| <2A.2.5.1 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.2 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.3 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.4 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.5 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.6 type="N" input="M" SME > | <2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME> | <2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME> |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

AZONOSÍTÓ

Mutató

Mértékegység

Alap

Régiókategória (adott esetben)

Célérték (2023) (20)

Adatforrás

A beszámolás gyakorisága

F

N

Ö

<2A.2.5.1 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.2 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.3 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.4 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.5 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.6 type="N" input="M" SME >

<2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME>

<2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME>

2.A.7.   Társadalmi innováció, transznacionális együttműködés és hozzájárulás az 1–7. és 13. tematikus célkitűzéshez

Az ESZA-ra és az ESZA REACT-EU-ra (22) vonatkozó egyedi rendelkezések, ahol releváns (prioritási tengelyenként, és ahol releváns, régiókategóriánként): társadalmi innováció, transznacionális együttműködés és az ESZA hozzájárulása az 1–7. és a 13. tematikus célkitűzéshez.

A prioritási tengely tervezett intézkedései következőkhöz való hozzájárulásának ismertetése:

| — | társadalmi innováció (amennyiben nem tartozik meghatározott prioritási tengelybe); |
| --- | --- |

—

társadalmi innováció (amennyiben nem tartozik meghatározott prioritási tengelybe);

| — | transznacionális együttműködés (amennyiben nem tartozik meghatározott prioritási tengelybe); |
| --- | --- |

—

transznacionális együttműködés (amennyiben nem tartozik meghatározott prioritási tengelybe);

| — | az 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első albekezdésének 1–7. pontjában és 92b. cikkének (9) bekezdésében említett tematikus célkitűzések.







  Prioritási tengely | <2A.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- | --- |
| <2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

—

az 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első albekezdésének 1–7. pontjában és 92b. cikkének (9) bekezdésében említett tematikus célkitűzések.

Prioritási tengely

<2A.3.1 type="S" input="S">

<2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.8.   Eredményességmérési keret (23)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése b) pontjának v. alpontja és II. melléklete)

6. táblázat:

A prioritási tengely eredményességmérési kerete

(alaponként, az ERFA és az ESZA tekintetében, és régiókategóriánként) (26)

| Prioritási tengely | Mutató típusa
  (Kulcsfontosságú végrehajtási lépés, pénzügyi, kimeneti, vagy ahol releváns, eredménymutató) | AZONOSÍTÓ | Mutató vagy kulcsfontosságú végrehajtási lépés | Mértékegység, ahol releváns | Alap | Régiókategória | 2018-ra vonatkozó részcél (24) | Végső célérték (2023) (25) | Adatforrás | A mutató relevanciájának ismertetése, ahol releváns |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| F | N | Ö | F | N | Ö |
| <2A.4.1 type="S" input="S"> | <2A.4.2 type="S" input="S"> | Végrehajtási lépés vagy pénzügyi mutató<2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Kimeneti vagy eredmény<2A.4.3 type="S" input="S"> | Végrehajtási lépés vagy pénzügyi mutató<2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Kimeneti vagy eredmény <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”> | Végrehajtási lépés vagy pénzügyi mutató <2A.4.5 type="S" input="M">


  Kimeneti vagy eredmény <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”> | <2A.4.6 type="S" input="S"> | <2A.4.7 type="S" input="S"> | <2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M"> | Végrehajtási lépés vagy pénzügyi mutató <2A.4.9 type="S" input="M">


  Kimeneti vagy eredmény <2A.4.8 type="S" input="M"> | Végrehajtási lépés vagy pénzügyi mutató<2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">


  Kimeneti vagy eredmény <2A.4.10 type="S" input="M"> | <2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Prioritási tengely

Mutató típusa

(Kulcsfontosságú végrehajtási lépés, pénzügyi, kimeneti, vagy ahol releváns, eredménymutató)

AZONOSÍTÓ

Mutató vagy kulcsfontosságú végrehajtási lépés

Mértékegység, ahol releváns

Alap

Régiókategória

2018-ra vonatkozó részcél (24)

Végső célérték (2023) (25)

Adatforrás

A mutató relevanciájának ismertetése, ahol releváns

F

N

Ö

F

N

Ö

<2A.4.1 type="S" input="S">

<2A.4.2 type="S" input="S">

Végrehajtási lépés vagy pénzügyi mutató<2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Kimeneti vagy eredmény<2A.4.3 type="S" input="S">

Végrehajtási lépés vagy pénzügyi mutató<2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Kimeneti vagy eredmény <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”>

Végrehajtási lépés vagy pénzügyi mutató <2A.4.5 type="S" input="M">

Kimeneti vagy eredmény <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”>

<2A.4.6 type="S" input="S">

<2A.4.7 type="S" input="S">

<2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M">

Végrehajtási lépés vagy pénzügyi mutató <2A.4.9 type="S" input="M">

Kimeneti vagy eredmény <2A.4.8 type="S" input="M">

Végrehajtási lépés vagy pénzügyi mutató<2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">

Kimeneti vagy eredmény <2A.4.10 type="S" input="M">

<2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M">

Kiegészítő minőségi információ az eredményességmérési keret kialakításáról (választható)

| <2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M"> |
| --- |

<2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.9.   Beavatkozási kategóriák

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése b) pontjának vi. alpontja)

A Bizottság által elfogadott nómenklatúrán alapuló, a prioritási tengely tartalmának megfelelő beavatkozási kategóriák és az uniós támogatások indikatív bontása.

7–11. táblázat:

Beavatkozási kategóriák
   (28)

(alaponként és régiókategóriánként, amennyiben a prioritási tengely egynél több alapra vagy régiókategóriára vonatkozik)

| 7. táblázat: 1. dimenzió – Beavatkozási terület |
| --- |
| Alap | <2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Régiókategória (27) | <2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

7. táblázat: 1. dimenzió – Beavatkozási terület

Alap

<2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

Régiókategória (27)

<2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N >

| 8. táblázat: 2. dimenzió – Finanszírozási forma |
| --- |
| Alap | <2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Régiókategória (29) | <2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

8. táblázat: 2. dimenzió – Finanszírozási forma

Alap

<2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N >

Régiókategória (29)

<2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N >

| 9. táblázat: 3. dimenzió – Területtípus |
| --- |
| Alap | <2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Régiókategória (30) | <2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

9. táblázat: 3. dimenzió – Területtípus

Alap

<2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N >

Régiókategória (30)

<2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N >

| 10. táblázat: 4. dimenzió – Területi végrehajtási mechanizmusok |
| --- |
| Alap | <2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Régiókategória (31) | <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

10. táblázat: 4. dimenzió – Területi végrehajtási mechanizmusok

Alap

<2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N >

Régiókategória (31)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N >

| 11. táblázat: 6. dimenzió – ESZA és ESZA REACT-EU másodlagos téma
   (32)
  (csak ESZA) |
| --- |
| Alap | <2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Régiókategória (33) | <2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

11. táblázat: 6. dimenzió – ESZA és ESZA REACT-EU másodlagos téma
   (32)
  (csak ESZA)

Alap

<2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N >

Régiókategória (33)

<2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N >

2.A.10.   A technikai segítségnyújtás tervezett alkalmazásának összefoglalása, beleértve szükség esetén a programok irányításában és kontrolljában részt vevő hatóságok és kedvezményezettek adminisztratív kapacitásának megerősítését célzó intézkedéseket is (adott esetben) (34)

(prioritási tengelyenként)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése b) pontjának vii. alpontja)

| Prioritási tengely | <3A.6.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M"> |

Prioritási tengely

<3A.6.1 type="S" input="S">

<2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M">

2.B.   A technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódó prioritási tengelyek ismertetése

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdésének c) pontja)

2.B.1.   Prioritási tengely (a technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódó minden egyes prioritási tengelyre megismétlendő)

| A prioritási tengely azonosítója | <2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| A prioritási tengely címe | <2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M"> |

A prioritási tengely azonosítója

<2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G">

A prioritási tengely címe

<2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M">

| ☐ Az egész prioritási tengely az 1303/2013/EU rendelet 92b. cikkének (6) bekezdése szerinti technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódik. | <2B.0.1 type="C" input="M"> |
| --- | --- |

☐ Az egész prioritási tengely az 1303/2013/EU rendelet 92b. cikkének (6) bekezdése szerinti technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódik.

<2B.0.1 type="C" input="M">

2.B.2.   Egynél több régiókategóriára vonatkozó prioritási tengely kialakításának okai (adott esetben)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikkének (1) bekezdése és 98. cikkének (4) bekezdése)

| <2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.3.   Alap és régiókategória (a prioritási tengelyen belül minden egyes kombinációra megismétlendő)

| Alap | <2B.0.4 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Régiókategória
   (35) | <2B.0.5 type="S" input="S"> |
| A számítás alapja (összes elszámolható kiadás vagy elszámolható közkiadás) | <2B.0.6 type="S" input="S"> |

Alap

<2B.0.4 type="S" input="S">

Régiókategória
   (35)

<2B.0.5 type="S" input="S">

A számítás alapja (összes elszámolható kiadás vagy elszámolható közkiadás)

<2B.0.6 type="S" input="S">

2.B.4.   Egyedi célkitűzések és a várt eredmények

(a prioritási tengelyen belül minden egyes egyedi célkitűzésre megismétlendő)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése c) pontjának i. és ii. alpontja)

| AZONOSÍTÓ | <2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Konkrét célkitűzés | <2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| A tagállam által az uniós támogatással elérni kívánt eredmények
   (36) | <2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

AZONOSÍTÓ

<2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Konkrét célkitűzés

<2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

A tagállam által az uniós támogatással elérni kívánt eredmények
   (36)

<2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.5.   Eredménymutatók (37)

12. táblázat:

Programspecifikus eredménymutatók (egyedi célkitűzésenként)

(az ERFA/ESZA/Kohéziós Alap/ERFA REACT-EU/ESZA REACT-EU tekintetében)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése c) pontjának ii. alpontja)

| AZONOSÍTÓ | Mutató | Mértékegység | Bázisérték | Bázisév | Célérték (38) (2023) | Adatforrás | A beszámolás gyakorisága |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| F | N | Ö | F | N | Ö |
| <2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Mennyiségi <2.B.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.2.5 type="N" input="M"> | Mennyiségi <2.B.2.6 type="N" input="M">


  Minőségi <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

AZONOSÍTÓ

Mutató

Mértékegység

Bázisérték

Bázisév

Célérték (38) (2023)

Adatforrás

A beszámolás gyakorisága

F

N

Ö

F

N

Ö

<2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Mennyiségi <2.B.2.4 type="N" input="M">

<2.B.2.5 type="N" input="M">

Mennyiségi <2.B.2.6 type="N" input="M">

Minőségi <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6.   A támogatandó intézkedések ismertetése és azok várt hozzájárulása az egyedi célkitűzésekhez (prioritási tengelyenként)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése c) pontjának i. és iii. alpontja)

2.B.6.1.   
  A támogatandó intézkedések ismertetése és azok várt hozzájárulása az egyedi célkitűzésekhez

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése c) pontjának i. és iii. alpontja)

| Prioritási tengely | <2.B.3.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Prioritási tengely

<2.B.3.1.1 type="S" input="S">

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.6.2.   
  Az eredményekhez várhatóan hozzájáruló kimeneti mutatók (prioritási tengelyenként)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése c) pontjának iv. alpontja)

13. táblázat:

Kimeneti mutatók (prioritási tengelyenként)

(az ERFA/ESZA/Kohéziós Alap/ERFA REACT-EU/ESZA REACT-EU tekintetében)

| AZONOSÍTÓ | Mutató | Mértékegység | Célérték (2023) (39)

  (választható) | Adatforrás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| F | N | Ö |
| <2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M"> |
| | | | | | | |

AZONOSÍTÓ

Mutató

Mértékegység

Célérték (2023) (39)

(választható)

Adatforrás

F

N

Ö

<2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type="N" input="M">

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M">

2.B.7.   Beavatkozási kategóriák (prioritási tengelyenként)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése c) pontjának v. alpontja)

A Bizottság által elfogadott nómenklatúrán alapuló, megfelelő beavatkozási kategóriák és az uniós támogatások indikatív bontása.

14–16. táblázat:

Beavatkozási kategóriák
   (41)

| 14. táblázat: 1. dimenzió – Beavatkozási terület |
| --- |
| Régiókategória
   (40): <type="S" input="S"> |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N > | <2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

14. táblázat: 1. dimenzió – Beavatkozási terület

Régiókategória
   (40): <type="S" input="S">

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N >

<2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| 15. táblázat: 2. dimenzió – Finanszírozási forma |
| --- |
| Régiókategória
   (42): <type="S" input="S"> |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2B.4.2.1 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

15. táblázat: 2. dimenzió – Finanszírozási forma

Régiókategória
   (42): <type="S" input="S">

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2B.4.2.1 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| 16. táblázat: 3. dimenzió – Területtípus |
| --- |
| Régiókategória
   (43): <type="S" input="S"> |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2B.4.3.1 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

16. táblázat: 3. dimenzió – Területtípus

Régiókategória
   (43): <type="S" input="S">

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2B.4.3.1 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N>

3. SZAKASZ

FINANSZÍROZÁSI TERV

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdésének d) pontja és 92b. cikke (9) bekezdésének ötödik albekezdése)

3.1.   Az egyes alapokból származó pénzügyi előirányzat és az eredményességi tartalékhoz tartozó összegek

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése d) pontjának i. alpontja)

17. táblázat

| | Alap | Régiókategória | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Fő allokáció (44) | Eredményességi tartalék | Fő allokáció | Eredményességi tartalék | Fő allokáció | Eredményességi tartalék | Fő allokáció | Eredményességi tartalék | Fő allokáció | Eredményességi tartalék | Fő allokáció | Eredményességi tartalék | Fő allokáció | Eredményességi tartalék | Összes forrás (uniós támogatás) | Összes forrás (uniós támogatás) | Fő allokáció | Eredményességi tartalék |
| | <3.1.1 type="S" input= "G""SME"> | <3.1.2 type="S" input= "G""SME"> | <3.1.3 type="N" input= "M""SME"> | <3.1.4 type="N" input= "M"


  TA – "NA" YEI –"NA"> | <3.1.5 type="N" input= "M""SME"> | <3.1.6 type="N" input= "M"


  TA – "NA" YEI –"NA"> | <3.1.7type="N" input= "M""SME"> | <3.1.8 type="N" input="M"


  TA – "NA" YEI –"NA"> | <3.1.9 type="N" input= "M""SME"> | <3.1.10 type="N" input="M"


  TA – "NA" YEI –"NA"> | <3.1.11 type="N" input= "M""SME"> | <3.1.12 type="N" input="M"


  TA – "NA" YEI –"NA"> | <3.1.13 type="N" input= "M""SME"> | <3.1.14 type= "N" input= "M"


  TA – "NA" YEI –"NA"> | <3.1.15 type="N" input= "M""SME"> | <3.1.16 type= "N" input= "M"


  TA – "NA" YEI –"NA">


  REACT-EU - NA> | <3.1.17 type= "N" input= "M" | <3.1.18 type= "N" input= "M" | <3.1.19 type= "N" input= "G""SME"> | <3.1.20 type= "N" input= "G"


  TA – "NA" YEI –"NA"> |
| (1) | ERFA | Kevésbé fejlett régiókban | | | | | | | | | | | | | | | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | |
| (2) | | Átmeneti régiókban | | | | | | | | | | | | | | | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | |
| (3) | | Fejlettebb régiókban | | | | | | | | | | | | | | | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | |
| (4) | | REACT-EU nélkül összesen | | | | | | | | | | | | | | | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | |
| (5) | ESZA
   (45) | Kevésbé fejlett régiókban | | | | | | | | | | | | | | | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | |
| (6) | | Átmeneti régiókban | | | | | | | | | | | | | | | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | |
| (7) | | Fejlettebb régiókban | | | | | | | | | | | | | | | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | |
| (8) | | REACT-EU nélkül összesen | | | | | | | | | | | | | | | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | |
| (9) | Az IFK számára elkülönített források | Nem alkalmazandó | | Nem alkalmazandó | | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó |
| (10) | Kohéziós Alap | Nem alkalmazandó | | | | | | | | | | | | | | | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | |
| (11) | ERFA | Külön előirányzat a legkülső és a ritkán lakott északi régióknak | | | | | | | | | | | | | | | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | |
| (12) | ERFA REACT-EU | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | | | Nem alkalmazandó |
| (13) | ESZA REACT-EU
   (45) | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | | | Nem alkalmazandó |
| (14) | Az IFK REACT-EU számára elkülönített források | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | | | Nem alkalmazandó |
| (15) | REACT-EU | Összesen | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | | | | Nem alkalmazandó |
| (16) | Mindösszesen | Összesen | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Alap

Régiókategória

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Összesen

Fő allokáció (44)

Eredményességi tartalék

Fő allokáció

Eredményességi tartalék

Fő allokáció

Eredményességi tartalék

Fő allokáció

Eredményességi tartalék

Fő allokáció

Eredményességi tartalék

Fő allokáció

Eredményességi tartalék

Fő allokáció

Eredményességi tartalék

Összes forrás (uniós támogatás)

Összes forrás (uniós támogatás)

Fő allokáció

Eredményességi tartalék

<3.1.1 type="S" input= "G""SME">

<3.1.2 type="S" input= "G""SME">

<3.1.3 type="N" input= "M""SME">

<3.1.4 type="N" input= "M"

TA – "NA" YEI –"NA">

<3.1.5 type="N" input= "M""SME">

<3.1.6 type="N" input= "M"

TA – "NA" YEI –"NA">

<3.1.7type="N" input= "M""SME">

<3.1.8 type="N" input="M"

TA – "NA" YEI –"NA">

<3.1.9 type="N" input= "M""SME">

<3.1.10 type="N" input="M"

TA – "NA" YEI –"NA">

<3.1.11 type="N" input= "M""SME">

<3.1.12 type="N" input="M"

TA – "NA" YEI –"NA">

<3.1.13 type="N" input= "M""SME">

<3.1.14 type= "N" input= "M"

TA – "NA" YEI –"NA">

<3.1.15 type="N" input= "M""SME">

<3.1.16 type= "N" input= "M"

TA – "NA" YEI –"NA">

REACT-EU - NA>

<3.1.17 type= "N" input= "M"

<3.1.18 type= "N" input= "M"

<3.1.19 type= "N" input= "G""SME">

<3.1.20 type= "N" input= "G"

TA – "NA" YEI –"NA">

(1)

ERFA

Kevésbé fejlett régiókban

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(2)

Átmeneti régiókban

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(3)

Fejlettebb régiókban

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(4)

REACT-EU nélkül összesen

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(5)

ESZA
   (45)

Kevésbé fejlett régiókban

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(6)

Átmeneti régiókban

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(7)

Fejlettebb régiókban

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(8)

REACT-EU nélkül összesen

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(9)

Az IFK számára elkülönített források

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(10)

Kohéziós Alap

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(11)

ERFA

Külön előirányzat a legkülső és a ritkán lakott északi régióknak

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(12)

ERFA REACT-EU

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(13)

ESZA REACT-EU
   (45)

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(14)

Az IFK REACT-EU számára elkülönített források

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(15)

REACT-EU

Összesen

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

(16)

Mindösszesen

Összesen

3.2.   Összes pénzügyi előirányzat alaponként és nemzeti társfinanszírozás (EUR)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése d) pontjának ii. alpontja)

| 1. | A táblázat a finanszírozási tervet mutatja prioritási tengelyenként. |
| --- | --- |

1.

A táblázat a finanszírozási tervet mutatja prioritási tengelyenként.

| 2. | Amennyiben a prioritási tengely egynél több alapra vonatkozik, az uniós támogatásra és a nemzeti önrészre vonatkozó adatokat alaponkénti bontásban, a prioritási tengelyen belül külön társfinanszírozási aránnyal kell megadni minden egyes alapra. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a prioritási tengely egynél több alapra vonatkozik, az uniós támogatásra és a nemzeti önrészre vonatkozó adatokat alaponkénti bontásban, a prioritási tengelyen belül külön társfinanszírozási aránnyal kell megadni minden egyes alapra.

| 3. | Ha a prioritási tengely egynél több régiókategóriára vonatkozik, az uniós támogatásra és a nemzeti önrészre vonatkozó adatokat régiókategóriánkénti bontásban, a prioritási tengelyen belül külön társfinanszírozási aránnyal kell megadni minden egyes régiókategóriára. |
| --- | --- |

3.

Ha a prioritási tengely egynél több régiókategóriára vonatkozik, az uniós támogatásra és a nemzeti önrészre vonatkozó adatokat régiókategóriánkénti bontásban, a prioritási tengelyen belül külön társfinanszírozási aránnyal kell megadni minden egyes régiókategóriára.

| 4. | Az EBB-hozzájárulást a prioritási tengely szintjén kell megadni. |
| --- | --- |

4.

Az EBB-hozzájárulást a prioritási tengely szintjén kell megadni.

