# Europeiska unionens L 161/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 161 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången16 juni 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 161

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången16 juni 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/926 av den 15 juni 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/927 av den 15 juni 2022 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 | 28 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/928 av den 15 juni 2022 om ändring av bilagorna V och XIV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 vad gäller posterna för Kanada, Förenade kungariket och Förenta staterna i förteckningarna över tredjeländer från vilka sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött från fjäderfä och fjädervilt får föras in till unionen (
  1
  ) | 67 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/926 av den 15 juni 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/927 av den 15 juni 2022 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037

28

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/928 av den 15 juni 2022 om ändring av bilagorna V och XIV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 vad gäller posterna för Kanada, Förenade kungariket och Förenta staterna i förteckningarna över tredjeländer från vilka sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött från fjäderfä och fjädervilt får föras in till unionen (
  1
  )

1

67

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut Av Eftas Övervakningsmyndighet nr 292/21/KOL av den 15 december 2021 om ändring av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom införande av nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar [2022/929] | 81 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut Av Eftas Övervakningsmyndighet nr 292/21/KOL av den 15 december 2021 om ändring av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom införande av nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar [2022/929]

81

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 av den 5 juni 2019 om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 samt om upphävande av förordning (EG) nr 2003/2003 ( EUT L 170, 25.6.2019 ) | 121 |
| | * | Rättelse till rådets genomförandeförordning (EU) 2022/658 av den 21 april 2022 om genomförande av förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende ( EUT L 120, 21.4.2022 ) | 122 |
| | * | Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2021/2008 av den 16 november 2021 om ändring och uppdatering av beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete ( EUT L 407, 17.11.2021 ) | 123 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 av den 5 juni 2019 om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 samt om upphävande av förordning (EG) nr 2003/2003 ( EUT L 170, 25.6.2019 )

( EUT L 170, 25.6.2019 )

121

*

Rättelse till rådets genomförandeförordning (EU) 2022/658 av den 21 april 2022 om genomförande av förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende ( EUT L 120, 21.4.2022 )

( EUT L 120, 21.4.2022 )

122

*

Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2021/2008 av den 16 november 2021 om ändring och uppdatering av beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete ( EUT L 407, 17.11.2021 )

( EUT L 407, 17.11.2021 )

123

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 16.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 161/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/926

av den 15 juni 2022

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (”grundförordning”), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EU) 2016/388 (2) (den ursprungliga förordningen) införde Europeiska kommissionen (kommissionen) en slutgiltig antidumpningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (de ursprungliga åtgärderna). Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EU) 2016/388 (2) (den ursprungliga förordningen) införde Europeiska kommissionen (kommissionen) en slutgiltig antidumpningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (de ursprungliga åtgärderna). Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

2

den ursprungliga förordningen

kommissionen

de ursprungliga åtgärderna

den ursprungliga undersökningen

| (2) | Den antidumpningstull som infördes uppgick till mellan 0 % för Electrosteel Castings Ltd och 14,1 % för Jindal Saw Limited och ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(2)

Den antidumpningstull som infördes uppgick till mellan 0 % för Electrosteel Castings Ltd och 14,1 % för Jindal Saw Limited och ”alla övriga företag”.

| (3) | Genom förordning (EU) 2016/387 (3) införde kommissionen också en slutgiltig utjämningstull på import av den berörda produkten till unionen. Den utjämningstull som infördes uppgick till mellan 8,7 % för Jindal Saw Limited och 9 % för Electrosteel Castings Ltd och ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EU) 2016/387 (3) införde kommissionen också en slutgiltig utjämningstull på import av den berörda produkten till unionen. Den utjämningstull som infördes uppgick till mellan 8,7 % för Jindal Saw Limited och 9 % för Electrosteel Castings Ltd och ”alla övriga företag”.

3

| (4) | Till följd av tribunalens domar i målen T-300/16 och T-301/16 (4) rättade kommissionen till de fel tribunalen funnit vid beräkningen av antidumpningstullen och utjämningstullen för Jindal Saw Limited. Genom förordning (EU) 2020/526 (5) och förordning (EU) 2020/527 (6) återinförde kommissionen en ny slutgiltig antidumpningstull och utjämningstull för Jindal Saw Limited, på 3 % respektive 6 %. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av tribunalens domar i målen T-300/16 och T-301/16 (4) rättade kommissionen till de fel tribunalen funnit vid beräkningen av antidumpningstullen och utjämningstullen för Jindal Saw Limited. Genom förordning (EU) 2020/526 (5) och förordning (EU) 2020/527 (6) återinförde kommissionen en ny slutgiltig antidumpningstull och utjämningstull för Jindal Saw Limited, på 3 % respektive 6 %.

4

5

6

| (5) | De antidumpningstullar som för närvarande gäller uppgår till mellan 0 % för Electrosteel Castings Ltd, 3 % för Jindal Saw Limited och 14,1 % för ”alla övriga företag”. De utjämningstullar som för närvarande gäller uppgår till mellan 6 % för Jindal Saw Limited och 9 % för Electrosteel Castings Ltd och ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(5)

De antidumpningstullar som för närvarande gäller uppgår till mellan 0 % för Electrosteel Castings Ltd, 3 % för Jindal Saw Limited och 14,1 % för ”alla övriga företag”. De utjämningstullar som för närvarande gäller uppgår till mellan 6 % för Jindal Saw Limited och 9 % för Electrosteel Castings Ltd och ”alla övriga företag”.

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (6) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (7) mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning. |
| --- | --- |

(6)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (7) mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning.

7

| (7) | Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång ingavs den 21 december 2020 av Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH och Saint-Gobain PAM España SA (sökandena) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens totala produktion av rör av duktilt gjutjärn. Begäran om översyn grundades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och till fortsatt eller återkommande skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(7)

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång ingavs den 21 december 2020 av Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH och Saint-Gobain PAM España SA (sökandena) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens totala produktion av rör av duktilt gjutjärn. Begäran om översyn grundades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och till fortsatt eller återkommande skada för unionsindustrin.

sökandena

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (8) | Kommissionen fastslog att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde därför den 17 mars 2021 en översyn vid giltighetstidens utgång avseende import av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien (det berörda landet) på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (8) (tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen fastslog att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde därför den 17 mars 2021 en översyn vid giltighetstidens utgång avseende import av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien (det berörda landet) på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (8) (tillkännagivandet om inledande).

det berörda landet

Europeiska unionens officiella tidning

8

tillkännagivandet om inledande

| (9) | Samma dag inledde kommissionen även en översyn vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna för importen av samma produkt (9). |
| --- | --- |

(9)

Samma dag inledde kommissionen även en översyn vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna för importen av samma produkt (9).

9

1.4   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (10) | Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2020 till och med den 31 december 2020 (översynsperioden). Undersökningen av de trender som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2017 till och med utgången av översynsperioden (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(10)

Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2020 till och med den 31 december 2020 (översynsperioden). Undersökningen av de trender som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2017 till och med utgången av översynsperioden (skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

1.5   Berörda parter

Berörda parter

| (11) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen unionstillverkarna, de kända tillverkarna i Indien och de indiska myndigheterna, kända importörer, användare samt berörda intresseorganisationer om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen unionstillverkarna, de kända tillverkarna i Indien och de indiska myndigheterna, kända importörer, användare samt berörda intresseorganisationer om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att delta.

| (12) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Ingen av de berörda parterna begärde att bli hörd. |
| --- | --- |

(12)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Ingen av de berörda parterna begärde att bli hörd.

a)   
  Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (13) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att utföra stickprov bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att utföra stickprov bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (14) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av tre unionstillverkare. Dessa unionstillverkare ingår i samma företagsgrupp. Kommissionen gjorde urvalet baserat på volymen av tillverkning och försäljning av den likadana produkten i unionen under översynsperioden, dvs. den 1 januari 2020–31 december 2020. Det slutgiltiga urvalet av unionstillverkare svarade för [70–85] % av unionens uppskattade totala tillverkning och [70–85] % av unionens uppskattade totala försäljning av den likadana produkten och det säkerställde också en god geografisk spridning. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av tre unionstillverkare. Dessa unionstillverkare ingår i samma företagsgrupp. Kommissionen gjorde urvalet baserat på volymen av tillverkning och försäljning av den likadana produkten i unionen under översynsperioden, dvs. den 1 januari 2020–31 december 2020. Det slutgiltiga urvalet av unionstillverkare svarade för [70–85] % av unionens uppskattade totala tillverkning och [70–85] % av unionens uppskattade totala försäljning av den likadana produkten och det säkerställde också en god geografisk spridning.

| (15) | I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen uppmanade kommissionen berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men har inte mottagit några synpunkter. Det preliminära urvalet bekräftades därför och ansågs representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen uppmanade kommissionen berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men har inte mottagit några synpunkter. Det preliminära urvalet bekräftades därför och ansågs representativt för unionsindustrin.

Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (16) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Eftersom icke-närstående importörer gav sig till känna var ett stickprovsförfarande inte nödvändigt. |
| --- | --- |

(16)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Eftersom icke-närstående importörer gav sig till känna var ett stickprovsförfarande inte nödvändigt.

Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Indien

Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Indien

| (17) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande producenter i Indien att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen de indiska myndigheterna att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(17)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande producenter i Indien att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen de indiska myndigheterna att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (18) | Eftersom endast tre tillverkare besvarade stickprovsformuläret inom den fastställda tidsfristen beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom endast tre tillverkare besvarade stickprovsformuläret inom den fastställda tidsfristen beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

b)   
  Frågeformulär

Frågeformulär

| (19) | Kommissionen skickade frågeformulär till gruppen av tre unionstillverkare som ingick i urvalet och de tre exporterande tillverkare som hade besvarat stickprovsformuläret. Samma frågeformulär gjordes också tillgängligt via internet (10) på dagen för inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen skickade frågeformulär till gruppen av tre unionstillverkare som ingick i urvalet och de tre exporterande tillverkare som hade besvarat stickprovsformuläret. Samma frågeformulär gjordes också tillgängligt via internet (10) på dagen för inledandet av undersökningen.

10

| (20) | Kommissionen fick svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och från en av de exporterande tillverkarna, Tata Metaliks Limited (TML). Trots att de två andra exporterande tillverkarna hade inkommit med svar på stickprovsformuläret besvarade de inte frågeformuläret och samarbetade således inte i undersökningen. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen fick svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och från en av de exporterande tillverkarna, Tata Metaliks Limited (TML). Trots att de två andra exporterande tillverkarna hade inkommit med svar på stickprovsformuläret besvarade de inte frågeformuläret och samarbetade således inte i undersökningen.

c)   
  Kontroll

Kontroll

| (21) | Med tanke på covid-19-pandemin och de isoleringsåtgärder som infördes av flera tredjeländer kunde kommissionen inte genomföra några kontrollbesök på plats i enlighet med artikel 16 i grundförordningen hos den exporterande tillverkaren. I stället dubbelkontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för dess beslut på distans i linje med tillkännagivandet om covid-19-utbrottets konsekvenser för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (11). Kommissionen genomförde en dubbelkontroll på distans hos den följande exporterande tillverkaren:






  — | Tata Metaliks Limited |
| --- | --- | --- |

(21)

Med tanke på covid-19-pandemin och de isoleringsåtgärder som infördes av flera tredjeländer kunde kommissionen inte genomföra några kontrollbesök på plats i enlighet med artikel 16 i grundförordningen hos den exporterande tillverkaren. I stället dubbelkontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för dess beslut på distans i linje med tillkännagivandet om covid-19-utbrottets konsekvenser för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (11). Kommissionen genomförde en dubbelkontroll på distans hos den följande exporterande tillverkaren:

11

—

Tata Metaliks Limited

| (22) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för undersökningen. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes hos följande unionstillverkare och en närstående försäljningsenhet i Italien:






  — | Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Frankrike |
| --- | --- | --- |

(22)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för undersökningen. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes hos följande unionstillverkare och en närstående försäljningsenhet i Italien:

—

Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Frankrike

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Tyskland |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Tyskland

| — | Saint-Gobain PAM Italia SpA, Milano, Italien |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia SpA, Milano, Italien

1.6   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (23) | Den 18 mars 2022 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut. |
| --- | --- |

(23)

Den 18 mars 2022 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut.

| (24) | Endast Tata Metaliks Limited inkom med synpunkter inom tidsfristen. Kommissionen övervägde och tog hänsyn till synpunkterna i förekommande fall. Ingen av parterna begärde att bli hörd. |
| --- | --- |

(24)

Endast Tata Metaliks Limited inkom med synpunkter inom tidsfristen. Kommissionen övervägde och tog hänsyn till synpunkterna i förekommande fall. Ingen av parterna begärde att bli hörd.

1.7   Synpunkter på inledandet av undersökningen

Synpunkter på inledandet av undersökningen

| (25) | En användare, dvs. Hydro Mat Benelux, och en exporterande tillverkare, dvs. Tata Metaliks Limited, inkom med synpunkter på inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(25)

En användare, dvs. Hydro Mat Benelux, och en exporterande tillverkare, dvs. Tata Metaliks Limited, inkom med synpunkter på inledandet av undersökningen.

| (26) | Kommissionen konstaterade att Tata Metaliks Limited inkom med sina synpunkter på inledandet av undersökningen den 17 februari 2022, över nio månader efter tidsfristen på 37 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande enligt punkt 5.2 i detta. Kommissionen beaktade följaktligen inte denna inlaga. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen konstaterade att Tata Metaliks Limited inkom med sina synpunkter på inledandet av undersökningen den 17 februari 2022, över nio månader efter tidsfristen på 37 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande enligt punkt 5.2 i detta. Kommissionen beaktade följaktligen inte denna inlaga.

| (27) | Kommissionen konstaterade att Hydro Mat Benelux visserligen inkom med synpunkter på inledandet av undersökningen, men inte samarbetade fullt ut i undersökningen. Företaget besvarade inte frågeformuläret för användare, som kunde ha använts för att dubbelkontrollera några av de påståenden som anges nedan, t.ex. de exporterande tillverkarnas försäljningspriser eller handlingar avseende offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen konstaterade att Hydro Mat Benelux visserligen inkom med synpunkter på inledandet av undersökningen, men inte samarbetade fullt ut i undersökningen. Företaget besvarade inte frågeformuläret för användare, som kunde ha använts för att dubbelkontrollera några av de påståenden som anges nedan, t.ex. de exporterande tillverkarnas försäljningspriser eller handlingar avseende offentlig upphandling.

| (28) | Hydro Mat Benelux hävdade för det första att förfarandet borde avslutas eftersom begäran inte hade ingetts tre månader före det datum då åtgärden upphör att gälla, vilket anges i tillkännagivandet om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (12). |
| --- | --- |

(28)

Hydro Mat Benelux hävdade för det första att förfarandet borde avslutas eftersom begäran inte hade ingetts tre månader före det datum då åtgärden upphör att gälla, vilket anges i tillkännagivandet om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (12).

12

| (29) | Kommissionen klargjorde att det inlämningsdatum som anges i tillkännagivandet om inledande inte motsvarar det datum då begäran ingavs. Såsom framgår av den icke-konfidentiella versionen av begäran om översyn som har funnits tillgänglig i de icke-konfidentiella handlingarna sedan den 17 mars 2021 och som alla berörda parter har haft tillgång till, ingavs begäran i vederbörlig ordning den 18 december 2020, dvs. inom den tidsfrist som föreskrivs i artikel 11.2 i grundförordningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen klargjorde att det inlämningsdatum som anges i tillkännagivandet om inledande inte motsvarar det datum då begäran ingavs. Såsom framgår av den icke-konfidentiella versionen av begäran om översyn som har funnits tillgänglig i de icke-konfidentiella handlingarna sedan den 17 mars 2021 och som alla berörda parter har haft tillgång till, ingavs begäran i vederbörlig ordning den 18 december 2020, dvs. inom den tidsfrist som föreskrivs i artikel 11.2 i grundförordningen. Påståendet avvisades därför.

| (30) | För det andra gjorde Hydro Mat Benelux gällande att begäran innehåller alltför många konfidentiella uppgifter. Unionsindustrin hade i synnerhet indexerat samtliga indikator för sitt ekonomiska resultat. Parten hänvisade till genomförandeförordning (EU) 2020/1336, där kommissionen lämnar ut mikroekonomiska uppgifter för en enda unionstillverkare (13). |
| --- | --- |

(30)

För det andra gjorde Hydro Mat Benelux gällande att begäran innehåller alltför många konfidentiella uppgifter. Unionsindustrin hade i synnerhet indexerat samtliga indikator för sitt ekonomiska resultat. Parten hänvisade till genomförandeförordning (EU) 2020/1336, där kommissionen lämnar ut mikroekonomiska uppgifter för en enda unionstillverkare (13).

13

| (31) | Kommissionen konstaterade att i genomförandeförordning (EU) 2020/1336 lämnades alla uppgifter om mikroindikatorer (försäljningspriser och volymer, tillverkningskostnad per enhet, arbetskraftskostnader, utgående lager, räntabilitet osv.) i intervall eller index. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen konstaterade att i genomförandeförordning (EU) 2020/1336 lämnades alla uppgifter om mikroindikatorer (försäljningspriser och volymer, tillverkningskostnad per enhet, arbetskraftskostnader, utgående lager, räntabilitet osv.) i intervall eller index.

| (32) | Kommissionen ansåg dessutom att den version av begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som ingick i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som hade markerats som konfidentiella, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att lämna meningsfulla synpunkter och utöva sin rätt till försvar under hela förfarandets gång. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen ansåg dessutom att den version av begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som ingick i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som hade markerats som konfidentiella, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att lämna meningsfulla synpunkter och utöva sin rätt till försvar under hela förfarandets gång.

| (33) | I detta avseende erinrade kommissionen även om att det enligt artikel 19 i grundförordningen är tillåtet att behandla uppgifter konfidentiellt när deras utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller leda till väsentlig skada för den person som lämnar uppgifterna, eller för en person från vilken denne har erhållit uppgifterna. Dessa påståenden avvisades således. |
| --- | --- |

(33)

I detta avseende erinrade kommissionen även om att det enligt artikel 19 i grundförordningen är tillåtet att behandla uppgifter konfidentiellt när deras utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller leda till väsentlig skada för den person som lämnar uppgifterna, eller för en person från vilken denne har erhållit uppgifterna. Dessa påståenden avvisades således.

| (34) | För det tredje hävdade parten att första halvåret 2020 inte avspeglade normala ekonomiska förhållanden och ansåg att perioden inte var representativ för att göra en framåtblickande bedömning av konsekvenserna av att de berörda åtgärderna kommer att upphöra. Parten hävdade att unionsindustrins negativa resultat under första halvåret 2020 orsakades av de negativa ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin och de ökade råvarukostnaderna på världsmarknaderna som inte kunde överföras till konsumenter i senare led. Parten gjorde dessutom gällande att de huvudsakliga indikatorerna för perioden 2017–2019 inte visade att unionsindustrin befann sig i en utsatt situation utan att den snarare var sund, särskilt om man analyserade tillverkning, produktionskapacitet, lager, investeringar, försäljningspriser och lönsamhet. |
| --- | --- |

(34)

För det tredje hävdade parten att första halvåret 2020 inte avspeglade normala ekonomiska förhållanden och ansåg att perioden inte var representativ för att göra en framåtblickande bedömning av konsekvenserna av att de berörda åtgärderna kommer att upphöra. Parten hävdade att unionsindustrins negativa resultat under första halvåret 2020 orsakades av de negativa ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin och de ökade råvarukostnaderna på världsmarknaderna som inte kunde överföras till konsumenter i senare led. Parten gjorde dessutom gällande att de huvudsakliga indikatorerna för perioden 2017–2019 inte visade att unionsindustrin befann sig i en utsatt situation utan att den snarare var sund, särskilt om man analyserade tillverkning, produktionskapacitet, lager, investeringar, försäljningspriser och lönsamhet.

| (35) | Kommissionen erinrade om att enligt artikel 11.2 i grundförordningen ska en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång innehålla tillräcklig bevisning för att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer. I det aktuella ärendet innehöll den specifika skadebedömningen i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång bevisning som pekar på ett betydande intrång på unionens marknad av import från Indien som säljs till priser som betydligt underskrider unionsindustrins priser. Kommissionen ansåg därför att begäran om översyn vid giltighetstidens utgång innehöll tillräcklig bevisning för fortsatt skada och avvisade påståendet. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen erinrade om att enligt artikel 11.2 i grundförordningen ska en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång innehålla tillräcklig bevisning för att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer. I det aktuella ärendet innehöll den specifika skadebedömningen i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång bevisning som pekar på ett betydande intrång på unionens marknad av import från Indien som säljs till priser som betydligt underskrider unionsindustrins priser. Kommissionen ansåg därför att begäran om översyn vid giltighetstidens utgång innehöll tillräcklig bevisning för fortsatt skada och avvisade påståendet.

| (36) | För det fjärde analyserade parten perioden 2017–2020 och hävdade att de tillgängliga importuppgifterna inte styrkte påståendet om sannolikhet för återkommande skada. Parten hävdade dessutom att de indiska exportpriserna och de marginaler för prisunderskridande och målprisunderskridande som sökanden hade beräknat inte var tillförlitliga eftersom exportpriset avspeglade internpriset mellan närstående parter, dvs. de indiska tillverkarna och deras närstående dotterföretag. Parten gjorde slutligen gällande att de indiska tillverkarna har ökat sin produktionskapacitet för att kunna tillgodose behoven hos den växande indiska inhemska marknaden, och att de största indiska exporterande tillverkarna inte planerade att utöka sin produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(36)

För det fjärde analyserade parten perioden 2017–2020 och hävdade att de tillgängliga importuppgifterna inte styrkte påståendet om sannolikhet för återkommande skada. Parten hävdade dessutom att de indiska exportpriserna och de marginaler för prisunderskridande och målprisunderskridande som sökanden hade beräknat inte var tillförlitliga eftersom exportpriset avspeglade internpriset mellan närstående parter, dvs. de indiska tillverkarna och deras närstående dotterföretag. Parten gjorde slutligen gällande att de indiska tillverkarna har ökat sin produktionskapacitet för att kunna tillgodose behoven hos den växande indiska inhemska marknaden, och att de största indiska exporterande tillverkarna inte planerade att utöka sin produktionskapacitet.