18a. Táblázat:

Finanszírozási terv

| Prioritási tengely | Alap | Régiókategória | Az uniós támogatás számításának alapja
  (Összes elszámolható költség vagy elszámolható közkiadás) | Uniós támogatás | Nemzeti önrész | A nemzeti önrész indikatív bontása | Összes finanszírozás | Társfinanszírozási arány (46) | 100 %-os társfinanszírozási arány a 2020–2021-es pénzügyi évre ((*)) | 100 %-os társfinanszírozási arány a 2021–2022-es pénzügyi évre ((**)) | Tájékoztatási célból
  EBB-hozzájárulások | Fő allokáció (összes forrás az eredményességi tartalék nélkül) | Eredményességi tartalék | Az eredményességi tartalék összege az összes uniós támogatás arányában |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nemzeti közfinanszírozás | Nemzeti magánfinanszírozás (1) | | Uniós támogatás | Nemzeti önrész | Uniós támogatás | Nemzeti önrész (47) | |
| | | | | (a) | (b) = (c) + (d)) | (c) | (d) | (e) = (a) + (b) | (f) = (a)/(e) (2) | | | (g) | (h)=(a)-(j) | (i) = (b) – (k) | (j) | (k)= (b) * ((j)/(a)) | (l) =(j)/(a) *100 |
| <3.2.A.1 type="S" input="G""SME"> | <3.2.A.2 type="S" input="G""SME"> | <3.2.A.3 type="S" input="G""SME"> | <3.2.A.4 type="S" input="G""SME"> | <3.2.A.5 type="N" input="M""SME"> | <3.2.A.6 type="N""SME" input="G"> | <3.2.A.7 type="N" input="M""SME"> | <3.2.A.8 type="N" input="M""SME"> | <3.2.A.9 type="N" input="G""SME"> | <3.2.A.10 type="P" input="G""SME"> | Részletesebben ld. a  ((*)) lábjegyzetben (példák alább). | Részletesebben ld. a  ((**)) lábjegyzetben (példák alább). | <3.2.A.11 type="N" input="M""SME"> | <3.2.A.12 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA"> | <3.2.A.13 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA">> | <3.2.A.14 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA" REACT-EU "NA"> | <3.2.A.15 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA" REACT-EU "NA">> | <3.2.A.16 type="N" input="G" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU "NA"> |
| 1. prioritási tengely | ERFA | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| 2. prioritási tengely | ESZA | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| 3. prioritási tengely | IFK (48) | N.A. | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | N.A. | N.A. | N.A. |
| 4. prioritási tengely | ESZA | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| IFK (49) | N.A. | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | N.A. | N.A. | N.A. |
| 5. prioritási tengely | Kohéziós Alap | N.A. | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| 6. prioritási tengely | ERFA REACT-EU | N.A. | | | | | | | | ☐ | ☐ | N.A. | | | N.A. | N.A. | N.A. |
| 7. prioritási tengely | ESZA REACT-EU | N.A. | | | | | | | | ☐ | ☐ | N.A. | | | N.A. | N.A. | N.A. |
| 8. prioritási tengely | IFK REACT-EU (50) | N.A. | | | | | | | | ☐ | ☐ | N.A. | | | N.A. | N.A. | N.A. |
| 9. prioritási tengely | ESZA REACT-EU | N.A. | | | | | | | | ☐ | ☐ | N.A. | | | N.A. | N.A. | N.A. |
| IFK REACT-EU (51) | N.A. | | | | | | | | ☐ | ☐ | N.A. | | | N.A. | N.A. | N.A. |
| Összesen | ERFA | Kevésbé fejlett | | Egyenlő a 17. táblázat (1) összegével. | | | | | | | | | | | | | |
| Összesen | ERFA | Átmeneti | | Egyenlő a 17. táblázat (2) összegével. | | | | | | | | | | | | | |
| Összesen | ERFA | Fejlettebb | | Egyenlő a 17. táblázat (3) összegével. | | | | | | | | | | | | | |
| Összesen | ERFA | Külön előirányzat a legkülső és a ritkán lakott északi régióknak | | Egyenlő a 17. táblázat (11) összegével. | | | | | | | | | | | | | |
| Összesen | ERFA REACT-EU | N.A. | | Egyenlő a 17. táblázat (12) összegével. | | | | | | | | N.A. | | | N.A. | N.A. | N.A. |
| Összesen | ESZA (52) | Kevésbé fejlett | | Nem egyenlő a 17. táblázat (5) összegével, amely tartalmazza az IFK-hoz tartozó kiegészítő ESZA-támogatást is (53). | | | | | | | | | | | | | |
| Összesen | ESZA (54) | Átmeneti | | Nem egyenlő a 17. táblázat (6) összegével, amely tartalmazza az IFK-hoz tartozó kiegészítő ESZA-támogatást is. | | | | | | | | | | | | | |
| Összesen | ESZA (55) | Fejlettebb | | Nem egyenlő a 17. táblázat (7) összegével, amely tartalmazza az IFK-hoz tartozó kiegészítő ESZA-támogatást is. | | | | | | | | | | | | | |
| Összesen | ESZA REACT-EU | N.A. | | Egyenlő a 17. táblázat (13) összegével. | | | | | | | | N.A. | | | N.A. | N.A. | N.A. |
| Összesen | IFK (56) | N.A. | | Nem egyenlő a 17. táblázat (9) összegével, amely csak az IFK-ra elkülönített egyedi forrásokat tartalmazza. | | | | | | | | | | | | | |
| Összesen | IFK REACT-EU
   (57) | N.A. | | Egyenlő a 17. táblázat (14) összegével. | | | | | | | | N.A. | | | N.A. | N.A. | N.A. |
| Összesen | Kohéziós Alap | N.A. | | Egyenlő a 17. táblázat (10) összegével. | | | | | | | | | | | | | |
| Összesen | REACT-EU | N.A. | | Egyenlő a 17. táblázat (15) összegével. | | | | | | | | N.A. | | | N.A. | N.A. | N.A. |
| Mindösszesen | | | | Egyenlő a 17. táblázat (16) összegével. | | | | | | | | | | | | | |

Prioritási tengely

Alap

Régiókategória

Az uniós támogatás számításának alapja

(Összes elszámolható költség vagy elszámolható közkiadás)

Uniós támogatás

Nemzeti önrész

A nemzeti önrész indikatív bontása

Összes finanszírozás

Társfinanszírozási arány (46)

100 %-os társfinanszírozási arány a 2020–2021-es pénzügyi évre ((*))

100 %-os társfinanszírozási arány a 2021–2022-es pénzügyi évre ((**))

Tájékoztatási célból

EBB-hozzájárulások

Fő allokáció (összes forrás az eredményességi tartalék nélkül)

Eredményességi tartalék

Az eredményességi tartalék összege az összes uniós támogatás arányában

Nemzeti közfinanszírozás

Nemzeti magánfinanszírozás (1)

Uniós támogatás

Nemzeti önrész

Uniós támogatás

Nemzeti önrész (47)

(a)

(b) = (c) + (d))

(c)

(d)

(e) = (a) + (b)

(f) = (a)/(e) (2)

(g)

(h)=(a)-(j)

(i) = (b) – (k)

(j)

(k)= (b) * ((j)/(a))

(l) =(j)/(a) *100

<3.2.A.1 type="S" input="G""SME">

<3.2.A.2 type="S" input="G""SME">

<3.2.A.3 type="S" input="G""SME">

<3.2.A.4 type="S" input="G""SME">

<3.2.A.5 type="N" input="M""SME">

<3.2.A.6 type="N""SME" input="G">

<3.2.A.7 type="N" input="M""SME">

<3.2.A.8 type="N" input="M""SME">

<3.2.A.9 type="N" input="G""SME">

<3.2.A.10 type="P" input="G""SME">

Részletesebben ld. a  ((*)) lábjegyzetben (példák alább).

Részletesebben ld. a  ((**)) lábjegyzetben (példák alább).

<3.2.A.11 type="N" input="M""SME">

<3.2.A.12 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA">

<3.2.A.13 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA">>

<3.2.A.14 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA" REACT-EU "NA">

<3.2.A.15 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA" REACT-EU "NA">>

<3.2.A.16 type="N" input="G" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU "NA">

1. prioritási tengely

ERFA

☐

☐

2. prioritási tengely

ESZA

☐

☐

3. prioritási tengely

IFK (48)

N.A.

☐

☐

N.A.

N.A.

N.A.

4. prioritási tengely

ESZA

☐

☐

IFK (49)

N.A.

☐

☐

N.A.

N.A.

N.A.

5. prioritási tengely

Kohéziós Alap

N.A.

☐

☐

6. prioritási tengely

ERFA REACT-EU

N.A.

☐

☐

N.A.

N.A.

N.A.

N.A.

7. prioritási tengely

ESZA REACT-EU

N.A.

☐

☐

N.A.

N.A.

N.A.

N.A.

8. prioritási tengely

IFK REACT-EU (50)

N.A.

☐

☐

N.A.

N.A.

N.A.

N.A.

9. prioritási tengely

ESZA REACT-EU

N.A.

☐

☐

N.A.

N.A.

N.A.

N.A.

IFK REACT-EU (51)

N.A.

☐

☐

N.A.

N.A.

N.A.

N.A.

Összesen

ERFA

Kevésbé fejlett

Egyenlő a 17. táblázat (1) összegével.

Összesen

ERFA

Átmeneti

Egyenlő a 17. táblázat (2) összegével.

Összesen

ERFA

Fejlettebb

Egyenlő a 17. táblázat (3) összegével.

Összesen

ERFA

Külön előirányzat a legkülső és a ritkán lakott északi régióknak

Egyenlő a 17. táblázat (11) összegével.

Összesen

ERFA REACT-EU

N.A.

Egyenlő a 17. táblázat (12) összegével.

N.A.

N.A.

N.A.

N.A.

Összesen

ESZA (52)

Kevésbé fejlett

Nem egyenlő a 17. táblázat (5) összegével, amely tartalmazza az IFK-hoz tartozó kiegészítő ESZA-támogatást is (53).

Összesen

ESZA (54)

Átmeneti

Nem egyenlő a 17. táblázat (6) összegével, amely tartalmazza az IFK-hoz tartozó kiegészítő ESZA-támogatást is.

Összesen

ESZA (55)

Fejlettebb

Nem egyenlő a 17. táblázat (7) összegével, amely tartalmazza az IFK-hoz tartozó kiegészítő ESZA-támogatást is.

Összesen

ESZA REACT-EU

N.A.

Egyenlő a 17. táblázat (13) összegével.

N.A.

N.A.

N.A.

N.A.

Összesen

IFK (56)

N.A.

Nem egyenlő a 17. táblázat (9) összegével, amely csak az IFK-ra elkülönített egyedi forrásokat tartalmazza.

Összesen

IFK REACT-EU
   (57)

N.A.

Egyenlő a 17. táblázat (14) összegével.

N.A.

N.A.

N.A.

N.A.

Összesen

Kohéziós Alap

N.A.

Egyenlő a 17. táblázat (10) összegével.

Összesen

REACT-EU

N.A.

Egyenlő a 17. táblázat (15) összegével.

N.A.

N.A.

N.A.

N.A.

Mindösszesen

Egyenlő a 17. táblázat (16) összegével.

| 1. | Csak abban az esetben töltendő ki, ha a prioritási tengely összköltségben van kifejezve. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ez az arány a táblázatban felkerekíthető a legközelebbi egész számra. A visszatérítendő fizetésekre alkalmazott pontos százalék az (f) hányados.

  18b. Táblázat:


  Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – ESZA, ESZA REACT-EU – és IFK-specifikus támogatások
   (59)
  (adott esetben) | Alap (58) | Régiókategória | Az uniós támogatás számításának alapja
  (Összes elszámolható költség vagy elszámolható közkiadás) | Uniós támogatás (a) | Nemzeti önrész
  (b) = (c) + (d) | A nemzeti önrész indikatív bontása | Összes finanszírozás
  (e) = (a) + (b) | Társfinanszírozási arány
  (f) = (a)/(e) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Nemzeti közfinanszírozás
  (c) | Nemzeti magánfinanszírozás
  (d) (1) |
| | <3.2.B.1 type="S" input="G"> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type="S" input="G"> | <3.2.B.1 type="N" input="M"> | <3.2.B.4 type="N" input="G"> | <3.2.B.5 type="N" input="M"> | <3.2.B.6 type="N" input="M"> | <3.2.B.7 type="N" input="G"> | <3.2.B.8 type="P" input="G"> |
| 1. | Az IFK számára elkülönített források | N.A. | | | 0 | | | | 100  % |
| 2. | Megfelelő ESZA-támogatás | Kevésbé fejlett régiók | | | | | | | |
| 3. | Megfelelő ESZA-támogatás | Átmeneti régiók | | | | | | | |
| 4. | Megfelelő ESZA-támogatás | Fejlettebb régiók | | | | | | | |
| 5. | Az IFK REACT-EU számára elkülönített források | N.A. | | | | | | | 100  % |
| 6. | Megfelelő ESZA REACT-EU-támogatás | N.A. | | | | | | | |
| 7. | ÖSSZESEN: IFK prioritási tengely [része]. | [Egyenlőnek kell lennie a 3. prioritási tengely [részével]] | | Sum (1:4) | Sum (1:4) | | | | |
| 8. | ÖSSZESEN: IFK REACT-EU [része]
  Prioritási tengely | [Egyenlőnek kell lennie a prioritási tengely [részével]] | | | | | | | |
| 9. | | | ESZA-támogatás aránya a kevésbé fejlett régiók esetében
  2/sum(2:4) | <3.2.c.11 type="P" input="G"> | | | | | |
| 10. | | | ESZA-támogatás aránya az átmeneti régiók esetében
  3/sum(2:4) | <3.2.c.13 type="P" input="G"> | | | | | |
| 11. | | | ESZA-támogatás aránya a fejlettebb régiók esetében
  4/sum(2:4) | <3.2.c.14 type="P" input="G"> | | | | | |

2.

18b. Táblázat:

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – ESZA, ESZA REACT-EU – és IFK-specifikus támogatások
   (59)
  (adott esetben)

Alap (58)

Régiókategória

Az uniós támogatás számításának alapja

(Összes elszámolható költség vagy elszámolható közkiadás)

Uniós támogatás (a)

Nemzeti önrész

(b) = (c) + (d)

A nemzeti önrész indikatív bontása

Összes finanszírozás

(e) = (a) + (b)

Társfinanszírozási arány

(f) = (a)/(e) (2)

Nemzeti közfinanszírozás

(c)

Nemzeti magánfinanszírozás

(d) (1)

<3.2.B.1 type="S" input="G">

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type="S" input="G">

<3.2.B.1 type="N" input="M">

<3.2.B.4 type="N" input="G">

<3.2.B.5 type="N" input="M">

<3.2.B.6 type="N" input="M">

<3.2.B.7 type="N" input="G">

<3.2.B.8 type="P" input="G">

1.

Az IFK számára elkülönített források

N.A.

0

100  %

2.

Megfelelő ESZA-támogatás

Kevésbé fejlett régiók

3.

Megfelelő ESZA-támogatás

Átmeneti régiók

4.

Megfelelő ESZA-támogatás

Fejlettebb régiók

5.

Az IFK REACT-EU számára elkülönített források

N.A.

100  %

6.

Megfelelő ESZA REACT-EU-támogatás

N.A.

7.

ÖSSZESEN: IFK prioritási tengely [része].

[Egyenlőnek kell lennie a 3. prioritási tengely [részével]]

Sum (1:4)

Sum (1:4)

8.

ÖSSZESEN: IFK REACT-EU [része]

Prioritási tengely

[Egyenlőnek kell lennie a prioritási tengely [részével]]

9.

ESZA-támogatás aránya a kevésbé fejlett régiók esetében

2/sum(2:4)

<3.2.c.11 type="P" input="G">

10.

ESZA-támogatás aránya az átmeneti régiók esetében

3/sum(2:4)

<3.2.c.13 type="P" input="G">

11.

ESZA-támogatás aránya a fejlettebb régiók esetében

4/sum(2:4)

<3.2.c.14 type="P" input="G">

| 1. | Csak abban az esetben töltendő ki, ha a prioritási tengely összköltségben van kifejezve. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ez az arány a táblázatban felkerekíthető a legközelebbi egész számra. A visszatérítendő fizetésekre alkalmazott pontos százalék az (f) hányados. |
| --- | --- |

2.

18c. Táblázat:

A pénzügyi terv bontása prioritási tengely, alap, régiókategória és tematikus célkitűzés szerint

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése első albekezdése d) pontjának ii. alpontja)

| Prioritási tengely | Alap (60) | Régiókategória (adott esetben) | Tematikus célkitűzés | Uniós támogatás | Nemzeti önrész | Összes finanszírozás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.C.1 type="S" input="G"> | <3.2.C.2 type="S" input="G"> | <3.2.C.3 type="S" input="G"> | <3.2.C.4 type="S" input="G"> | <3.2.C.5 type="N" input="M"> | <3.2.C.6 type="N" input="M"> | <3.2.C.7 type="N" input="M"> |
| | | | | | | |
| | | | | |
| Összesen | | | | | | |

Prioritási tengely

Alap (60)

Régiókategória (adott esetben)

Tematikus célkitűzés

Uniós támogatás

Nemzeti önrész

Összes finanszírozás

<3.2.C.1 type="S" input="G">

<3.2.C.2 type="S" input="G">

<3.2.C.3 type="S" input="G">

<3.2.C.4 type="S" input="G">

<3.2.C.5 type="N" input="M">

<3.2.C.6 type="N" input="M">

<3.2.C.7 type="N" input="M">

Összesen

19. táblázat:

Az éghajlatváltozási célkitűzésekhez felhasználandó támogatás indikatív összege

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 27. cikkének (6) bekezdése) (61)

| Prioritási tengely | Az éghajlatváltozás célkitűzésekhez felhasználandó támogatás indikatív összege (EUR) | Az operatív programhoz rendelt teljes összeg részaránya (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.C.8 type="S" input="G"> | <3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N> | <3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N> |
| | | |
| REACT-EU összesen | | |
| Összesen | | |

Prioritási tengely

Az éghajlatváltozás célkitűzésekhez felhasználandó támogatás indikatív összege (EUR)

Az operatív programhoz rendelt teljes összeg részaránya (%)

<3.2.C.8 type="S" input="G">

<3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N>

<3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N>

REACT-EU összesen

Összesen

4. SZAKASZA

TERÜLETFEJLESZTÉSSEL KAPCSOLATOS INTEGRÁLT MEGKÖZELÍTÉS
   (62)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikkének (3) bekezdése)

A területfejlesztéssel kapcsolatos integrált megközelítés ismertetése az operatív program tartalmának és célkitűzéseinek figyelembevételével, tekintettel a partnerségi megállapodásokra, és ismertetve a megközelítés operatív program céljaihoz való hozzájárulását és a várt eredményeket.

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

4.1.   Közösségvezérelt helyi fejlesztés (ahol releváns)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (3) bekezdésének a) pontja)

A közösségvezérelt helyi fejlesztési eszközök alkalmazásával kapcsolatos megközelítés és az azon területek meghatározása során alkalmazandó elvek, ahol a végrehajtásra sor kerül.

| <4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y>

4.2.   A fenntartható városfejlesztést célzó integrált intézkedések (ahol releváns)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (3) bekezdésének b) pontja; az 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése (63))

Ahol releváns, a fenntartható városfejlesztést célzó integrált intézkedésekre fordítható ERFA-támogatás indikatív összege, amelyet az 1301/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján kell biztosítani, valamint az integrált intézkedésekre juttatott ESZA-támogatás indikatív összege.

| <4.2.1 type = ”S” maxlength = ”3500” input = ”M”> |
| --- |

<4.2.1 type = ”S” maxlength = ”3500” input = ”M”>

20. táblázat:

A fenntartható városfejlesztést célzó integrált intézkedések – az ERFA- és ESZA-támogatás indikatív összegei

| Alap | ERFA- és ESZA-támogatás (indikatív)
  (EUR) | Az alapból a programhoz nyújtott teljes összeg részaránya |
| --- | --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> | <4.2.3 type="P" input="G"> |
| ERFA a REACT-EU nélkül összesen | | |
| ESZA a REACT-EU nélkül összesen | | |
| ERFA+ESZA a REACT-EU nélkül összesen | | |

Alap

ERFA- és ESZA-támogatás (indikatív)

(EUR)

Az alapból a programhoz nyújtott teljes összeg részaránya

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

<4.2.3 type="P" input="G">

ERFA a REACT-EU nélkül összesen

ESZA a REACT-EU nélkül összesen

ERFA+ESZA a REACT-EU nélkül összesen

4.3.   Integrált területi beruházás (ITI) (ahol releváns)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (3) bekezdésének c) pontja)

Az 1303/2013/EU rendelet 36. cikkében említett integrált területi beruházási eszköznek a 4.2. pontban említett esetektől eltérő felhasználásával kapcsolatos megközelítés és az egyes prioritási tengelyekből származó indikatív pénzügyi támogatás.

| <4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y"> |
| --- |

<4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y">

21. táblázat:

A 4.2 pontban említettektől eltérő integrált területi beruházáshoz rendelt indikatív pénzügyi támogatás

(aggregált összeg)

| Prioritási tengely | Alap | Indikatív pénzügyi támogatás (uniós támogatás) (EUR) |
| --- | --- | --- |
| <4.3.2 type="S" input="G" PA=Y> | <4.3.3 type="S" input="G" PA=Y> | <4.3.4 type="N" input="M" PA=Y > |
| | | |
| ERFA összesen [REACT-EU nélkül] | | |
| ESZA összesen [REACT-EU nélkül] | | |
| ERFA+ESZA összesen [REACT-EU nélkül] | | |
| ERFA REACT-EU összesen | | |
| ESZA REACT-EU összesen | | |
| ERFA REACT-EU+ESZA REACT-EU ÖSSZESEN | | |
| Mindösszesen | | |

Prioritási tengely

Alap

Indikatív pénzügyi támogatás (uniós támogatás) (EUR)

<4.3.2 type="S" input="G" PA=Y>

<4.3.3 type="S" input="G" PA=Y>

<4.3.4 type="N" input="M" PA=Y >

ERFA összesen [REACT-EU nélkül]

ESZA összesen [REACT-EU nélkül]

ERFA+ESZA összesen [REACT-EU nélkül]

ERFA REACT-EU összesen

ESZA REACT-EU összesen

ERFA REACT-EU+ESZA REACT-EU ÖSSZESEN

Mindösszesen

4.4.   A legalább egy másik tagállamban működő kedvezményezettekkel az operatív program keretében végrehajtott interregionális és transznacionális intézkedésekre vonatkozó rendelkezések (ahol releváns)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (3) bekezdésének d) pontja)

| <4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y>

4.5.   A tagállam által azonosított programterület szükségleteire is figyelemmel a program szerint tervezett beavatkozásoknak a makroregionális stratégiákhoz és tengeri medencéket érintő stratégiákhoz való hozzájárulása (ahol releváns)

(Amennyiben a tagállamok és a régiók makroregionális stratégiákban és tengeri medencéket érintő stratégiákban vesznek részt).

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (3) bekezdésének e) pontja)

| <4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" > |
| --- |

<4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" >

5. SZAKASZ

A SZEGÉNYSÉG ÁLTAL LEGINKÁBB SÚJTOTT FÖLDRAJZI TERÜLETEK VAGY A HÁTRÁNYOS MEGKÜLÖNBÖZTETÉS VAGY TÁRSADALMI KIREKESZTÉS LEGNAGYOBB KOCKÁZATÁVAL SZEMBENÉZŐ CÉLCSOPORTOK EGYEDI SZÜKSÉGLETEI (adott esetben) (64)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (4) bekezdésének a) pontja)

5.1.   A szegénység által leginkább érintett földrajzi területek/a hátrányos megkülönböztetés vagy társadalmi kirekesztés legnagyobb kockázatával szembenéző célcsoportok

| <5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

5.2.   Stratégia a szegénység által leginkább érintett földrajzi területek/a hátrányos megkülönböztetés vagy társadalmi kirekesztés legnagyobb kockázatával szembenéző célcsoportok egyedi szükségleteinek kezelésére és ahol releváns, a partnerségi megállapodásban meghatározott integrált megközelítéshez való hozzájárulás

| <5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

22. táblázat:

Intézkedések a szegénység által leginkább érintett földrajzi területek/ a hátrányos megkülönböztetés vagy társadalmi kirekesztés legnagyobb kockázatával szembenéző célcsoportok egyedi szükségleteinek kezelésére
   (65)

| Célcsoport/földrajzi terület | Az integrált megközelítés részét képező tervezett intézkedések fő típusai | Prioritási tengely | Alap | Régiókategória (adott esetben) | Beruházási prioritás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y> | <5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y > | <5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y> | <5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y> | <5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y> | <5.2.5 type="S" input="S" PA=Y> |
| | | | | | |
| | | | | | |

Célcsoport/földrajzi terület

Az integrált megközelítés részét képező tervezett intézkedések fő típusai

Prioritási tengely

Alap

Régiókategória (adott esetben)

Beruházási prioritás

<5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y>

<5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y >

<5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y>

<5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y>

<5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y>

<5.2.5 type="S" input="S" PA=Y>

6. SZAKASZ

SÚLYOS ÉS TARTÓS TERMÉSZETI VAGY DEMOGRÁFIAI HÁTRÁNYBAN LÉVŐ FÖLDRAJZI TERÜLETEK SAJÁTOS SZÜKSÉGLETEI (ahol releváns) (66)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (4) bekezdésének b) pontja)

| <6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y>

7. SZAKASZ

AZ IRÁNYÍTÁSÉRT, A KONTROLLÉRT ÉS AZ ELLENŐRZÉSÉRT FELELŐS HATÓSÁGOK ÉS SZERVEZETEK, VALAMINT AZ ÉRINTETT PARTNEREK SZEREPE

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 92b. cikke (10) bekezdésének harmadik albekezdése és 96. cikkének (5) bekezdése).

7.1.   Érintett hatóságok és szervezetek

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (5) bekezdésének a) és b) pontja)

23. táblázat:

Érintett hatóságok és szervezetek

| Hatóság/szervezet | A hatóság/szervezet, osztály vagy csoport megnevezése | A hatóság/szervezet vezetője (beosztása vagy tisztsége) |
| --- | --- | --- |
| <7.1.1 type="S" input="S" Decision=N "SME" > | <7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N "SME" > | <7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N "SME" > |
| Irányító hatóság | | |
| Igazoló hatóság, ahol releváns | | |
| Ellenőrző hatóság | | |
| A szervezet, amely számára a Bizottság kifizetéseket teljesít | | |

Hatóság/szervezet

A hatóság/szervezet, osztály vagy csoport megnevezése

A hatóság/szervezet vezetője (beosztása vagy tisztsége)

<7.1.1 type="S" input="S" Decision=N "SME" >

<7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N "SME" >

<7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N "SME" >

Irányító hatóság

Igazoló hatóság, ahol releváns

Ellenőrző hatóság

A szervezet, amely számára a Bizottság kifizetéseket teljesít

7.2.   Érintett partnerek bevonása

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (5) bekezdésének c) pontja)

7.2.1.   
  Az érintett partnereknek az operatív program elkészítésébe történő bevonására tett intézkedések és e partnerek szerepe az operatív program végrehajtásában, monitoringjában és értékelésében

| <7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N "SME"> |
| --- |

<7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N "SME">

7.2.2.   Globális támogatások (az ESZA tekintetében, ahol releváns)

(Hivatkozás: az 1304/2013/EU rendelet 6. cikkének (1) bekezdése)

| <7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N>

7.2.3.   Kapacitásépítő tevékenységek finanszírozása (az ESZA és az ESZA REACT-EU tekintetében, ahol releváns)

(Hivatkozás: az 1304/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) és (3) bekezdése)

| <7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N>

8. SZAKASZ

AZ ALAPOK, AZ EMVA, AZ ETHA ÉS MÁS UNIÓS ÉS NEMZETI FINANSZÍROZÁSI ESZKÖZÖK KÖZÖTTI, VALAMINT AZ EBB-VEL TÖRTÉNŐ KOORDINÁCIÓT BIZTOSÍTÓ MECHANIZMUSOK

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (6) bekezdésének a) pontja)

Az alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) és más uniós és nemzeti finanszírozási eszközök közötti, valamint az EBB-vel történő koordinációt biztosító mechanizmusok, figyelembe véve a közös stratégiai keretben meghatározott releváns rendelkezéseket.

| <8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y>

9. SZAKASZ

ELŐZETES FELTÉTELRENDSZER
   (67)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (6) bekezdésének b) pontja)

9.1.   Előzetes feltételrendszer

Az előzetes feltételrendszer alkalmazhatósága és teljesülése értékelésére vonatkozó információ (választható).

| <9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y>

24. táblázat:

Az alkalmazandó előzetes feltételrendszer azonosítása és teljesülésének értékelése

| Előzetes feltételrendszer | Prioritási tengelyek, amelyekre feltételrendszer vonatkozik | Az előzetes feltételrendszer teljesülése (igen/nem/részben) | Kritériumok | Kritériumok teljesülése (igen/nem) | Hivatkozás
  (hivatkozás a stratégiákra, jogi aktusokra vagy más vonatkozó dokumentumokra, ideértve a vonatkozó szakaszokra, cikkekre vagy bekezdésekre való hivatkozásokat, internetes címekkel vagy a teljes szöveghez való hozzáféréssel együtt) | Magyarázatok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y"SME" > | <9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y"SME" > | <9.1.3 type="C" input="G" PA=Y "SME" > | <9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y"SME" > | <9.1.5 type="B" input="S" PA=Y "SME" > | <9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y "SME" > | <9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y "SME" > |
| | | | | | | |

Előzetes feltételrendszer

Prioritási tengelyek, amelyekre feltételrendszer vonatkozik

Az előzetes feltételrendszer teljesülése (igen/nem/részben)

Kritériumok

Kritériumok teljesülése (igen/nem)

Hivatkozás

(hivatkozás a stratégiákra, jogi aktusokra vagy más vonatkozó dokumentumokra, ideértve a vonatkozó szakaszokra, cikkekre vagy bekezdésekre való hivatkozásokat, internetes címekkel vagy a teljes szöveghez való hozzáféréssel együtt)

Magyarázatok

<9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y"SME" >

<9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y"SME" >

<9.1.3 type="C" input="G" PA=Y "SME" >

<9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y"SME" >

<9.1.5 type="B" input="S" PA=Y "SME" >

<9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y "SME" >

<9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y "SME" >

9.2.   Az előzetes feltételrendszer teljesítését szolgáló intézkedések, a felelős szervezetek és az ütemterv ismertetése (68)

25. táblázat:

Az alkalmazandó általános előzetes feltételrendszer teljesítéséhez szükséges intézkedések

| Általános előzetes feltételrendszer | Nem teljesült kritériumok | Meghozandó intézkedések | Határidő (dátum) | Felelős szervek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME" > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y "SME" > | <9.2.4 type="D" input="M" PA=Y "SME"> | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y "SME" > |
| | | | | |
| | | | |

Általános előzetes feltételrendszer

Nem teljesült kritériumok

Meghozandó intézkedések

Határidő (dátum)

Felelős szervek

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME" >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y "SME" >

<9.2.4 type="D" input="M" PA=Y "SME">

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y "SME" >

26. táblázat:

Az alkalmazandó tematikus előzetes feltételrendszer teljesítéséhez szükséges intézkedések

| Tematikus előzetes feltételrendszer | Nem teljesült kritériumok | Meghozandó intézkedések | Határidő (dátum) | Felelős szervek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME" TA- "NA"> | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME" >


  TA- "NA"> | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y "SME" >


  TA- "NA"> | <9.2.4 type="D" input="M " PA=Y "SME"


  TA- "NA"> | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y "SME"


  TA- "NA"> |
| 1. X | | 1. intézkedés | Az 1. intézkedés határideje | |
| | 2. intézkedés | A 2. intézkedés határideje | |

Tematikus előzetes feltételrendszer

Nem teljesült kritériumok

Meghozandó intézkedések

Határidő (dátum)

Felelős szervek

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME" TA- "NA">

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME" >

TA- "NA">

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y "SME" >

TA- "NA">

<9.2.4 type="D" input="M " PA=Y "SME"

TA- "NA">

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y "SME"

TA- "NA">

1. X

1. intézkedés

Az 1. intézkedés határideje

2. intézkedés

A 2. intézkedés határideje

10. SZAKASZ

A KEDVEZMÉNYEZETTEK ADMINISZTRATÍV TERHEINEK CSÖKKENTÉSE
   (69)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (6) bekezdésének c) pontja)

A kedvezményezettek adminisztratív terhei felmérésének összefoglalása, és szükség esetén az adminisztratív terhek csökkentése elérése érdekében tervezett intézkedések indikatív időkerettel.

| <10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y> |
| --- |

<10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y>

11. SZAKASZ

HORIZONTÁLIS ELVEK
   (70)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikkének (7) bekezdése)

11.1.   Fenntartható fejlődés

A művelet kiválasztása során a környezetvédelmi követelmények, az erőforrás-hatékonyság, az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz történő alkalmazkodás, a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség, valamint a kockázatmegelőzés és -kezelés figyelembevételét célzó konkrét intézkedések ismertetése.

| <13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.2.   Esélyegyenlőség és diszkriminációmentesség

Az esélyegyenlőség előmozdítása, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló bármilyen megkülönböztetés megakadályozása érdekében az operatív program előkészítése, tervezése és végrehajtása és különösen a finanszírozáshoz való hozzájutás során hozott konkrét intézkedések, figyelembe véve az ilyen hátrányos megkülönböztetés veszélyének kitett különböző célcsoportok szükségleteit és különösen a fogyatékos személyek hozzáférését biztosító követelményeket.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.3.   Férfiak és nők közötti egyenlőség

Az operatív programnak a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdításához történő hozzájárulása és ahol releváns, a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesülésének érdekében hozott intézkedések az operatív program szintjén és műveleti szinten.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

12. SZAKASZ

KÜLÖN ELEMEK

12.1.   A programozási időszak alatt végrehajtani tervezett nagyprojektek

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdésének e) pontja)

27. táblázat:

A nagyprojektek listája

| Projekt | A bejelentés/benyújtás tervezett dátuma
  (év, negyedév) | A végrehajtás tervezett kezdete
  (év, negyedév) | A teljesítés tervezett időpontja
  (év, negyedév) | Prioritási tengelyek/beruházási prioritások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N> | <12.1.2 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.3 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.4 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.5 type="S" " input="S" decision=N > |
| | | | | |

Projekt

A bejelentés/benyújtás tervezett dátuma

(év, negyedév)

A végrehajtás tervezett kezdete

(év, negyedév)

A teljesítés tervezett időpontja

(év, negyedév)

Prioritási tengelyek/beruházási prioritások

<12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N>

<12.1.2 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.3 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.4 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.5 type="S" " input="S" decision=N >

12.2.   Az operatív program eredményességmérési kerete (71)

28. táblázat:

Eredményességmérési keret alaponként és régiókategóriánként (összefoglaló táblázat)

| Prioritási tengely | Alap | Régiókategória | Mutató vagy kulcsfontosságú végrehajtási lépés | Mértékegység, ahol releváns | 2018-ra vonatkozó részcél | Végső célérték (2023) (72) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| F | N | Ö |
| <12.2.1 type="S" input="G"> | <12.2.2 type="S" input="G"> | <12.2.3 type="S" input="G"> | <12.2.4 type="S" input="G"> | <12.2.5 type="S" input="G"> | <12.2.6 type="S" input="G"> | <12.2.7 type="S"


  input="G"> |
| | | | | | | | | |

Prioritási tengely

Alap

Régiókategória

Mutató vagy kulcsfontosságú végrehajtási lépés

Mértékegység, ahol releváns

2018-ra vonatkozó részcél

Végső célérték (2023) (72)

F

N

Ö

<12.2.1 type="S" input="G">

<12.2.2 type="S" input="G">

<12.2.3 type="S" input="G">

<12.2.4 type="S" input="G">

<12.2.5 type="S" input="G">

<12.2.6 type="S" input="G">

<12.2.7 type="S"

input="G">

12.3.   Az operatív program elkészítésében résztvevő érintett partnerek

| <12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N> |
| --- |

<12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N>

MELLÉKLETEK (az elektronikus adatcsererendszerbe külön fájlként feltöltve):

| — | Az előzetes értékelés jelentéstervezete vezetői összefoglalóval (kötelező).
  (Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 55. cikkének (2) bekezdése és 92b. cikkének (10) bekezdése) (73) |
| --- | --- |

—

Az előzetes értékelés jelentéstervezete vezetői összefoglalóval (kötelező).

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 55. cikkének (2) bekezdése és 92b. cikkének (10) bekezdése) (73)

| — | Az előzetes feltételrendszer alkalmazhatósága és teljesülésének értékelésére vonatkozó dokumentáció (ahol releváns) (74). |
| --- | --- |

—

Az előzetes feltételrendszer alkalmazhatósága és teljesülésének értékelésére vonatkozó dokumentáció (ahol releváns) (74).

| — | A nemzeti esélyegyenlőségi szervezetek véleménye a 11.2. és 11.3. szakaszról (ahol releváns) (Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikkének (7) bekezdése) (75) |
| --- | --- |

—

A nemzeti esélyegyenlőségi szervezetek véleménye a 11.2. és 11.3. szakaszról (ahol releváns) (Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 96. cikkének (7) bekezdése) (75)

| — | Az operatív program lakossági összefoglalója (adott esetben). |
| --- | --- |

—

Az operatív program lakossági összefoglalója (adott esetben).

---

(1)  A mezők elemeinek jelmagyarázata:

1

| | type (típus): N= szám, D=dátum, S=karaktersorozat, C=jelölőnégyzet, P=százalékos arány, B=Boole-féle operátor |
| --- | --- |

type (típus): N= szám, D=dátum, S=karaktersorozat, C=jelölőnégyzet, P=százalékos arány, B=Boole-féle operátor

type (típus): N= szám, D=dátum, S=karaktersorozat, C=jelölőnégyzet, P=százalékos arány, B=Boole-féle operátor

| | határozat: N=Nem része az operatív programot jóváhagyó bizottsági határozatnak |
| --- | --- |

határozat: N=Nem része az operatív programot jóváhagyó bizottsági határozatnak

határozat: N=Nem része az operatív programot jóváhagyó bizottsági határozatnak

| | input (bevitel): M=manuális, S=szelekció, G=rendszer által generált |
| --- | --- |

input (bevitel): M=manuális, S=szelekció, G=rendszer által generált

input (bevitel): M=manuális, S=szelekció, G=rendszer által generált

| | “maxlength” =a karakterek maximális száma szóközökkel |
| --- | --- |

“maxlength” =a karakterek maximális száma szóközökkel

“maxlength” =a karakterek maximális száma szóközökkel

| | PA – Y= az elem kizárólag a partnerségi megállapodásban szerepeltethető |
| --- | --- |

PA – Y= az elem kizárólag a partnerségi megállapodásban szerepeltethető

PA – Y= az elem kizárólag a partnerségi megállapodásban szerepeltethető

| | TA – NA= nem alkalmazandó a kizárólag technikai segítségnyújtásra irányuló operatív programokra |
| --- | --- |

TA – NA= nem alkalmazandó a kizárólag technikai segítségnyújtásra irányuló operatív programokra

TA – NA= nem alkalmazandó a kizárólag technikai segítségnyújtásra irányuló operatív programokra

| | YEI – NA= nem alkalmazandó a kizárólag az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre irányuló operatív programokra |
| --- | --- |

YEI – NA= nem alkalmazandó a kizárólag az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre irányuló operatív programokra

YEI – NA= nem alkalmazandó a kizárólag az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre irányuló operatív programokra

| | SME = a kkv-k számára nyújtott, felső határ nélküli garanciákra és értékpapírosítást célzó közös, az EBB által végrehajtott eszközökre irányuló operatív programok |
| --- | --- |

SME = a kkv-k számára nyújtott, felső határ nélküli garanciákra és értékpapírosítást célzó közös, az EBB által végrehajtott eszközökre irányuló operatív programok

SME = a kkv-k számára nyújtott, felső határ nélküli garanciákra és értékpapírosítást célzó közös, az EBB által végrehajtott eszközökre irányuló operatív programok

(2)  E melléklet táblázatai szükség esetén tartalmazzák a REACT-EU források (az 1303/2013/EU rendelet 92a. cikke) felosztását, azaz ERFA REACT-EU, ESZA REACT-EU és IFK REACT-EU szerinti csoportosítását.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

3

(4)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok esetében nem alkalmazandó.

4

(5)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok esetében nem alkalmazandó.

5

(6)  Európai Regionális Fejlesztési Alap.

6

(7)  Európai Szociális Alap.

7

(8)  Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés.

8

(9)  Összes uniós támogatás (ideértve a fő allokációt és az eredményességi tartalékot)

9

(10)  Információ alaponként és prioritási tengelyenként.

10

(11)  A tematikus célkitűzés címe (nem alkalmazandó a technikai segítségnyújtásra).

11

(12)  A beruházási prioritás címe (nem alkalmazandó a technikai segítségnyújtásra).

12

(13)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

13

(14)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

14

(15)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

15

(16)  Az ERFA, a Kohéziós Alap és az ERFA REACT-EU esetében a célértékek lehetnek minőségiek vagy mennyiségiek.

16

(17)  Ez a lista tartalmazza a közös eredménymutatókat, amelyekre célértéket állapítottak meg, és az összes programspecifikus eredménymutatót. A közös eredménymutatók célértékeit számszerűsíteni kell; a programspecifikus eredménymutatók esetében a célértékek lehetnek minőségiek vagy mennyiségiek. A célértékek megadhatók összesítve (férfiak+nők), vagy nemenként lebontva. A bázisértékek ennek megfelelően kiigazíthatók. „F” = férfiak, „N”=nők, „Ö”=összesen

17

(18)  Ez a lista tartalmazza a közös eredménymutatókat, amelyekre célértéket állapítottak meg, és az összes programspecifikus eredménymutatót. A közös eredménymutatók célértékeit számszerűsíteni kell; a programspecifikus eredménymutatók esetében a célértékek lehetnek minőségiek vagy mennyiségiek. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásának monitoringjához használt, az 1304/2013/EU rendelet II. mellékletében szereplő összes eredménymutatónak számszerűsített célértékhez kell kapcsolódnia. A célértékek megadhatók összesítve (férfiak+nők), vagy nemenként lebontva. A bázisértékek ennek megfelelően kiigazíthatók. „F” = férfiak, „N”=nők, „Ö”=összesen.

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 1304/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 470. o.)

19

(20)  Az ESZA esetében ez a lista tartalmazza azokat a közös kimeneti mutatókat, amelyekre célértéket állapítottak meg. A célértékek megadhatók vagy összesítve (férfiak+nők) vagy nemenkénti bontásban. Az ERFA REACT-EU esetében a nemek szerinti bontásra a legtöbb esetben nincs szükség. „F” = férfiak, „N”=nők, „Ö”=összesen

20

(21)  A régiókategóriánkénti bontás „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

21

(22)  Az ESZA és az ESZA REACT-EU esetében ez a lista tartalmazza az összes közös kimeneti mutatót, amelyekre célértéket állapítottak meg, és az összes programspecifikus kimeneti mutatót.

22

(23)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

23

(24)  A részcélok megadhatók összesítve (férfiak+nők) vagy nemenként lebontva. „F” = férfiak, „N”=nők, „Ö”=összesen

24

(25)  A célértékek megadhatók vagy összesítve (férfiak+nők) vagy nemenkénti bontásban. „F” = férfiak, „N”=nők, „Ö”=összesen

25

(26)  Ahol az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést (IFK) valamely prioritási tengely részeként hajtják végre, az IFK-ra meghatározott részcélokat és célértékeket külön kell választani a prioritási tengely más részcéljaitól és célértékeitől az 1303/2013/EU rendelet 22. cikke (7) bekezdésének ötödik albekezdésében említett végrehajtási jogi aktusoknak megfelelően, mivel az IFK forrásai (a kezdeményezés számára nyújtott összeg és a kiegészítő ESZA-támogatás) nem részei az eredményességi tartaléknak.