| (37) | Kommissionen ansåg att inget av påståendena motbevisade slutsatsen att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda en antidumpningsöversyn. Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång innehöll i själva verket tillräcklig bevisning på att dumpad import hade en väsentlig skadevållande inverkan på unionsindustrins tillstånd. Sökandena lämnade inte bara beräkningar av prisunderskridande vid gränsen, utan även vid leverans till kundens lokaler, vilka visade ett prisunderskridande på hela 14,9 %. Den särskilda bedömning av skada som gjordes i samband med begäran om översyn vid giltighetstidens utgång visade på ett ökat intrång på unionens marknad (både i absoluta och relativa termer) av import från Indien till priser som betydligt underskred unionsindustrins priser. Detta verkar ha haft en väsentligt skadevållande inverkan på unionsindustrins tillstånd, vilket till exempel kan ses genom minskningar i försäljning och marknadsandelar eller genom en försämring av de finansiella resultaten. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen ansåg att inget av påståendena motbevisade slutsatsen att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda en antidumpningsöversyn. Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång innehöll i själva verket tillräcklig bevisning på att dumpad import hade en väsentlig skadevållande inverkan på unionsindustrins tillstånd. Sökandena lämnade inte bara beräkningar av prisunderskridande vid gränsen, utan även vid leverans till kundens lokaler, vilka visade ett prisunderskridande på hela 14,9 %. Den särskilda bedömning av skada som gjordes i samband med begäran om översyn vid giltighetstidens utgång visade på ett ökat intrång på unionens marknad (både i absoluta och relativa termer) av import från Indien till priser som betydligt underskred unionsindustrins priser. Detta verkar ha haft en väsentligt skadevållande inverkan på unionsindustrins tillstånd, vilket till exempel kan ses genom minskningar i försäljning och marknadsandelar eller genom en försämring av de finansiella resultaten. Påståendet avvisades därför.

| (38) | Vad gäller påståendet att den ökade indiska produktionen endast kommer att riktas mot den indiska marknaden inkom parten inte med någon bevisning för detta. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(38)

Vad gäller påståendet att den ökade indiska produktionen endast kommer att riktas mot den indiska marknaden inkom parten inte med någon bevisning för detta. Påståendet avvisades därför.

| (39) | För det femte hävdade parten att allmänna konkurrensproblem inte borde utgöra skäl för slutsatsen om fortsatt eller återkommande skada. Parten framförde flera argument, t.ex. att unionens förbrukning hade minskat sedan krisen i euroområdet då de offentliga utgifterna minskade, vilket hade en negativ inverkan på unionsindustrins konkurrenskraft, konkurrensen från plaströr, svårigheter att finna arbetskraft, unionsindustrins fortsatta dominerande ställning och pressen från billigare kinesisk import på upphandlingsförfarandena. |
| --- | --- |

(39)

För det femte hävdade parten att allmänna konkurrensproblem inte borde utgöra skäl för slutsatsen om fortsatt eller återkommande skada. Parten framförde flera argument, t.ex. att unionens förbrukning hade minskat sedan krisen i euroområdet då de offentliga utgifterna minskade, vilket hade en negativ inverkan på unionsindustrins konkurrenskraft, konkurrensen från plaströr, svårigheter att finna arbetskraft, unionsindustrins fortsatta dominerande ställning och pressen från billigare kinesisk import på upphandlingsförfarandena.

| (40) | Detta påstående behandlas i skäl 155. |
| --- | --- |

(40)

Detta påstående behandlas i skäl 155.

| (41) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade Tata Metaliks Limited att uppgifterna avseende unionsindustrin och import i begäran om översyn omfattade perioden juli 2019–juni 2020. Enligt tillkännagivandet om inledande omfattade översynen dock perioden januari 2020–december 2020. Enligt företagets åsikt borde sökandena ha uppdaterat sin begäran om översyn vid giltighetstidens utgång baserat på den översynsperiod som fastställs i tillkännagivandet om inledande, och dessa uppgifter borde ha gjorts tillgängliga för parterna. Företaget ansåg att kommissionen åsidosatte artikel 6.1.2 och 6.4 i WTO:s antidumpningsavtal genom att inte informera parterna om en sådan uppdaterad begäran om översyn. |
| --- | --- |

(41)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade Tata Metaliks Limited att uppgifterna avseende unionsindustrin och import i begäran om översyn omfattade perioden juli 2019–juni 2020. Enligt tillkännagivandet om inledande omfattade översynen dock perioden januari 2020–december 2020. Enligt företagets åsikt borde sökandena ha uppdaterat sin begäran om översyn vid giltighetstidens utgång baserat på den översynsperiod som fastställs i tillkännagivandet om inledande, och dessa uppgifter borde ha gjorts tillgängliga för parterna. Företaget ansåg att kommissionen åsidosatte artikel 6.1.2 och 6.4 i WTO:s antidumpningsavtal genom att inte informera parterna om en sådan uppdaterad begäran om översyn.

| (42) | För det första är det kommissionens gällande praxis att grunda sina undersökningsresultat på senaste tillgängliga uppgifter. Dessa uppgifter måste inte nödvändigtvis motsvara den period som anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, eftersom uppgifterna kanske inte fanns tillgängliga vid den tidpunkt då begäran om översyn ingavs. WTO:s antidumpningsavtal innehåller ingen bestämmelse som kräver att kommissionen ska grunda sina undersökningsresultat på samma period som anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. För det andra hade alla parter möjlighet att under undersökningens gång inkomma med sina synpunkter på undersökningsresultaten och bevisningen avseende den översynsperiod som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen ansåg därför att den varken hade åsidosatt några processuella rättigheter eller WTO:s antidumpningsavtal och avvisade påståendet. |
| --- | --- |

(42)

För det första är det kommissionens gällande praxis att grunda sina undersökningsresultat på senaste tillgängliga uppgifter. Dessa uppgifter måste inte nödvändigtvis motsvara den period som anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, eftersom uppgifterna kanske inte fanns tillgängliga vid den tidpunkt då begäran om översyn ingavs. WTO:s antidumpningsavtal innehåller ingen bestämmelse som kräver att kommissionen ska grunda sina undersökningsresultat på samma period som anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. För det andra hade alla parter möjlighet att under undersökningens gång inkomma med sina synpunkter på undersökningsresultaten och bevisningen avseende den översynsperiod som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen ansåg därför att den varken hade åsidosatt några processuella rättigheter eller WTO:s antidumpningsavtal och avvisade påståendet.

| (43) | Tata Metaliks Limited hänvisade också till att kommissionen hade avvisat företagets synpunkter på inledandet av undersökningen eftersom de inkom efter den tidsfrist som fastställs i tillkännagivandet om inledande (se skäl 26). Företaget ansåg att tidsfristen borde börja löpa efter mottagandet av sökandenas reviderade uppgifter, som borde avse den översynsperiod som fastställs i tillkännagivandet om inledande. Tata Metaliks Limited hävdade också att det är en ”fast rättsprincip” och en ”rättslig ståndpunkt i alla jurisdiktioner” att inlagor rörande lagfrågor kan inges efter tidsfristen. |
| --- | --- |

(43)

Tata Metaliks Limited hänvisade också till att kommissionen hade avvisat företagets synpunkter på inledandet av undersökningen eftersom de inkom efter den tidsfrist som fastställs i tillkännagivandet om inledande (se skäl 26). Företaget ansåg att tidsfristen borde börja löpa efter mottagandet av sökandenas reviderade uppgifter, som borde avse den översynsperiod som fastställs i tillkännagivandet om inledande. Tata Metaliks Limited hävdade också att det är en ”fast rättsprincip” och en ”rättslig ståndpunkt i alla jurisdiktioner” att inlagor rörande lagfrågor kan inges efter tidsfristen.

| (44) | Såsom förklaras i skäl 42 avsåg översynsperioden den senaste period som det fanns tillgängliga uppgifter för, och den perioden motsvarar inte alltid den preliminära bedömning som görs i en begäran om översyn. Tidsfristen i tillkännagivandet om inledande avsåg dessutom uttryckligen dagen för offentliggörandet av tillkännagivandet, och inte något annat datum, t.ex. ett datum då parter inkommer med eventuell information. När det gäller tidsfristen i tillkännagivandet om inledande görs ingen åtskillnad mellan lag- och faktafrågor, dvs. tidsfristen gäller på samma sätt för båda. Kommissionen avvisade således detta påstående. |
| --- | --- |

(44)

Såsom förklaras i skäl 42 avsåg översynsperioden den senaste period som det fanns tillgängliga uppgifter för, och den perioden motsvarar inte alltid den preliminära bedömning som görs i en begäran om översyn. Tidsfristen i tillkännagivandet om inledande avsåg dessutom uttryckligen dagen för offentliggörandet av tillkännagivandet, och inte något annat datum, t.ex. ett datum då parter inkommer med eventuell information. När det gäller tidsfristen i tillkännagivandet om inledande görs ingen åtskillnad mellan lag- och faktafrågor, dvs. tidsfristen gäller på samma sätt för båda. Kommissionen avvisade således detta påstående.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (45) | Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit), med undantag av rör av duktilt gjutjärn utan invändigt och utvändigt överdrag (slätrör), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7303 00 10 (Taric-nummer 7303001010) och ex 7303 00 90 (Taric-nummer 7303009010) (den berörda produkten), med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(45)

Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit), med undantag av rör av duktilt gjutjärn utan invändigt och utvändigt överdrag (slätrör), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7303 00 10 (Taric-nummer 7303001010) och ex 7303 00 90 (Taric-nummer 7303009010) (den berörda produkten), med ursprung i Indien.

slätrör

den berörda produkten

| (46) | Rör av duktilt gjutjärn används för dricksvattenförsörjning, bortledning av avloppsvatten och bevattning av jordbruksmark. Ledning av vatten genom rör av duktilt gjutjärn kan ske med hjälp av tryck eller bara tyngdkraften. Rören varierar mellan 60 mm och 2 000 mm i diameter och är 5,5, 6,7 eller 8 meter långa. Invändigt är de normalt inklädda med cement eller andra material och utvändigt överdragna med zink, målade eller tejplindade. Slutanvändarna är främst allmännyttiga företag. |
| --- | --- |

(46)

Rör av duktilt gjutjärn används för dricksvattenförsörjning, bortledning av avloppsvatten och bevattning av jordbruksmark. Ledning av vatten genom rör av duktilt gjutjärn kan ske med hjälp av tryck eller bara tyngdkraften. Rören varierar mellan 60 mm och 2 000 mm i diameter och är 5,5, 6,7 eller 8 meter långa. Invändigt är de normalt inklädda med cement eller andra material och utvändigt överdragna med zink, målade eller tejplindade. Slutanvändarna är främst allmännyttiga företag.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (47) | Såsom fastställs i den ursprungliga undersökningen bekräftar denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har både samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(47)

Såsom fastställs i den ursprungliga undersökningen bekräftar denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har både samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det berörda landet. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det berörda landet.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (48) | Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(48)

Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (49) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen och i enlighet med tillkännagivandet om inledande undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning. Kommissionen undersökte för det första om dumpningen fortsatte under översynsperioden (avsnitt 3.1) och för det andra huruvida det är sannolikt att dumpningen fortsätter eller återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla (avsnitt 3.2). |
| --- | --- |

(49)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen och i enlighet med tillkännagivandet om inledande undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning. Kommissionen undersökte för det första om dumpningen fortsatte under översynsperioden (avsnitt 3.1) och för det andra huruvida det är sannolikt att dumpningen fortsätter eller återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla (avsnitt 3.2).

3.1   Fortsatt dumpning under översynsperioden

Fortsatt dumpning under översynsperioden

3.1.1   Utvärdering av importen efter införandet av åtgärder

Utvärdering av importen efter införandet av åtgärder

| (50) | Under den ursprungliga undersökningsperioden (14) exporterade Indien [80 000–100 000] ton av den berörda produkten till unionen (baserat på EU-27) (15). Mellan 2016 och 2018, efter införandet av slutgiltiga åtgärder i mars 2016, minskade importen och varierade från 38 000 till 55 000 ton per år. Under 2019 ökade importen från Indien igen, till [64 000–75 000] ton. |
| --- | --- |

(50)

Under den ursprungliga undersökningsperioden (14) exporterade Indien [80 000–100 000] ton av den berörda produkten till unionen (baserat på EU-27) (15). Mellan 2016 och 2018, efter införandet av slutgiltiga åtgärder i mars 2016, minskade importen och varierade från 38 000 till 55 000 ton per år. Under 2019 ökade importen från Indien igen, till [64 000–75 000] ton.

14

15

| (51) | Under översynsperioden minskade importen av den berörda produkten till [44 000–52 000] ton. Efter översynsperioden, under 2021, ökade importen återigen till 2019 års nivåer. |
| --- | --- |

(51)

Under översynsperioden minskade importen av den berörda produkten till [44 000–52 000] ton. Efter översynsperioden, under 2021, ökade importen återigen till 2019 års nivåer.

| (52) | Totalt sett låg importen av den berörda produkten från Indien kvar på en betydande nivå under översynsperioden och svarade för omkring [10–14] % av unionens marknad, jämfört med den marknadsandel på [15–20] % som den indiska importen stod för under den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(52)

Totalt sett låg importen av den berörda produkten från Indien kvar på en betydande nivå under översynsperioden och svarade för omkring [10–14] % av unionens marknad, jämfört med den marknadsandel på [15–20] % som den indiska importen stod för under den ursprungliga undersökningsperioden.

3.1.2   De indiska tillverkarnas samarbetsvilja samt grunden för slutsatserna

De indiska tillverkarnas samarbetsvilja samt grunden för slutsatserna

| (53) | Från början uppgav tre indiska tillverkare att de var villiga att samarbeta. Två av dessa företag/företagsgrupper upphörde senare att samarbeta (se avsnitt 1.5). Det enda samarbetsvilliga företaget, Tata Metaliks Limited, sålde under översynsperioden det mesta av sin produktion på den inhemska marknaden. Företagets sammanlagda deklarerade exportvolym till unionen var obetydlig och uppgick till [< 1 %] av de totala importvolymerna av den berörda produkten från Indien till unionen (16). Mot bakgrund av de mycket små mängder som Tata Metaliks Limited exporterade till unionen ansåg inte kommissionen att exporten från Tata Metaliks Limited utgjorde en tillförlitlig grund för att fastställa huruvida importen från Indien till unionen fortfarande var dumpad. |
| --- | --- |

(53)

Från början uppgav tre indiska tillverkare att de var villiga att samarbeta. Två av dessa företag/företagsgrupper upphörde senare att samarbeta (se avsnitt 1.5). Det enda samarbetsvilliga företaget, Tata Metaliks Limited, sålde under översynsperioden det mesta av sin produktion på den inhemska marknaden. Företagets sammanlagda deklarerade exportvolym till unionen var obetydlig och uppgick till [< 1 %] av de totala importvolymerna av den berörda produkten från Indien till unionen (16). Mot bakgrund av de mycket små mängder som Tata Metaliks Limited exporterade till unionen ansåg inte kommissionen att exporten från Tata Metaliks Limited utgjorde en tillförlitlig grund för att fastställa huruvida importen från Indien till unionen fortfarande var dumpad.

16

| (54) | Eftersom den totala exporten av den berörda produkten låg kvar på en förhållandevis hög nivå under översynsperioden (se skäl 51) grundade kommissionen sina slutsatser om fortsatt dumpad import från Indien till unionen på bästa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. I detta avseende grundade kommissionen sina slutsatser på statistiska importuppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom den totala exporten av den berörda produkten låg kvar på en förhållandevis hög nivå under översynsperioden (se skäl 51) grundade kommissionen sina slutsatser om fortsatt dumpad import från Indien till unionen på bästa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. I detta avseende grundade kommissionen sina slutsatser på statistiska importuppgifter från Eurostat.

3.1.3   Normalvärde

Normalvärde

| (55) | För att fastställa normalvärdet granskade kommissionen först de uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga tillverkaren, Tata Metaliks Limited. Under översynsperioden sålde företaget betydande mängder av den berörda produkten på den inhemska marknaden. Tata Metaliks Limited angav de inhemska priserna i sträckmeter i sitt redovisningssystem. För fastställandet av dumpning använde Tata Metaliks Limited ett konversionsförhållande för att omvandla priserna från meter till kilogram. Undersökningen visade att metoden inte återgav produktens faktiska vikt på ett korrekt sätt, och priserna per kilogram var därför inte representativa för de faktiska försäljningspriserna. Kommissionen beslutade därför att inte använda de uppgifter som Tata Metaliks Limited inkommit med för att fastställa normalvärdet, utan i stället använda tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

För att fastställa normalvärdet granskade kommissionen först de uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga tillverkaren, Tata Metaliks Limited. Under översynsperioden sålde företaget betydande mängder av den berörda produkten på den inhemska marknaden. Tata Metaliks Limited angav de inhemska priserna i sträckmeter i sitt redovisningssystem. För fastställandet av dumpning använde Tata Metaliks Limited ett konversionsförhållande för att omvandla priserna från meter till kilogram. Undersökningen visade att metoden inte återgav produktens faktiska vikt på ett korrekt sätt, och priserna per kilogram var därför inte representativa för de faktiska försäljningspriserna. Kommissionen beslutade därför att inte använda de uppgifter som Tata Metaliks Limited inkommit med för att fastställa normalvärdet, utan i stället använda tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (56) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade Tata Metaliks Limited att den metod som företaget använt för att omvandla måttenheten för den inhemska försäljningen från längd till kilo inte var felaktig. Företaget uppmanade därför kommissionen att beakta dess uppgifter för att fastställa normalvärdet. |
| --- | --- |

(56)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade Tata Metaliks Limited att den metod som företaget använt för att omvandla måttenheten för den inhemska försäljningen från längd till kilo inte var felaktig. Företaget uppmanade därför kommissionen att beakta dess uppgifter för att fastställa normalvärdet.

| (57) | Kommissionen konstaterade att Tata Metaliks Limited förutom detta allmänna påstående inte framförde några särskilda argument om riktigheten hos de uppgifter som företaget inkommit med. I motsats till Tata Metaliks Limiteds påstående konstaterade kommissionen under dubbelkontrollen på distans (se skäl 21) att det fanns betydliga skillnader mellan de sålda produkternas rapporterade och verkliga vikt. Kommissionen vidhöll därför sin uppfattning att Tata Metaliks Limiteds uppgifter inte kunde användas för att fastställa normalvärdet. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen konstaterade att Tata Metaliks Limited förutom detta allmänna påstående inte framförde några särskilda argument om riktigheten hos de uppgifter som företaget inkommit med. I motsats till Tata Metaliks Limiteds påstående konstaterade kommissionen under dubbelkontrollen på distans (se skäl 21) att det fanns betydliga skillnader mellan de sålda produkternas rapporterade och verkliga vikt. Kommissionen vidhöll därför sin uppfattning att Tata Metaliks Limiteds uppgifter inte kunde användas för att fastställa normalvärdet.

| (58) | Eftersom det inte fanns några andra samarbetsvilliga tillverkare i Indien fastställde kommissionen således normalvärdet på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt informationen i begäran om översyn. Den informationen omfattade priser som erbjudits, överenskommits och betalats för ett antal mängder, diametrar och typer av den berörda produkten i flera olika länder och kommuner. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom det inte fanns några andra samarbetsvilliga tillverkare i Indien fastställde kommissionen således normalvärdet på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt informationen i begäran om översyn. Den informationen omfattade priser som erbjudits, överenskommits och betalats för ett antal mängder, diametrar och typer av den berörda produkten i flera olika länder och kommuner.

3.1.4   Exportpris

Exportpris

| (59) | Eftersom kommissionen ansåg att Tata Metaliks Limiteds små exportmängder (se skäl 53) inte var representativa för den totala exporten av den berörda produkten till unionens marknad och eftersom det inte fanns några andra samarbetsvilliga tillverkare i Indien, fastställde kommissionen exportpriset på grundval av uppgifter på cif-nivå från Eurostat, justerade till nivån pris från fabrik. |
| --- | --- |

(59)

Eftersom kommissionen ansåg att Tata Metaliks Limiteds små exportmängder (se skäl 53) inte var representativa för den totala exporten av den berörda produkten till unionens marknad och eftersom det inte fanns några andra samarbetsvilliga tillverkare i Indien, fastställde kommissionen exportpriset på grundval av uppgifter på cif-nivå från Eurostat, justerade till nivån pris från fabrik.

| (60) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade Tata Metaliks Limited att den metod som kommissionen hade tillämpat var orättvis och felaktig, eftersom Tata Metaliks Limited kommer att straffas för eventuell dumpning från de exporterande tillverkarnas sida, medan dessa tillverkare skulle dra fördel av de individuella antidumpningstullsatser som de tilldelats. |
| --- | --- |

(60)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade Tata Metaliks Limited att den metod som kommissionen hade tillämpat var orättvis och felaktig, eftersom Tata Metaliks Limited kommer att straffas för eventuell dumpning från de exporterande tillverkarnas sida, medan dessa tillverkare skulle dra fördel av de individuella antidumpningstullsatser som de tilldelats.

| (61) | Kommissionen erinrade om att den, på grund av att Tata Metaliks Limited exporterade mycket begränsade mängder till unionen under översynsperioden, inte kunde använda företagets uppgifter för att fastställa exportpriset. Eftersom det inte fanns några andra samarbetsvilliga exporterande tillverkare hade kommissionen inget annat val än att använda statistiska uppgifter. I alla händelser, vilket beskrivs närmare i skäl 193, undersöker kommissionen under denna översyn endast huruvida åtgärder är nödvändiga eller ej. De tullsatser som fastställdes i den ursprungliga undersökningen kommer därför inte att ändras. Kommissionen avvisade således detta påstående. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen erinrade om att den, på grund av att Tata Metaliks Limited exporterade mycket begränsade mängder till unionen under översynsperioden, inte kunde använda företagets uppgifter för att fastställa exportpriset. Eftersom det inte fanns några andra samarbetsvilliga exporterande tillverkare hade kommissionen inget annat val än att använda statistiska uppgifter. I alla händelser, vilket beskrivs närmare i skäl 193, undersöker kommissionen under denna översyn endast huruvida åtgärder är nödvändiga eller ej. De tullsatser som fastställdes i den ursprungliga undersökningen kommer därför inte att ändras. Kommissionen avvisade således detta påstående.

3.1.5   Jämförelse

Jämförelse

| (62) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset från fabrik som fastställts enligt vad som anges i avsnitten 3.1.3 och 3.1.4 |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset från fabrik som fastställts enligt vad som anges i avsnitten 3.1.3 och 3.1.4

| (63) | På grundval av detta fastställdes dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 12 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(63)

På grundval av detta fastställdes dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 12 % under översynsperioden.

3.1.6   Slutsats

Slutsats

| (64) | Kommissionen konstaterade därför att de indiska tillverkarna fortsatte att exportera den berörda produkten till dumpade priser under översynsperioden. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen konstaterade därför att de indiska tillverkarna fortsatte att exportera den berörda produkten till dumpade priser under översynsperioden.

3.2   Sannolikhet för att dumpningen fortsätter om åtgärderna skulle upphöra att gälla

Sannolikhet för att dumpningen fortsätter om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (65) | Eftersom fortsatt dumpning konstaterats under översynsperioden, undersökte kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Kommissionen analyserade särskilt följande faktorer: Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien, priser från Indien till tredjeländer och attraktionskraft hos unionens marknad när det gäller marknadens storlek och priser. |
| --- | --- |

(65)

Eftersom fortsatt dumpning konstaterats under översynsperioden, undersökte kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Kommissionen analyserade särskilt följande faktorer: Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien, priser från Indien till tredjeländer och attraktionskraft hos unionens marknad när det gäller marknadens storlek och priser.

3.2.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien samt priser från Indien till tredjeländer.

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien samt priser från Indien till tredjeländer.

| (66) | Under översynsperioden uppgick de indiska tillverkarnas uppskattade totala tillverkning av den berörda produkten till omkring 2 miljoner ton per år. Den uppskattade produktionskapaciteten uppgick till omkring 2,5 miljoner ton. Den outnyttjade kapaciteten uppgick således till omkring 500 000 ton per år, vilket överstiger förbrukningen av den berörda produkten på unionens marknad under översynsperioden, som uppgick till [388 000–454 000] ton. |
| --- | --- |

(66)

Under översynsperioden uppgick de indiska tillverkarnas uppskattade totala tillverkning av den berörda produkten till omkring 2 miljoner ton per år. Den uppskattade produktionskapaciteten uppgick till omkring 2,5 miljoner ton. Den outnyttjade kapaciteten uppgick således till omkring 500 000 ton per år, vilket överstiger förbrukningen av den berörda produkten på unionens marknad under översynsperioden, som uppgick till [388 000–454 000] ton.

| (67) | Av den bevisning som lämnats av den sökande och som bekräftats av uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren, Tata Metaliks Limited, framgår det att flera indiska tillverkare, även Tata Metaliks Limited (17) planerar att investera i ytterligare kapacitetsökningar (18). Den totala ytterligare kapacitet som kommer att tillföras under de närmaste åren uppskattas till omkring 1,5 miljoner ton. |
| --- | --- |

(67)

Av den bevisning som lämnats av den sökande och som bekräftats av uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren, Tata Metaliks Limited, framgår det att flera indiska tillverkare, även Tata Metaliks Limited (17) planerar att investera i ytterligare kapacitetsökningar (18). Den totala ytterligare kapacitet som kommer att tillföras under de närmaste åren uppskattas till omkring 1,5 miljoner ton.

17

18

| (68) | Den förväntade kapacitetsökningen motsvarar den uppskattade ökningen av efterfrågan på den indiska marknaden. De största kända tillverkarna planerar dock även att inrikta sig på exportmarknaderna (19). Företaget ESL Steel Limited (som ingår i Vedanta-koncernen) nämner t.ex. uttryckligen i en genomförbarhetsstudie att företagets nya produktionsanläggning ligger nära en hamn, vilket ökar dess exportmöjligheter. Enligt rapporten finns det särskilt stor exportpotential till Östeuropa (20). I samband med dubbelkontrollen på distans av det samarbetsvilliga företaget Tata Metaliks Limiteds svar på frågeformuläret nämnde företaget också att det planerade att expandera till unionens marknad i framtiden. |
| --- | --- |

(68)

Den förväntade kapacitetsökningen motsvarar den uppskattade ökningen av efterfrågan på den indiska marknaden. De största kända tillverkarna planerar dock även att inrikta sig på exportmarknaderna (19). Företaget ESL Steel Limited (som ingår i Vedanta-koncernen) nämner t.ex. uttryckligen i en genomförbarhetsstudie att företagets nya produktionsanläggning ligger nära en hamn, vilket ökar dess exportmöjligheter. Enligt rapporten finns det särskilt stor exportpotential till Östeuropa (20). I samband med dubbelkontrollen på distans av det samarbetsvilliga företaget Tata Metaliks Limiteds svar på frågeformuläret nämnde företaget också att det planerade att expandera till unionens marknad i framtiden.

19

20

| (69) | Enligt en av de största aktörerna, företaget Srikalahasthi Pipes Limited (SPL), kommer tillgången även att vara större än efterfrågan på den indiska marknaden på medellång och lång sikt (7–10 år) när avloppsvatten- och vattenprojekten avslutas. Detta kommer att utgöra ett ytterligare incitament för de indiska tillverkarna att alltmer fokusera på exportmarknaderna. |
| --- | --- |

(69)

Enligt en av de största aktörerna, företaget Srikalahasthi Pipes Limited (SPL), kommer tillgången även att vara större än efterfrågan på den indiska marknaden på medellång och lång sikt (7–10 år) när avloppsvatten- och vattenprojekten avslutas. Detta kommer att utgöra ett ytterligare incitament för de indiska tillverkarna att alltmer fokusera på exportmarknaderna.

| (70) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de indiska exporterande tillverkarna hade betydande outnyttjad kapacitet som de kunde använda för tillverkning av den berörda produkten för export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla, och att denna outnyttjade kapacitet förväntas öka ytterligare. |
| --- | --- |

(70)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de indiska exporterande tillverkarna hade betydande outnyttjad kapacitet som de kunde använda för tillverkning av den berörda produkten för export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla, och att denna outnyttjade kapacitet förväntas öka ytterligare.

| (71) | Vad gäller Indiens priser till tredjeländer undersökte kommissionen dessa på grundval av exportstatistik i Global Trade Atlas (GTA) utifrån KN-numret, dvs. 7303 00 30. På grundval av denna statistisk fastställde kommissionen att unionens marknad vad gäller dess storlek och priser fortfarande är attraktiv för indiska tillverkare av rör av duktilt gjutjärn eftersom den är deras absolut största exportmarknad som svarar för 40 % av deras totala export. Exporten till unionen är dessutom 25 gånger högre än exporten till Indiens näst största exportmarknad, dvs. Qatar. Endast 2 % av den totala indiska exporten går till Quatars marknad. De indiska exporterande tillverkarnas importpriser till unionens marknad var dessutom något högre än priserna till andra länder under översynsperioden. Detta innebär att de exporterande tillverkarna skulle ha incitament att ytterligare öka sin export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(71)

Vad gäller Indiens priser till tredjeländer undersökte kommissionen dessa på grundval av exportstatistik i Global Trade Atlas (GTA) utifrån KN-numret, dvs. 7303 00 30. På grundval av denna statistisk fastställde kommissionen att unionens marknad vad gäller dess storlek och priser fortfarande är attraktiv för indiska tillverkare av rör av duktilt gjutjärn eftersom den är deras absolut största exportmarknad som svarar för 40 % av deras totala export. Exporten till unionen är dessutom 25 gånger högre än exporten till Indiens näst största exportmarknad, dvs. Qatar. Endast 2 % av den totala indiska exporten går till Quatars marknad. De indiska exporterande tillverkarnas importpriser till unionens marknad var dessutom något högre än priserna till andra länder under översynsperioden. Detta innebär att de exporterande tillverkarna skulle ha incitament att ytterligare öka sin export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.2.2   Attraktionskraft hos och priser på unionens marknad

Attraktionskraft hos och priser på unionens marknad

| (72) | Unionens marknad för rör av duktilt gjutjärn är stor ([388 000–454 000] ton, se skäl 66). Sökandena förväntar sig att marknaden kommer att öka ytterligare inom de fem närmaste åren (21). |
| --- | --- |

(72)

Unionens marknad för rör av duktilt gjutjärn är stor ([388 000–454 000] ton, se skäl 66). Sökandena förväntar sig att marknaden kommer att öka ytterligare inom de fem närmaste åren (21).

21

| (73) | Under översynsperioden uppgick det genomsnittliga priset på unionens marknad till [1 020–1 200] euro. Under samma period uppgick priset på den indiska inhemska marknaden till 595 euro per ton (från fabrik). Priserna på unionens marknad var därför ungefär två gånger högre jämfört med priserna på importen från Indien. |
| --- | --- |

(73)

Under översynsperioden uppgick det genomsnittliga priset på unionens marknad till [1 020–1 200] euro. Under samma period uppgick priset på den indiska inhemska marknaden till 595 euro per ton (från fabrik). Priserna på unionens marknad var därför ungefär två gånger högre jämfört med priserna på importen från Indien.

| (74) | Unionens marknad var således fortfarande attraktiv för de indiska tillverkarna vad gäller dess storlek och priser. Detta styrks ytterligare av det faktum att de indiska exporterande tillverkarnas marknadsandel var fortsatt hög under översynsperioden (se tabell 2) och att, såsom nämns i skäl 71, unionens marknad svarade för 40 % av den totala exporten från Indien av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(74)

Unionens marknad var således fortfarande attraktiv för de indiska tillverkarna vad gäller dess storlek och priser. Detta styrks ytterligare av det faktum att de indiska exporterande tillverkarnas marknadsandel var fortsatt hög under översynsperioden (se tabell 2) och att, såsom nämns i skäl 71, unionens marknad svarade för 40 % av den totala exporten från Indien av den berörda produkten.

3.3   Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

| (75) | Undersökningen visade att den indiska exporten fortsatte att komma in på unionens marknad till dumpade priser under översynsperioden. |
| --- | --- |

(75)

Undersökningen visade att den indiska exporten fortsatte att komma in på unionens marknad till dumpade priser under översynsperioden.

| (76) | På grundval av artikel 18 i grundförordningen fann kommissionen även bevisning för att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. Indiens outnyttjade kapacitet var stor jämfört med unionens förbrukning under översynsperioden. Kommissionen konstaterade dessutom att det på grund av attraktionskraften hos unionens marknad, sett till storlek och priser, var sannolikt att den indiska exporten och den outnyttjade kapaciteten skulle omdirigeras till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att det rådde stor sannolikhet för att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna skulle leda till en betydligt ökad dumpad export av den berörda produkten från Indien till unionen. |
| --- | --- |

(76)

På grundval av artikel 18 i grundförordningen fann kommissionen även bevisning för att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. Indiens outnyttjade kapacitet var stor jämfört med unionens förbrukning under översynsperioden. Kommissionen konstaterade dessutom att det på grund av attraktionskraften hos unionens marknad, sett till storlek och priser, var sannolikt att den indiska exporten och den outnyttjade kapaciteten skulle omdirigeras till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att det rådde stor sannolikhet för att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna skulle leda till en betydligt ökad dumpad export av den berörda produkten från Indien till unionen.

| (77) | Mot bakgrund av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning. |
| --- | --- |

(77)

Mot bakgrund av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning.

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

| (78) | I unionen finns det fem företag som tillverkar den berörda produkten. Tre av dessa företag ingår i samma grupp. På grundval av tillgängliga uppgifter från begäran finns det inga andra unionstillverkare av den berörda produkten i unionen. De utgör därför unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(78)

I unionen finns det fem företag som tillverkar den berörda produkten. Tre av dessa företag ingår i samma grupp. På grundval av tillgängliga uppgifter från begäran finns det inga andra unionstillverkare av den berörda produkten i unionen. De utgör därför unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (79) | Eftersom uppgifterna för bedömningen av skada främst kom från samma grupp av tillverkare, såsom nämns i skäl 14, anges siffrorna för bedömningen av skada av konfidentialitetsskäl i intervall eller i indexerad form. |
| --- | --- |

(79)

Eftersom uppgifterna för bedömningen av skada främst kom från samma grupp av tillverkare, såsom nämns i skäl 14, anges siffrorna för bedömningen av skada av konfidentialitetsskäl i intervall eller i indexerad form.

| (80) | Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till [372 000–436 000] ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, såsom makrodata från sökanden och uppgifter som inhämtats från de unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningen. |
| --- | --- |

(80)

Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till [372 000–436 000] ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, såsom makrodata från sökanden och uppgifter som inhämtats från de unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningen.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (81) | Kommissionen fastställde förbrukningen på unionens marknad på grundval av unionsindustrins totala försäljning i unionen, produktionen för den företagsinterna marknaden utifrån de uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna i urvalet samt uppskattningar för de återstående unionstillverkarna som lämnats av sökanden, plus den totala importen från alla länder till unionen enligt Eurostats uppgifter (Comext-databasen). |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen fastställde förbrukningen på unionens marknad på grundval av unionsindustrins totala försäljning i unionen, produktionen för den företagsinterna marknaden utifrån de uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna i urvalet samt uppskattningar för de återstående unionstillverkarna som lämnats av sökanden, plus den totala importen från alla länder till unionen enligt Eurostats uppgifter (Comext-databasen).

| (82) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (1 000 ton) | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionens totala förbrukning | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Den företagsinterna marknaden | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Index | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Den fria marknaden | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Källa: Eurostat Comext. |

(82)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen (1 000 ton)

Förbrukning i unionen (1 000 ton)

2017

2018

2019

Översynsperioden

Unionens totala förbrukning

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Den företagsinterna marknaden

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Index

Index

100

100

91

91

68

68

18

18

Den fria marknaden

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Källa: Eurostat Comext.

Källa:

| (83) | Unionens förbrukning varierade under skadeundersökningsperioden. Överlag ökade den något med 3 % under 2018, ökade med 8 % under 2019 och minskade med 8 % under 2020. Därmed ökade förbrukningen med 3 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Unionens förbrukning varierade under skadeundersökningsperioden. Överlag ökade den något med 3 % under 2018, ökade med 8 % under 2019 och minskade med 8 % under 2020. Därmed ökade förbrukningen med 3 % under skadeundersökningsperioden.

| (84) | Användningen av rör av duktilt gjutjärn kräver i sig investeringar i infrastruktur för vattenrening. Vattenrenings- och vattenförsörjningsföretag, vare sig de är offentligt eller privat ägda, står för den största efterfrågan på rör av duktilt gjutjärn i unionen. Rör av duktilt gjutjärn används huvudsakligen i stora infrastrukturprojekt. Utvecklingen av unionens förbrukning påverkades inte heller av covid-19-pandemin i någon större grad, eftersom förbättringar av vattennäten har varit en ständig prioritering för de offentliga myndigheterna. Utvecklingen av unionens förbrukning avspeglar därför utvecklingen av investeringar i infrastruktur. |
| --- | --- |

(84)

Användningen av rör av duktilt gjutjärn kräver i sig investeringar i infrastruktur för vattenrening. Vattenrenings- och vattenförsörjningsföretag, vare sig de är offentligt eller privat ägda, står för den största efterfrågan på rör av duktilt gjutjärn i unionen. Rör av duktilt gjutjärn används huvudsakligen i stora infrastrukturprojekt. Utvecklingen av unionens förbrukning påverkades inte heller av covid-19-pandemin i någon större grad, eftersom förbättringar av vattennäten har varit en ständig prioritering för de offentliga myndigheterna. Utvecklingen av unionens förbrukning avspeglar därför utvecklingen av investeringar i infrastruktur.

| (85) | Unionsindustrin rapporterade företagsintern användning av den berörda produkten, som utgjorde mindre än 5 % av unionens totala förbrukning 2017, minskade under skadeundersökningen och uppgick till mindre än 1 % under översynsperioden. Kommissionen ansåg därför att den företagsinterna användningen inte hade någon meningsfull inverkan på bedömningen av skada. |
| --- | --- |

(85)

Unionsindustrin rapporterade företagsintern användning av den berörda produkten, som utgjorde mindre än 5 % av unionens totala förbrukning 2017, minskade under skadeundersökningen och uppgick till mindre än 1 % under översynsperioden. Kommissionen ansåg därför att den företagsinterna användningen inte hade någon meningsfull inverkan på bedömningen av skada.

4.3   Import från Indien

Import från Indien

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från Indien

Volym och marknadsandel för importen från Indien

| (86) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas Comext. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen såsom anges i skäl 81. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas Comext. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen såsom anges i skäl 81.

| (87) | Importen av den berörda produkten till unionen från Indien utvecklades enligt följande:

  Tabell 2


  Importvolym (1 000 ton) och marknadsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Indien | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Marknadsandel (%) | 11 /15 | 9 /13 | 14 /18 | 10 /14 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Källa: Eurostat Comext. |

(87)

Importen av den berörda produkten till unionen från Indien utvecklades enligt följande:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (1 000 ton) och marknadsandel

Importvolym (1 000 ton) och marknadsandel

2017

2018

2019

Översynsperioden

Importvolym från Indien

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Marknadsandel (%)

11 /15

9 /13

14 /18

10 /14

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Källa: Eurostat Comext.

Källa:

| (88) | De indiska importvolymerna varierade betydligt under skadeundersökningsperioden: importen minskade med 14 % under 2018, ökade med 68 % under 2019 och minskade slutligen med 31 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(88)

De indiska importvolymerna varierade betydligt under skadeundersökningsperioden: importen minskade med 14 % under 2018, ökade med 68 % under 2019 och minskade slutligen med 31 % under översynsperioden.

4.3.2   Priser på importen från Indien

Priser på importen från Indien

| (89) | Kommissionen fastställde de vägda genomsnittliga importpriserna på grundval av statistik från Eurostats Comext-databas. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen fastställde de vägda genomsnittliga importpriserna på grundval av statistik från Eurostats Comext-databas.

| (90) | Det vägda genomsnittliga priset för importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (euro/ton) | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Källa: Eurostat Comext. |

(90)

Det vägda genomsnittliga priset för importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser (euro/ton)

Importpriser (euro/ton)

2017

2018

2019

Översynsperioden

Indien

553

562

586

585

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Källa: Eurostat Comext.

Källa:

| (91) | Under 2017–2018 låg importpriserna på en förhållandevis stabil nivå. Under 2019 ökade importpriserna med 5 % och låg sedan kvar på en stabil nivå under översynsperioden. |
| --- | --- |

(91)

Under 2017–2018 låg importpriserna på en förhållandevis stabil nivå. Under 2019 ökade importpriserna med 5 % och låg sedan kvar på en stabil nivå under översynsperioden.

4.3.3   Prisunderskridande

Prisunderskridande

| (92) | Såsom framgår av skäl 53 samarbetade endast en indisk tillverkare i undersökningen. Denna tillverkare rapporterade en försumbar mängd av export till unionen, som motsvarar mindre än 1 % av de totala importvolymerna av den berörda produkten från Indien till unionen. Kommissionen ansåg därför att denna exportvolym inte var representativ för exporten av den berörda produkten till unionen och beslutade att fastställa prisunderskridandet på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(92)

Såsom framgår av skäl 53 samarbetade endast en indisk tillverkare i undersökningen. Denna tillverkare rapporterade en försumbar mängd av export till unionen, som motsvarar mindre än 1 % av de totala importvolymerna av den berörda produkten från Indien till unionen. Kommissionen ansåg därför att denna exportvolym inte var representativ för exporten av den berörda produkten till unionen och beslutade att fastställa prisunderskridandet på grundval av tillgängliga uppgifter.

| (93) | Kommissionen jämförde de indiska tillverkarnas vägda genomsnittliga cif-importpris, efter justeringar för kostnader efter import, med unionsindustrins vägda genomsnittspris. De indiska importpriserna underskred unionsindustrins priser med omkring [30–45] % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen jämförde de indiska tillverkarnas vägda genomsnittliga cif-importpris, efter justeringar för kostnader efter import, med unionsindustrins vägda genomsnittspris. De indiska importpriserna underskred unionsindustrins priser med omkring [30–45] % under översynsperioden.