26

(27)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

27

(28)  Az összegek tartalmazzák az uniós támogatás teljes összegét (fő allokáció és az eredményességi tartalékból nyújtott összeg).

28

(29)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

29

(30)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

30

(31)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

31

(32)  Ahol releváns, az 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 1–7. pontjában és 92b. cikkének (9) bekezdésében említett tematikus célkitűzésekhez való ESZA-hozzájárulásra vonatkozó számszerűsített információ megadása.

32

(33)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

33

(34)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

34

(35)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

35

(36)  Akkor szükséges megadni, ha az operatív programon belül a technikai segítségnyújtáshoz rendelt uniós támogatás meghaladja a 15 millió EUR-t.

36

(37)  Akkor szükséges megadni, ha azt az intézkedések objektív tartalma indokolja, és a program keretében a technikai segítségnyújtáshoz rendelt uniós támogatás meghaladja a 15 millió EUR-t.

37

(38)  A célértékek lehetnek minőségiek vagy mennyiségiek. A célértékek megadhatók összesítve (férfiak+nők), vagy nemenként lebontva. A bázisértékek ennek megfelelően kiigazíthatók. „F” = férfiak, „N”=nők, „Ö”=összesen

38

(39)  A technikai segítségnyújtás esetében nem kötelező megadni célértékeket a kimeneti mutatókhoz. A célértékek megadhatók vagy összesítve (férfiak+nők) vagy nemenkénti bontásban. „F” = férfiak, „N”=nők, „Ö”=összesen

39

(40)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

40

(41)  Az összegek tartalmazzák az uniós támogatás teljes összegét (fő allokáció és az eredményességi tartalékból nyújtott összeg).

41

(42)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

42

(43)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok vagy prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

43

(44)  Összes forrás (uniós támogatás) az eredményességi tartalékhoz tartozó összeg nélkül.

44

(45)  Az ESZA-ból nyújtott összes forrás, ideértve az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára nyújtott, kiegészítő ESZA-támogatást. Az eredményességi tartalék oszlopai nem tartalmazzák az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára nyújtott, kiegészítő ESZA-támogatást, mivel az nem része az eredményességi tartaléknak.

45

(46)  A közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) 120. cikke (3) bekezdésének első és második albekezdésétől való (a CPR 92b. cikkének (11) bekezdésében előírt) eltérés nem alkalmazandó a REACT-EU technikai segítségnyújtásra elkülönített kiegészítő forrásaira. Amennyiben a technikai segítségnyújtási prioritási tengely több régiókategóriának nyújt támogatást, az adott prioritási tengely társfinanszírozási arányát úgy kell meghatározni, hogy a CPR 120. cikkének (3) bekezdésében meghatározott felső határokon belül arányosan tükrözzék a REACT-EU forrásoknak az adott prioritási tengelyen belüli régiókategóriák közötti elosztását.

46

(47)  A nemzeti önrészt arányosan el kell osztani a fő allokáció és az eredményességi tartalék között.

47

(48)  Ez a prioritási tengely az IFK-ra elkülönített egyedi forrásokat és a hozzá tartozó ESZA-támogatást foglalja magában.

48

(49)  A prioritási tengely e része az IFK-ra elkülönített egyedi forrásokat és a hozzá tartozó ESZA-támogatást foglalja magában.

49

(50)  Ez a prioritási tengely az IFK-ra elkülönített egyedi forrásokat és a hozzá tartozó ESZA-támogatást foglalja magában.

50

(51)  A prioritási tengely e része az IFK REACT-EU-ra elkülönített egyedi forrásokat és a hozzá tartozó ESZA REACT-EU-támogatást foglalja magában.

51

(52)  ESZA-előirányzat az IFK-hoz tartozó támogatás nélkül.

52

(53)  A kevésbé fejlett, az átmeneti és a fejlettebb régióknak nyújtott összes ESZA-támogatás és az IFK-ra elkülönített források 18a. táblázatban szereplő összege megegyezik az adott régiótípusoknak nyújtott összes ESZA-támogatás és az IFK-ra elkülönített egyedi források 17. táblázatban szereplő összegével.

53

(54)  ESZA-előirányzat az IFK-hoz tartozó támogatás nélkül.

54

(55)  ESZA-előirányzat az IFK-hoz tartozó támogatás nélkül.

55

(56)  Magában foglalja az IFK-ra elkülönített egyedi forrásokat és a hozzá tartozó ESZA-támogatást.

56

((*))  A négyzet bejelölésével a tagállam az 1303/2013/EU rendelet 25a. cikkének (1) bekezdése alapján 100 %-os társfinanszírozási arány alkalmazását kérelmezi a 2020. július 1-jén kezdődő és 2021. június 30-án végződő pénzügyi év során benyújtott kifizetési kérelmekben bejelentett kiadásokra az operatív program [valamennyi prioritási tengelye] [egyes prioritási tengelyei] tekintetében.

(*)

((**))  A négyzet bejelölésével a tagállam az 1303/2013/EU rendelet 25a. cikkének (1a) bekezdése alapján 100 %-os társfinanszírozási arány alkalmazását kérelmezi a 2021. július 1-jén kezdődő és 2022. június 30-án végződő pénzügyi év során benyújtott kifizetési kérelmekben bejelentett kiadásokra az operatív program [valamennyi prioritási tengelye] [egyes prioritási tengelyei] tekintetében.

(**)

(57)  Magában foglalja az IFK REACT-EU-ra elkülönített egyedi forrásokat és a hozzá tartozó ESZA REACT-EU-támogatást.

57

(58)  Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (a kezdeményezés számára elkülönített források és az ennek megfelelő ESZA-támogatás) alapnak tekintendő és egyetlen külön soron kell szerepelnie, még akkor is, ha prioritási tengely része.

58

(59)  Kitöltendő az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést végrehajtó minden egyes prioritási tengely (prioritásitengely-rész) esetében.

59

(60)  A táblázatban az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (az IFK-ra elkülönített finanszírozás és az ennek megfelelő ESZA-támogatás) külön alapként szerepel.

60

(61)  Az egyes prioritási tengelyek beavatkozási kategóriáit tartalmazó táblázatok alapján automatikusan generált táblázat.

61

(62)  Az operatív program olyan céllal történő felülvizsgálata esetén, hogy egy vagy több külön prioritási tengelye „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzést szolgálja, ez a rész csak megfelelő támogatás nyújtása esetén alkalmazandó.

62

(63)  Az Európai Parlament és a Tanács 1301/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 289. o.).

63

(64)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok esetében nem alkalmazandó.

64

(65)  Amennyiben a program egynél több régiókategóriára vonatkozik, szükséges lehet a kategóriánkénti bontás.

65

(66)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok esetében nem alkalmazandó.

66

(67)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok esetében nem alkalmazandó.

67

(68)  A 25. és a 26. táblázat csak azokat az alkalmazandó általános és tematikus előzetes feltételrendszereket tartalmazza, amelyek egyáltalán nem, vagy csak részben teljesültek (lásd a 24. táblázatot) az operatív program benyújtása idején.

68

(69)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok esetében nem alkalmazandó.

69

(70)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok esetében nem alkalmazandó.

70

(71)  Ez a szakasz „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok esetében nem alkalmazandó.

71

(72)  A célértékek megadhatók összesítve (férfiak+nők) vagy nemenként lebontva.

72

(73)  Ez a melléklet „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok esetében nem alkalmazandó.

73

(74)  Ez a melléklet „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok esetében nem alkalmazandó.

74

(75)  Ez a melléklet „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó operatív programok esetében nem alkalmazandó.

75

---

II. MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

Az európai területi együttműködési célkitűzés együttműködési programjaira vonatkozó modell

| CCI | <0.1 type="S" maxlength="15" input="S">
   (1) |
| --- | --- |
| Cím | <0.2 type="S" maxlength="255" input="M"> |
| Verzió | <0.3 type="N" input="G"> |
| Első év | <0.4 type="N" maxlength="4" input="M"> |
| Utolsó év | <0.5 type="N" maxlength="4" input="M">> |
| Támogathatóság kezdete | <0.6 type="D" input="G"> |
| Támogathatóság vége | <0.7 type="D" input="G">> |
| Bizottsági határozat száma | <0.8 type="S" input="G">> |
| Bizottsági határozat dátuma | <0.9 type="D" input="G">> |
| Tagállami módosító határozat száma | <0.10 type="S" maxlength="20" input="M">> |
| Tagállami módosító határozat dátuma | <0.11 type="D" input="M">> |
| Tagállami módosító határozat hatálybalépésének dátuma | <0.12 type="D" input="M">> |
| Az együttműködési program hatálya alá tartozó NUTS-régiók | <0.13 type="S" input="S">> |

CCI

<0.1 type="S" maxlength="15" input="S">
   (1)

Cím

<0.2 type="S" maxlength="255" input="M">

Verzió

<0.3 type="N" input="G">

Első év

<0.4 type="N" maxlength="4" input="M">

Utolsó év

<0.5 type="N" maxlength="4" input="M">>

Támogathatóság kezdete

<0.6 type="D" input="G">

Támogathatóság vége

<0.7 type="D" input="G">>

Bizottsági határozat száma

<0.8 type="S" input="G">>

Bizottsági határozat dátuma

<0.9 type="D" input="G">>

Tagállami módosító határozat száma

<0.10 type="S" maxlength="20" input="M">>

Tagállami módosító határozat dátuma

<0.11 type="D" input="M">>

Tagállami módosító határozat hatálybalépésének dátuma

<0.12 type="D" input="M">>

Az együttműködési program hatálya alá tartozó NUTS-régiók

<0.13 type="S" input="S">>

1. SZAKASZ

AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI PROGRAM INTELLIGENS, FENNTARTHATÓ ÉS INKLUZÍV NÖVEKEDÉSRE VONATKOZÓ UNIÓS STRATÉGIÁHOZ ÉS A GAZDASÁGI, TÁRSADALMI ÉS TERÜLETI KOHÉZIÓ MEGVALÓSÍTÁSÁHOZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁSÁRA VONATKOZÓ STRATÉGIA
   (2)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 27. cikkének (1) bekezdése és az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 8. cikke (2) bekezdésének a) pontja)

1.1.   Az együttműködési program intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégiához és a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósításához való hozzájárulására vonatkozó stratégia

| 1.1.1. | Annak ismertetése, hogy az együttműködési program stratégiája hogyan járul hozzá az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégia megvalósításához és a gazdasági, társadalmi és területi kohézió célkitűzés eléréséhez.







  <1.1.1 type="S" maxlength="70000" input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.

<1.1.1 type="S" maxlength="70000" input="M">

Meglévő együttműködési program felülvizsgálata esetén a REACT-EU kiegészítő forrásainak rendelkezésre bocsátásához külön szövegdobozban kell bemutatni, hogy azok milyen hatást fejtenek ki a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítására és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítésére, az alábbiak szerint.

| 1.1.1a. | Annak bemutatása, hogy az együttműködési program milyen várható hatással lesz a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítására és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítésére







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1a.

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2. | A kiválasztott tematikus célkitűzések és a kapcsolódó beruházási prioritások indokolása, tekintettel a közös stratégiai keretre, az egész programterület helyzetének elemzése és az igények és az igények kielégítésére választott stratégia alapján, ahol releváns, kezelve a határon átnyúló infrastruktúra hiányzó kapcsolódási pontjait, az előzetes értékelés figyelembevételével.

  Meglévő együttműködési programnak a REACT-EU kiegészítő források rendelkezésre bocsátását célzó felülvizsgálata esetén a szöveget ki kell egészíteni az alábbi leírással. |
| --- | --- |

1.1.2.

Meglévő együttműködési programnak a REACT-EU kiegészítő források rendelkezésre bocsátását célzó felülvizsgálata esetén a szöveget ki kell egészíteni az alábbi leírással.

| 1.1.2a. | Annak indokolása, hogy milyen várható hatással lesz az együttműködési program a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítására és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítésére

  (Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 92b. cikkének (9) bekezdése)

  1 táblázat


  A tematikus célkitűzések és a beruházási prioritások kiválasztásának indokolása








  Kiválasztott tematikus célkitűzés | Kiválasztott beruházási prioritás | A választás indokolása vagy a válságelhárítás elősegítésére gyakorolt hatás (adott esetben) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type="S" input="S" > | <1.1.3 type="S" input="S"> | <1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M"> |
| | | |

1.1.2a.

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 92b. cikkének (9) bekezdése)

1 táblázat

A tematikus célkitűzések és a beruházási prioritások kiválasztásának indokolása

Kiválasztott tematikus célkitűzés

Kiválasztott beruházási prioritás

A választás indokolása vagy a válságelhárítás elősegítésére gyakorolt hatás (adott esetben)

<1.1.2 type="S" input="S" >

<1.1.3 type="S" input="S">

<1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M">

1.2.   A forráselosztás indokolása

Az egyes tematikus célkitűzésekhez, illetve – ahol releváns – beruházási prioritásokhoz rendelt források (uniós támogatás) indokolása, a tematikus koncentráció követelményével összhangban, az előzetes értékelés figyelembevételével.

| <1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" > |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" >

Meglévő együttműködési programnak a REACT-EU kiegészítő források rendelkezésre bocsátását célzó felülvizsgálata esetén a szöveget ki kell egészíteni az alábbi leírással.

| 1.2a. | A REACT-EU kiegészítő források program részére való rendelkezésre bocsátásának indokolása, illetve annak ismertetése, hogyan fogják a források célzottan szolgálni azokat a földrajzi területeket, ahol azokra a legnagyobb szükség van, az eltérő regionális szükségletek és fejlettségi szintek figyelembevételével, annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézió EUMSZ 174. cikke szerinti célkitűzéseivel összhangban a hangsúly a kevésbé fejlett régiókra kerüljön.







  <1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" > |
| --- | --- |

1.2a.

<1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" >

2 táblázat

Az együttműködési program beruházási stratégiájának áttekintése

| Prioritási tengely | ERFA támogatás (EUR) | Az együttműködési programhoz nyújtott összes uniós támogatás részaránya (alaponként) (5) | Tematikus célkitűzés (6) | Beruházási prioritások (7) | A beruházási prioritásokhoz kapcsolódó egyedi célkitűzések | Az egyedi célkitűzéshez kapcsolódó eredménymutatók |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERFA (8) | ENI (9) (ahol releváns) | IPA (10) (ahol releváns) |
| <1.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.2 type="S" input="G"> | <1.2.3 type="N" input="G"> | <1.2.4 type="S" input="G"><1.2.9 type="P" input="G"> | <1.2.5 type="S" input="G"><1.2.1 0type="P" input="G"> | <1.2.6. type="S" input="G"> | <1.2.7. type="S" input="G"> | <1.2.8. type="S" input="G"> | <1.2.9. type="S" input="G"> |
| REACT-EU | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioritási tengely

ERFA támogatás (EUR)

Az együttműködési programhoz nyújtott összes uniós támogatás részaránya (alaponként) (5)

Tematikus célkitűzés (6)

Beruházási prioritások (7)

A beruházási prioritásokhoz kapcsolódó egyedi célkitűzések

Az egyedi célkitűzéshez kapcsolódó eredménymutatók

ERFA (8)

ENI (9) (ahol releváns)

IPA (10) (ahol releváns)

<1.2.1 type="S" input="G">

<1.2.2 type="S" input="G">

<1.2.3 type="N" input="G">

<1.2.4 type="S" input="G"><1.2.9 type="P" input="G">

<1.2.5 type="S" input="G"><1.2.1 0type="P" input="G">

<1.2.6. type="S" input="G">

<1.2.7. type="S" input="G">

<1.2.8. type="S" input="G">

<1.2.9. type="S" input="G">

REACT-EU

2 SZAKASZ

PRIORITÁSI TENGELYEK

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja)

2.A. SZAKASZ

A TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSTÓL ELTÉRŐ PRIORITÁSI TENGELYEK ISMERTETÉSE

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének b) pontja)

2.A.1.   Prioritási tengely (minden egyes prioritási tengelyre megismétlendő)

| A prioritási tengely azonosítója | <2A.1 type="N" input="G"> |
| --- | --- |
| A prioritási tengely címe | <2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |

A prioritási tengely azonosítója

<2A.1 type="N" input="G">

A prioritási tengely címe

<2A.2 type="S" maxlength="500" input="M">

| ☐ | A teljes prioritási tengely végrehajtása kizárólag pénzügyi eszközök révén történik. |
| --- | --- |

☐

A teljes prioritási tengely végrehajtása kizárólag pénzügyi eszközök révén történik.

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | A teljes prioritási tengely végrehajtása kizárólag uniós szinten létrehozott pénzügyi eszközök révén történik. |
| --- | --- |

☐

A teljes prioritási tengely végrehajtása kizárólag uniós szinten létrehozott pénzügyi eszközök révén történik.

<2A.4 type="C" input="M">

| ☐ | A teljes prioritási tengely végrehajtása közösségvezérelt helyi fejlesztés révén történik. |
| --- | --- |

☐

A teljes prioritási tengely végrehajtása közösségvezérelt helyi fejlesztés révén történik.

<2A.5 type="C" input="M">

| ☐ | A teljes prioritási tengely a REACT-EU-hoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

☐

A teljes prioritási tengely a REACT-EU-hoz kapcsolódik.

<2A.6 type="C" input="M">

2.A.2.   Egynél több tematikus célkitűzést érintő prioritási tengely kialakításának indokolása (ahol releváns) (11)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdése)

| <2.A.0 type="S" maxlength="3 500 " input="M"> |
| --- |

<2.A.0 type="S" maxlength="3 500 " input="M">

2.A.3.   Alap és az uniós támogatás kiszámításának alapja

(a prioritási tengelyen belül minden egyes alapra megismétlendő)

| Alap | <2A.6 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| A számítás alapja (összes elszámolható kiadás vagy elszámolható közkiadás) | <2A.8 type="S" input="S"> |

Alap

<2A.6 type="S" input="S">

A számítás alapja (összes elszámolható kiadás vagy elszámolható közkiadás)

<2A.8 type="S" input="S">

2.A.4.   Beruházási prioritás (a prioritási tengelyen belüli minden egyes beruházási prioritásra megismétlendő)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontja)

| Beruházási prioritás | <2A.7 type="S" input="S"> |
| --- | --- |

Beruházási prioritás

<2A.7 type="S" input="S">

2.A.5   A beruházási prioritáshoz kapcsolódó egyedi célkitűzések és a várt eredmények

(a beruházási prioritáson belüli minden egyes egyedi célkitűzésre megismétlendő)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontja)

| AZONOSÍTÓ | <2A.1.1 type="N" input="G"> |
| --- | --- |
| Egyedi célkitűzés | <2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| A tagállamok által az uniós támogatással elérni kívánt eredmények | <2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

AZONOSÍTÓ

<2A.1.1 type="N" input="G">

Egyedi célkitűzés

<2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

A tagállamok által az uniós támogatással elérni kívánt eredmények

<2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

3. táblázat

Programspecifikus eredménymutatók (egyedi célkitűzésenként)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja)

| AZONOSÍTÓ | Mutató | Mértékegység | Bázisérték | Bázisév | Célérték (2023) (12) | Adatforrás | A beszámolás gyakorisága |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2A.1.6 type="S" input="M"> | Mennyiségi <2A.1.8 type="N" input="M">


  Minőségi <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M" | <2A.1.9 type="N" input="M"> | Mennyiségi <2A.1.10 type="N" input="M">


  Minőségi <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"> |

AZONOSÍTÓ

Mutató

Mértékegység

Bázisérték

Bázisév

Célérték (2023) (12)

Adatforrás

A beszámolás gyakorisága

<2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M">

<2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M">

<2A.1.6 type="S" input="M">

Mennyiségi <2A.1.8 type="N" input="M">

Minőségi <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"

<2A.1.9 type="N" input="M">

Mennyiségi <2A.1.10 type="N" input="M">

Minőségi <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6.   A beruházási prioritás keretében támogatandó intézkedések (beruházási prioritásonként)

2.A.6.1.   
  A támogatandó intézkedések típusának és példáinak ismertetése és ezek várható hozzájárulása az egyedi célkitűzésekhez, beleértve, ahol releváns, a fő célcsoportok, az egyedi célterületek és a kedvezményezettek típusainak azonosítását

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának iii. alpontja)

| Beruházási prioritás | <2A.2.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type="S" maxlength="14000" input="M"> |

Beruházási prioritás

<2A.2.1.1 type="S" input="S">

<2A.2.1.2 type="S" maxlength="14000" input="M">

2.A.6.2.   
  A műveletek kiválasztásában alkalmazandó vezérelvek

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának iii. alpontja)

| Beruházási prioritás | <2A.2.2.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Beruházási prioritás

<2A.2.2.1 type="S" input="S">

<2A.2.2.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.3.   Pénzügyi eszközök tervezett alkalmazása (ahol releváns)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának iii. alpontja)

| Beruházási prioritás | <2A.2.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Pénzügyi eszközök tervezett alkalmazása | <2A.2.3.2 type="C" input="M"> |
| <2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Beruházási prioritás

<2A.2.3.1 type="S" input="S">

Pénzügyi eszközök tervezett alkalmazása

<2A.2.3.2 type="C" input="M">

<2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.6.4.   Nagyprojektek tervezett alkalmazása (ahol releváns)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának iii. alpontja)

| Beruházási prioritás | <2A.2.4.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Beruházási prioritás

<2A.2.4.1 type="S" input="S">

<2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.5.   Kimeneti mutatók (beruházási prioritásonként)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának iv. alpontja)