4.3.4   Import från andra tredjeländer än Indien

Import från andra tredjeländer än Indien

| (94) | Under översynsperioden uppgick volymen och marknadsandelen för import från andra tredjeländer än Indien till [8 700–20 200] ton respektive [2–4] % av unionens förbrukning. Under skadeundersökningsperioden låg det vägda genomsnittliga priset på importen från tredjeländer på en jämförbar nivå med priserna för unionstillverkarna i urvalet under 2017–2018 och var omkring 25 % lägre under perioden 2019–2020 (se tabell 8). Importvolymen från tredjeländer ökade något, dvs. med 2 %, medan ursprunget av importerade rör av duktilt gjutjärn inte var stabilt under skadeundersökningsperioden. Under 2017 kom importen från tredjeländer t.ex. främst från Kina, Ryssland och Schweiz, medan de största importörerna under översynsperioden var Turkiet och Förenade Arabemiraten. |
| --- | --- |

(94)

Under översynsperioden uppgick volymen och marknadsandelen för import från andra tredjeländer än Indien till [8 700–20 200] ton respektive [2–4] % av unionens förbrukning. Under skadeundersökningsperioden låg det vägda genomsnittliga priset på importen från tredjeländer på en jämförbar nivå med priserna för unionstillverkarna i urvalet under 2017–2018 och var omkring 25 % lägre under perioden 2019–2020 (se tabell 8). Importvolymen från tredjeländer ökade något, dvs. med 2 %, medan ursprunget av importerade rör av duktilt gjutjärn inte var stabilt under skadeundersökningsperioden. Under 2017 kom importen från tredjeländer t.ex. främst från Kina, Ryssland och Schweiz, medan de största importörerna under översynsperioden var Turkiet och Förenade Arabemiraten.

| (95) | Den sammanlagda importvolymen till unionen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av rör av duktilt gjutjärn från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importvolym och marknadsandel från alla övriga tredjeländer











  Land | | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym (ton) | [2 900 –3 400 ] | [1 400 –1 700 ] | [3 900 –4 600 ] | [200 –400 ] |
| Index | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Marknadsandel (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Ryssland | Volym (ton) | [2 000 –2 500 ] | [1 400 –1 600 ] | [2 900 –3 600 ] | [1 200 –1 600 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Marknadsandel (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Schweiz | Volym (ton) | [3 400 –4 400 ] | [1 800 –2 200 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Marknadsandel (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turkiet | Volym (ton) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100 –3 650 ] | [4 200 –5 000 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Marknadsandel (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| Förenade Arabemiraten | Volym (ton) | [460 –590 ] | [3 700 –4 400 ] | [4 800 –5 600 ] | [6 400 –7 600 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Marknadsandel (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Övriga tredjeländer | Volym (ton) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Marknadsandel (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Genomsnittligt pris | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Totalt alla tredjeländer utom Indien | Volym (ton) | [8 700 –11 200 ] | [8 800 –10 500 ] | [16 000 – 19 600 ] | [13 500 –15 800 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Marknadsandel (%) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Källa: Eurostats Comext-databas. |

(95)

Den sammanlagda importvolymen till unionen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av rör av duktilt gjutjärn från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importvolym och marknadsandel från alla övriga tredjeländer

Importvolym och marknadsandel från alla övriga tredjeländer

Land

2017

2018

2019

Översynsperioden

Kina

Volym (ton)

[2 900 –3 400 ]

[1 400 –1 700 ]

[3 900 –4 600 ]

[200 –400 ]

Index

Index

100

100

50

50

133

133

10

10

Marknadsandel (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Genomsnittligt pris (euro/ton)

701

933

738

833

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Ryssland

Volym (ton)

[2 000 –2 500 ]

[1 400 –1 600 ]

[2 900 –3 600 ]

[1 200 –1 600 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Marknadsandel (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Genomsnittligt pris (euro/ton)

568

697

735

698

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Schweiz

Volym (ton)

[3 400 –4 400 ]

[1 800 –2 200 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Marknadsandel (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 604

1 656

1 714

1 817

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turkiet

Volym (ton)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100 –3 650 ]

[4 200 –5 000 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Marknadsandel (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 136

1 750

838

1 007

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

Förenade Arabemiraten

Volym (ton)

[460 –590 ]

[3 700 –4 400 ]

[4 800 –5 600 ]

[6 400 –7 600 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Marknadsandel (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Genomsnittligt pris (euro/ton)

712

786

722

705

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Övriga tredjeländer

Volym (ton)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Marknadsandel (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Genomsnittligt pris

508

1 422

1 980

897

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Totalt alla tredjeländer utom Indien

Volym (ton)

[8 700 –11 200 ]

[8 800 –10 500 ]

[16 000 – 19 600 ]

[13 500 –15 800 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Marknadsandel (%)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 033

1 004

856

879

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Källa: Eurostats Comext-databas.

Källa:

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (96) | Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(96)

Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (97) | Som nämns i skäl 13 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(97)

Som nämns i skäl 13 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation.

| (98) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som avser alla unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(98)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som avser alla unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (99) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(99)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (100) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(100)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (101) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (1 000 ton) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Produktionskapacitet (1 000 ton) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Källa: uppgifter från unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(101)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2017

2018

2019

Översynsperioden

Produktionsvolym (1 000 ton)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Produktionskapacitet (1 000 ton)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Kapacitetsutnyttjande (%)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Källa: uppgifter från unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (102) | Unionens produktionsvolym minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden efter att ha ökat med 10 % under 2018. |
| --- | --- |

(102)

Unionens produktionsvolym minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden efter att ha ökat med 10 % under 2018.

| (103) | Tillverkningskapaciteten visade en liknande trend eftersom den minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Tillverkningskapaciteten visade en liknande trend eftersom den minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden.

| (104) | Kapacitetsutnyttjandet låg på en stabil nivå eftersom produktionskapaciteten minskade i linje med den minskade tillverkningen i unionen. |
| --- | --- |

(104)

Kapacitetsutnyttjandet låg på en stabil nivå eftersom produktionskapaciteten minskade i linje med den minskade tillverkningen i unionen.

| (105) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Tata Metaliks Limited att importen från Indien inte kunde ha varit orsaken till unionens minskade produktionskapacitet, utan att detta snarare berodde på minskad efterfrågan jämfört med 2019. |
| --- | --- |

(105)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Tata Metaliks Limited att importen från Indien inte kunde ha varit orsaken till unionens minskade produktionskapacitet, utan att detta snarare berodde på minskad efterfrågan jämfört med 2019.

| (106) | Unionsindustrins beslut att minska sin produktionskapacitet fattades före covid-19-krisen och hade således inget samband med den minskade förbrukningen mellan 2019 och översynsperioden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(106)

Unionsindustrins beslut att minska sin produktionskapacitet fattades före covid-19-krisen och hade således inget samband med den minskade förbrukningen mellan 2019 och översynsperioden. Påståendet avvisades därför.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (107) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionens marknad (1 000 ton) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Index | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Marknadsandel (%) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Index | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Försäljning på den företagsinterna marknaden (1 000 ton) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Index | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Marknadsandel av försäljning på företagsintern marknad (%) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Index | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Källa: uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(107)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel

Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel

2017

2018

2019

Översynsperioden

Försäljningsvolym på unionens marknad (1 000 ton)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Index

Index

100

100

106

106

105

105

102

102

Marknadsandel (%)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Index

Index

100

100

102

102

94

94

99

99

Försäljning på den företagsinterna marknaden (1 000 ton)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Index

Index

100

100

91

91

68

68

18

18

Marknadsandel av försäljning på företagsintern marknad (%)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Index

Index

100

100

88

88

61

61

18

18

Källa: uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (108) | Unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen följde inte den ökade unionsförbrukningen, utom under 2019. I motsats till importen från Indien gynnades unionsindustrin inte av den ökade förbrukningen under 2019. |
| --- | --- |

(108)

Unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen följde inte den ökade unionsförbrukningen, utom under 2019. I motsats till importen från Indien gynnades unionsindustrin inte av den ökade förbrukningen under 2019.

| (109) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att unionsindustrins marknadsandel på 85 % fortfarande var hög och ökade under översynsperioden jämfört med tidigare år. Unionsindustrins försäljningsvolymer låg också konsekvent över 2017 års nivåer. Volymen kunde ha varit högre under översynsperioden om den inte hade påverkats av covid-19-krisen. Parten ansåg att kommissionens slutsats inte avspeglade de faktiska omständigheterna. |
| --- | --- |

(109)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att unionsindustrins marknadsandel på 85 % fortfarande var hög och ökade under översynsperioden jämfört med tidigare år. Unionsindustrins försäljningsvolymer låg också konsekvent över 2017 års nivåer. Volymen kunde ha varit högre under översynsperioden om den inte hade påverkats av covid-19-krisen. Parten ansåg att kommissionens slutsats inte avspeglade de faktiska omständigheterna.

| (110) | Kommissionen konstaterade att unionsindustrin inte gynnades av en högre marknadsandel. Såsom förklaras i skäl 133 gick unionstillverkarna i urvalet med förlust under hela skadeundersökningsperioden till följd av den betydande prispressen från den indiska importen (se skäl 151). Såsom förklaras i skäl 108 följde inte unionens marknadsandel ökningen av unionens förbrukning, och till skillnad från importen från Indien gynnades inte unionens försäljning av den ökade förbrukningen under 2019. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen konstaterade att unionsindustrin inte gynnades av en högre marknadsandel. Såsom förklaras i skäl 133 gick unionstillverkarna i urvalet med förlust under hela skadeundersökningsperioden till följd av den betydande prispressen från den indiska importen (se skäl 151). Såsom förklaras i skäl 108 följde inte unionens marknadsandel ökningen av unionens förbrukning, och till skillnad från importen från Indien gynnades inte unionens försäljning av den ökade förbrukningen under 2019. Påståendet avvisades därför.

4.4.2.3   Tillväxt

| (111) | Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 3 %, medan försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen ökade med 2 %. Trots den ökade förbrukningen minskade således unionsindustrins marknadsandel något under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 3 %, medan försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen ökade med 2 %. Trots den ökade förbrukningen minskade således unionsindustrins marknadsandel något under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (112) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | [1 820 –2 540 ] | [1 820 –2 540 ] | [1 810 –2 530 ] | [1 700 –2 390 ] |
| Index | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Produktivitet (ton/anställd) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Index | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Källa: uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(112)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2017

2018

2019

Översynsperioden

Antal anställda

[1 820 –2 540 ]

[1 820 –2 540 ]

[1 810 –2 530 ]

[1 700 –2 390 ]

Index

Index

100

100

100

100

99

99

93

93

Produktivitet (ton/anställd)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Index

Index

100

100

110

110

107

107

97

97

Källa: uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (113) | Antalet anställda i unionsindustrin inom tillverkningen av den berörda produkten låg kvar på en stabil nivå under perioden 2017–2018 och ökade med omkring 6 % under perioden 2019–2020. |
| --- | --- |

(113)

Antalet anställda i unionsindustrin inom tillverkningen av den berörda produkten låg kvar på en stabil nivå under perioden 2017–2018 och ökade med omkring 6 % under perioden 2019–2020.

| (114) | Produktiviteten för de anställda inom unionsindustrin, mätt som produktion (ton) per anställd, ökade med 10 % under perioden 2017–2018 och minskade med 13 % under perioden 2018–2020. Detta kan förklaras som den kombinerade effekten av






  — | ett produktionsstopp vid produktionsanläggningen hos en viktig unionstillverkare, vilket ledde till en lägre produktion från december 2019 till februari 2020, |
| --- | --- | --- |

(114)

Produktiviteten för de anställda inom unionsindustrin, mätt som produktion (ton) per anställd, ökade med 10 % under perioden 2017–2018 och minskade med 13 % under perioden 2018–2020. Detta kan förklaras som den kombinerade effekten av

—

ett produktionsstopp vid produktionsanläggningen hos en viktig unionstillverkare, vilket ledde till en lägre produktion från december 2019 till februari 2020,

| — | och unionstillverkarnas minskade produktion under andra kvartalet 2020 till följd av covid-19-pandemin, som inte motsvarade antalet uppsagda anställda. |
| --- | --- |

—

och unionstillverkarnas minskade produktion under andra kvartalet 2020 till följd av covid-19-pandemin, som inte motsvarade antalet uppsagda anställda.

4.4.2.5   Dumpningens omfattning och återhämtning från tidigare dumpning

| (115) | Såsom förklaras i skäl 92 var de indiska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja begränsad. |
| --- | --- |

(115)

Såsom förklaras i skäl 92 var de indiska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja begränsad.

| (116) | Skadeindikatorerna visar att, trots de antidumpningsåtgärder som varit i kraft sedan 2016, vilka inledningsvis ledde till viss lättnad och förbättrade resultat, förblev unionsindustrins ekonomiska situation sårbar. Någon återhämtning från tidigare dumpning kunde således inte konstateras. |
| --- | --- |

(116)

Skadeindikatorerna visar att, trots de antidumpningsåtgärder som varit i kraft sedan 2016, vilka inledningsvis ledde till viss lättnad och förbättrade resultat, förblev unionsindustrins ekonomiska situation sårbar. Någon återhämtning från tidigare dumpning kunde således inte konstateras.

| (117) | Dumpningen översteg väsentligt miniminivån. Dumpningens inverkan på unionsindustrin var betydande på grund av den indiska importens volymer och priser. |
| --- | --- |

(117)

Dumpningen översteg väsentligt miniminivån. Dumpningens inverkan på unionsindustrin var betydande på grund av den indiska importens volymer och priser.

| (118) | Kontinuerlig orättvis prissättning av indiska exportörer gjorde det också omöjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den senaste dumpningen. |
| --- | --- |

(118)

Kontinuerlig orättvis prissättning av indiska exportörer gjorde det också omöjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den senaste dumpningen.

| (119) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att det inte förekommer någon absolut ökning av den indiska importvolymen och att timorten endast hade en marknadsandel på omkring 15 %. Den berörda parten påpekade dessutom att unionsindustrins ekonomiska resultat förbättrades efter införandet av de ursprungliga åtgärderna och minskade därefter. Importen från Indien vållade därför inte unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(119)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att det inte förekommer någon absolut ökning av den indiska importvolymen och att timorten endast hade en marknadsandel på omkring 15 %. Den berörda parten påpekade dessutom att unionsindustrins ekonomiska resultat förbättrades efter införandet av de ursprungliga åtgärderna och minskade därefter. Importen från Indien vållade därför inte unionsindustrin skada.

| (120) | Kommissionen konstaterade att den berörda parten inte styrkte sitt påstående om att unionsindustrins ekonomiska resultat förbättrades efter införandet av de ursprungliga åtgärderna. Såsom nämns i skäl 133 var lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet negativ under hela skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen konstaterade att den berörda parten inte styrkte sitt påstående om att unionsindustrins ekonomiska resultat förbättrades efter införandet av de ursprungliga åtgärderna. Såsom nämns i skäl 133 var lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet negativ under hela skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (121) | De genomsnittliga vägda försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton) | [950 –1 110 ] | [960 –1 130 ] | [1 020 –1 190 ] | [1 020 –1 200 ] |
| Index | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton) | [1 000 –1 100 ] | [900 –1 100 ] | [1 000 –1 100 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Index | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Källa: kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet |

(121)

De genomsnittliga vägda försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet

Försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet

2017

2018

2019

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton)

[950 –1 110 ]

[960 –1 130 ]

[1 020 –1 190 ]

[1 020 –1 200 ]

Index

Index

100

100

101

101

107

107

107

107

Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)

[1 000 –1 100 ]

[900 –1 100 ]

[1 000 –1 100 ]

[1 000 –1 200 ]

Index

Index

100

100

97

97

101

101

105

105

Källa: kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet

Källa:

| (122) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden, vilket ansågs avspegla den ökade tillverkningskostnaden per enhet (5 %). |
| --- | --- |

(122)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden, vilket ansågs avspegla den ökade tillverkningskostnaden per enhet (5 %).

| (123) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att den påstådda minskningen av priset i land visade att importen varken orsakar sjunkande eller nerhållna priser. |
| --- | --- |

(123)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att den påstådda minskningen av priset i land visade att importen varken orsakar sjunkande eller nerhållna priser.

| (124) | Kommissionen konstaterade att den berörda parten inte styrkte sitt påstående om hur priserna i land, som under skadeundersökningsperioden underskred unionens priser med omkring 40 %, inte orsakade sjunkande eller nerhållna priser för unionstillverkarna. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen konstaterade att den berörda parten inte styrkte sitt påstående om hur priserna i land, som under skadeundersökningsperioden underskred unionens priser med omkring 40 %, inte orsakade sjunkande eller nerhållna priser för unionstillverkarna. Påståendet avvisades därför.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

| (125) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro/anställd) | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | [56 000 –66 000 ] | [57 000 –66 000 ] | [57 000 –67 000 ] | [53 000 –62 000 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Källa: kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet |

(125)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro/anställd)

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro/anställd)

2017

2018

2019

Översynsperioden

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

[56 000 –66 000 ]

[57 000 –66 000 ]

[57 000 –67 000 ]

[53 000 –62 000 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Källa: kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet

Källa:

| (126) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd låg på en stabil nivå fram till 2019 och sjönk med 6 % under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd minskade under översynsperioden, eftersom den franska staten finansierade arbetslöshetsunderstöd under nedstängningen på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(126)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd låg på en stabil nivå fram till 2019 och sjönk med 6 % under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd minskade under översynsperioden, eftersom den franska staten finansierade arbetslöshetsunderstöd under nedstängningen på grund av covid-19-pandemin.

| (127) | Efter det slutgiltiga utlämnandet påpekade Tata Metaliks Limited att det inte förekommer någon skada för unionsindustrin enligt denna parameter. |
| --- | --- |

(127)

Efter det slutgiltiga utlämnandet påpekade Tata Metaliks Limited att det inte förekommer någon skada för unionsindustrin enligt denna parameter.

| (128) | Kommissionen erinrade om, såsom förklaras i skäl 126, att minskningen av de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd berodde på extraordinarie finansiering från den franska staten under översynsperioden. Följaktligen avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen erinrade om, såsom förklaras i skäl 126, att minskningen av de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd berodde på extraordinarie finansiering från den franska staten under översynsperioden. Följaktligen avvisades detta påstående.

4.4.3.3   Lagerhållning

| (129) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lagerhållning | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (1 000 ton) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Utgående lager som andel av produktionen (%) | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(129)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lagerhållning

Lagerhållning

2017

2018

2019

Översynsperioden

Utgående lager (1 000 ton)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

88

95

77

Utgående lager som andel av produktionen (%)

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

79

89

85

| (130) | Nivån på de utgående lagren för unionstillverkarna i urvalet låg på en stabil nivå i förhållande till tillverkningen. |
| --- | --- |

(130)

Nivån på de utgående lagren för unionstillverkarna i urvalet låg på en stabil nivå i förhållande till tillverkningen.

| (131) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att lagerhållningen minskade betydligt under översynsperioden, vilket visar att unionsindustrin inriktade sig på att minska sin produktion. Den berörda parten gjorde gällande att lagren borde ha ökat i stället om den påverkades av import från Indien. |
| --- | --- |

(131)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att lagerhållningen minskade betydligt under översynsperioden, vilket visar att unionsindustrin inriktade sig på att minska sin produktion. Den berörda parten gjorde gällande att lagren borde ha ökat i stället om den påverkades av import från Indien.

| (132) | Såsom framgår av skäl 102 motsvarades de minskade lager som parten observerade under översynsperioden av en minskning i unionens tillverkning. Kommissionen fann inte heller något samband mellan den lagerminskning som främst observerats under översynsperioden och importen från Indien, eftersom inverkan av importen från Indien inte bara observerades under översynsperioden, utan under hela skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(132)

Såsom framgår av skäl 102 motsvarades de minskade lager som parten observerade under översynsperioden av en minskning i unionens tillverkning. Kommissionen fann inte heller något samband mellan den lagerminskning som främst observerats under översynsperioden och importen från Indien, eftersom inverkan av importen från Indien inte bara observerades under översynsperioden, utan under hela skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (133) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av försäljningen) | [–5 till –9 ] | [–1 till –5 ] | [–1 till –5 ] | [–3 till –7 ] |
| Index (2017 = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Kassaflöde (miljoner euro) | [–31 till –37 ] | [–46 till –54 ] | [–73 till –85 ] | [–43 till –51 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Investeringar (miljoner euro) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Räntabilitet (%) | [–6 till –8 ] | [–7 till –9 ] | [–10 till –12 ] | [–5 till –7 ] |
| Index (2017 = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Källa: kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet |

(133)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2017

2018

2019

Översynsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av försäljningen)

[–5 till –9 ]

[–1 till –5 ]

[–1 till –5 ]

[–3 till –7 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Kassaflöde (miljoner euro)

[–31 till –37 ]

[–46 till –54 ]

[–73 till –85 ]

[–43 till –51 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Investeringar (miljoner euro)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Räntabilitet (%)

[–6 till –8 ]

[–7 till –9 ]

[–10 till –12 ]

[–5 till –7 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Källa: kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet

Källa:

| (134) | Lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning. Lönsamheten för tillverkarna i urvalet var negativ under skadeundersökningsperioden, från omkring –5 % till –9 % under 2017 till –3 % till –7 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(134)

Lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning. Lönsamheten för tillverkarna i urvalet var negativ under skadeundersökningsperioden, från omkring –5 % till –9 % under 2017 till –3 % till –7 % under översynsperioden.

| (135) | Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödets trend visade en fortsatt negativ utveckling under hela skadeundersökningsperioden, med undantag för 2018. |
| --- | --- |

(135)

Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödets trend visade en fortsatt negativ utveckling under hela skadeundersökningsperioden, med undantag för 2018.

| (136) | Investeringarna (som främst inriktades på uppgraderingar av produktionsutrustningen samt ökad kvalitet, produktivitet och flexibilitet i produktionsprocessen) ökade under perioden 2017–2019 och sjönk till sin lägsta nivå under 2020. |
| --- | --- |

(136)

Investeringarna (som främst inriktades på uppgraderingar av produktionsutrustningen samt ökad kvalitet, produktivitet och flexibilitet i produktionsprocessen) ökade under perioden 2017–2019 och sjönk till sin lägsta nivå under 2020.

| (137) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet för investeringarna. Den följden en liknande trend som lönsamheten, minskade kraftigt under 2019 och förbättrades därefter marginellt under 2020. Den förblev negativ och försämrades med 53 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(137)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet för investeringarna. Den följden en liknande trend som lönsamheten, minskade kraftigt under 2019 och förbättrades därefter marginellt under 2020. Den förblev negativ och försämrades med 53 % under skadeundersökningsperioden.

4.5   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (138) | Trots de gällande antidumpningsåtgärderna förblev den indiska importen av rör av duktilt gjutjärn betydande, med stabila marknadsandelar på mellan [9 % och 18 %] under skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden uppgick marknadsandelen till [10–14] %. Samtidigt visade importpriserna en sjunkande trend och underskred unionens priser med [30–45] % under översynsperioden, trots de befintliga antidumpnings- och utjämningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(138)

Trots de gällande antidumpningsåtgärderna förblev den indiska importen av rör av duktilt gjutjärn betydande, med stabila marknadsandelar på mellan [9 % och 18 %] under skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden uppgick marknadsandelen till [10–14] %. Samtidigt visade importpriserna en sjunkande trend och underskred unionens priser med [30–45] % under översynsperioden, trots de befintliga antidumpnings- och utjämningsåtgärderna.

| (139) | Utvecklingen när det gäller de makroekonomiska indikatorerna, särskilt produktions- och försäljningsvolym, sysselsättning och produktivitet, uppvisade stabila eller något minskande tendenser. Unionsindustrins marknadsandel minskade under översynsperioden och nådde en liknande nivå som 2017 års nivå. Att marknadsandelen ökade under 2018 trots den relativt stabila försäljningsvolymen berodde på den minskade förbrukningen under samma period. Unionsindustrin lyckades visserligen till stor del behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel, men detta skedde på bekostnad av lönsamheten och andra finansiella indikatorer, såsom förklaras i följande skäl. |
| --- | --- |

(139)

Utvecklingen när det gäller de makroekonomiska indikatorerna, särskilt produktions- och försäljningsvolym, sysselsättning och produktivitet, uppvisade stabila eller något minskande tendenser. Unionsindustrins marknadsandel minskade under översynsperioden och nådde en liknande nivå som 2017 års nivå. Att marknadsandelen ökade under 2018 trots den relativt stabila försäljningsvolymen berodde på den minskade förbrukningen under samma period. Unionsindustrin lyckades visserligen till stor del behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel, men detta skedde på bekostnad av lönsamheten och andra finansiella indikatorer, såsom förklaras i följande skäl.

| (140) | Trots att unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspris per enhet ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden, vilket var mer än ökningen på 5 % av tillverkningskostnaderna, lyckades unionsindustrin ändå inte nå lönsamma vinstmarginaler. På grund av prispressen från den indiska importen kunde unionsindustrin inte öka sina försäljningspriser så att de täckte den genomsnittliga produktionskostnaden, och den gick därför med förlust under hela skadeundersökningsperioden (med undantag för 2018, då den låg nära ett nollresultat). Den indiska importen ledde således även till att unionstillverkarnas försäljningspriser hölls nere i betydande grad under översynsperioden. Andra finansiella indikatorer (kassaflöde och räntabilitet) följde en liknande utveckling som lönsamheten och uppvisade negativa eller låga värden under skadeundersökningsperioden. Investeringarna låg överlag på låga nivåer, även om de ökade något under 2017 och 2018. |
| --- | --- |

(140)

Trots att unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspris per enhet ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden, vilket var mer än ökningen på 5 % av tillverkningskostnaderna, lyckades unionsindustrin ändå inte nå lönsamma vinstmarginaler. På grund av prispressen från den indiska importen kunde unionsindustrin inte öka sina försäljningspriser så att de täckte den genomsnittliga produktionskostnaden, och den gick därför med förlust under hela skadeundersökningsperioden (med undantag för 2018, då den låg nära ett nollresultat). Den indiska importen ledde således även till att unionstillverkarnas försäljningspriser hölls nere i betydande grad under översynsperioden. Andra finansiella indikatorer (kassaflöde och räntabilitet) följde en liknande utveckling som lönsamheten och uppvisade negativa eller låga värden under skadeundersökningsperioden. Investeringarna låg överlag på låga nivåer, även om de ökade något under 2017 och 2018.

| (141) | Mot bakgrund av ovanstående konstaterade kommissionen att unionsindustrin led väsentlig skada. |
| --- | --- |

(141)

Mot bakgrund av ovanstående konstaterade kommissionen att unionsindustrin led väsentlig skada.

| (142) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att unionsindustrins försämrade resultat berodde på andra faktorer än den påstått dumpade importen. |
| --- | --- |

(142)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att unionsindustrins försämrade resultat berodde på andra faktorer än den påstått dumpade importen.

| (143) | Kommissionen konstaterade att parten inte inkom med några nya uppgifter som kunde ändra kommissionens slutsatser. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen konstaterade att parten inte inkom med några nya uppgifter som kunde ändra kommissionens slutsatser. Påståendet avvisades därför.

| (144) | Tata Metaliks Limited gjorde också gällande att det inte fanns något samband mellan utvecklingen av importen och nivån på de förluster som unionsindustrin rapporterade, och att de således inte fanns något orsakssamband mellan importen och unionsindustrins ekonomiska resultat. |
| --- | --- |

(144)

Tata Metaliks Limited gjorde också gällande att det inte fanns något samband mellan utvecklingen av importen och nivån på de förluster som unionsindustrin rapporterade, och att de således inte fanns något orsakssamband mellan importen och unionsindustrins ekonomiska resultat.

| (145) | Såsom nämns i skäl 93 konstaterade kommissionen att priserna på den indiska importen betydligt underskred unionsindustrins priser. Kommissionen konstaterade dessutom att parten inte inkom med någon bevisning för att unionsindustrin påverkades av andra faktorer. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(145)

Såsom nämns i skäl 93 konstaterade kommissionen att priserna på den indiska importen betydligt underskred unionsindustrins priser. Kommissionen konstaterade dessutom att parten inte inkom med någon bevisning för att unionsindustrin påverkades av andra faktorer. Påståendet avvisades därför.

| (146) | Tata Metaliks Limited hävdade vidare att företaget inte hade kunnat undersöka sambandet mellan prisunderskridandet och unionsindustrins ekonomiska resultat, eftersom kommissionen inte lämnade ut beräkningarna av prisunderskridandet för skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(146)

Tata Metaliks Limited hävdade vidare att företaget inte hade kunnat undersöka sambandet mellan prisunderskridandet och unionsindustrins ekonomiska resultat, eftersom kommissionen inte lämnade ut beräkningarna av prisunderskridandet för skadeundersökningsperioden.

| (147) | Kommissionen påpekade att parten hade fått den information som var nödvändig för att fastställa förekomsten av prisunderskridande. Vad gäller översynsperioden anges slutsatserna om prisunderskridande i skälen 92 och 93. I skäl 91 anges enhetspriserna för den indiska importen för åren 2017, 2018 och 2019, och i skäl 121 anges de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet som unionstillverkarna i urvalet tar ut från icke-närstående kunder. Parten hade därför tillgång till alla uppgifter på grundval av vilka kommissionen drog slutsatsen att prisunderskridande förekommer. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen påpekade att parten hade fått den information som var nödvändig för att fastställa förekomsten av prisunderskridande. Vad gäller översynsperioden anges slutsatserna om prisunderskridande i skälen 92 och 93. I skäl 91 anges enhetspriserna för den indiska importen för åren 2017, 2018 och 2019, och i skäl 121 anges de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet som unionstillverkarna i urvalet tar ut från icke-närstående kunder. Parten hade därför tillgång till alla uppgifter på grundval av vilka kommissionen drog slutsatsen att prisunderskridande förekommer. Påståendet avvisades därför.

| (148) | Parten hävdade slutligen att importvolymerna minskade mellan 2019 och översynsperioden. Parten ansåg därför att det inte fanns någon volymeffekt. |
| --- | --- |

(148)

Parten hävdade slutligen att importvolymerna minskade mellan 2019 och översynsperioden. Parten ansåg därför att det inte fanns någon volymeffekt.

| (149) | Kommissionen konstaterade att importen från Indien under översynsperioden återgick till 2017 års nivåer. Den största effekten av den indiska importen befanns dessutom vara de låga priserna, som orsakade en betydande press på de priser som togs ut på unionens marknad. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen konstaterade att importen från Indien under översynsperioden återgick till 2017 års nivåer. Den största effekten av den indiska importen befanns dessutom vara de låga priserna, som orsakade en betydande press på de priser som togs ut på unionens marknad. Påståendet avvisades därför.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (150) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Indien inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa faktorer är följande: |
| --- | --- |

(150)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Indien inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa faktorer är följande:

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (151) | Kommissionen undersökte för det första om det fanns något orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen undersökte för det första om det fanns något orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.

| (152) | Den indiska importen av rör av duktilt gjutjärn förblev betydande med marknadsandelar över 10 % under hela skadeundersökningsperioden och skedde till låga priser under översynsperioden, trots de gällande antidumpningsåtgärderna. På grund av den betydande prispressen från den indiska importen kunde unionsindustrin inte överföra sina ökade tillverkningskostnader till kunderna, vilket ledde till förluster under hela skadeundersökningsperioden. Kommissionen drog därför slutsatsen att volymerna och prisnivåerna för den berörda importen vållar väsentlig skada. |
| --- | --- |

(152)

Den indiska importen av rör av duktilt gjutjärn förblev betydande med marknadsandelar över 10 % under hela skadeundersökningsperioden och skedde till låga priser under översynsperioden, trots de gällande antidumpningsåtgärderna. På grund av den betydande prispressen från den indiska importen kunde unionsindustrin inte överföra sina ökade tillverkningskostnader till kunderna, vilket ledde till förluster under hela skadeundersökningsperioden. Kommissionen drog därför slutsatsen att volymerna och prisnivåerna för den berörda importen vållar väsentlig skada.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

| (153) | Importvolymerna från övriga tredjeländer utgjorde endast omkring [2–4] % av marknadsandelen under översynsperioden. Såsom framgår av tabell 4 var det genomsnittliga importpriset från tredjeländer under översynsperioden 50 % högre än det genomsnittliga importpriset från Indien. |
| --- | --- |

(153)

Importvolymerna från övriga tredjeländer utgjorde endast omkring [2–4] % av marknadsandelen under översynsperioden. Såsom framgår av tabell 4 var det genomsnittliga importpriset från tredjeländer under översynsperioden 50 % högre än det genomsnittliga importpriset från Indien.

| (154) | Såsom anges i skäl 40 hävdade en part att allmänna konkurrensproblem borde utgöra skäl för en slutsats om att fortsatt eller återkommande skada inte förelåg. Parten nämnde olika faktorer, t.ex. att unionens förbrukning av rör av duktilt gjutjärn hade minskat sedan krisen i euroområdet, då de offentliga utgifterna minskade, svårigheter att finna arbetskraft, unionsindustrins fortsatta dominerande ställning och pressen från billigare kinesisk import på upphandlingsförfarandena. Parten hävdade dessutom att tillverkare av plaströr är unionsindustrins största konkurrenter, eftersom de är billigare och därför väljs som produkt i många offentliga upphandlingar. |
| --- | --- |

(154)

Såsom anges i skäl 40 hävdade en part att allmänna konkurrensproblem borde utgöra skäl för en slutsats om att fortsatt eller återkommande skada inte förelåg. Parten nämnde olika faktorer, t.ex. att unionens förbrukning av rör av duktilt gjutjärn hade minskat sedan krisen i euroområdet, då de offentliga utgifterna minskade, svårigheter att finna arbetskraft, unionsindustrins fortsatta dominerande ställning och pressen från billigare kinesisk import på upphandlingsförfarandena. Parten hävdade dessutom att tillverkare av plaströr är unionsindustrins största konkurrenter, eftersom de är billigare och därför väljs som produkt i många offentliga upphandlingar.

| (155) | Tvärtemot vad parten hävdar ökade unionens förbrukning och marknadsandel under skadeundersökningsperioden, samtidigt som sysselsättningen låg kvar på en stabil nivå. Det finns inte heller någon bevisning för att plaströr vann marknadsandelar jämfört med rör av duktilt gjutjärn under skadeundersökningsperioden. Det bör noteras att plaströr inte konkurrerar med rör med stora diametrar. Dessa faktorer bidrog således inte till den skada som påvisats. Den kinesiska importen skedde dessutom till betydligt högre priser än den indiska importen, och med mycket lägre volymer. Parten förklarade inte heller hur en eventuell dominerande ställning kunde ha vållat skada. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(155)

Tvärtemot vad parten hävdar ökade unionens förbrukning och marknadsandel under skadeundersökningsperioden, samtidigt som sysselsättningen låg kvar på en stabil nivå. Det finns inte heller någon bevisning för att plaströr vann marknadsandelar jämfört med rör av duktilt gjutjärn under skadeundersökningsperioden. Det bör noteras att plaströr inte konkurrerar med rör med stora diametrar. Dessa faktorer bidrog således inte till den skada som påvisats. Den kinesiska importen skedde dessutom till betydligt högre priser än den indiska importen, och med mycket lägre volymer. Parten förklarade inte heller hur en eventuell dominerande ställning kunde ha vållat skada. Dessa påståenden avvisades därför.

| (156) | Vad gäller unionsindustrins exportresultat utvecklades exportvolymerna på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Unionsindustrins exportresultat | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (1 000 ton) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890 –1 040 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Källa: sökanden vad gäller volymer och kontrollerade svar på frågeformuläret vad gäller värden. |

(156)

Vad gäller unionsindustrins exportresultat utvecklades exportvolymerna på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

2017

2018

2019

Översynsperioden

Exportvolym (1 000 ton)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Genomsnittligt pris (euro/ton)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890 –1 040 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Källa: sökanden vad gäller volymer och kontrollerade svar på frågeformuläret vad gäller värden.

Källa:

| (157) | Under skadeundersökningsperioden minskade volymerna till hälften. Även om exportpriserna ökade med 17 % var detta inte tillräckligt för att täcka tillverkningskostnaderna under hela skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 8. Exporten försvagade därför inte orsakssambandet mellan den dumpade importen från Indien och den skada som påvisats. |
| --- | --- |

(157)

Under skadeundersökningsperioden minskade volymerna till hälften. Även om exportpriserna ökade med 17 % var detta inte tillräckligt för att täcka tillverkningskostnaderna under hela skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 8. Exporten försvagade därför inte orsakssambandet mellan den dumpade importen från Indien och den skada som påvisats.

| (158) | Andra möjliga faktorer, t.ex. covid-19-krisen, undersöktes också, men ingen av dem kunde försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. |
| --- | --- |

(158)

Andra möjliga faktorer, t.ex. covid-19-krisen, undersöktes också, men ingen av dem kunde försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar.

| (159) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att covid-19-krisen inverkade negativt på unionsindustrins ekonomiska situation under första halvåret 2020. Parten gjorde gällande att de inledande nedstängningarna av folkhälsoskäl tvingade många byggprojekt att avbryta arbetet. |
| --- | --- |

(159)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att covid-19-krisen inverkade negativt på unionsindustrins ekonomiska situation under första halvåret 2020. Parten gjorde gällande att de inledande nedstängningarna av folkhälsoskäl tvingade många byggprojekt att avbryta arbetet.

| (160) | Såsom beskrivs ovan påverkades unionens marknad för rör av duktilt gjutjärn under översynsperioden inte i någon större utsträckning av nedstängningarna till följd av covid-19-krisen. Unionens totala förbrukning under det året låg i linje med förbrukningen under 2018. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(160)

Såsom beskrivs ovan påverkades unionens marknad för rör av duktilt gjutjärn under översynsperioden inte i någon större utsträckning av nedstängningarna till följd av covid-19-krisen. Unionens totala förbrukning under det året låg i linje med förbrukningen under 2018. Påståendet avvisades därför.

| (161) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada och att de andra faktorerna, betraktade var för sig eller tillsammans, inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan. Skadan är framför allt uppenbar när det gäller utvecklingen inom tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym på unionens marknad, marknadsandel, produktivitet, lönsamhet och räntabilitet. |
| --- | --- |

(161)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada och att de andra faktorerna, betraktade var för sig eller tillsammans, inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan. Skadan är framför allt uppenbar när det gäller utvecklingen inom tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym på unionens marknad, marknadsandel, produktivitet, lönsamhet och räntabilitet.

6.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA OM ÅTGÄRDERNA SKULLE UPPHÄVAS

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA OM ÅTGÄRDERNA SKULLE UPPHÄVAS

| (162) | Kommissionen drar i skäl 141 slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som orsakats av dumpad import från Indien fortsätter om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen drar i skäl 141 slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som orsakats av dumpad import från Indien fortsätter om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (163) | I detta hänseende analyserade kommissionen följande faktorer: Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien, förhållandet mellan priserna i unionen och de indiska priserna. Attraktionskraften hos unionens marknad och inverkan av eventuell import från Indien på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(163)

I detta hänseende analyserade kommissionen följande faktorer: Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien, förhållandet mellan priserna i unionen och de indiska priserna. Attraktionskraften hos unionens marknad och inverkan av eventuell import från Indien på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

6.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien samt attraktionskraft hos unionens marknad.

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien samt attraktionskraft hos unionens marknad.

| (164) | Såsom redan beskrivs i skälen 66–71 uppgick den outnyttjade kapacitet som fanns tillgänglig i Indien till omkring 500 000 ton per år, vilket överstiger förbrukningen av den berörda produkten på unionens marknad, som under översynsperioden uppgick till [388 000–454 000] ton. De indiska tillverkarna planerade dessutom att investera i ny produktionskapacitet. Under de närmaste åren kommer tillgången därför att överstiga efterfrågan på den indiska marknaden. Detta kommer att utgöra ett ytterligare incitament för de indiska tillverkarna att alltmer fokusera på exportmarknaderna. |
| --- | --- |

(164)

Såsom redan beskrivs i skälen 66–71 uppgick den outnyttjade kapacitet som fanns tillgänglig i Indien till omkring 500 000 ton per år, vilket överstiger förbrukningen av den berörda produkten på unionens marknad, som under översynsperioden uppgick till [388 000–454 000] ton. De indiska tillverkarna planerade dessutom att investera i ny produktionskapacitet. Under de närmaste åren kommer tillgången därför att överstiga efterfrågan på den indiska marknaden. Detta kommer att utgöra ett ytterligare incitament för de indiska tillverkarna att alltmer fokusera på exportmarknaderna.

| (165) | De indiska exporterande tillverkarnas tillgängliga och outnyttjade kapacitet skulle kunna användas för att tillverka den berörda produkten för export till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(165)

De indiska exporterande tillverkarnas tillgängliga och outnyttjade kapacitet skulle kunna användas för att tillverka den berörda produkten för export till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (166) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att det inte fanns någon bevisning för att den påstådda outnyttjade produktionskapaciteten i Indien nödvändigtvis kommer att användas för tillverkning av rör av duktilt gjutjärn för export på grund av att tillgången är högre än efterfrågan i Indien. Kommissionen undersökte inte heller andra exportmarknaders attraktionskraft och analyserade inga uppgifter från perioden efter översynsperioden. Parten gjorde avslutningsvis gällande att slutsatser om sannolikhet för fortsatt dumpning och skada måste grundas på faktisk bevisning (22). Parten konstaterade därför att slutsatsen om sannolikhet var felaktig. |
| --- | --- |

(166)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att det inte fanns någon bevisning för att den påstådda outnyttjade produktionskapaciteten i Indien nödvändigtvis kommer att användas för tillverkning av rör av duktilt gjutjärn för export på grund av att tillgången är högre än efterfrågan i Indien. Kommissionen undersökte inte heller andra exportmarknaders attraktionskraft och analyserade inga uppgifter från perioden efter översynsperioden. Parten gjorde avslutningsvis gällande att slutsatser om sannolikhet för fortsatt dumpning och skada måste grundas på faktisk bevisning (22). Parten konstaterade därför att slutsatsen om sannolikhet var felaktig.

22

| (167) | Kommissionen konstaterade att parten bekräftade att det finns outnyttjad kapacitet i Indien. Såsom förklaras i skälen 66–70 slog kommissionen dessutom fast att det finns outnyttjad kapacitet för den berörda produkten. Såsom förklaras i samma skäl konstaterade kommissionen även att efterfrågan på den indiska marknaden kommer att avtal på lång sikt, och att parten själv bekräftade att den planerade att öka sin försäljning till unionens marknad. Såsom beskrivs i avsnitt 6.2 anses unionens marknad vara attraktiv för indiska tillverkare. Det var därför möjligt att dra slutsatsen att tillgänglig outnyttjad kapacitet i Indien åtminstone delvis skulle användas för att öka exporten till unionens marknad. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen konstaterade att parten bekräftade att det finns outnyttjad kapacitet i Indien. Såsom förklaras i skälen 66–70 slog kommissionen dessutom fast att det finns outnyttjad kapacitet för den berörda produkten. Såsom förklaras i samma skäl konstaterade kommissionen även att efterfrågan på den indiska marknaden kommer att avtal på lång sikt, och att parten själv bekräftade att den planerade att öka sin försäljning till unionens marknad. Såsom beskrivs i avsnitt 6.2 anses unionens marknad vara attraktiv för indiska tillverkare. Det var därför möjligt att dra slutsatsen att tillgänglig outnyttjad kapacitet i Indien åtminstone delvis skulle användas för att öka exporten till unionens marknad. Påståendet avvisades därför.

| (168) | Vad gäller den faktiska bevisning som krävs enligt den rättspraxis som parten nämnde ansåg kommissionen att den uppfyllde alla krav i befintlig rättspraxis och att dess bedömning och slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning och skada grundade sig på faktisk bevisning som samlats in under undersökningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(168)

Vad gäller den faktiska bevisning som krävs enligt den rättspraxis som parten nämnde ansåg kommissionen att den uppfyllde alla krav i befintlig rättspraxis och att dess bedömning och slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning och skada grundade sig på faktisk bevisning som samlats in under undersökningen. Påståendet avvisades därför.

| (169) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen från Indien till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra skadan för unionsindustrin. Till följd därav skulle unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras. |
| --- | --- |

(169)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen från Indien till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra skadan för unionsindustrin. Till följd därav skulle unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras.