4. táblázat

Közös és programspecifikus kimeneti mutatók

| AZONOSÍTÓ | Mutató (mutató megnevezése) | Mértékegység | Célérték (2023) | Adatforrás | A beszámolás gyakorisága |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.2.5.1 type="S" input="S"> | <2A.2.5.2 type="S" input="S"> | <2A.2.5.3 type="S" input="S"> | <2A.2.5.6 type="N" input="M"> | <2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | |
| | | | | | |

AZONOSÍTÓ

Mutató (mutató megnevezése)

Mértékegység

Célérték (2023)

Adatforrás

A beszámolás gyakorisága

<2A.2.5.1 type="S" input="S">

<2A.2.5.2 type="S" input="S">

<2A.2.5.3 type="S" input="S">

<2A.2.5.6 type="N" input="M">

<2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.7.   Eredményességmérési keret (13)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának v. alpontja és az 1303/2013/EU rendelet II. melléklete)

5. táblázat

A prioritási tengely eredményességmérési kerete

| Prioritási tengely | Mutató típusa
  (Kulcsfontosságú végrehajtási lépés, pénzügyi, kimeneti, vagy ahol releváns, eredménymutató) | AZONOSÍTÓ | Mutató vagy kulcsfontosságú végrehajtási lépés | Mértékegység, ahol releváns | 2018-ra vonatkozó részcél | Végső cél (2023) | Adatforrás | A mutató relevanciájának ismertetése, ahol releváns |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.3.1 type="S" input="S"> | <2A.3.2 type="S" input="S"> | Végrehajtási lépés vagy pénzügyi <2A.3.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Kimeneti vagy eredmény<2A.3.3 type="S" input="S"> | Végrehajtási lépés vagy pénzügyi <2A.3.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Kimeneti vagy eredmény <2A.4.4 type="S" input="G" vagy "M"> | Végrehajtási lépés vagy pénzügyi <2A.3.5 type="S" input="M">


  Kimeneti vagy eredmény <2A.3.5 type="S" input="G" vagy "M"> | <2A.3.7 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2A.3.8 type="S" input="M">


  Kimeneti vagy eredmény <2A.3.8 type=‘"S" input="M"> | <2A.3.9 type="S" maxlength="200" input="M">


  Kimeneti vagy eredmény <2A.3.9 type=‘"S" input="M"> | <2A.3.10 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioritási tengely

Mutató típusa

(Kulcsfontosságú végrehajtási lépés, pénzügyi, kimeneti, vagy ahol releváns, eredménymutató)

AZONOSÍTÓ

Mutató vagy kulcsfontosságú végrehajtási lépés

Mértékegység, ahol releváns

2018-ra vonatkozó részcél

Végső cél (2023)

Adatforrás

A mutató relevanciájának ismertetése, ahol releváns

<2A.3.1 type="S" input="S">

<2A.3.2 type="S" input="S">

Végrehajtási lépés vagy pénzügyi <2A.3.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Kimeneti vagy eredmény<2A.3.3 type="S" input="S">

Végrehajtási lépés vagy pénzügyi <2A.3.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Kimeneti vagy eredmény <2A.4.4 type="S" input="G" vagy "M">

Végrehajtási lépés vagy pénzügyi <2A.3.5 type="S" input="M">

Kimeneti vagy eredmény <2A.3.5 type="S" input="G" vagy "M">

<2A.3.7 type="S" maxlength="255" input="M">

<2A.3.8 type="S" input="M">

Kimeneti vagy eredmény <2A.3.8 type=‘"S" input="M">

<2A.3.9 type="S" maxlength="200" input="M">

Kimeneti vagy eredmény <2A.3.9 type=‘"S" input="M">

<2A.3.10 type="S" maxlength="500" input="M">

Kiegészítő minőségi információ az eredményességmérési keret kialakításáról (választható)

| <2A.3.11 type="S" maxlength="7000" input="M"> |
| --- |

<2A.3.11 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.8.   Beavatkozási kategóriák

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának vii. alpontja)

A Bizottság által elfogadott nómenklatúrán alapuló, a prioritási tengely tartalmának megfelelő beavatkozási kategóriák és az uniós támogatások indikatív bontása.

6–9. Táblázat

Beavatkozási kategóriák

| 6. táblázat: 1. dimenzió Beavatkozási terület |
| --- |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2A.4.1.1 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.4.1.1 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.4.1.3 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

6. táblázat: 1. dimenzió Beavatkozási terület

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2A.4.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.4.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.4.1.3 type="N" input="M" Decision=N >

| 7. táblázat: 2. dimenzió Finanszírozási forma |
| --- |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2A.4.1.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.4.1.5 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.4.1.6 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

7. táblázat: 2. dimenzió Finanszírozási forma

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2A.4.1.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.4.1.5 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.4.1.6 type="N" input="M" Decision=N >

| 8. táblázat: 3. dimenzió Területtípus |
| --- |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2A.4.1.7 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.4.1.8 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.4.1.9 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

8. táblázat: 3. dimenzió Területtípus

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2A.4.1.7 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.4.1.8 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.4.1.9 type="N" input="M" Decision=N >

| 9. táblázat: 6. dimenzió Területi végrehajtási mechanizmusok |
| --- |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2A.4.1.10 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.4.1.11 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.4.1.12 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

9. táblázat: 6. dimenzió Területi végrehajtási mechanizmusok

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2A.4.1.10 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.4.1.11 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.4.1.12 type="N" input="M" Decision=N >

2.A.9.   A technikai segítségnyújtás tervezett alkalmazásának megfelelő összefoglalása, beleértve szükség szerint a programok és a kedvezményezettek irányításában és ellenőrzésében részt vevő hatóságok igazgatási kapacitásainak megerősítését célzó intézkedéseket és szükség esetén az érintett partnerek igazgatási kapacitásainak a programvégrehajtásban való részvétel céljából történő erősítését szolgáló intézkedéseket is (ahol releváns) (14)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának vi. alpontja)

| Prioritási tengely | <3A.5.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.5.2 type="S" maxlength="2000" input="M"> |

Prioritási tengely

<3A.5.1 type="S" input="S">

<2A.5.2 type="S" maxlength="2000" input="M">

2.B. SZAKASZ

A TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ PRIORITÁSI TENGELYEK ISMERTETÉSE

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének c) pontja)

2.B.1.   Prioritási tengely

| AZONOSÍTÓ | <2B.0.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Cím | <2B.0.2 type="S" maxlength="255" input="M"> |

AZONOSÍTÓ

<2B.0.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Cím

<2B.0.2 type="S" maxlength="255" input="M">

| ☐ | A teljes prioritási tengely a REACT-EU-hoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

☐

A teljes prioritási tengely a REACT-EU-hoz kapcsolódik.

<2B.1 type=”C” input=”M”>

2.B.2.   Alap és az uniós támogatás kiszámításának alapja (a prioritási tengelyen belül minden egyes alapra megismétlendő)

| Alap | <2B.0.3 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| A számítás alapja (összes elszámolható kiadás vagy elszámolható közkiadás) | <2B.0.4 type="S" input="S"> |

Alap

<2B.0.3 type="S" input="S">

A számítás alapja (összes elszámolható kiadás vagy elszámolható közkiadás)

<2B.0.4 type="S" input="S">

2.B.3.   Egyedi célkitűzések és a várt eredmények

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése c) pontjának i. és ii. alpontja)

Egyedi célkitűzés (minden egyes egyedi célkitűzés esetében megismétlendő)

| AZONOSÍTÓ | <2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Egyedi célkitűzés | <2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| A tagállamok által az uniós támogatással elérni kívánt eredmények
   (15) | <2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

AZONOSÍTÓ

<2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Egyedi célkitűzés

<2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

A tagállamok által az uniós támogatással elérni kívánt eredmények
   (15)

<2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.4.   Eredménymutatók (16)

10. táblázat

Programspecifikus eredménymutatók (egyedi célkitűzésenként)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése c) pontjának ii. alpontja)

| AZONOSÍTÓ | Mutató | Mértékegység | Bázisérték | Bázisév | Célérték (17) (2023) | Adatforrás | A beszámolás gyakorisága |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Mennyiségi <2.B.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.2.5 type="N" input="M"> | Mennyiségi <2.B.2.6 type="N" input="M">


  Minőségi <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

AZONOSÍTÓ

Mutató

Mértékegység

Bázisérték

Bázisév

Célérték (17) (2023)

Adatforrás

A beszámolás gyakorisága

<2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Mennyiségi <2.B.2.4 type="N" input="M">

<2.B.2.5 type="N" input="M">

Mennyiségi <2.B.2.6 type="N" input="M">

Minőségi <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.7 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.5.   A támogatandó intézkedések ismertetése és azok várt hozzájárulása az egyedi célkitűzésekhez (prioritási tengelyenként)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése c) pontjának iii. alpontja)

2.B.5.1.   
  A támogatandó intézkedések ismertetése és azok várt hozzájárulása az egyedi célkitűzésekhez

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése c) pontjának iii. alpontja)

| Prioritási tengely | <2.B.3.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Prioritási tengely

<2.B.3.1.1 type="S" input="S">

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.5.2.   Az eredményekhez várhatóan hozzájáruló kimeneti mutatók (prioritási tengelyenként)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése c) pontjának iv. alpontja)

11. táblázat

Kimeneti mutatók

| AZONOSÍTÓ | Mutató | Mértékegység | Célérték (2023)
  (választható) | Adatforrás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | |

AZONOSÍTÓ

Mutató

Mértékegység

Célérték (2023)

(választható)

Adatforrás

<2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type="N" input="M">

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6.   Beavatkozási kategóriák

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése c) pontjának v. alpontja)

A Bizottság által elfogadott nómenklatúrán alapuló, megfelelő beavatkozási kategóriák és az uniós támogatások indikatív bontása.

12-14. táblázat

Beavatkozási kategóriák

| 12. táblázat: 1. dimenzió Beavatkozási terület |
| --- |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2B.4.1.1 type="S" input="S" Decision=N > | <2B.4.1.2 type="S" input="S" Decision=N > | <2B.4.1.3 type="N" input="M Decision=N "> |
| | | |
| | | |

12. táblázat: 1. dimenzió Beavatkozási terület

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2B.4.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

<2B.4.1.2 type="S" input="S" Decision=N >

<2B.4.1.3 type="N" input="M Decision=N ">

| 13. táblázat: 2. dimenzió Finanszírozási forma |
| --- |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2B.4.2.1 type="S" input="S" Decision=N > | <2B.4.2.2 type="S" input="S" Decision=N > | <2B.4.2.3 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

13. táblázat: 2. dimenzió Finanszírozási forma

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2B.4.2.1 type="S" input="S" Decision=N >

<2B.4.2.2 type="S" input="S" Decision=N >

<2B.4.2.3 type="N" input="M" Decision=N >

| 14. táblázat: 3. dimenzió Területtípus |
| --- |
| Prioritási tengely | Kód | Összeg (EUR) |
| <2B.4.3.1 type="S" input="S" Decision=N > | <2B.4.3.2 type="S" input=" Decision=N S"> | <2B.4.3.3 type="N" input="M Decision=N "> |
| | | |
| | | |

14. táblázat: 3. dimenzió Területtípus

Prioritási tengely

Kód

Összeg (EUR)

<2B.4.3.1 type="S" input="S" Decision=N >

<2B.4.3.2 type="S" input=" Decision=N S">

<2B.4.3.3 type="N" input="M Decision=N ">

2. SZAKASZ

FINANSZÍROZÁSI TERV

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének d) pontja)

3.1.   Az ERFA-ból juttatott támogatás pénzügyi előirányzata (EUR)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése d) pontjának i. alpontja)

15. táblázat

| Alap

  <3.1.1 type="S" input="G"> | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERFA a REACT-EU nélkül | <3.1.3 type="N" input="M"> | <3.1.4 type="N" input="M"> | <3.1.5 type="N" input="M"> | <3.1.6 type="N" input="M"> | <3.1.7 type="N" input="M"> | <3.1.8 type="N" input="M"> | <3.1.9 type="N" input="M"> | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | <3.1.10 type="N" input="G"> |
| ERFA REACT-EU | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | <3.1.10 type="N" input= "M"> | <3.1.11 type="N" input= "M"> | |
| IPA-összegek (ahol releváns) | | | | | | | | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | |
| ENI-összegek (ahol releváns) | | | | | | | | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó | |
| Mindösszesen | | | | | | | | | | |

Alap

<3.1.1 type="S" input="G">

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Összesen

ERFA a REACT-EU nélkül

<3.1.3 type="N" input="M">

<3.1.4 type="N" input="M">

<3.1.5 type="N" input="M">

<3.1.6 type="N" input="M">

<3.1.7 type="N" input="M">

<3.1.8 type="N" input="M">

<3.1.9 type="N" input="M">

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

<3.1.10 type="N" input="G">

ERFA REACT-EU

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

<3.1.10 type="N" input= "M">

<3.1.11 type="N" input= "M">

IPA-összegek (ahol releváns)

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

ENI-összegek (ahol releváns)

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Mindösszesen

3.2.A.   Az ERFA-ból juttatott támogatás teljes pénzügyi előirányzata és a nemzeti társfinanszírozás (EUR)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése d) pontjának ii. alpontja)

| 1. | A pénzügyi táblázat prioritási tengelyenként tartalmazza az együttműködési program pénzügyi tervét. Amennyiben a legkülső régiókra vonatkozó programok határon átnyúló és transznacionális allokációkat kombinálnak, ezek mindegyikére külön prioritási tengelyeket kell kialakítani. |
| --- | --- |

1.

A pénzügyi táblázat prioritási tengelyenként tartalmazza az együttműködési program pénzügyi tervét. Amennyiben a legkülső régiókra vonatkozó programok határon átnyúló és transznacionális allokációkat kombinálnak, ezek mindegyikére külön prioritási tengelyeket kell kialakítani.

| 2. | A pénzügyi táblázat tájékoztatási célból tartalmazza az együttműködési programban résztvevő harmadik országoktól származó bármilyen hozzájárulást (nem IPA és ENI hozzájárulások). |
| --- | --- |

2.

A pénzügyi táblázat tájékoztatási célból tartalmazza az együttműködési programban résztvevő harmadik országoktól származó bármilyen hozzájárulást (nem IPA és ENI hozzájárulások).

| 3. | Az EBB-hozzájárulást
   (18)
  a prioritási tengely szintjén kell megadni. |
| --- | --- |

3.

Az EBB-hozzájárulást
   (18)
  a prioritási tengely szintjén kell megadni.

16. táblázat

Finanszírozási terv

| Prioritási tengely | Alap | Az uniós támogatás számításának alapja
  (Összes elszámolható költség vagy elszámolható közkiadás) | Uniós támogatás (a) | Nemzeti önrész
  (b) = (c) + (d)) | A nemzeti önrész indikatív bontása | Összes finanszírozás
  (e) = (a) + (b) | Társfinanszírozási arány (19)

  (f) = (a)/(e) (2) | 100 %-os társfinanszírozási arány a 2020–2021-es pénzügyi évre ((*)) | 100 %-os társfinanszírozási arány a 2021–2022-es pénzügyi évre ((*)) | Tájékoztatási
  célból |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Nemzeti közfinanszírozás (c) | Nemzeti magánfinanszírozás (d) (1) | | | | | Harmadik országok hozzájárulásai | EBB-hozzájárulások |
| <3.2.A.1 type="S" input="G"> | <3.2.A.2 type="S" input="G"> | <3.2.A.3 type="S" input="G"> | <3.2.A.4 type="N" input="M"> | <3.2.A.5 type="N" input="G"> | <3.2.A.6 type="N" input="M"> | <3.2.A.7 type="N" input="M"> | <3.2.A.8 type="N" input="G"> | <3.2.A.9 type="P" input="G"> | Részletesebben ld. a
   ((*))
  lábjegyzetben (példák alább). | Részletesebben ld. a
   ((**))
  lábjegyzetben (példák alább). | <3.2.A.10 type="N" input="M"> | <3.2.A.11 type="N" input="M"> |
| 1. prioritási tengely | ERFA (lehetőleg az IPA-ból és az ENI-ből átcsoportosított összegekkel együtt) (20) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| N prioritási tengely | ERFA (lehetőleg az IPA-ból és az ENI-ből átcsoportosított összegekkel együtt) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| N prioritási tengely | ERFA REACT-EU | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó |
| Összesen | ERFA | | | | | | | | | | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| ERFA REACT-EU | | | | | | | | | |
| Összesen | Összesen összes alap | | | | | | | | | | | |

Prioritási tengely

Alap

Az uniós támogatás számításának alapja

(Összes elszámolható költség vagy elszámolható közkiadás)

Uniós támogatás (a)

Nemzeti önrész

(b) = (c) + (d))

A nemzeti önrész indikatív bontása

Összes finanszírozás

(e) = (a) + (b)

Társfinanszírozási arány (19)

(f) = (a)/(e) (2)

100 %-os társfinanszírozási arány a 2020–2021-es pénzügyi évre ((*))

100 %-os társfinanszírozási arány a 2021–2022-es pénzügyi évre ((*))

Tájékoztatási

célból

Nemzeti közfinanszírozás (c)

Nemzeti magánfinanszírozás (d) (1)

Harmadik országok hozzájárulásai

EBB-hozzájárulások

<3.2.A.1 type="S" input="G">

<3.2.A.2 type="S" input="G">

<3.2.A.3 type="S" input="G">

<3.2.A.4 type="N" input="M">

<3.2.A.5 type="N" input="G">

<3.2.A.6 type="N" input="M">

<3.2.A.7 type="N" input="M">

<3.2.A.8 type="N" input="G">

<3.2.A.9 type="P" input="G">

Részletesebben ld. a
   ((*))
  lábjegyzetben (példák alább).

Részletesebben ld. a
   ((**))
  lábjegyzetben (példák alább).

<3.2.A.10 type="N" input="M">

<3.2.A.11 type="N" input="M">

1. prioritási tengely

ERFA (lehetőleg az IPA-ból és az ENI-ből átcsoportosított összegekkel együtt) (20)

☐

☐

IPA

ENI

N prioritási tengely

ERFA (lehetőleg az IPA-ból és az ENI-ből átcsoportosított összegekkel együtt)

☐

☐

IPA

ENI

N prioritási tengely

ERFA REACT-EU

☐

☐

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

Összesen

ERFA

IPA

ENI

ERFA REACT-EU

Összesen

Összesen összes alap

| 1. | Csak abban az esetben töltendő ki, ha a prioritási tengely összköltségben van kifejezve. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ez az arány a táblázatban felkerekíthető a legközelebbi egész számra. A visszatérítendő fizetésekre alkalmazott pontos százalék az (f) hányados. |
| --- | --- |

2.

3.2.B.   Prioritási tengely és tematikus célkitűzés szerinti bontás

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdése d) pontjának ii. alpontja)

17. táblázat

| Prioritási tengely | Tematikus célkitűzés | Uniós támogatás | Nemzeti önrész | Összes finanszírozás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.B.1 type="S" input="G"> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type="N" input="M"> | <3.2.B.4 type="N" input="M"> | <3.2.B.5 type="N" input="M"> |
| | | | | |
| | | | |
| ERFA a REACT-EU nélkül összesen | | | | |
| ERFA REACT-EU összesen | | | | |
| Mindösszesen | | | | |

Prioritási tengely

Tematikus célkitűzés

Uniós támogatás

Nemzeti önrész

Összes finanszírozás

<3.2.B.1 type="S" input="G">

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type="N" input="M">

<3.2.B.4 type="N" input="M">

<3.2.B.5 type="N" input="M">

ERFA a REACT-EU nélkül összesen

ERFA REACT-EU összesen

Mindösszesen

18. táblázat

Az éghajlatváltozási célkitűzésekhez felhasználandó támogatás indikatív összege

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 27. cikkének (6) bekezdése) (21)

| Prioritási tengely | Az éghajlatváltozás célkitűzésekhez felhasználandó támogatás indikatív összege (€) | A programhoz nyújtott teljes összeg részaránya (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.B.8 type="S" input="G"> | <3.2.B.9 type="N" input="G" Decision=N > | <3.2.B.10 type="P" input="G" Decision=N > |
| | | |
| ERFA REACT-EU összesen | | |
| Összesen | | |

Prioritási tengely

Az éghajlatváltozás célkitűzésekhez felhasználandó támogatás indikatív összege (€)

A programhoz nyújtott teljes összeg részaránya (%)

<3.2.B.8 type="S" input="G">

<3.2.B.9 type="N" input="G" Decision=N >

<3.2.B.10 type="P" input="G" Decision=N >

ERFA REACT-EU összesen

Összesen

4 SZAKASZ

A TERÜLETFEJLESZTÉSSEL KAPCSOLATOS INTEGRÁLT MEGKÖZELÍTÉS
   (22)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdése)

A területfejlesztéssel kapcsolatos integrált megközelítés ismertetése, figyelembe véve az együttműködési program tartalmát és célkitűzéseit az EUMSZ 174. cikkének (3) bekezdésében említett régiókra és területekre kiterjedően, figyelemmel a részt vevő tagállamok partnerségi megállapodásaira, és annak bemutatása, hogy a megközelítés miként járul hozzá a program célkitűzéseinek és várt eredményeinek eléréséhez.

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

4.1.   Közösségvezérelt helyi fejlesztés (ahol releváns)

A közösségvezérelt helyi fejlesztési eszközök alkalmazásával kapcsolatos megközelítés és az azon területek meghatározása során alkalmazandó elvek, ahol a végrehajtásra sor kerül.