6.2   Attraktionskraft hos unionens marknad

Attraktionskraft hos unionens marknad

| (170) | Unionens marknad är attraktiv, både sett till storlek och priser. Såsom nämns i skäl 71 är unionens marknad den absolut viktigaste exportmarknaden för indiska tillverkare av rör av duktilt gjutjärn, och svarar för 40 % av deras totala export. Exporten till unionen är 25 gånger högre än exporten till Indiens näst största exportmarknad, dvs. Qatar, som utgör 2 % av Indiens export av rör av duktilt gjutjärn. De indiska importpriser till unionens marknad var dessutom något högre än priserna till andra länder under översynsperioden, vilket gjorde unionens marknad något mer lukrativ än andra marknader. |
| --- | --- |

(170)

Unionens marknad är attraktiv, både sett till storlek och priser. Såsom nämns i skäl 71 är unionens marknad den absolut viktigaste exportmarknaden för indiska tillverkare av rör av duktilt gjutjärn, och svarar för 40 % av deras totala export. Exporten till unionen är 25 gånger högre än exporten till Indiens näst största exportmarknad, dvs. Qatar, som utgör 2 % av Indiens export av rör av duktilt gjutjärn. De indiska importpriser till unionens marknad var dessutom något högre än priserna till andra länder under översynsperioden, vilket gjorde unionens marknad något mer lukrativ än andra marknader.

| (171) | Trots de gällande antidumpningsåtgärderna sålde de indiska exporterande tillverkarna stora volymer av rör av duktilt gjutjärn till unionen under skadeundersökningsperioden och hade fortfarande en betydande marknadsandel under översynsperioden (nära [10–14] %). Denna export såldes till ett pris som, även med antidumpningstullarna, väsentligt underskred unionsindustrins försäljningspriser på unionens marknad. |
| --- | --- |

(171)

Trots de gällande antidumpningsåtgärderna sålde de indiska exporterande tillverkarna stora volymer av rör av duktilt gjutjärn till unionen under skadeundersökningsperioden och hade fortfarande en betydande marknadsandel under översynsperioden (nära [10–14] %). Denna export såldes till ett pris som, även med antidumpningstullarna, väsentligt underskred unionsindustrins försäljningspriser på unionens marknad.

| (172) | Unionens marknad anses därför vara attraktiv för indiska tillverkare, och man kan dra slutsatsen att tillgänglig outnyttjad kapacitet i Indien åtminstone delvis skulle användas för att öka exporten till unionens marknad. I detta sammanhang bör det erinras om att marknadsandelen för den indiska importen var stor [17–19] % under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen, dvs. innan antidumpningstullar infördes. |
| --- | --- |

(172)

Unionens marknad anses därför vara attraktiv för indiska tillverkare, och man kan dra slutsatsen att tillgänglig outnyttjad kapacitet i Indien åtminstone delvis skulle användas för att öka exporten till unionens marknad. I detta sammanhang bör det erinras om att marknadsandelen för den indiska importen var stor [17–19] % under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen, dvs. innan antidumpningstullar infördes.

6.3   Slutsats om sannolikheten för fortsatt och/eller återkommande skada

Slutsats om sannolikheten för fortsatt och/eller återkommande skada

| (173) | På grundval av detta, och med hänsyn till unionsindustrins tidigare och nuvarande skadevållande situation, skulle en avsaknad av åtgärder med all sannolikhet leda till en betydligt ökad dumpad import från Indien till skadevållande priser, vilket skulle leda till ännu större förluster för unionstillverkarna. Därför drog kommissionen slutsatsen att om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle detta med all sannolikhet leda till en betydligt ökad dumpad import från Indien till skadevållande priser och att den väsentliga skadan troligen skulle fortsätta. |
| --- | --- |

(173)

På grundval av detta, och med hänsyn till unionsindustrins tidigare och nuvarande skadevållande situation, skulle en avsaknad av åtgärder med all sannolikhet leda till en betydligt ökad dumpad import från Indien till skadevållande priser, vilket skulle leda till ännu större förluster för unionstillverkarna. Därför drog kommissionen slutsatsen att om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle detta med all sannolikhet leda till en betydligt ökad dumpad import från Indien till skadevållande priser och att den väsentliga skadan troligen skulle fortsätta.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (174) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse grundades på en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen samt det offentliga politiska intresset avseende den berörda produkten, som kommer till uttryck i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG (23) (ekodesigndirektivet) och dess produktspecifika förordningar. I enlighet med artikel 21.1 tredje meningen i grundförordningen togs särskild hänsyn till behovet av att skydda industrin från den skadevållande dumpningens negativa effekter. |
| --- | --- |

(174)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse grundades på en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen samt det offentliga politiska intresset avseende den berörda produkten, som kommer till uttryck i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG (23) (ekodesigndirektivet) och dess produktspecifika förordningar. I enlighet med artikel 21.1 tredje meningen i grundförordningen togs särskild hänsyn till behovet av att skydda industrin från den skadevållande dumpningens negativa effekter.

23

ekodesigndirektivet

| (175) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(175)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (176) | Unionsindustrin bedriver verksamhet i tre medlemsstater (Frankrike, Tyskland och Spanien) och sysselsätter direkt över 2 200 anställda när det gäller den berörda produkten. |
| --- | --- |

(176)

Unionsindustrin bedriver verksamhet i tre medlemsstater (Frankrike, Tyskland och Spanien) och sysselsätter direkt över 2 200 anställda när det gäller den berörda produkten.

| (177) | De gällande antidumpningsåtgärderna hindrade inte den dumpade importen från Indien att komma in på unionens marknad, och unionsindustrin led väsentlig skada under översynsperioden. |
| --- | --- |

(177)

De gällande antidumpningsåtgärderna hindrade inte den dumpade importen från Indien att komma in på unionens marknad, och unionsindustrin led väsentlig skada under översynsperioden.

| (178) | På grundval av ovanstående fastställde kommissionen att det är mycket sannolikt att den skada som vållats av import från det berörda landet skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Inflödet av betydande volymer dumpad import från Indien skulle vålla unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(178)

På grundval av ovanstående fastställde kommissionen att det är mycket sannolikt att den skada som vållats av import från det berörda landet skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Inflödet av betydande volymer dumpad import från Indien skulle vålla unionsindustrin ytterligare skada.

| (179) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att unionsindustrin har skyddats i över sex år trots att den har en marknadsandel på 85 %. Det är således inte sannolikt att unionsindustrin skulle påverkas om de gällande åtgärderna upphävs. Om så skulle vara fallet kan unionsindustrin begära att kommissionen inleder en ny undersökning. |
| --- | --- |

(179)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att unionsindustrin har skyddats i över sex år trots att den har en marknadsandel på 85 %. Det är således inte sannolikt att unionsindustrin skulle påverkas om de gällande åtgärderna upphävs. Om så skulle vara fallet kan unionsindustrin begära att kommissionen inleder en ny undersökning.

| (180) | Tvärtemot vad den berörda parten hävdar slog kommissionen fast att unionsindustrin fortfarande lider väsentlig skada som orsakats av den dumpade importen från Indien. Kommissionen grundade denna slutsats på analysen av alla relevanta skadeindikatorer, inbegripet utvecklingen av unionsindustrins marknadsandel. Kommissionen konstaterade att skadan sannolikt kommer att fortsätta och förvärras om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(180)

Tvärtemot vad den berörda parten hävdar slog kommissionen fast att unionsindustrin fortfarande lider väsentlig skada som orsakats av den dumpade importen från Indien. Kommissionen grundade denna slutsats på analysen av alla relevanta skadeindikatorer, inbegripet utvecklingen av unionsindustrins marknadsandel. Kommissionen konstaterade att skadan sannolikt kommer att fortsätta och förvärras om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Påståendet avvisades därför.

| (181) | Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna mot Indien bibehålls. |
| --- | --- |

(181)

Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna mot Indien bibehålls.

7.2   Icke-närstående importörers, handlares och användares intresse

Icke-närstående importörers, handlares och användares intresse

| (182) | Kommissionen kontaktade alla kända icke-närstående importörer, handlare och användare. Ingen av dem besvarade kommissionens frågeformulär. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen kontaktade alla kända icke-närstående importörer, handlare och användare. Ingen av dem besvarade kommissionens frågeformulär.

| (183) | Kommissionen fick inte in några synpunkter som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få en så stor negativ inverkan på importörer och användare att detta skulle väga tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen fick inte in några synpunkter som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få en så stor negativ inverkan på importörer och användare att detta skulle väga tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin.

7.3   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (184) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl rörande unionens intresse som talar emot bibehållandet av de befintliga åtgärderna avseende importen av den berörda produkten med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(184)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl rörande unionens intresse som talar emot bibehållandet av de befintliga åtgärderna avseende importen av den berörda produkten med ursprung i Indien.

8.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (185) | På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning och skada samt unionens intresse bör antidumpningsåtgärderna mot import av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien bibehållas. |
| --- | --- |

(185)

På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning och skada samt unionens intresse bör antidumpningsåtgärderna mot import av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien bibehållas.

| (186) | Efter utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att fortsatta åtgärder borde betraktas som ett undantag, inte en regel. Företaget hänvisade i synnerhet till artikel 11.1 i grundförordningen, där det fastställs att en antidumpningsåtgärd endast ska vara i kraft endast så länge som krävs och ska upphöra att gälla fem år efter det att den infördes. Eftersom tullarna har förlängts i avvaktan på denna översyn hävdade företaget att vid den tidpunkt då denna översyn sannolikt slutförs skulle tullarna redan ha gällt i över sju år. Företaget begärde därför att kommissionen skulle avsluta undersökningen. |
| --- | --- |

(186)

Efter utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att fortsatta åtgärder borde betraktas som ett undantag, inte en regel. Företaget hänvisade i synnerhet till artikel 11.1 i grundförordningen, där det fastställs att en antidumpningsåtgärd endast ska vara i kraft endast så länge som krävs och ska upphöra att gälla fem år efter det att den infördes. Eftersom tullarna har förlängts i avvaktan på denna översyn hävdade företaget att vid den tidpunkt då denna översyn sannolikt slutförs skulle tullarna redan ha gällt i över sju år. Företaget begärde därför att kommissionen skulle avsluta undersökningen.

| (187) | Kommissionen erinrade om att i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen ska ”en slutgiltig antidumpningsåtgärd [...] upphöra att gälla fem år efter det att den infördes eller fem år från den dag då den senaste översynen av såväl dumpning som skada avslutades, om det inte vid en översyn konstateras att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer”. Beslutet om att åtgärderna ska fortsätta grundar sig på en noggrann bedömning av alla omständigheter som har fastställts under översynen vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Beslutet att åtgärderna skulle fortsätta att gälla var därför varken automatiskt eller utgjorde en ”regel”. Kommissionen avvisade således begäran om att åtgärderna skulle avslutas. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen erinrade om att i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen ska ”en slutgiltig antidumpningsåtgärd [...] upphöra att gälla fem år efter det att den infördes eller fem år från den dag då den senaste översynen av såväl dumpning som skada avslutades, om det inte vid en översyn konstateras att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer”. Beslutet om att åtgärderna ska fortsätta grundar sig på en noggrann bedömning av alla omständigheter som har fastställts under översynen vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Beslutet att åtgärderna skulle fortsätta att gälla var därför varken automatiskt eller utgjorde en ”regel”. Kommissionen avvisade således begäran om att åtgärderna skulle avslutas.

| (188) | För att minimera risken för kringgående på grund av stora skillnader i tullsatser krävs det särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella antidumpningstullarna. Företagen med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla de krav som anges i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(188)

För att minimera risken för kringgående på grund av stora skillnader i tullsatser krävs det särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella antidumpningstullarna. Företagen med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla de krav som anges i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (189) | Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna måste beakta. Även om en faktura uppvisas som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning, måste medlemsstaternas tullmyndigheter likväl utföra sina sedvanliga kontroller och får, liksom i alla andra fall, begära ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kunna kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den efterföljande tillämpningen av en lägre tullsats är berättigad, i enlighet med tullrätten.” |
| --- | --- |

(189)

Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna måste beakta. Även om en faktura uppvisas som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning, måste medlemsstaternas tullmyndigheter likväl utföra sina sedvanliga kontroller och får, liksom i alla andra fall, begära ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kunna kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den efterföljande tillämpningen av en lägre tullsats är berättigad, i enlighet med tullrätten.”

| (190) | Om volymen av exporten från något av de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet av att upphäva individuella tullsatser och därmed införandet av en landsomfattande tull.” |
| --- | --- |

(190)

Om volymen av exporten från något av de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet av att upphäva individuella tullsatser och därmed införandet av en landsomfattande tull.”

| (191) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som fastställs i denna förordning är endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Indien och som tillverkas av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den berörda produkten tillverkad av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(191)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som fastställs i denna förordning är endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Indien och som tillverkas av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den berörda produkten tillverkad av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (192) | Efter utlämnandet begärde Tata Metaliks Limited att kommissionen skulle fastställa en individuell dumpningsmarginal för företaget. Alternativt ansåg företaget att kommissionen åtminstone borde överväga att förlänga de individuella antidumpningstullar som fastställdes för de andra samarbetsvilliga tillverkarna av den berörda produkten från Indien i den ursprungliga undersökningen, eftersom Tata Metaliks Limited hade samarbetat med kommissionen i denna översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(192)

Efter utlämnandet begärde Tata Metaliks Limited att kommissionen skulle fastställa en individuell dumpningsmarginal för företaget. Alternativt ansåg företaget att kommissionen åtminstone borde överväga att förlänga de individuella antidumpningstullar som fastställdes för de andra samarbetsvilliga tillverkarna av den berörda produkten från Indien i den ursprungliga undersökningen, eftersom Tata Metaliks Limited hade samarbetat med kommissionen i denna översyn vid giltighetstidens utgång.

| (193) | Kommissionen erinrade om att syftet med en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen endast är att fastställa om de befintliga åtgärderna fortfarande är nödvändiga. I denna typ av översyner är det inte möjligt att fastställa individuella tullsatser för företag som inte samarbetade i den ursprungliga undersökningen. En individuell antidumpningstull kan endast fastställas efter en översyn i enlighet med artikel 11.3 eller 11.4 i grundförordningen. Begäran avslogs därför. |
| --- | --- |

(193)

Kommissionen erinrade om att syftet med en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen endast är att fastställa om de befintliga åtgärderna fortfarande är nödvändiga. I denna typ av översyner är det inte möjligt att fastställa individuella tullsatser för företag som inte samarbetade i den ursprungliga undersökningen. En individuell antidumpningstull kan endast fastställas efter en översyn i enlighet med artikel 11.3 eller 11.4 i grundförordningen. Begäran avslogs därför.

| (194) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (24). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(194)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (24). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

24

Europeiska unionens officiella tidning

| (195) | När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska den tillämpliga räntesatsen, enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (25), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(195)

När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska den tillämpliga räntesatsen, enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (25), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

25

Europeiska unionens officiella tidning

| (196) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(196)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit), med undantag av rör av duktilt gjutjärn utan invändigt och utvändigt överdrag (slätrör) , som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex ex 7303 00 10 (Taric-nummer 7303001010) och ex 7303 00 90 (Taric-nummer 7303009010) med ursprung i Indien.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 3  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 0  % | C055 |
| Alla övriga företag | 14,1  % | C999 |

Företag

Slutgiltig antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Jindal Saw Limited

3  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

0  %

C055

Alla övriga företag

14,1  %

C999

3.   De individuella antidumpningstullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att de (mängd) rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) som sålts för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Indien. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” tillämpas.

4.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/388 av den 17 mars 2016 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (EUT L 73, 18.3.2016, s. 53).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/387 av den 17 mars 2016 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (EUT L 73, 18.3.2016, s. 1).

3

(4)  Tribunalens dom av den 10 april 2019, Jindal Saw Ltd och Jindal Saw Italia SpA/Europeiska kommissionen, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 och T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/526 av den 15 april 2020 om återinförande av en slutgiltig utjämningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien när det gäller Jindal Saw Limited till följd av tribunalens dom i mål T-300/16 (EUT L 118, 16.4.2020, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/527 av den 15 april 2020 om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien när det gäller Jindal Saw Limited till följd av tribunalens dom i mål T-301/16 (EUT L 118, 16.4.2020, s. 14).

6

(7)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 210, 24.6.2020, s. 29).

7

(8)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien (EUT C 90, 17.3.2021, s. 19).

8

(9)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antisubventionsåtgärder som tillämpas på import av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien (EUT C 90, 17.3.2021, s. 8).

9

(10)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down.

10

(11)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

11

(12)  
  EUT C 210, 24.6.2020, s. 29.

12

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1336 av den 25 september 2020 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar beträffande import av vissa polyvinylalkoholer med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 315, 29.9.2020, s. 1), skälen 442 och 460–471.

13

(14)  Den 1 oktober 2013 till den 30 september 2014.

14

(15)  Siffrorna i den ursprungliga undersökningen angavs i intervall eller index på grund av konfidentialitetsskäl.

15

(16)  Under översynsperioden utgjorde de exporterade mängderna mindre än [< 1 %] av omsättningen av den berörda produkten.

16

(17)  https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text = Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1 %20FY%2.0.2022 %2D23.

17

(18)  De största tillverkarna av den berörda produkten i Indien, såsom Vedanda, har offentligt meddelat att de avser att investera i kapacitetsökningar.

18

(19)  Begäran om översyn, bilaga 17.

19

(20)  Begäran om översyn, bilaga 17.

20

(21)  Begäran om översyn, avsnitt 5.1.6.

21

(22)  Förenta staterna – Översyn vid utgången av giltighetstiden för antidumpningsåtgärder avseende rörprodukter för oljefält med ursprung i Argentina (WT/DS/268/AB/R).

22

(23)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (EUT L 285, 31.10.2009, s. 10). Ekodesigndirektivet genomförs genom produktspecifika förordningar som är direkt tillämpliga i alla EU-länder. Ekodesignförordningen omfattar de nya kraven på ekodesign som gäller små, medelstora och stora krafttransformatorer. Fas 1 i ekodesignförordningen trädde i kraft den 1 juli 2015 och fas 2 den 1 juli 2021. Kraven i fas 2 är strängare än kraven i fas 1. Även om de fullständiga verkningarna ännu inte kan bedömas eftersom fas 2 nyligen trädde i kraft, anses det i allmänhet att dessa krav i fas 2 kommer att medföra att de högsta kvalitetstyperna av kornorienterade elektroplåtar behövs för att utforma och tillverka transformatorer på ett kostnadseffektivt sätt och inom de utrymmesbegränsningar som krävs.

23

(24)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, Belgien

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

25

---

| 16.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 161/28

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/927

av den 15 juni 2022

om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Genom genomförandeförordning (EU) 2016/387 (2) (den ursprungliga förordningen) införde Europeiska kommissionen (kommissionen) en slutgiltig utjämningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (de ursprungliga åtgärderna). Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom genomförandeförordning (EU) 2016/387 (2) (den ursprungliga förordningen) införde Europeiska kommissionen (kommissionen) en slutgiltig utjämningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (de ursprungliga åtgärderna). Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

2

den ursprungliga förordningen

kommissionen

de ursprungliga åtgärderna

| (2) | Den utjämningstull som infördes uppgick till mellan 8,7 % för Jindal Saw Limited och 9 % för Electrosteel Castings Ltd och ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(2)

Den utjämningstull som infördes uppgick till mellan 8,7 % för Jindal Saw Limited och 9 % för Electrosteel Castings Ltd och ”alla övriga företag”.

| (3) | Genom genomförandeförordning (EU) 2016/388 (3) införde kommissionen också en slutgiltig antidumpningstull på import av den berörda produkten till unionen. Den antidumpningstull som infördes uppgick till mellan 0 % för Electrosteel Castings Ltd och 14,1 % för Jindal Saw Limited och ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(3)

Genom genomförandeförordning (EU) 2016/388 (3) införde kommissionen också en slutgiltig antidumpningstull på import av den berörda produkten till unionen. Den antidumpningstull som infördes uppgick till mellan 0 % för Electrosteel Castings Ltd och 14,1 % för Jindal Saw Limited och ”alla övriga företag”.

3

| (4) | Till följd av tribunalens domar i målen T-300/16 och T-301/16 (4) rättade kommissionen till de fel tribunalen funnit vid beräkningen av antidumpningstullen och utjämningstullen för Jindal Saw Limited. Genom genomförandeförordning (EU) 2020/526 (5) och genomförandeförordning (EU) 2020/527 (6) återinförde kommissionen en ny slutgiltig antidumpningstull och utjämningstull för Jindal Saw Limited, på 3 % respektive 6 %. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av tribunalens domar i målen T-300/16 och T-301/16 (4) rättade kommissionen till de fel tribunalen funnit vid beräkningen av antidumpningstullen och utjämningstullen för Jindal Saw Limited. Genom genomförandeförordning (EU) 2020/526 (5) och genomförandeförordning (EU) 2020/527 (6) återinförde kommissionen en ny slutgiltig antidumpningstull och utjämningstull för Jindal Saw Limited, på 3 % respektive 6 %.

4

5

6

| (5) | De utjämningstullar som för närvarande gäller uppgår till mellan 6 % för Jindal Saw Limited och 9 % för Electrosteel Castings Ltd och ”alla övriga företag”. De antidumpningstullar som för närvarande gäller uppgår till mellan 0 % för Electrosteel Castings Ltd, 3 % för Jindal och 14,1 % för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(5)

De utjämningstullar som för närvarande gäller uppgår till mellan 6 % för Jindal Saw Limited och 9 % för Electrosteel Castings Ltd och ”alla övriga företag”. De antidumpningstullar som för närvarande gäller uppgår till mellan 0 % för Electrosteel Castings Ltd, 3 % för Jindal och 14,1 % för ”alla övriga företag”.

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (6) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (7) mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (7) mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen.

7

| (7) | Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång ingavs den 21 december 2020 av Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH och Saint-Gobain PAM España SA (sökandena) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens totala produktion av rör av duktilt gjutjärn. Begäran om översyn grundades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande subventionering och till fortsatt eller återkommande skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(7)

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång ingavs den 21 december 2020 av Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH och Saint-Gobain PAM España SA (sökandena) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens totala produktion av rör av duktilt gjutjärn. Begäran om översyn grundades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande subventionering och till fortsatt eller återkommande skada för unionsindustrin.

sökandena

| (8) | I enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen underrättade kommissionen före inledandet av förfarandet de indiska myndigheterna om att de hade mottagit en väl underbyggd begäran om översyn. Kommissionen uppmanade Indien till samråd i syfte att klargöra situationen vad gäller innehållet i begäran om översyn och nå en ömsesidigt godtagbar lösning. De indiska myndigheterna godtog erbjudandet om samråd, som därefter hölls den 10 mars 2021. Under samrådet kunde ingen ömsesidigt tillfredsställande lösning nås. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen underrättade kommissionen före inledandet av förfarandet de indiska myndigheterna om att de hade mottagit en väl underbyggd begäran om översyn. Kommissionen uppmanade Indien till samråd i syfte att klargöra situationen vad gäller innehållet i begäran om översyn och nå en ömsesidigt godtagbar lösning. De indiska myndigheterna godtog erbjudandet om samråd, som därefter hölls den 10 mars 2021. Under samrådet kunde ingen ömsesidigt tillfredsställande lösning nås.