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja)

| <4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" > |
| --- |

<4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" >

4.2.   A fenntartható városfejlesztést célzó integrált intézkedések (ahol releváns)

Azon városi területek azonosítási elvei, ahol a fenntartható városfejlesztést célzó integrált intézkedéseket hajtanak végre, és az ezekre az intézkedésekre fordított ERFA-támogatás indikatív elosztása

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének b) pontja)

| <4.2.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.2.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

19. táblázat

A fenntartható városfejlesztést célzó integrált intézkedések – az ERFA-támogatás indikatív összegei

| Alap | Az ERFA-támogatás indikatív összege
  (EUR) |
| --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> |
| ERFA a REACT-EU nélkül | |

Alap

Az ERFA-támogatás indikatív összege

(EUR)

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

ERFA a REACT-EU nélkül

4.3.   Integrált területi beruházás (ITI) (ahol releváns)

Az 1303/2013/EU rendelet 36. cikkében említett integrált területi beruházási eszköznek a 4.2. pontban felsorolt esetektől eltérő felhasználásával kapcsolatos megközelítés és az egyes prioritási tengelyekből származó indikatív pénzügyi támogatás

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének c) pontja)

| <4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M "> |
| --- |

<4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M ">

20. táblázat

Indikatív pénzügyi támogatás a 4.2. pontban említettektől különböző integrált területi beruházás számára (aggregált összeg)

| Prioritási tengely | Indikatív pénzügyi támogatás (uniós támogatás) (EUR) |
| --- | --- |
| <4.3.2 type="S" input="G" > | <4.3.3 type="N" input="M"> |
| ERFA a REACT-EU nélkül összesen | |
| ERFA REACT-EU összesen | |
| ÖSSZESEN | |

Prioritási tengely

Indikatív pénzügyi támogatás (uniós támogatás) (EUR)

<4.3.2 type="S" input="G" >

<4.3.3 type="N" input="M">

ERFA a REACT-EU nélkül összesen

ERFA REACT-EU összesen

ÖSSZESEN

4.4.   Az együttműködési program keretében tervezett beavatkozások hozzájárulása makroregionális és tengeri medencéket érintő stratégiákhoz, az érintett tagállamok által meghatározott programterületek szükségleteire figyelemmel, és ahol szükséges, figyelembe véve az adott stratégiákban azonosított, stratégiailag fontos projekteket (ahol releváns)

(Amennyiben a tagállamok makroregionális és tengeri medencéket érintő stratégiákban vesznek részt)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének d) pontja)

| <4.4.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M" > |
| --- |

<4.4.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M" >

5. SZAKASZ

AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI PROGRAMRA VONATKOZÓ VÉGREHAJTÁSI RENDELKEZÉSEK

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikkének (4) bekezdése)

5.1.   Az érintett hatóságok és szervezetek

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikkének (4) bekezdése)

21. táblázat

Programhatóságok

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (4) bekezdése a) pontjának i. alpontja)

| Hatóság/szervezet | A hatóság/szervezet, osztály vagy csoport megnevezése | A hatóság/szervezet vezetője (beosztása vagy tisztsége) |
| --- | --- | --- |
| Irányító hatóság | <5.1.1 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" > | <5.1.2 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" > |
| Igazoló hatóság, ahol releváns | <5.1.3 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" > | <5.1.4 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" > |
| Ellenőrző hatóság | <5.1.5 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" > | <5.1.6 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" > |

Hatóság/szervezet

A hatóság/szervezet, osztály vagy csoport megnevezése

A hatóság/szervezet vezetője (beosztása vagy tisztsége)

Irányító hatóság

<5.1.1 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" >

<5.1.2 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" >

Igazoló hatóság, ahol releváns

<5.1.3 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" >

<5.1.4 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" >

Ellenőrző hatóság

<5.1.5 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" >

<5.1.6 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" >

A szervezet neve, amely számára a Bizottság kifizetéseket teljesít:

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (4) bekezdésének b) pontja)

| ☐ igazoló hatóság | <5.1.8 type type="C" input="M"> |
| --- | --- |

☐ igazoló hatóság

<5.1.8 type type="C" input="M">

22. táblázat

Az ellenőrzési és auditfeladatokat elvégző szervezet vagy szervezetek

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (4) bekezdése a) pontjának ii. és iii. alpontja)

| Hatóság/szervezet | A hatóság/szervezet, osztály vagy csoport megnevezése | A hatóság/szervezet vezetője (beosztása vagy tisztsége) |
| --- | --- | --- |
| A kontrollfeladatok elvégzésére kijelölt szervezet vagy szervezetek | <5.1.9 type="S" maxlength="255" input="M" > | <5.1.10 type="S" maxlength="255" input="M" > |
| Az auditfeladatok elvégzéséért felelős kijelölt szervezet vagy szervezetek | <5.1.11 type="S" maxlength="255" input="M" > | <5.1.12 type="S" maxlength="255" input="M" > |

Hatóság/szervezet

A hatóság/szervezet, osztály vagy csoport megnevezése

A hatóság/szervezet vezetője (beosztása vagy tisztsége)

A kontrollfeladatok elvégzésére kijelölt szervezet vagy szervezetek

<5.1.9 type="S" maxlength="255" input="M" >

<5.1.10 type="S" maxlength="255" input="M" >

Az auditfeladatok elvégzéséért felelős kijelölt szervezet vagy szervezetek

<5.1.11 type="S" maxlength="255" input="M" >

<5.1.12 type="S" maxlength="255" input="M" >

5.2.   A közös titkárság felállítására vonatkozó eljárás

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (4) bekezdése a) pontjának iv. alpontja)

| <5.2 type="S" maxlength="3500" input="M" > |
| --- |

<5.2 type="S" maxlength="3500" input="M" >

5.3.   Az irányítási és kontrollrendelkezések összefoglaló ismertetése

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (4) bekezdése a) pontjának v. alpontja)

| <5.3. type="S" maxlength="35000" input="M" > |
| --- |

<5.3. type="S" maxlength="35000" input="M" >

5.4.   Felelősségmegosztás a részt vevő tagállamok között az irányító hatóság vagy a Bizottság által elrendelt pénzügyi korrekciók esetében

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (4) bekezdése a) pontjának vi. alpontja)

| <5.4 type="S" maxlength="10500" input="M" > |
| --- |

<5.4 type="S" maxlength="10500" input="M" >

5.5.   Az euró használata (ahol releváns)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 28. cikke)

Ahol releváns, a kiadások eurótól különböző valutára való átváltásához kiválasztott módszer ismertetése.

| <5.5. type="S" maxlength="2000" input="M" > |
| --- |

<5.5. type="S" maxlength="2000" input="M" >

5.6.   Partnerek bevonása

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (4) bekezdésének c) pontja)

Az 1303/2013/EU rendelet 5. cikkében említett partnereknek az együttműködési program előkészítésébe történő bevonását célzó megtett intézkedések és e partnerek szerepe az együttműködési program előkészítésében és végrehajtásában, ideértve a monitoringbizottság munkájába való bevonásukat

| <5.6 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<5.6 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N>

6. SZAKASZ

KOORDINÁCIÓ

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (5) bekezdésének a) pontja)

Az ERFA, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap és más uniós és nemzeti finanszírozási eszközök közötti eredményes koordinációt biztosító mechanizmusok, ideértve az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, az ENI, az Európai Fejlesztési Alap (EFA) és az IPA koordinációját és lehetséges egyesítését, valamint az EBB-vel való koordinációt, figyelembe véve a közös stratégiai keretben meghatározott, az 1303/2013/EU rendelet I. mellékletében szereplő rendelkezéseket. Amennyiben a tagállamok és a harmadik országok olyan együttműködési programokban vesznek részt, amelyek a legkülső régiók számára ERFA-előirányzatok és EFA-források felhasználásával járnak, azoknak a megfelelő szintű koordinációs mechanizmusoknak az ismertetése, amelyek elősegítik e források felhasználásának eredményes koordinációját.

| <6.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N > |
| --- |

<6.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N >

7. SZAKASZ

A KEDVEZMÉNYEZETTEK ADMINISZTRATÍV TERHEINEK CSÖKKENTÉSE

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (5) bekezdésének b) pontja (23))

A kedvezményezettek adminisztratív terhei értékelésének összefoglalása és szükség szerint a tervezett intézkedések, azok indikatív ütemezésének kíséretében, az adminisztratív terhek csökkentése érdekében.

| <7..0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N > |
| --- |

<7..0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N >

8. SZAKASZ

HORIZONTÁLIS ELVEK

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikkének (7) bekezdése)

8.1.   Fenntartható fejlődés (24)

A műveletek kiválasztása során a környezetvédelmi követelmények, az erőforrás-hatékonyság, az éghajlatváltozás enyhítése és a hozzá történő alkalmazkodás, a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség, valamint a kockázatmegelőzés és -kezelés figyelembevételével tett konkrét intézkedések ismertetése.

| <7.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<7.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

8.2.   Esélyegyenlőség és diszkriminációmentesség (25)

Az esélyegyenlőség előmozdítása, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló bármilyen megkülönböztetés megakadályozása érdekében az együttműködési program előkészítése, tervezése és végrehajtása és különösen a finanszírozáshoz való hozzájutás során hozott konkrét intézkedések ismertetése, figyelembe véve az ilyen megkülönböztetés veszélyének kitett különböző célcsoportok szükségleteit és különösen a fogyatékossággal élő személyek hozzáférését biztosító követelményeket.

| <7.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<7.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

8.3.   Férfiak és nők közötti egyenlőség

A férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdításához történő hozzájárulás és ahol releváns, a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesülésének érdekében hozott intézkedések ismertetése az együttműködési program és a művelet szintjén.

| <7.3 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<7.3 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

9. SZAKASZ

KÜLÖN ELEMEK

9.1.   A programozási időszakban végrehajtani tervezett nagyprojektek

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének e) pontja)

23. táblázat

A nagyprojektek listája
   (26)

| Projekt | A bejelentés/benyújtás tervezett dátuma
  (év, negyedév) | A végrehajtás tervezett kezdete
  (év, negyedév) | A teljesítés tervezett időpontja
  (év, negyedév) | Prioritási tengelyek/beruházási prioritások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N> | <9.1.2 type="D" input="M" decision="N" > | <9.1.3 type="D" input="M" decision="N" > | <9.1.4 type="D" input="M" decision="N" > | <9.1.5 type="S" input="S decision="N""> |
| | | | | |

Projekt

A bejelentés/benyújtás tervezett dátuma

(év, negyedév)

A végrehajtás tervezett kezdete

(év, negyedév)

A teljesítés tervezett időpontja

(év, negyedév)

Prioritási tengelyek/beruházási prioritások

<9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N>

<9.1.2 type="D" input="M" decision="N" >

<9.1.3 type="D" input="M" decision="N" >

<9.1.4 type="D" input="M" decision="N" >

<9.1.5 type="S" input="S decision="N"">

9.2.   Az együttműködési program eredményességmérési kerete (27)

24. táblázat

Eredményességmérési keret (összefoglaló táblázat)

| Prioritási tengely | Mutató vagy kulcsfontosságú végrehajtási lépés | Mértékegység, ahol releváns | 2018-ra vonatkozó részcél | Végső cél (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" " input="G"> | <9.2.3 type="S" input="G"> | <9.2.4 type="S" input="G"> | <9.2.5 type="S" input="G"> | <9.2.6 type="S" input="G"> |
| | | | | |

Prioritási tengely

Mutató vagy kulcsfontosságú végrehajtási lépés

Mértékegység, ahol releváns

2018-ra vonatkozó részcél

Végső cél (2023)

<9.2.1 type="S" " input="G">

<9.2.3 type="S" input="G">

<9.2.4 type="S" input="G">

<9.2.5 type="S" input="G">

<9.2.6 type="S" input="G">

9.3.   Az együttműködési program elkészítésébe bevont érintett partnerek

| <9.3 type="S" maxlength="15000" input="M" decision=N> |
| --- |

<9.3 type="S" maxlength="15000" input="M" decision=N>

9.4.   Harmadik országok – transznacionális és interregionális együttműködési programokban az ENI vagy az IPA keretében biztosított források révén történő – részvételének pénzügyi irányítására, programozására, monitoringjára, értékelésére és ellenőrzésére irányadó, az adott program esetében alkalmazandó végrehajtási feltételek

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 26. cikke)

| <9.4 type="S" maxlength="14000" input="S"> |
| --- |

<9.4 type="S" maxlength="14000" input="S">

MELLÉKLETEK (az elektronikus adatcsererendszerekbe külön fájlként feltöltve):

| — | Az előzetes értékelés jelentéstervezete, vezetői összefoglalóval (kötelező)
  (Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 55. cikkének (2) bekezdése és 92b. cikkének (10) bekezdése). |
| --- | --- |

—

Az előzetes értékelés jelentéstervezete, vezetői összefoglalóval (kötelező)

(Hivatkozás: az 1303/2013/EU rendelet 55. cikkének (2) bekezdése és 92b. cikkének (10) bekezdése).

| — | Az együttműködési program elemeivel való egyetértés írásos megerősítése (kötelező)
  (Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikkének (9) bekezdése) |
| --- | --- |

—

Az együttműködési program elemeivel való egyetértés írásos megerősítése (kötelező)

(Hivatkozás: az 1299/2013/EU rendelet 8. cikkének (9) bekezdése)

| — | Az együttműködési program által lefedett terület térképe (ahol releváns). |
| --- | --- |

—

Az együttműködési program által lefedett terület térképe (ahol releváns).

| — | Az együttműködési program lakossági összefoglalója (ahol releváns). |
| --- | --- |

—

Az együttműködési program lakossági összefoglalója (ahol releváns).

---

(1)  Jelmagyarázat:

1

| | type (típus): N = Number (szám), D = Date (dátum), S = String (karaktersorozat), C = Checkbox (jelölőnégyzet), P = Percentage (százalékos arány), B = Boolean (Boole-féle operátor) |
| --- | --- |

type (típus): N = Number (szám), D = Date (dátum), S = String (karaktersorozat), C = Checkbox (jelölőnégyzet), P = Percentage (százalékos arány), B = Boolean (Boole-féle operátor)

type (típus): N = Number (szám), D = Date (dátum), S = String (karaktersorozat), C = Checkbox (jelölőnégyzet), P = Percentage (százalékos arány), B = Boolean (Boole-féle operátor)

| | decision (határozat): N = Nem része az együttműködési programot jóváhagyó bizottsági határozatnak |
| --- | --- |

decision (határozat): N = Nem része az együttműködési programot jóváhagyó bizottsági határozatnak

decision (határozat): N = Nem része az együttműködési programot jóváhagyó bizottsági határozatnak

| | input (bevitel): M = manuális, S = választás, G = rendszer által generált |
| --- | --- |

input (bevitel): M = manuális, S = választás, G = rendszer által generált

input (bevitel): M = manuális, S = választás, G = rendszer által generált

| | maxlength = a karakterek maximális száma szóközökkel |
| --- | --- |

maxlength = a karakterek maximális száma szóközökkel

maxlength = a karakterek maximális száma szóközökkel

(2)  A REACT-EU források az ERFA keretében programozásra rendelkezésre bocsátott kiegészítő forrásokat jelentik, melyekből „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű új tematikus célkitűzés (REACT-EU), illetve technikai segítségnyújtás címén támogatás nyújtható (az 1303/2013/EU rendelet 92a. és 92b. cikke.) E melléklet táblázatai szükség esetén tartalmazzák a REACT-EU kiegészítő forrásainak felosztását is.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1299/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről (HL L 347., 2013.12.20., 259. o.).

4

(5)  Az ENI- és az IPA-összegeknek megfelelő részarányok ismertetése a választott irányítási lehetőség szerint.

5

(6)  A tematikus célkitűzés címe (technikai segítségnyújtás esetén nem alkalmazandó).

6

(7)  A beruházási prioritás címe (technikai segítségnyújtás esetén nem alkalmazandó).

7

(8)  Európai Regionális Fejlesztési Alap.

8

(9)  Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz.

9

(10)  Előcsatlakozási Támogatási Eszköz.

10

(11)  Ez a szövegmező »A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése« elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

11

(12)  A célértékek lehetnek minőségiek vagy mennyiségiek.

12

(13)  Ez a szakasz »A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése« elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó prioritási tengelyek esetében nem alkalmazandó.

13

(14)  Ezt a szövegmezőt »A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése« elnevezésű tematikus célkitűzéshez kapcsolódó prioritási tengelyek esetében nem kell alkalmazni.

14

(15)  Akkor szükséges megadni, ha az együttműködési programon belül a technikai segítségnyújtáshoz rendelt uniós támogatás meghaladja a 15 millió EUR-t.

15

(16)  Akkor szükséges megadni, ha azt az intézkedések objektív tartalma indokolja és a program keretében a technikai segítségnyújtáshoz rendelt uniós támogatás meghaladja a 15 millió EUR-t.

16

(17)  A célértékek lehetnek minőségiek vagy mennyiségiek.

17

(18)  Európai Beruházási Bank.

18

(19)  Az 1303/2013/EU rendelet 120. cikke (3) bekezdésének első és második albekezdésétől való (az 1303/2013/EU rendelet 92b. cikkének (11) bekezdésében előírt) eltérés nem alkalmazandó a REACT-EU technikai segítségnyújtásra elkülönített kiegészítő forrásaira. Az említett technikai segítségnyújtási prioritási tengely társfinanszírozási arányának meg kell egyeznie a technikai segítségnyújtásra vonatkozó, nem a REACT-EU-ból finanszírozott prioritási tengely társfinanszírozási arányával.

19

(20)  Az ENI-ből és az IPA-ból átcsoportosított összegek ismertetése a választott irányítási lehetőség szerint.

20

((*))  A négyzet bejelölésével a tagállam az 1303/2013/EU rendelet 25a. cikkének (1) bekezdése alapján 100 %-os társfinanszírozási arány alkalmazását kérelmezi a 2020. július 1-jén kezdődő és 2021. június 30-án végződő pénzügyi év során benyújtott kifizetési kérelmekben bejelentett kiadásokra az operatív program [valamennyi prioritási tengelye] [egyes prioritási tengelyei] tekintetében.

(*)

((**))  A négyzet bejelölésével a tagállam az 1303/2013/EU rendelet 25a. cikkének (1a) bekezdése alapján 100 %-os társfinanszírozási arány alkalmazását kérelmezi a 2021. július 1-jén kezdődő és 2022. június 30-án végződő pénzügyi év során benyújtott kifizetési kérelmekben bejelentett kiadásokra az operatív program [valamennyi prioritási tengelye] [egyes prioritási tengelyei] tekintetében.

(**)

(21)  Az egyes prioritási tengelyek beavatkozási kategóriáit tartalmazó táblázatok alapján automatikusan generált táblázat.

21

(22)  A program olyan céllal történő felülvizsgálata esetén, hogy egy vagy több külön prioritási tengelye »A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése« elnevezésű tematikus célkitűzést szolgálja, ez a rész csak megfelelő támogatás nyújtása esetén alkalmazandó.

22

(23)  Nem szükséges az INTERACT és az ESPON esetében.

23

(24)  Nem alkalmazandó az URBACT, az INTERACT és az ESPON esetében.

24

(25)  Nem alkalmazandó az URBACT, az INTERACT és az ESPON esetében.

25

(26)  Nem alkalmazandó az INTERACT és az ESPON esetében.

26

(27)  
  »A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése« tematikus célkitűzésre nem alkalmazandó.

27

---

| 2022.6.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/184 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/184

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/873 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. június 2.)

az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 331. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2022. május 27-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy hat bejegyzést módosít az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékben, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

2022. május 27-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy hat bejegyzést módosít az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékben, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.

| (3) | A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 2-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

főigazgató

a Pénzügyi Stabilitás, a Pénzügyi Szolgáltatások és a Tőkepiaci Unió Főigazgatósága

---

(1)  
  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletének „Természetes személyek” részében az alábbi bejegyzések azonosító adatai a következőképpen módosulnak:

| 1. | A „HAJJI 'ABD AL-NASIR (alias Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Születési ideje: 1965 és 1969 között. Címe: Szíriai Arab Köztársaság. Születési helye: Tall 'Afar, Irak. Állampolgársága: iraki. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában említett megjelölés időpontja: 2018.11.19.
  ”


  bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

  „Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (eredeti írásmód: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Hajji Abdelnasser; b) Hajji Abd al-Nasr; c) Hajji ‘Abd Al-Nasir [korábban ezen a néven jegyzékbe véve]; azonosításra csak részben alkalmas névváltozat: a) Taha al-Khuwayt; b) Mullah Taha; c) Mullah Khuwayt). Születési ideje: 1965 és 1969 között. Születési helye: Tall 'Afar, Irak. Állampolgársága: iraki. Címe: Irakban börtönbüntetését tölti. Egyéb információ: az ISIL volt kormányzója az al-Jazira tartományban, katonai vezető a Szíriai Arab Köztársaságban, valamint az ISIL által felhatalmazott bizottság tagja és elnöke. 2019 óta őrizetben van Irakban. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2018.11.19.
  ” |
| --- | --- |

1.