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (9) | I samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (8) slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en översyn vid giltighetstidens utgång, och inledde den 17 mars 2021 en översyn vid giltighetstidens utgång beträffande import till unionen av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien (det berörda landet) på grundval av artikel 18.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (9) (tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(9)

I samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (8) slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en översyn vid giltighetstidens utgång, och inledde den 17 mars 2021 en översyn vid giltighetstidens utgång beträffande import till unionen av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien (det berörda landet) på grundval av artikel 18.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (9) (tillkännagivandet om inledande).

8

det berörda landet

Europeiska unionens officiella tidning

9

tillkännagivandet om inledande

| (10) | Samma dag inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång av antidumpningsåtgärderna för importen av samma produkt (10). |
| --- | --- |

(10)

Samma dag inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång av antidumpningsåtgärderna för importen av samma produkt (10).

10

1.4   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (11) | Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2020 till och med den 31 december 2020 (översynsperioden). Undersökningen av de trender som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2017 till och med utgången av översynsperioden (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2020 till och med den 31 december 2020 (översynsperioden). Undersökningen av de trender som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2017 till och med utgången av översynsperioden (skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

1.5   Berörda parter

Berörda parter

| (12) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen unionstillverkarna, de kända tillverkarna i Indien och de indiska myndigheterna, kända importörer, användare samt berörda intresseorganisationer om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen unionstillverkarna, de kända tillverkarna i Indien och de indiska myndigheterna, kända importörer, användare samt berörda intresseorganisationer om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att delta.

| (13) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Ingen av de berörda parterna begärde att bli hörd. |
| --- | --- |

(13)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Ingen av de berörda parterna begärde att bli hörd.

a)   
  Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (14) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för de berörda parterna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för de berörda parterna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (15) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av tre unionstillverkare. Dessa unionstillverkare ingår i samma företagsgrupp. Kommissionen gjorde urvalet baserat på volymen av tillverkning och försäljning av den likadana produkten i unionen under översynsperioden, dvs. den 1 januari 2020–31 december 2020. Det slutgiltiga urvalet av unionstillverkare svarade för [70–85] % av unionens uppskattade totala tillverkning och [70–85] % av unionens uppskattade totala försäljning av den likadana produkten och det säkerställde också en god geografisk spridning. |
| --- | --- |

(15)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av tre unionstillverkare. Dessa unionstillverkare ingår i samma företagsgrupp. Kommissionen gjorde urvalet baserat på volymen av tillverkning och försäljning av den likadana produkten i unionen under översynsperioden, dvs. den 1 januari 2020–31 december 2020. Det slutgiltiga urvalet av unionstillverkare svarade för [70–85] % av unionens uppskattade totala tillverkning och [70–85] % av unionens uppskattade totala försäljning av den likadana produkten och det säkerställde också en god geografisk spridning.

| (16) | I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen uppmanade kommissionen berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men har inte mottagit några synpunkter. Det preliminära urvalet bekräftades därför och ansågs representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen uppmanade kommissionen berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men har inte mottagit några synpunkter. Det preliminära urvalet bekräftades därför och ansågs representativt för unionsindustrin.

Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (17) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Eftersom icke-närstående importörer gav sig till känna var ett stickprovsförfarande inte nödvändigt. |
| --- | --- |

(17)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Eftersom icke-närstående importörer gav sig till känna var ett stickprovsförfarande inte nödvändigt.

Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Indien

Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Indien

| (18) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande producenter i Indien att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen de indiska myndigheterna att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(18)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande producenter i Indien att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen de indiska myndigheterna att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (19) | Eftersom endast tre tillverkare besvarade stickprovsformuläret inom den fastställda tidsfristen beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom endast tre tillverkare besvarade stickprovsformuläret inom den fastställda tidsfristen beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

b)   
  Frågeformulär

Frågeformulär

| (20) | Kommissionen skickade frågeformulär till de indiska myndigheterna, gruppen av tre unionstillverkare som ingick i urvalet och de tre exporterande tillverkare som hade besvarat stickprovsformuläret. Samma frågeformulär gjordes också tillgängligt via internet (11) på dagen för inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen skickade frågeformulär till de indiska myndigheterna, gruppen av tre unionstillverkare som ingick i urvalet och de tre exporterande tillverkare som hade besvarat stickprovsformuläret. Samma frågeformulär gjordes också tillgängligt via internet (11) på dagen för inledandet av undersökningen.

11

| (21) | Kommissionen fick svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkarna, de indiska myndigheterna och endast från en av tillverkarna i Indien, dvs. Tata Metaliks Limited (TML). Trots att de två andra tillverkarna i Indien hade inkommit med svar på stickprovsformuläret besvarade de inte frågeformuläret och samarbetade således inte i undersökningen. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen fick svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkarna, de indiska myndigheterna och endast från en av tillverkarna i Indien, dvs. Tata Metaliks Limited (TML). Trots att de två andra tillverkarna i Indien hade inkommit med svar på stickprovsformuläret besvarade de inte frågeformuläret och samarbetade således inte i undersökningen.

c)   
  Kontroll

Kontroll

| (22) | Med tanke på covid-19-pandemin och de isoleringsåtgärder som infördes av flera tredjeländer kunde kommissionen inte genomföra några kontrollbesök på plats i enlighet med artikel 26 i grundförordningen hos den exporterande tillverkaren och de indiska myndigheterna. I stället dubbelkontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för dess beslut på distans i linje med tillkännagivandet om covid-19-utbrottets konsekvenser för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (12). Kommissionen genomförde en dubbelkontroll på distans hos den följande exporterande tillverkaren:






  — | Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- | --- |

(22)

Med tanke på covid-19-pandemin och de isoleringsåtgärder som infördes av flera tredjeländer kunde kommissionen inte genomföra några kontrollbesök på plats i enlighet med artikel 26 i grundförordningen hos den exporterande tillverkaren och de indiska myndigheterna. I stället dubbelkontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för dess beslut på distans i linje med tillkännagivandet om covid-19-utbrottets konsekvenser för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (12). Kommissionen genomförde en dubbelkontroll på distans hos den följande exporterande tillverkaren:

12

—

Tata Metaliks Limited.

| (23) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för undersökningen. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes hos följande unionstillverkare och en närstående försäljningsenhet i Italien:






  — | Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Frankrike. |
| --- | --- | --- |

(23)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för undersökningen. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes hos följande unionstillverkare och en närstående försäljningsenhet i Italien:

—

Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Frankrike.

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Tyskland.

| — | Saint-Gobain PAM Italia SpA, Milano, Italien. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia SpA, Milano, Italien.

d)   
  Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (24) | Den 18 mars 2022 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut. |
| --- | --- |

(24)

Den 18 mars 2022 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut.

| (25) | Endast Tata Metaliks Limited inkom med synpunkter inom tidsfristen. Kommissionen övervägde synpunkterna från Tata Metaliks Limited och beaktade dem i tillämpliga fall. De indiska myndigheterna inkom också med synpunkter, men de inkom över tio dagar efter det att tidsfristen för att lämna synpunkter hade löpt ut. |
| --- | --- |

(25)

Endast Tata Metaliks Limited inkom med synpunkter inom tidsfristen. Kommissionen övervägde synpunkterna från Tata Metaliks Limited och beaktade dem i tillämpliga fall. De indiska myndigheterna inkom också med synpunkter, men de inkom över tio dagar efter det att tidsfristen för att lämna synpunkter hade löpt ut.

| (26) | För att undersökningen ska kunna slutföras inom de fastställda tidsfristerna anges i punkt 7 i tillkännagivandet om inledande att kommissionen inte kommer att godta inlagor från berörda parter som lämnas in efter utgången av tidsfristen för att lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet. Kommissionen kunde därför inte beakta de indiska myndigheternas synpunkter. Den konstaterade dock att inlagan inte innehöll några nya uppgifter som kommissionen inte hade beaktat under undersökningen. Ingen av parterna begärde att bli hörd. |
| --- | --- |

(26)

För att undersökningen ska kunna slutföras inom de fastställda tidsfristerna anges i punkt 7 i tillkännagivandet om inledande att kommissionen inte kommer att godta inlagor från berörda parter som lämnas in efter utgången av tidsfristen för att lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet. Kommissionen kunde därför inte beakta de indiska myndigheternas synpunkter. Den konstaterade dock att inlagan inte innehöll några nya uppgifter som kommissionen inte hade beaktat under undersökningen. Ingen av parterna begärde att bli hörd.

1.6   Synpunkter på inledandet av undersökningen

Synpunkter på inledandet av undersökningen

| (27) | En användare, dvs. Hydro Mat Benelux, och en exporterande tillverkare, dvs. Tata Metaliks Limited, inkom med synpunkter på inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(27)

En användare, dvs. Hydro Mat Benelux, och en exporterande tillverkare, dvs. Tata Metaliks Limited, inkom med synpunkter på inledandet av undersökningen.

| (28) | Kommissionen konstaterade att Tata Metaliks Limited inkom med sina synpunkter på inledandet av undersökningen den 17 februari 2022, över nio månader efter tidsfristen på 37 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande enligt punkt 5.2 i detta. Kommissionen beaktade följaktligen inte denna inlaga. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen konstaterade att Tata Metaliks Limited inkom med sina synpunkter på inledandet av undersökningen den 17 februari 2022, över nio månader efter tidsfristen på 37 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande enligt punkt 5.2 i detta. Kommissionen beaktade följaktligen inte denna inlaga.

| (29) | Kommissionen konstaterade att Hydro Mat Benelux visserligen inkom med synpunkter på inledandet av undersökningen, men inte samarbetade fullt ut i undersökningen. Företaget besvarade inte frågeformuläret för användare, som kunde ha använts för att dubbelkontrollera några av de påståenden som anges nedan, t.ex. de exporterande tillverkarnas försäljningspriser eller handlingar avseende offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen konstaterade att Hydro Mat Benelux visserligen inkom med synpunkter på inledandet av undersökningen, men inte samarbetade fullt ut i undersökningen. Företaget besvarade inte frågeformuläret för användare, som kunde ha använts för att dubbelkontrollera några av de påståenden som anges nedan, t.ex. de exporterande tillverkarnas försäljningspriser eller handlingar avseende offentlig upphandling.

| (30) | Hydro Mat Benelux hävdade för det första att förfarandet borde avslutas eftersom begäran inte hade ingetts tre månader före det datum då åtgärden upphör att gälla, vilket anges i tillkännagivandet om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (13). |
| --- | --- |

(30)

Hydro Mat Benelux hävdade för det första att förfarandet borde avslutas eftersom begäran inte hade ingetts tre månader före det datum då åtgärden upphör att gälla, vilket anges i tillkännagivandet om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (13).

13

| (31) | Kommissionen klargjorde att det inlämningsdatum som anges i tillkännagivandet om inledande inte motsvarar det datum då begäran ingavs. Såsom framgår av den icke-konfidentiella versionen av begäran om översyn som har funnits tillgänglig i de icke-konfidentiella handlingarna sedan den 17 mars 2021 och som alla berörda parter har haft tillgång till, ingavs begäran i vederbörlig ordning den 18 december 2020, dvs. inom den tidsfrist som föreskrivs i artikel 18.4 i grundförordningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen klargjorde att det inlämningsdatum som anges i tillkännagivandet om inledande inte motsvarar det datum då begäran ingavs. Såsom framgår av den icke-konfidentiella versionen av begäran om översyn som har funnits tillgänglig i de icke-konfidentiella handlingarna sedan den 17 mars 2021 och som alla berörda parter har haft tillgång till, ingavs begäran i vederbörlig ordning den 18 december 2020, dvs. inom den tidsfrist som föreskrivs i artikel 18.4 i grundförordningen. Påståendet avvisades därför.

| (32) | För det andra gjorde Hydro Mat Benelux gällande att begäran innehåller alltför många konfidentiella uppgifter. Unionsindustrin hade i synnerhet indexerat samtliga indikator för sitt ekonomiska resultat. Parten hänvisade till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1336 (14), där kommissionen lämnar ut mikroekonomiska uppgifter för en enda unionstillverkare. |
| --- | --- |

(32)

För det andra gjorde Hydro Mat Benelux gällande att begäran innehåller alltför många konfidentiella uppgifter. Unionsindustrin hade i synnerhet indexerat samtliga indikator för sitt ekonomiska resultat. Parten hänvisade till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1336 (14), där kommissionen lämnar ut mikroekonomiska uppgifter för en enda unionstillverkare.

14

| (33) | Kommissionen konstaterade att i genomförandeförordning (EU) 2020/1336 lämnades alla uppgifter om mikroindikatorer (försäljningspriser och volymer, tillverkningskostnad per enhet, arbetskraftskostnader, utgående lager, räntabilitet osv.) i intervall eller index. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen konstaterade att i genomförandeförordning (EU) 2020/1336 lämnades alla uppgifter om mikroindikatorer (försäljningspriser och volymer, tillverkningskostnad per enhet, arbetskraftskostnader, utgående lager, räntabilitet osv.) i intervall eller index.

| (34) | Kommissionen ansåg dessutom att den version av begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som ingick i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som hade markerats som konfidentiella, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att lämna meningsfulla synpunkter och utöva sin rätt till försvar under hela förfarandets gång. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen ansåg dessutom att den version av begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som ingick i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som hade markerats som konfidentiella, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att lämna meningsfulla synpunkter och utöva sin rätt till försvar under hela förfarandets gång.

| (35) | I detta avseende erinrade kommissionen även om att det enligt artikel 29 i grundförordningen är tillåtet att behandla uppgifter konfidentiellt när deras utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller leda till väsentlig skada för den person som lämnar uppgifterna, eller för en person från vilken denne har erhållit uppgifterna. Dessa påståenden avvisades således. |
| --- | --- |

(35)

I detta avseende erinrade kommissionen även om att det enligt artikel 29 i grundförordningen är tillåtet att behandla uppgifter konfidentiellt när deras utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller leda till väsentlig skada för den person som lämnar uppgifterna, eller för en person från vilken denne har erhållit uppgifterna. Dessa påståenden avvisades således.

| (36) | För det tredje hävdade Hydro Mat Benelux att första halvåret 2020 inte avspeglade normala ekonomiska förhållanden och ansåg att perioden inte var representativ för att göra en framåtblickande bedömning av konsekvenserna av att de berörda åtgärderna kommer att upphöra. Hydro Mat Benelux hävdade att unionsindustrins negativa resultat under första halvåret 2020 orsakades av de negativa ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin och de ökade råvarukostnaderna på världsmarknaderna som inte kunde överföras till konsumenter i senare led. Parten gjorde dessutom gällande att de huvudsakliga indikatorerna för perioden 2017–2019 inte visade att unionsindustrin befann sig i en utsatt situation utan att den snarare var sund, särskilt om man analyserade tillverkning, produktionskapacitet, lager, investeringar, försäljningspriser och lönsamhet. |
| --- | --- |

(36)

För det tredje hävdade Hydro Mat Benelux att första halvåret 2020 inte avspeglade normala ekonomiska förhållanden och ansåg att perioden inte var representativ för att göra en framåtblickande bedömning av konsekvenserna av att de berörda åtgärderna kommer att upphöra. Hydro Mat Benelux hävdade att unionsindustrins negativa resultat under första halvåret 2020 orsakades av de negativa ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin och de ökade råvarukostnaderna på världsmarknaderna som inte kunde överföras till konsumenter i senare led. Parten gjorde dessutom gällande att de huvudsakliga indikatorerna för perioden 2017–2019 inte visade att unionsindustrin befann sig i en utsatt situation utan att den snarare var sund, särskilt om man analyserade tillverkning, produktionskapacitet, lager, investeringar, försäljningspriser och lönsamhet.

| (37) | Kommissionen erinrade om att enligt artikel 18 i grundförordningen ska en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång innehålla tillräcklig bevisning för att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att skadan fortsätter eller återkommer. I det aktuella ärendet innehöll den specifika skadebedömningen i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång bevisning som pekar på ett betydande intrång på unionens marknad av import från Indien som säljs till priser som betydligt underskrider unionsindustrins priser. Kommissionen ansåg därför att begäran om översyn vid giltighetstidens utgång innehöll tillräcklig bevisning för fortsatt skada och avvisade påståendet. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen erinrade om att enligt artikel 18 i grundförordningen ska en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång innehålla tillräcklig bevisning för att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att skadan fortsätter eller återkommer. I det aktuella ärendet innehöll den specifika skadebedömningen i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång bevisning som pekar på ett betydande intrång på unionens marknad av import från Indien som säljs till priser som betydligt underskrider unionsindustrins priser. Kommissionen ansåg därför att begäran om översyn vid giltighetstidens utgång innehöll tillräcklig bevisning för fortsatt skada och avvisade påståendet.

| (38) | För det fjärde analyserade Hydro Mat Benelux perioden 2017–2020 och hävdade att de tillgängliga importuppgifterna inte styrkte påståendet om sannolikhet för återkommande skada. Hydro Mat Benelux hävdade dessutom att de indiska exportpriserna och de marginaler för prisunderskridande och målprisunderskridande som sökanden hade beräknat inte var tillförlitliga eftersom exportpriset avspeglade internpriset mellan närstående parter, dvs. de indiska tillverkarna och deras närstående dotterföretag. Hydro Mat Benelux gjorde slutligen gällande att de indiska tillverkarna har ökat sin produktionskapacitet för att kunna tillgodose behoven hos den växande indiska inhemska marknaden, och att de största indiska exporterande tillverkarna inte planerade att utvidga sin produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(38)

För det fjärde analyserade Hydro Mat Benelux perioden 2017–2020 och hävdade att de tillgängliga importuppgifterna inte styrkte påståendet om sannolikhet för återkommande skada. Hydro Mat Benelux hävdade dessutom att de indiska exportpriserna och de marginaler för prisunderskridande och målprisunderskridande som sökanden hade beräknat inte var tillförlitliga eftersom exportpriset avspeglade internpriset mellan närstående parter, dvs. de indiska tillverkarna och deras närstående dotterföretag. Hydro Mat Benelux gjorde slutligen gällande att de indiska tillverkarna har ökat sin produktionskapacitet för att kunna tillgodose behoven hos den växande indiska inhemska marknaden, och att de största indiska exporterande tillverkarna inte planerade att utvidga sin produktionskapacitet.

| (39) | Kommissionen ansåg att inget av påståendena motbevisade slutsatsen att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda en antisubventionsöversyn. Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång innehöll i själva verket tillräcklig bevisning på att subventionerad import hade en väsentlig skadevållande inverkan på unionsindustrins tillstånd. Sökandena lämnade inte bara beräkningar av prisunderskridande vid unionens gräns, utan även vid leverans till kundens lokaler, vilka visade ett prisunderskridande på hela 14,9 %. Den särskilda bedömning av skada som gjordes i samband med begäran om översyn vid giltighetstidens utgång visade på ett ökat intrång på unionens marknad (både i absoluta och relativa termer) av import från Indien till priser som betydligt underskred unionsindustrins priser. Detta verkar ha vållat unionsindustrin skada, vilket till exempel kan ses genom minskningar i försäljning och marknadsandelar och genom en försämring av de finansiella resultaten. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen ansåg att inget av påståendena motbevisade slutsatsen att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda en antisubventionsöversyn. Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång innehöll i själva verket tillräcklig bevisning på att subventionerad import hade en väsentlig skadevållande inverkan på unionsindustrins tillstånd. Sökandena lämnade inte bara beräkningar av prisunderskridande vid unionens gräns, utan även vid leverans till kundens lokaler, vilka visade ett prisunderskridande på hela 14,9 %. Den särskilda bedömning av skada som gjordes i samband med begäran om översyn vid giltighetstidens utgång visade på ett ökat intrång på unionens marknad (både i absoluta och relativa termer) av import från Indien till priser som betydligt underskred unionsindustrins priser. Detta verkar ha vållat unionsindustrin skada, vilket till exempel kan ses genom minskningar i försäljning och marknadsandelar och genom en försämring av de finansiella resultaten. Påståendet avvisades därför.

| (40) | Vad gäller påståendet att den ökade indiska produktionen endast kommer att riktas mot den indiska marknaden inkom Hydro Mat Benelux inte med någon bevisning för detta. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(40)

Vad gäller påståendet att den ökade indiska produktionen endast kommer att riktas mot den indiska marknaden inkom Hydro Mat Benelux inte med någon bevisning för detta. Påståendet avvisades därför.

| (41) | För det femte hävdade Hydro Mat Benelux att allmänna konkurrensproblem inte borde utgöra skäl för slutsatsen om fortsatt eller återkommande skada. Hydro Mat Benelux framförde flera argument, t.ex. att unionens förbrukning hade minskat sedan krisen i euroområdet då de offentliga utgifterna minskade, vilket hade en negativ inverkan på unionsindustrins konkurrenskraft, konkurrensen från plaströr, svårigheter att finna arbetskraft, unionsindustrins fortsatta dominerande ställning och pressen från billigare kinesisk import på upphandlingsförfarandena. |
| --- | --- |

(41)

För det femte hävdade Hydro Mat Benelux att allmänna konkurrensproblem inte borde utgöra skäl för slutsatsen om fortsatt eller återkommande skada. Hydro Mat Benelux framförde flera argument, t.ex. att unionens förbrukning hade minskat sedan krisen i euroområdet då de offentliga utgifterna minskade, vilket hade en negativ inverkan på unionsindustrins konkurrenskraft, konkurrensen från plaströr, svårigheter att finna arbetskraft, unionsindustrins fortsatta dominerande ställning och pressen från billigare kinesisk import på upphandlingsförfarandena.