A „HAJJI 'ABD AL-NASIR (alias Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Születési ideje: 1965 és 1969 között. Címe: Szíriai Arab Köztársaság. Születési helye: Tall 'Afar, Irak. Állampolgársága: iraki. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában említett megjelölés időpontja: 2018.11.19.
  ”

bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (eredeti írásmód: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Hajji Abdelnasser; b) Hajji Abd al-Nasr; c) Hajji ‘Abd Al-Nasir [korábban ezen a néven jegyzékbe véve]; azonosításra csak részben alkalmas névváltozat: a) Taha al-Khuwayt; b) Mullah Taha; c) Mullah Khuwayt). Születési ideje: 1965 és 1969 között. Születési helye: Tall 'Afar, Irak. Állampolgársága: iraki. Címe: Irakban börtönbüntetését tölti. Egyéb információ: az ISIL volt kormányzója az al-Jazira tartományban, katonai vezető a Szíriai Arab Köztársaságban, valamint az ISIL által felhatalmazott bizottság tagja és elnöke. 2019 óta őrizetben van Irakban. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2018.11.19.
  ”

| 2. | Az „Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (eredeti írásmód: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi; b) Hajji Abdallah; c) Abu ‘Umar al-Turkmani; d) Abdullah Qardash; e) Abu ‘Abdullah Qardash; f) al-Hajj Abdullah Qardash; g) Hajji Abdullah Al-Afari; h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi; i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla; j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; azonosításra csak részben alkalmas névváltozat: a) Al-Ustadh; b) Ustadh Ahmad). Születési ideje: a) 1976.10.5.; b) 1976.10.1. Születési helye: a) Tall’Afar, Irak; b) Moszul, Irak. Állampolgársága: iraki. Egyéb információ: az Al-Qaida in Iraq néven jegyzékbe vett Islamic State in Iraq and the Levant vezetője. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2020.5.21.
  ”


  bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

  „Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (eredeti írásmód: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi; b) Hajji Abdallah; c) Abu ‘Umar al-Turkmani; d) Abdullah Qardash; e) Abu ‘Abdullah Qardash; f) al-Hajj Abdullah Qardash; g) Hajji Abdullah Al-Afari; h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi; i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla; j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla [korábban ezen a néven jegyzékbe véve]; azonosításra csak részben alkalmas névváltozat: a) Al-Ustadh; b) Ustadh Ahmad). Születési ideje: a) 1976.10.5.; b) 1976.10.1.; c) 1976.1.6. Születési helye: a) Tall’Afar, Irak; b) Moszul, Irak. Állampolgársága: iraki. Nemzeti személyazonosító száma: 00278640 (2012.5.2-án kiállított személyazonosító). Címe: a) House 110, Street 704, District 704, Tall’Afar, Irak (korábbi cím); b) a Shahid Mazen mecset és az al-Khansa kórház környéke, Moszul, Irak (korábbi cím); c) Idlib, Szíriai Arab Köztársaság. Egyéb információ: az Al-Qaida in Iraq néven jegyzékbe vett Islamic State in Iraq and the Levant vezetője. Anyja neve: Samira Shareef (سميرة شريف) vagy Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). 170 cm magas, jobb lába amputálva. 2018-ban elfogatóparancsot adtak ki ellene Irakban. Értesülések szerint 2022. február 3-án elhunyt. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2020.5.21.
  ” |
| --- | --- |

2.

Az „Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (eredeti írásmód: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi; b) Hajji Abdallah; c) Abu ‘Umar al-Turkmani; d) Abdullah Qardash; e) Abu ‘Abdullah Qardash; f) al-Hajj Abdullah Qardash; g) Hajji Abdullah Al-Afari; h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi; i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla; j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; azonosításra csak részben alkalmas névváltozat: a) Al-Ustadh; b) Ustadh Ahmad). Születési ideje: a) 1976.10.5.; b) 1976.10.1. Születési helye: a) Tall’Afar, Irak; b) Moszul, Irak. Állampolgársága: iraki. Egyéb információ: az Al-Qaida in Iraq néven jegyzékbe vett Islamic State in Iraq and the Levant vezetője. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2020.5.21.
  ”

bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (eredeti írásmód: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi; b) Hajji Abdallah; c) Abu ‘Umar al-Turkmani; d) Abdullah Qardash; e) Abu ‘Abdullah Qardash; f) al-Hajj Abdullah Qardash; g) Hajji Abdullah Al-Afari; h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi; i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla; j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla [korábban ezen a néven jegyzékbe véve]; azonosításra csak részben alkalmas névváltozat: a) Al-Ustadh; b) Ustadh Ahmad). Születési ideje: a) 1976.10.5.; b) 1976.10.1.; c) 1976.1.6. Születési helye: a) Tall’Afar, Irak; b) Moszul, Irak. Állampolgársága: iraki. Nemzeti személyazonosító száma: 00278640 (2012.5.2-án kiállított személyazonosító). Címe: a) House 110, Street 704, District 704, Tall’Afar, Irak (korábbi cím); b) a Shahid Mazen mecset és az al-Khansa kórház környéke, Moszul, Irak (korábbi cím); c) Idlib, Szíriai Arab Köztársaság. Egyéb információ: az Al-Qaida in Iraq néven jegyzékbe vett Islamic State in Iraq and the Levant vezetője. Anyja neve: Samira Shareef (سميرة شريف) vagy Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). 170 cm magas, jobb lába amputálva. 2018-ban elfogatóparancsot adtak ki ellene Irakban. Értesülések szerint 2022. február 3-án elhunyt. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2020.5.21.
  ”

| 3. | Az „Aris Sumarsono (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Zulkarnan; b) Zulkarnain; c) Zulkarnin; d) Arif Sunarso; e) Zulkarnaen; f) Aris Sunarso; g) Ustad Daud Zulkarnaen; azonosításra csak részben alkalmas névváltozat: Murshid). Születési ideje: 1963. Születési helye: Gebang község, Masaran, Sragen, Közép-Jáva, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2005.5.16.
  ”


  bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

  „Aris Sumarsono (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Zulkarnan; b) Zulkarnain; c) Zulkarnin; d) Arif Sunarso; e) Zulkarnaen; f) Aris Sunarso; g) Ustad Daud Zulkarnaen; azonosításra csak részben alkalmas névváltozat: a) Murshid; b) Daud; c) Pak Ud; d) Mbah Zul; e) Zainal Arifin; f) Zul; g) Abdullah Abdurrahman; h) Abdul; i) Abdurrahman). Születési ideje: 1963.4.19. Születési helye: Gebang község, Masaran, Sragen, Közép-Jáva, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. Címe: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonézia; b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonézia. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2005.5.16.
  ” |
| --- | --- |

3.

Az „Aris Sumarsono (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Zulkarnan; b) Zulkarnain; c) Zulkarnin; d) Arif Sunarso; e) Zulkarnaen; f) Aris Sunarso; g) Ustad Daud Zulkarnaen; azonosításra csak részben alkalmas névváltozat: Murshid). Születési ideje: 1963. Születési helye: Gebang község, Masaran, Sragen, Közép-Jáva, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2005.5.16.
  ”

bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Aris Sumarsono (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Zulkarnan; b) Zulkarnain; c) Zulkarnin; d) Arif Sunarso; e) Zulkarnaen; f) Aris Sunarso; g) Ustad Daud Zulkarnaen; azonosításra csak részben alkalmas névváltozat: a) Murshid; b) Daud; c) Pak Ud; d) Mbah Zul; e) Zainal Arifin; f) Zul; g) Abdullah Abdurrahman; h) Abdul; i) Abdurrahman). Születési ideje: 1963.4.19. Születési helye: Gebang község, Masaran, Sragen, Közép-Jáva, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. Címe: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonézia; b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonézia. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2005.5.16.
  ”

| 4. | A „Mochammad Achwan (más néven a) Muhammad Achwan; b) Muhammad Akhwan; c) Mochtar Achwan; d) Mochtar Akhwan; e) Mochtar Akwan). Címe: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonézia. Születési ideje: a) 1948.5.4.; b) 1946.5.4. Születési helye: Tulungagung, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. Nemzeti személyazonosító száma: 3573010405480001 (Mochammad Achwan névvel kiállított indonéziai személyazonosító igazolvány). A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2012.3.12.
  ”


  bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

  „Mochammad Achwan (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Muhammad Achwan; b) Muhammad Akhwan; c) Mochtar Achwan; d) Mochtar Akhwan; e) Mochtar Akwan). Születési ideje: a) 1948.5.4.; b) 1946.5.4. Születési helye: Tulungagung, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. Nemzeti személyazonosító száma: a) 3573010405480001 (indonéziai személyazonosító igazolvány); b) 353010405480001 (indonéziai személyazonosító igazolvány). Címe: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonézia. Egyéb információ: a Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) megbízott emírje. Összeköttetésben áll Abu Bakar Ba’asyirral, Abdul Rahim Ba’aysirral és a Jemaah Islamiyah-val. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2012.3.12.
  ” |
| --- | --- |

4.

A „Mochammad Achwan (más néven a) Muhammad Achwan; b) Muhammad Akhwan; c) Mochtar Achwan; d) Mochtar Akhwan; e) Mochtar Akwan). Címe: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonézia. Születési ideje: a) 1948.5.4.; b) 1946.5.4. Születési helye: Tulungagung, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. Nemzeti személyazonosító száma: 3573010405480001 (Mochammad Achwan névvel kiállított indonéziai személyazonosító igazolvány). A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2012.3.12.
  ”

bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Mochammad Achwan (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Muhammad Achwan; b) Muhammad Akhwan; c) Mochtar Achwan; d) Mochtar Akhwan; e) Mochtar Akwan). Születési ideje: a) 1948.5.4.; b) 1946.5.4. Születési helye: Tulungagung, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. Nemzeti személyazonosító száma: a) 3573010405480001 (indonéziai személyazonosító igazolvány); b) 353010405480001 (indonéziai személyazonosító igazolvány). Címe: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonézia. Egyéb információ: a Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) megbízott emírje. Összeköttetésben áll Abu Bakar Ba’asyirral, Abdul Rahim Ba’aysirral és a Jemaah Islamiyah-val. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2012.3.12.
  ”

| 5. | A „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (más néven a) Mounir Helel; b) Mounir Hilel; c) Abu Rahmah; d) Abu Maryam al-Tunisi). Születési ideje: 1983.5.10. Születési helye: Ben Guerdane, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”


  bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

  „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (azonosításra csak részben alkalmas névváltozat: a) Mounir Helel; b) Mounir Hilel; c) Abu Rahmah; d) Abu Maryam al-Tunisi). Születési ideje: 1983.5.10. Születési helye: Ben Guerdane, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. Nemzeti személyazonosító száma: 08619445. Címe: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunézia. Egyéb információ: Külföldi terrorista harcosok számára nyújt segítséget utazási útvonalak kialakításával és biztosításával. Nagy mértékben részt vállal az észak-afrikai Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb anyagi támogatásában. Segítette a külföldi terrorista harcosok utazását Észak-Afrikában és a Szíriai Arab Köztársaságban azért, hogy csatlakozhassanak az Al-Qaida in Iraq néven jegyzékbe vett Islamic State in Iraq and the Levant szervezethez. foglalkozása: mezőgazdasági munkavállaló. Anyja neve: Mbarka Helali. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ” |
| --- | --- |

5.

A „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (más néven a) Mounir Helel; b) Mounir Hilel; c) Abu Rahmah; d) Abu Maryam al-Tunisi). Születési ideje: 1983.5.10. Születési helye: Ben Guerdane, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (azonosításra csak részben alkalmas névváltozat: a) Mounir Helel; b) Mounir Hilel; c) Abu Rahmah; d) Abu Maryam al-Tunisi). Születési ideje: 1983.5.10. Születési helye: Ben Guerdane, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. Nemzeti személyazonosító száma: 08619445. Címe: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunézia. Egyéb információ: Külföldi terrorista harcosok számára nyújt segítséget utazási útvonalak kialakításával és biztosításával. Nagy mértékben részt vállal az észak-afrikai Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb anyagi támogatásában. Segítette a külföldi terrorista harcosok utazását Észak-Afrikában és a Szíriai Arab Köztársaságban azért, hogy csatlakozhassanak az Al-Qaida in Iraq néven jegyzékbe vett Islamic State in Iraq and the Levant szervezethez. foglalkozása: mezőgazdasági munkavállaló. Anyja neve: Mbarka Helali. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

Külföldi terrorista harcosok számára nyújt segítséget utazási útvonalak kialakításával és biztosításával. Nagy mértékben részt vállal az észak-afrikai Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb anyagi támogatásában. Segítette a külföldi terrorista harcosok utazását Észak-Afrikában és a Szíriai Arab Köztársaságban azért, hogy csatlakozhassanak az Al-Qaida in Iraq néven jegyzékbe vett Islamic State in Iraq and the Levant szervezethez

| 6. | A „Muhammad Sholeh Ibrahim (más néven a) Mohammad Sholeh Ibrahim; b) Muhammad Sholeh Ibrohim; c) Muhammad Soleh Ibrahim; d) Sholeh Ibrahim; e) Muh Sholeh Ibrahim). Születési ideje: 1958. szeptember. Születési helye: Demak, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.4.20.
  ”


  bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

  „Muhammad Sholeh Ibrahim (azonosításra alkalmas névváltozat a) Mohammad Sholeh Ibrahim; b) Muhammad Sholeh Ibrohim; c) Muhammad Soleh Ibrahim; d) Sholeh Ibrahim; e) Muh Sholeh Ibrahim). Titulusa: Ustad. Születési ideje: 1958. szeptember. Születési helye: Demak, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. Nemzeti személyazonosító száma: a) 3311092409580002 (indonéziai személyazonosító igazolvány); b) 3311092409580003 (indonéziai személyazonosító igazolvány). Címe: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonézia; b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonézia. Egyéb információ: 2014 óta a Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) megbízott emírje és az Al-Qaida in Iraq néven jegyzékbe vett Islamic State in Iraq and the Levant (ISIL) támogatója. foglalkozása: oktató / magántanár. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.4.20.
  ” |
| --- | --- |

6.

A „Muhammad Sholeh Ibrahim (más néven a) Mohammad Sholeh Ibrahim; b) Muhammad Sholeh Ibrohim; c) Muhammad Soleh Ibrahim; d) Sholeh Ibrahim; e) Muh Sholeh Ibrahim). Születési ideje: 1958. szeptember. Születési helye: Demak, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.4.20.
  ”

bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Muhammad Sholeh Ibrahim (azonosításra alkalmas névváltozat a) Mohammad Sholeh Ibrahim; b) Muhammad Sholeh Ibrohim; c) Muhammad Soleh Ibrahim; d) Sholeh Ibrahim; e) Muh Sholeh Ibrahim). Titulusa: Ustad. Születési ideje: 1958. szeptember. Születési helye: Demak, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. Nemzeti személyazonosító száma: a) 3311092409580002 (indonéziai személyazonosító igazolvány); b) 3311092409580003 (indonéziai személyazonosító igazolvány). Címe: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonézia; b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonézia. Egyéb információ: 2014 óta a Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) megbízott emírje és az Al-Qaida in Iraq néven jegyzékbe vett Islamic State in Iraq and the Levant (ISIL) támogatója. foglalkozása: oktató / magántanár. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.4.20.
  ”

2014 óta a Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) megbízott emírje és az Al-Qaida in Iraq néven jegyzékbe vett Islamic State in Iraq and the Levant (ISIL) támogatója.

---

HATÁROZATOK

| 2022.6.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/187 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/187

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/874 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. június 1.)

a Hollandia által az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 36. cikke (1) bekezdésének megfelelően előterjesztett, egy N-(triklórmetiltio)ftálimidot (Folpet) tartalmazó biocid termékre vonatkozóan megadott engedéllyel kapcsolatos feltételekről

(az értesítés a C(2022) 3465. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2016. szeptember 29-én a TROY CHEMICAL BV vállalat (a továbbiakban: kérelmező) kérelmet nyújtott be több tagállam – köztük Németország – illetékes hatóságaihoz egy hatóanyagként N-(triklórmetiltio)ftálimidot (Folpet) tartalmazó, szálas vagy polimerizált anyagok tartósítására szolgáló biocid termék (az 528/2012/EU rendelet V. melléklete szerinti 9. terméktípus) (a továbbiakban: biocid termék) párhuzamos kölcsönös elismerése iránt. A kérelem értékeléséért felelős referencia-tagállam Hollandia, az 528/2012/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(1)

2016. szeptember 29-én a TROY CHEMICAL BV vállalat (a továbbiakban: kérelmező) kérelmet nyújtott be több tagállam – köztük Németország – illetékes hatóságaihoz egy hatóanyagként N-(triklórmetiltio)ftálimidot (Folpet) tartalmazó, szálas vagy polimerizált anyagok tartósítására szolgáló biocid termék (az 528/2012/EU rendelet V. melléklete szerinti 9. terméktípus) (a továbbiakban: biocid termék) párhuzamos kölcsönös elismerése iránt. A kérelem értékeléséért felelős referencia-tagállam Hollandia, az 528/2012/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.

| (2) | Németország az 528/2012/EU rendelet 35. cikkének (2) bekezdése alapján 2020. október 1-jén kifogást terjesztett a koordinációs csoport elé, jelezve, hogy a biocid termék nem felel meg a szóban forgó rendelet 19. cikke (1) bekezdésének d) pontjában megállapított feltételeknek. |
| --- | --- |

(2)

Németország az 528/2012/EU rendelet 35. cikkének (2) bekezdése alapján 2020. október 1-jén kifogást terjesztett a koordinációs csoport elé, jelezve, hogy a biocid termék nem felel meg a szóban forgó rendelet 19. cikke (1) bekezdésének d) pontjában megállapított feltételeknek.

| (3) | Németország úgy véli, hogy a biocid termék nem felel meg az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott feltételeknek, mivel nincsenek következtetések a biocid termék osztályozásáról bizonyos fizikai veszélyek és biztonsági jellemzők tekintetében, nevezetesen amikor tűzveszélyes szilárd anyagnak, önreaktív anyagnak vagy keveréknek, önmelegedő anyagnak vagy keveréknek, vízzel érintkezve tűzveszélyes gázokat és szilárd anyagok relatív öngyulladási hőmérsékletét kibocsátó anyagnak vagy keveréknek tekintendő, amelyek az 528/2012/EU rendelet III. melléklete 1. címének 4. pontja szerinti alapadatok közé tartoznak, és ezért az említett adatszolgáltatási követelményektől nem lehet eltekinteni, kivéve, ha az említett rendelet IV. melléklete szerinti kiigazítás lehetséges. |
| --- | --- |

(3)

Németország úgy véli, hogy a biocid termék nem felel meg az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott feltételeknek, mivel nincsenek következtetések a biocid termék osztályozásáról bizonyos fizikai veszélyek és biztonsági jellemzők tekintetében, nevezetesen amikor tűzveszélyes szilárd anyagnak, önreaktív anyagnak vagy keveréknek, önmelegedő anyagnak vagy keveréknek, vízzel érintkezve tűzveszélyes gázokat és szilárd anyagok relatív öngyulladási hőmérsékletét kibocsátó anyagnak vagy keveréknek tekintendő, amelyek az 528/2012/EU rendelet III. melléklete 1. címének 4. pontja szerinti alapadatok közé tartoznak, és ezért az említett adatszolgáltatási követelményektől nem lehet eltekinteni, kivéve, ha az említett rendelet IV. melléklete szerinti kiigazítás lehetséges.

| (4) | Hollandia jelezte, hogy a biocid termék azonos az N-(triklórmetiltio)ftálimid (Folpet) hatóanyaggal. A folpet jelenleg nem rendelkezik az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) VI. mellékletében meghatározott, a fizikai veszélyekre vonatkozó harmonizált osztályozással. |
| --- | --- |

(4)

Hollandia jelezte, hogy a biocid termék azonos az N-(triklórmetiltio)ftálimid (Folpet) hatóanyaggal. A folpet jelenleg nem rendelkezik az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) VI. mellékletében meghatározott, a fizikai veszélyekre vonatkozó harmonizált osztályozással.

| (5) | Mivel a koordinációs csoportban nem sikerült megállapodásra jutni, Hollandia 2021. január 5-én az 528/2012/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság elé terjesztette a megoldatlan kifogást. Hollandia részletes beszámolót küldött a Bizottságnak azokról a kérdésekről, amelyekkel kapcsolatban a tagállamok nem tudtak megállapodásra jutni, továbbá véleménykülönbségük okairól. A szóban forgó beszámoló egy-egy példányát az érintett tagállamok és a kérelmező is megkapták. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a koordinációs csoportban nem sikerült megállapodásra jutni, Hollandia 2021. január 5-én az 528/2012/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság elé terjesztette a megoldatlan kifogást. Hollandia részletes beszámolót küldött a Bizottságnak azokról a kérdésekről, amelyekkel kapcsolatban a tagállamok nem tudtak megállapodásra jutni, továbbá véleménykülönbségük okairól. A szóban forgó beszámoló egy-egy példányát az érintett tagállamok és a kérelmező is megkapták.

| (6) | Az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének d) pontja meghatározza az engedély megadásának egyik feltételét, nevezetesen azt, hogy a biocid termék fizikai és kémiai tulajdonságait meghatározták, és azokat a termék rendeltetésszerű felhasználása és szállítása céljára elfogadhatónak ítélték. |
| --- | --- |

(6)

Az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének d) pontja meghatározza az engedély megadásának egyik feltételét, nevezetesen azt, hogy a biocid termék fizikai és kémiai tulajdonságait meghatározták, és azokat a termék rendeltetésszerű felhasználása és szállítása céljára elfogadhatónak ítélték.

| (7) | Az 528/2012/EU rendelet 20. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja előírja, hogy a biocid termék engedélyezését kérelmező a szóban forgó rendelet III. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő dokumentációt vagy hozzáférési felhatalmazást nyújt be a biocid termékre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

Az 528/2012/EU rendelet 20. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja előírja, hogy a biocid termék engedélyezését kérelmező a szóban forgó rendelet III. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő dokumentációt vagy hozzáférési felhatalmazást nyújt be a biocid termékre vonatkozóan.

| (8) | Az 528/2012/EU rendelet 21. cikke kimondja, hogy a kérelmezőnek nem kell benyújtania az említett rendelet 20. cikkében előírt adatokat, ha az adatokra a javasolt felhasználásokhoz kapcsolódó expozíció miatt nincs szükség, ha az adatok szolgáltatása tudományos szempontból nem szükséges, vagy az adatok előállítása technikailag nem lehetséges, továbbá hogy a kérelmező javasolhatja az említett adatszolgáltatási követelményeknek az 528/2012/EU rendelet IV. mellékletével összhangban történő kiigazítását, és hogy az adatszolgáltatási követelmények javasolt kiigazításának indokolását egyértelműen fel kell tüntetni a kérelemben, hivatkozva az említett rendelet IV. mellékletében szereplő különös szabályokra. |
| --- | --- |

(8)

Az 528/2012/EU rendelet 21. cikke kimondja, hogy a kérelmezőnek nem kell benyújtania az említett rendelet 20. cikkében előírt adatokat, ha az adatokra a javasolt felhasználásokhoz kapcsolódó expozíció miatt nincs szükség, ha az adatok szolgáltatása tudományos szempontból nem szükséges, vagy az adatok előállítása technikailag nem lehetséges, továbbá hogy a kérelmező javasolhatja az említett adatszolgáltatási követelményeknek az 528/2012/EU rendelet IV. mellékletével összhangban történő kiigazítását, és hogy az adatszolgáltatási követelmények javasolt kiigazításának indokolását egyértelműen fel kell tüntetni a kérelemben, hivatkozva az említett rendelet IV. mellékletében szereplő különös szabályokra.

| (9) | Az 528/2012/EU rendelet III. melléklete 1. címének 4. pontja értelmében az annak meghatározására szolgáló adatok, hogy egy biocid termék robbanásveszélyesnek, tűzveszélyes szilárd anyagnak, önreaktív anyagnak vagy keveréknek, öngyulladó szilárd anyagnak, önmelegedő anyagnak vagy keveréknek, vízzel érintkezve tűzveszélyes gázokat kibocsátó anyagnak vagy keveréknek, oxidáló szilárd anyagnak, szerves peroxidnak, fémekre korrozív hatású anyagnak és a szilárd anyagok relatív öngyulladási hőmérsékletét kibocsátó anyagnak minősül-e, a biocid termékek engedélyezése iránti kérelem alátámasztására szolgáltatandó alapadatok közé tartoznak. Az említett rendelet VI. melléklete 18. pontjának a) alpontja értelmében a kockázatértékelésnek meg kell határoznia a fizikai-kémiai tulajdonságokból eredő veszélyeket. |
| --- | --- |

(9)

Az 528/2012/EU rendelet III. melléklete 1. címének 4. pontja értelmében az annak meghatározására szolgáló adatok, hogy egy biocid termék robbanásveszélyesnek, tűzveszélyes szilárd anyagnak, önreaktív anyagnak vagy keveréknek, öngyulladó szilárd anyagnak, önmelegedő anyagnak vagy keveréknek, vízzel érintkezve tűzveszélyes gázokat kibocsátó anyagnak vagy keveréknek, oxidáló szilárd anyagnak, szerves peroxidnak, fémekre korrozív hatású anyagnak és a szilárd anyagok relatív öngyulladási hőmérsékletét kibocsátó anyagnak minősül-e, a biocid termékek engedélyezése iránti kérelem alátámasztására szolgáltatandó alapadatok közé tartoznak. Az említett rendelet VI. melléklete 18. pontjának a) alpontja értelmében a kockázatértékelésnek meg kell határoznia a fizikai-kémiai tulajdonságokból eredő veszélyeket.

| (10) | Ezen túlmenően az 1272/2008/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a gyártóknak, importőröknek és továbbfelhasználóknak forgalomba hozataluk előtt el kell végezniük az anyagoknak vagy keverékeknek az említett rendelet II. cím szerinti osztályba sorolását. Az említett rendelet 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy annak meghatározásához, hogy egy anyag vagy keverék jár-e az említett rendelet I. mellékletének 2. részében ismertetett fizikai veszélyekkel, a gyártó, az importőr vagy a továbbfelhasználó csak akkor folytathatja az említett részben előírt vizsgálatokat, ha megfelelő és megbízható információk még nem állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(10)

Ezen túlmenően az 1272/2008/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a gyártóknak, importőröknek és továbbfelhasználóknak forgalomba hozataluk előtt el kell végezniük az anyagoknak vagy keverékeknek az említett rendelet II. cím szerinti osztályba sorolását. Az említett rendelet 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy annak meghatározásához, hogy egy anyag vagy keverék jár-e az említett rendelet I. mellékletének 2. részében ismertetett fizikai veszélyekkel, a gyártó, az importőr vagy a továbbfelhasználó csak akkor folytathatja az említett részben előírt vizsgálatokat, ha megfelelő és megbízható információk még nem állnak rendelkezésre.

| (11) | Következésképpen az önosztályozás az említett fizikai veszélyek új vizsgálatát vonja maga után, amennyiben az 1272/2008/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében nem áll rendelkezésre megfelelő és megbízható információ. Az Európai Vegyianyag-ügynökség által vezetett osztályozási és címkézési jegyzékben (3) szereplő önosztályozások szerint jelenleg a Folpet 2 572 bejelentője közül egyik sem sorolta be az anyagot fizikai veszélyként, és a bejelentők megindokolták, hogy bizonyos fizikai veszélyekre vonatkozóan rendelkezésre állnak és elegendőek annak megállapításához, hogy az osztályozási kritériumok nem teljesülnek, míg más fizikai veszélyek esetében hiányoznak az adatok. |
| --- | --- |

(11)

Következésképpen az önosztályozás az említett fizikai veszélyek új vizsgálatát vonja maga után, amennyiben az 1272/2008/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében nem áll rendelkezésre megfelelő és megbízható információ. Az Európai Vegyianyag-ügynökség által vezetett osztályozási és címkézési jegyzékben (3) szereplő önosztályozások szerint jelenleg a Folpet 2 572 bejelentője közül egyik sem sorolta be az anyagot fizikai veszélyként, és a bejelentők megindokolták, hogy bizonyos fizikai veszélyekre vonatkozóan rendelkezésre állnak és elegendőek annak megállapításához, hogy az osztályozási kritériumok nem teljesülnek, míg más fizikai veszélyek esetében hiányoznak az adatok.

| (12) | Az 528/2012/EU rendelet III. melléklete 1. címének 4. pontjával összefüggésben értelmezett 20. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti kötelezettség, valamint az 1272/2008/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerinti kötelezettség ellenére nem nyújtottak be információt a biocid termék fizikai veszélyek és biztonsági jellemzők szerinti osztályozásáról. |
| --- | --- |

(12)

Az 528/2012/EU rendelet III. melléklete 1. címének 4. pontjával összefüggésben értelmezett 20. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti kötelezettség, valamint az 1272/2008/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerinti kötelezettség ellenére nem nyújtottak be információt a biocid termék fizikai veszélyek és biztonsági jellemzők szerinti osztályozásáról.

| (13) | A Bizottság 2021. május 19-én lehetőséget adott a kérelmezőnek, hogy az 528/2012/EU rendelet 36. cikke (2) bekezdésének megfelelően írásbeli észrevételeket tegyen. A kérelmező 2021. június 18-án nyújtotta be észrevételeit. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság 2021. május 19-én lehetőséget adott a kérelmezőnek, hogy az 528/2012/EU rendelet 36. cikke (2) bekezdésének megfelelően írásbeli észrevételeket tegyen. A kérelmező 2021. június 18-án nyújtotta be észrevételeit.

| (14) | Észrevételeiben a kérelmező az ismert tapasztalatokra hivatkozva indokolta az 528/2012/EU rendelet III. melléklete 1. címének 4. pontjában meghatározott adatszolgáltatási követelmények alóli mentességet egyes fizikai veszélyek (önreaktív anyagok és keverékek, piroforos szilárd anyagok, önmelegedő anyagok és keverékek, oxidáló szilárd anyagok, szerves peroxidok, fémekre korrozív hatású anyagok) tekintetében, míg mások (robbanóanyagok, gyúlékony szilárd anyagok, vízzel érintkezve gyúlékony gázokat kibocsátó anyagok és keverékek, szilárd anyagok relatív öngyulladási hőmérséklete) esetében a kérelmező a hatóanyag értékelő jelentésére hivatkozott. |
| --- | --- |

(14)

Észrevételeiben a kérelmező az ismert tapasztalatokra hivatkozva indokolta az 528/2012/EU rendelet III. melléklete 1. címének 4. pontjában meghatározott adatszolgáltatási követelmények alóli mentességet egyes fizikai veszélyek (önreaktív anyagok és keverékek, piroforos szilárd anyagok, önmelegedő anyagok és keverékek, oxidáló szilárd anyagok, szerves peroxidok, fémekre korrozív hatású anyagok) tekintetében, míg mások (robbanóanyagok, gyúlékony szilárd anyagok, vízzel érintkezve gyúlékony gázokat kibocsátó anyagok és keverékek, szilárd anyagok relatív öngyulladási hőmérséklete) esetében a kérelmező a hatóanyag értékelő jelentésére hivatkozott.

| (15) | A kérelmező által benyújtott észrevételek alapos vizsgálatát és az Európai Vegyianyag-ügynökséggel folytatott konzultációt követően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fémekre korrozív hatású anyagok kivételével, amelyek esetében a mentesség kérelmező által benyújtott indokolása elfogadható, a kérelmező által benyújtott összes többi információ alapján nem lehet következtetést levonni a terméknek az 528/2012/EU rendelet III. melléklete 1. címének 4. pontjában említett alapadatok közé tartozó fizikai veszélyek és biztonsági jellemzők tekintetében történő besorolásáról, és nem indokolták megfelelően az adatszolgáltatási követelményeknek az 528/2012/EU rendelet IV. melléklete szerinti kiigazítását. A Bizottság ezért úgy véli, hogy nem állapítható meg, hogy a biocid termék megfelel-e az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(15)

A kérelmező által benyújtott észrevételek alapos vizsgálatát és az Európai Vegyianyag-ügynökséggel folytatott konzultációt követően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fémekre korrozív hatású anyagok kivételével, amelyek esetében a mentesség kérelmező által benyújtott indokolása elfogadható, a kérelmező által benyújtott összes többi információ alapján nem lehet következtetést levonni a terméknek az 528/2012/EU rendelet III. melléklete 1. címének 4. pontjában említett alapadatok közé tartozó fizikai veszélyek és biztonsági jellemzők tekintetében történő besorolásáról, és nem indokolták megfelelően az adatszolgáltatási követelményeknek az 528/2012/EU rendelet IV. melléklete szerinti kiigazítását. A Bizottság ezért úgy véli, hogy nem állapítható meg, hogy a biocid termék megfelel-e az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott feltételeknek.

| (16) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Ez a határozat a biocid termékek nyilvántartásában a BC-FS027255-29 ügyszámmal azonosított biocid termékre vonatkozik.

2. cikk

Az 528/2012/EU rendelet III. melléklete 1. címének 4. pontjában szereplő releváns információk benyújtása nélkül – az említett rendelet IV. mellékletében az adatszolgáltatási követelmények kiigazítására meghatározott általános lehetőségekre is figyelemmel – nem nyert bizonyítást, hogy a biocid termék megfelel az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott feltételeknek.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 1-jén.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

2

(3)  Az értesítés adatai – osztályozási és címkézési (C&L) jegyzék (europa.eu)

3

---

| 2022.6.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/190 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/190

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/875 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. június 1.)

az afrikai sertéspestis olaszországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes vészhelyzeti intézkedésekről

(az értesítés a C(2022) 3727. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) („Állategészségügyi rendelet”) és különösen annak 259. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az afrikai sertéspestis a tartott és vadon élő sertésféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében. |
| --- | --- |

(1)

Az afrikai sertéspestis a tartott és vadon élő sertésféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében.

| (2) | Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék között való kitörésekor jelentős mértékben fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más, vadon élő sertésfélékre és tartott sertéseket tartó gazdaságokra is átterjed. |
| --- | --- |

(2)

Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék között való kitörésekor jelentős mértékben fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más, vadon élő sertésfélékre és tartott sertéseket tartó gazdaságokra is átterjed.

| (3) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt, illetve az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) az A, B és C kategóriájúként meghatározott betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozóan megállapított szabályokat. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikke bizonyos intézkedésekről rendelkezik, amelyeket abban az esetben kell alkalmazni, amennyiben hatósági megerősítést nyer egy A kategóriájú betegség vadon élő állatok körében való kitörése, az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék között való kitörését is beleértve. Az említett intézkedések előírják egy fertőzött körzet kialakítását, valamint a jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó vadon élő állatok és az azokból származó állati eredetű termékek mozgásának és mozgatásának megtiltását. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt, illetve az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) az A, B és C kategóriájúként meghatározott betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozóan megállapított szabályokat. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikke bizonyos intézkedésekről rendelkezik, amelyeket abban az esetben kell alkalmazni, amennyiben hatósági megerősítést nyer egy A kategóriájú betegség vadon élő állatok körében való kitörése, az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék között való kitörését is beleértve. Az említett intézkedések előírják egy fertőzött körzet kialakítását, valamint a jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó vadon élő állatok és az azokból származó állati eredetű termékek mozgásának és mozgatásának megtiltását.

| (4) | Az (EU) 2021/605 bizottsági végrehajtási rendelet (4) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. Az említett betegség valamely tagállam területén, vadon élő sertésfélékben való kitörése esetén az említett végrehajtási rendelet 3. cikkének b) pontja egy fertőzött körzet létrehozását írja elő az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikke szerint. Ezenkívül az említett végrehajtási rendelet 6. cikke úgy rendelkezik, hogy e területet II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként jegyzékbe kell venni a végrehajtási rendelet I. mellékletének II. részében, valamint hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének megfelelően létrehozott fertőzött körzetet késedelem nélkül úgy kell kiigazítani, hogy abba beletartozzon legalább a II. típusú, korlátozás alatt álló körzet. Az afrikai sertéspestisre vonatkozóan az (EU) 2021/605 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések közé tartoznak többek között a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak e korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozó tilalmak. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/605 bizottsági végrehajtási rendelet (4) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. Az említett betegség valamely tagállam területén, vadon élő sertésfélékben való kitörése esetén az említett végrehajtási rendelet 3. cikkének b) pontja egy fertőzött körzet létrehozását írja elő az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikke szerint. Ezenkívül az említett végrehajtási rendelet 6. cikke úgy rendelkezik, hogy e területet II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként jegyzékbe kell venni a végrehajtási rendelet I. mellékletének II. részében, valamint hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének megfelelően létrehozott fertőzött körzetet késedelem nélkül úgy kell kiigazítani, hogy abba beletartozzon legalább a II. típusú, korlátozás alatt álló körzet. Az afrikai sertéspestisre vonatkozóan az (EU) 2021/605 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések közé tartoznak többek között a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak e korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozó tilalmak.

| (5) | Olaszország tájékoztatta a Bizottságot az afrikai sertéspestis Rieti megyében (Lazio régió) 2022. május 27-én megerősített, vadon élő sertésfélében való kitörését követően a területén tapasztalható járványügyi helyzetről. Ezért e tagállam illetékes hatóságának az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet szerint egy fertőzött körzetet kell létrehoznia. |
| --- | --- |

(5)

Olaszország tájékoztatta a Bizottságot az afrikai sertéspestis Rieti megyében (Lazio régió) 2022. május 27-én megerősített, vadon élő sertésfélében való kitörését követően a területén tapasztalható járványügyi helyzetről. Ezért e tagállam illetékes hatóságának az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet szerint egy fertőzött körzetet kell létrehoznia.

| (6) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által létrehozott indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az érintett tagállammal együttműködve uniós szinten meg kell határozni az afrikai sertéspestis tekintetében Olaszországban létesítendő fertőzött körzetet. |
| --- | --- |

(6)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által létrehozott indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az érintett tagállammal együttműködve uniós szinten meg kell határozni az afrikai sertéspestis tekintetében Olaszországban létesítendő fertőzött körzetet.

| (7) | Az afrikai sertéspestis továbbterjedésének megakadályozása érdekében, az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikkében meghatározott intézkedéseken túl Olaszország e legutóbbi kitörés által érintett területének az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének II. részében II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként való feltüntetéséig az afrikai sertéspestisre vonatkozóan ott megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseket – amelyek a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak e korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkoznak – az említett szállítmányoknak az Olaszország által a szóban forgó közelmúltbeli kitörést követően létrehozott fertőzött körzetből történő mozgatására is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(7)

Az afrikai sertéspestis továbbterjedésének megakadályozása érdekében, az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikkében meghatározott intézkedéseken túl Olaszország e legutóbbi kitörés által érintett területének az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének II. részében II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként való feltüntetéséig az afrikai sertéspestisre vonatkozóan ott megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseket – amelyek a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak e korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkoznak – az említett szállítmányoknak az Olaszország által a szóban forgó közelmúltbeli kitörést követően létrehozott fertőzött körzetből történő mozgatására is alkalmazni kell.

| (8) | Ennek megfelelően az említett fertőzött olaszországi körzetet fel kell tüntetni e határozat mellékletében, és az afrikai sertéspestisre vonatkozóan a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekre alkalmazandó, az (EU) 2021/605 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések hatálya alatt kell állnia. Ugyanakkor az afrikai sertéspestissel kapcsolatos jelenlegi uniós járványügyi helyzet súlyossága miatt és az említett betegség terjedése fokozott közvetlen kockázatának figyelembevételével a tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak a fertőzött körzetből más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásai nem engedélyezhetők az említett végrehajtási rendelet szerint. A szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani ebben a határozatban. |
| --- | --- |

(8)

Ennek megfelelően az említett fertőzött olaszországi körzetet fel kell tüntetni e határozat mellékletében, és az afrikai sertéspestisre vonatkozóan a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekre alkalmazandó, az (EU) 2021/605 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések hatálya alatt kell állnia. Ugyanakkor az afrikai sertéspestissel kapcsolatos jelenlegi uniós járványügyi helyzet súlyossága miatt és az említett betegség terjedése fokozott közvetlen kockázatának figyelembevételével a tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak a fertőzött körzetből más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásai nem engedélyezhetők az említett végrehajtási rendelet szerint. A szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani ebben a határozatban.

| (9) | Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való legutóbbi, Olaszországban bekövetkezett kitöréséből fakadó kockázatok csökkentése érdekében e határozat előírja, hogy a fertőzött körzetben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásait Olaszország e határozat hatályvesztésének időpontjáig nem engedélyezheti. |
| --- | --- |

(9)

Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való legutóbbi, Olaszországban bekövetkezett kitöréséből fakadó kockázatok csökkentése érdekében e határozat előírja, hogy a fertőzött körzetben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásait Olaszország e határozat hatályvesztésének időpontjáig nem engedélyezheti.

| (10) | Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az e határozatban előírt intézkedések a lehető leghamarabb alkalmazandók legyenek. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az e határozatban előírt intézkedések a lehető leghamarabb alkalmazandók legyenek.

| (11) | Ennek megfelelően a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága véleményének elkészültéig az olaszországi fertőzött körzetet haladéktalanul létre kell hozni és e határozat mellékletében fel kell tüntetni, továbbá a szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(11)

Ennek megfelelően a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága véleményének elkészültéig az olaszországi fertőzött körzetet haladéktalanul létre kell hozni és e határozat mellékletében fel kell tüntetni, továbbá a szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani.

| (12) | Ezt a határozatot a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának következő ülésén felül kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(12)

Ezt a határozatot a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának következő ülésén felül kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Olaszország gondoskodik arról, hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikke és az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet 3. cikkének b) pontja szerint az illetékes olasz hatóság haladéktalanul létrehozzon egy afrikai sertéspestis tekintetében fertőzött körzetet, és hogy ez a körzet legalább az e határozat mellékletében felsorolt területeket magában foglalja.

2. cikk

Olaszország gondoskodik arról, hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikkében meghatározott intézkedéseken túl az afrikai sertéspestisre vonatkozóan a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekre alkalmazandó, az (EU) 2021/605 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések az e határozat mellékletében fertőzött körzetként felsorolt területekre is vonatkozzanak.

3. cikk

Olaszország gondoskodik arról, hogy a mellékletben fertőzött körzetként felsorolt területeken tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásai ne kerüljenek engedélyezésre.

4. cikk

Ezt a határozatot 2022. augusztus 31-ig kell alkalmazni.

5. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 1-jén.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 64. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/1882 végrehajtási rendelete (2018. december 3.) egyes betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályoknak a jegyzékbe foglalt betegségek kategóriáira történő alkalmazásáról, valamint a jegyzékbe foglalt betegségek terjedésére nézve számottevő kockázatot jelentő fajok és fajcsoportok jegyzékének megállapításáról (HL L 308., 2018.12.4., 21. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/605 végrehajtási rendelete (2021. április 7.) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról (HL L 129., 2021.4.15., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

| Az Olaszország területén korlátozás alatt álló körzetnek nyilvánított, az 1. cikkben említett területek | Az alkalmazási időszak vége |
| --- | --- |
| Rieti megye következő települései:






  — | Borgo Velino; |

Az Olaszország területén korlátozás alatt álló körzetnek nyilvánított, az 1. cikkben említett területek

Az alkalmazási időszak vége

Rieti megye következő települései:

—

Borgo Velino;

| — | Micigliano; |
| --- | --- |

—

Micigliano;

| — | Posta; |
| --- | --- |

—

Posta;

| — | Borbona; |
| --- | --- |

—

Borbona;

| — | Cittaducale; |
| --- | --- |

—

Cittaducale;

| — | Castel Sant’Angelo; |
| --- | --- |

—

Castel Sant’Angelo;

| — | Antrodoco; |
| --- | --- |

—

Antrodoco;

| — | Petrella Salto; |
| --- | --- |

—

Petrella Salto;

| — | Fiamignano; |
| --- | --- |

—

Fiamignano;

L’Aquila megye következő települései:

| — | Cagnano Amiterno. |
| --- | --- |

—

Cagnano Amiterno.

2022. augusztus 31.

---