| (42) | Detta påstående behandlas i skäl 256. |
| --- | --- |

(42)

Detta påstående behandlas i skäl 256.

| (43) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade Tata Metaliks Limited att uppgifterna avseende unionsindustrin och import i begäran om översyn omfattade perioden juli 2019–juni 2020. Enligt tillkännagivandet om inledande omfattade översynen dock perioden januari 2020–december 2020. Enligt företagets åsikt borde sökandena ha uppdaterat sin begäran om översyn vid giltighetstidens utgång baserat på den översynsperiod som fastställs i tillkännagivandet om inledande, och dessa uppgifter borde ha gjorts tillgängliga för parterna. Företaget ansåg att kommissionen åsidosatte artikel 12.1.2 och 12.1.3 i WTO-avtalet om subventioner och kompensatoriska åtgärder (avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder) genom att inte informera parterna om en sådan uppdaterad begäran om översyn. |
| --- | --- |

(43)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade Tata Metaliks Limited att uppgifterna avseende unionsindustrin och import i begäran om översyn omfattade perioden juli 2019–juni 2020. Enligt tillkännagivandet om inledande omfattade översynen dock perioden januari 2020–december 2020. Enligt företagets åsikt borde sökandena ha uppdaterat sin begäran om översyn vid giltighetstidens utgång baserat på den översynsperiod som fastställs i tillkännagivandet om inledande, och dessa uppgifter borde ha gjorts tillgängliga för parterna. Företaget ansåg att kommissionen åsidosatte artikel 12.1.2 och 12.1.3 i WTO-avtalet om subventioner och kompensatoriska åtgärder (avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder) genom att inte informera parterna om en sådan uppdaterad begäran om översyn.

avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder

| (44) | För det första är det kommissionens gällande praxis att grunda sina undersökningsresultat på senaste tillgängliga uppgifter. Dessa uppgifter måste inte nödvändigtvis motsvara den period som anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, eftersom uppgifterna kanske inte fanns tillgängliga vid den tidpunkt då begäran om översyn ingavs. Avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder innehåller ingen bestämmelse som kräver att kommissionen ska grunda sina undersökningsresultat på samma period som anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. För det andra hade alla parter möjlighet att under undersökningens gång inkomma med sina synpunkter på undersökningsresultaten och bevisningen avseende den översynsperiod som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen ansåg därför att den varken hade åsidosatt några processuella rättigheter eller avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder och avvisade påståendet. |
| --- | --- |

(44)

För det första är det kommissionens gällande praxis att grunda sina undersökningsresultat på senaste tillgängliga uppgifter. Dessa uppgifter måste inte nödvändigtvis motsvara den period som anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, eftersom uppgifterna kanske inte fanns tillgängliga vid den tidpunkt då begäran om översyn ingavs. Avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder innehåller ingen bestämmelse som kräver att kommissionen ska grunda sina undersökningsresultat på samma period som anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. För det andra hade alla parter möjlighet att under undersökningens gång inkomma med sina synpunkter på undersökningsresultaten och bevisningen avseende den översynsperiod som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen ansåg därför att den varken hade åsidosatt några processuella rättigheter eller avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder och avvisade påståendet.

| (45) | Tata Metaliks Limited hänvisade också till att kommissionen hade avvisat företagets synpunkter på inledandet av undersökningen eftersom de inkom efter den tidsfrist som fastställs i tillkännagivandet om inledande (se skäl 28). Företaget ansåg att tidsfristen borde börja löpa efter mottagandet av sökandenas reviderade uppgifter, som borde avse den översynsperiod som fastställs i tillkännagivandet om inledande. Tata Metaliks Limited hävdade också att det är en ”fast rättsprincip” och en ”rättslig ståndpunkt i alla jurisdiktioner” att inlagor rörande lagfrågor kan inges efter tidsfristen. |
| --- | --- |

(45)

Tata Metaliks Limited hänvisade också till att kommissionen hade avvisat företagets synpunkter på inledandet av undersökningen eftersom de inkom efter den tidsfrist som fastställs i tillkännagivandet om inledande (se skäl 28). Företaget ansåg att tidsfristen borde börja löpa efter mottagandet av sökandenas reviderade uppgifter, som borde avse den översynsperiod som fastställs i tillkännagivandet om inledande. Tata Metaliks Limited hävdade också att det är en ”fast rättsprincip” och en ”rättslig ståndpunkt i alla jurisdiktioner” att inlagor rörande lagfrågor kan inges efter tidsfristen.

| (46) | Såsom förklaras i skäl 44 avsåg översynsperioden den senaste period som det fanns tillgängliga uppgifter för, och den perioden motsvarar inte alltid den preliminära bedömning som görs i en begäran om översyn. Tidsfristen i tillkännagivandet om inledande avsåg dessutom uttryckligen dagen för offentliggörandet av tillkännagivandet, och inte något annat datum, t.ex. ett datum då parter inkommer med eventuell information. När det gäller tidsfristen i tillkännagivandet om inledande görs ingen åtskillnad mellan lag- och faktafrågor, dvs. tidsfristen gäller på samma sätt för båda. Kommissionen avvisade således detta påstående. |
| --- | --- |

(46)

Såsom förklaras i skäl 44 avsåg översynsperioden den senaste period som det fanns tillgängliga uppgifter för, och den perioden motsvarar inte alltid den preliminära bedömning som görs i en begäran om översyn. Tidsfristen i tillkännagivandet om inledande avsåg dessutom uttryckligen dagen för offentliggörandet av tillkännagivandet, och inte något annat datum, t.ex. ett datum då parter inkommer med eventuell information. När det gäller tidsfristen i tillkännagivandet om inledande görs ingen åtskillnad mellan lag- och faktafrågor, dvs. tidsfristen gäller på samma sätt för båda. Kommissionen avvisade således detta påstående.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (47) | Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit), med undantag av rör av duktilt gjutjärn utan invändigt och utvändigt överdrag (slätrör), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7303 00 10 (Taric-nummer 7303001010) och ex 7303 00 90 (Taric-nummer 7303009010) (den berörda produkten), med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(47)

Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit), med undantag av rör av duktilt gjutjärn utan invändigt och utvändigt överdrag (slätrör), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7303 00 10 (Taric-nummer 7303001010) och ex 7303 00 90 (Taric-nummer 7303009010) (den berörda produkten), med ursprung i Indien.

slätrör

den berörda produkten

| (48) | Rör av duktilt gjutjärn används för dricksvattenförsörjning, bortledning av avloppsvatten och bevattning av jordbruksmark. Ledning av vatten genom rör av duktilt gjutjärn kan ske med hjälp av tryck eller bara tyngdkraften. Rören varierar mellan 60 mm och 2 000 mm i diameter och är 5,5, 6,7 eller 8 meter långa. Invändigt är de normalt inklädda med cement eller andra material och utvändigt överdragna med zink, målade eller tejplindade. Slutanvändarna är främst allmännyttiga företag. |
| --- | --- |

(48)

Rör av duktilt gjutjärn används för dricksvattenförsörjning, bortledning av avloppsvatten och bevattning av jordbruksmark. Ledning av vatten genom rör av duktilt gjutjärn kan ske med hjälp av tryck eller bara tyngdkraften. Rören varierar mellan 60 mm och 2 000 mm i diameter och är 5,5, 6,7 eller 8 meter långa. Invändigt är de normalt inklädda med cement eller andra material och utvändigt överdragna med zink, målade eller tejplindade. Slutanvändarna är främst allmännyttiga företag.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (49) | Såsom fastställs i den ursprungliga undersökningen bekräftar denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har både samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(49)

Såsom fastställs i den ursprungliga undersökningen bekräftar denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har både samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det berörda landet. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det berörda landet.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (50) | Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(50)

Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING

SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING

| (51) | I enlighet med artikel 18 i grundförordningen och i enlighet med tillkännagivandet om inledande undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande subventionering. |
| --- | --- |

(51)

I enlighet med artikel 18 i grundförordningen och i enlighet med tillkännagivandet om inledande undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande subventionering.

3.1   Utvärdering av importen efter införandet av åtgärder

Utvärdering av importen efter införandet av åtgärder

| (52) | Under den ursprungliga undersökningsperioden (15) exporterade Indien [80 000–100 000] ton av den berörda produkten till unionen (baserat på EU-27) (16). Mellan 2016 och 2018, efter införandet av slutgiltiga åtgärder i mars 2016, minskade importen och varierade från 38 000 till 55 000 ton per år. Under 2019 ökade importen från Indien igen, till [64 000–75 000] ton. |
| --- | --- |

(52)

Under den ursprungliga undersökningsperioden (15) exporterade Indien [80 000–100 000] ton av den berörda produkten till unionen (baserat på EU-27) (16). Mellan 2016 och 2018, efter införandet av slutgiltiga åtgärder i mars 2016, minskade importen och varierade från 38 000 till 55 000 ton per år. Under 2019 ökade importen från Indien igen, till [64 000–75 000] ton.

15

16

| (53) | Under översynsperioden minskade importen av den berörda produkten till [44 000–52 000] ton. Efter översynsperioden, under 2021, ökade importen återigen till 2019 års nivåer. |
| --- | --- |

(53)

Under översynsperioden minskade importen av den berörda produkten till [44 000–52 000] ton. Efter översynsperioden, under 2021, ökade importen återigen till 2019 års nivåer.

| (54) | Totalt sett låg importen av den berörda produkten från Indien kvar på betydande nivåer under översynsperioden och svarade för omkring [10–14] % av unionens marknad, jämfört med den marknadsandel på [15–20] % som den indiska importen stod för under den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(54)

Totalt sett låg importen av den berörda produkten från Indien kvar på betydande nivåer under översynsperioden och svarade för omkring [10–14] % av unionens marknad, jämfört med den marknadsandel på [15–20] % som den indiska importen stod för under den ursprungliga undersökningsperioden.

3.2   Grund för slutsatserna

Grund för slutsatserna

| (55) | Endast ett företag, dvs. Tata Metaliks Limited, samarbetade i undersökningen (se avsnitt 1.5). Företaget utnyttjade de tre exportprogram som ansågs vara subventionerade i den ursprungliga undersökningen, främst för sin export till tredjeländer. Under översynsperioden sålde företaget dock det mesta av sin produktion på den inhemska marknaden (17). De indiska exporterande tillverkare som exporterade till unionen i betydande mängder var inte samarbetsvilliga. Kommissionen beslutade därför att inte begränsa sig till att använda de uppgifter som Tata Metaliks Limited inkommit med för att fastställa subventionsnivån för exporterande tillverkare av rör av duktilt gjutjärn i Indien, utan i stället använda tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

Endast ett företag, dvs. Tata Metaliks Limited, samarbetade i undersökningen (se avsnitt 1.5). Företaget utnyttjade de tre exportprogram som ansågs vara subventionerade i den ursprungliga undersökningen, främst för sin export till tredjeländer. Under översynsperioden sålde företaget dock det mesta av sin produktion på den inhemska marknaden (17). De indiska exporterande tillverkare som exporterade till unionen i betydande mängder var inte samarbetsvilliga. Kommissionen beslutade därför att inte begränsa sig till att använda de uppgifter som Tata Metaliks Limited inkommit med för att fastställa subventionsnivån för exporterande tillverkare av rör av duktilt gjutjärn i Indien, utan i stället använda tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28 i grundförordningen.

17

| (56) | Mot bakgrund av ovanstående baserade kommissionen sin analys på alla uppgifter den hade tillgång till, särskilt följande:






  — | Begäran om en översyn vid giltighetens utgång enligt artikel 28 i grundförordningen. |
| --- | --- | --- |

(56)

Mot bakgrund av ovanstående baserade kommissionen sin analys på alla uppgifter den hade tillgång till, särskilt följande:

—

Begäran om en översyn vid giltighetens utgång enligt artikel 28 i grundförordningen.

| — | Resultat av den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

—

Resultat av den ursprungliga undersökningen.

| — | Information som lämnats av de indiska myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Information som lämnats av de indiska myndigheterna.

| — | Information som lämnats av Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- |

—

Information som lämnats av Tata Metaliks Limited.

| — | Slutsatserna i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/433 (18). |
| --- | --- |

—

Slutsatserna i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/433 (18).

18

3.3   Subventionsprogram som granskas i denna undersökning

Subventionsprogram som granskas i denna undersökning

| (57) | Kommissionen undersökte om subventionering fortfarande förekom genom att analysera huruvida de subventioner som var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen fortsatte att gynna den indiska industrin för rör av duktilt gjutjärn. Vad gäller subventionsprogram som upphörde undersökte kommissionen även om dessa program hade ersatts av andra liknande program och om nya program hade inrättats. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen undersökte om subventionering fortfarande förekom genom att analysera huruvida de subventioner som var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen fortsatte att gynna den indiska industrin för rör av duktilt gjutjärn. Vad gäller subventionsprogram som upphörde undersökte kommissionen även om dessa program hade ersatts av andra liknande program och om nya program hade inrättats.

| (58) | Mot bakgrund av slutsatserna i detta avsnitt som bekräftade att det förekom fortsatt subventionering i fråga om de subventioner som var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen, beslöt kommissionen att det inte fanns något behov av att undersöka alla andra subventioner som sökanden hävdade förelåg. När kommissionen har fastställt att det finns bevisning för fortsatt subventionering över miniminivån enligt artikel 18 i grundförordningen behöver inte det exakta subventionsbeloppet fastställas i översyner vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(58)

Mot bakgrund av slutsatserna i detta avsnitt som bekräftade att det förekom fortsatt subventionering i fråga om de subventioner som var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen, beslöt kommissionen att det inte fanns något behov av att undersöka alla andra subventioner som sökanden hävdade förelåg. När kommissionen har fastställt att det finns bevisning för fortsatt subventionering över miniminivån enligt artikel 18 i grundförordningen behöver inte det exakta subventionsbeloppet fastställas i översyner vid giltighetstidens utgång.

| (59) | I den ursprungliga undersökningen utjämnade kommissionen följande program:






  1. | Outtagna eller uteblivna offentliga intäkter.






  — | Ordningar för befrielse och eftergift av tullar.






  a) | Focus Product Scheme (”fokusproduktsystemet”), som ersattes av ett system benämnt Merchandise Exports from India Scheme (systemet med varuexport från Indien) under perioden 2015–2020. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(59)

I den ursprungliga undersökningen utjämnade kommissionen följande program:

1.

Outtagna eller uteblivna offentliga intäkter.

—

Ordningar för befrielse och eftergift av tullar.

a)

Focus Product Scheme (”fokusproduktsystemet”), som ersattes av ett system benämnt Merchandise Exports from India Scheme (systemet med varuexport från Indien) under perioden 2015–2020.

Focus Product Scheme

Merchandise Exports from India Scheme

systemet med varuexport från Indien

| b) | Export Promotion of Capital Goods Scheme (EPCGS) (”systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror”). |
| --- | --- |

b)

Export Promotion of Capital Goods Scheme (EPCGS) (”systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror”).

Export Promotion of Capital Goods Scheme

| c) | Tullrestitutionssystemet (Duty Drawback Scheme). |
| --- | --- |

c)

Tullrestitutionssystemet (Duty Drawback Scheme).

Duty Drawback Scheme

| 2. | Leverans av varor och tillhandahållande av tjänster för mindre än skälig ersättning.






  — | Tillhandahållande av järnmalm mot för låg ersättning |
| --- | --- | --- |

2.

Leverans av varor och tillhandahållande av tjänster för mindre än skälig ersättning.

—

Tillhandahållande av järnmalm mot för låg ersättning

3.3.1   Focus Product Scheme (”fokusproduktsystemet”) (FPS), som 2015–2020 ersattes av systemet med varuexport från Indien

Focus Product Scheme (”fokusproduktsystemet”) (FPS), som 2015–2020 ersattes av systemet med varuexport från Indien

3.3.1.1   Resultat av den ursprungliga undersökningen

| (60) | I den ursprungliga undersökningen drog kommissionen slutsatsen att fokusproduktsystemet, som var i kraft under den ursprungliga undersökningsperioden, medförde subventionering i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Detta program grundade sig på den utrikeshandelspolitiska planen (Foreign Trade Policy) (FTP) för 2009–2014. |
| --- | --- |

(60)

I den ursprungliga undersökningen drog kommissionen slutsatsen att fokusproduktsystemet, som var i kraft under den ursprungliga undersökningsperioden, medförde subventionering i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Detta program grundade sig på den utrikeshandelspolitiska planen (Foreign Trade Policy) (FTP) för 2009–2014.

Foreign Trade Policy

| (61) | De subventionsnivåer som fastställdes för FPS i den ursprungliga undersökningen varierade från 3,11 % till 4,35 %. |
| --- | --- |

(61)

De subventionsnivåer som fastställdes för FPS i den ursprungliga undersökningen varierade från 3,11 % till 4,35 %.

| (62) | Programmet avslutades emellertid efter den ursprungliga undersökningsperioden och ersattes av ett nytt program benämnt Merchandise Exports from India Scheme) (systemet med varuexport från Indien). Systemet med varuexport från Indien ersatte ett antal tidigare program, inklusive FPS. Villkoren för systemet med varuexport från Indien liknade villkoren för FPS, som utjämnades i den ursprungliga undersökningen. I den ursprungliga undersökningen ansåg kommissionen därför att slutsatserna om FPS också var tillämpliga på systemet med varuexport från Indien. |
| --- | --- |

(62)

Programmet avslutades emellertid efter den ursprungliga undersökningsperioden och ersattes av ett nytt program benämnt Merchandise Exports from India Scheme) (systemet med varuexport från Indien). Systemet med varuexport från Indien ersatte ett antal tidigare program, inklusive FPS. Villkoren för systemet med varuexport från Indien liknade villkoren för FPS, som utjämnades i den ursprungliga undersökningen. I den ursprungliga undersökningen ansåg kommissionen därför att slutsatserna om FPS också var tillämpliga på systemet med varuexport från Indien.

Merchandise Exports from India Scheme

systemet med varuexport från Indien

3.3.1.2   Fortsättning av subventionsprogrammet

| (63) | Systemet med varuexport från Indien fortsatte att gälla under översynsperioden. Systemets existens bekräftades även av de indiska myndigheterna i deras svar på frågeformuläret och av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren Tata Metaliks Limited, som också utnyttjade systemet. |
| --- | --- |

(63)

Systemet med varuexport från Indien fortsatte att gälla under översynsperioden. Systemets existens bekräftades även av de indiska myndigheterna i deras svar på frågeformuläret och av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren Tata Metaliks Limited, som också utnyttjade systemet.

a)   
  Rättslig grund

Rättslig grund

| (64) | Systemet med varuexport från Indien grundar sig på utrikeshandelslagen från 1992 (Foreign Trade [Development and Regulation] Act 1992, lag nr 22 från det året), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska myndigheterna att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i FTP-dokument som normalt sett utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(64)

Systemet med varuexport från Indien grundar sig på utrikeshandelslagen från 1992 (Foreign Trade [Development and Regulation] Act 1992, lag nr 22 från det året), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska myndigheterna att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i FTP-dokument som normalt sett utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet.

Foreign Trade [Development and Regulation] Act 1992

| (65) | Systemet med varuexport från Indien beskrivs i den femåriga planen för utrikeshandelspolitiken 2015–2020. De förfaranden som tillämpas för FTP 2015–2020 beskrivs närmare i förfarandehandboken för 2015–2020 (Handbook of Procedures, HOP). |
| --- | --- |

(65)

Systemet med varuexport från Indien beskrivs i den femåriga planen för utrikeshandelspolitiken 2015–2020. De förfaranden som tillämpas för FTP 2015–2020 beskrivs närmare i förfarandehandboken för 2015–2020 (Handbook of Procedures, HOP).

Handbook of Procedures,

| (66) | En närmare beskrivning av systemet med varuexport från Indien finns i kapitel 3 i FTP 2015–2020 samt i kapitel 3 i förfarandehandboken för 2015–2020. |
| --- | --- |

(66)

En närmare beskrivning av systemet med varuexport från Indien finns i kapitel 3 i FTP 2015–2020 samt i kapitel 3 i förfarandehandboken för 2015–2020.

b)   
  Berättigande

Berättigande

| (67) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(67)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   
  Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (68) | Stödberättigade företag kan utnyttja systemet med varuexport från Indien genom att exportera vissa produkter till vissa länder som ingår i grupp A (traditionella marknader, inbegripet samtliga EU-medlemsstater), grupp B (nya marknader och fokusmarknader) och grupp C (övriga marknader). De länder som ingår i varje grupp och förteckningen över produkter med motsvarande ersättningsnivåer anges i tillägg 3B till uppdaterade HOP. |
| --- | --- |

(68)

Stödberättigade företag kan utnyttja systemet med varuexport från Indien genom att exportera vissa produkter till vissa länder som ingår i grupp A (traditionella marknader, inbegripet samtliga EU-medlemsstater), grupp B (nya marknader och fokusmarknader) och grupp C (övriga marknader). De länder som ingår i varje grupp och förteckningen över produkter med motsvarande ersättningsnivåer anges i tillägg 3B till uppdaterade HOP.

| (69) | Förmånen ges i form av en tullkredit som motsvarar en procentsats av exportens fob-värde. Systemet med varuexport från Indien uppgick under översynsperioden till 3 %. |
| --- | --- |

(69)

Förmånen ges i form av en tullkredit som motsvarar en procentsats av exportens fob-värde. Systemet med varuexport från Indien uppgick under översynsperioden till 3 %.

| (70) | I enlighet med punkt 3.06 i FTP 2015–2020 undantas vissa typer av export från systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag. |
| --- | --- |

(70)

I enlighet med punkt 3.06 i FTP 2015–2020 undantas vissa typer av export från systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag.

| (71) | Tullkrediterna inom systemet med varuexport från Indien får överföras fritt och gäller under en period på 18 månader från och med dagen för utfärdandet, medan de tullkreditnoter som utfärdats den 1 januari 2016 eller senare ska vara giltiga under en period på 24 månader från och med dagen för utfärdandet, i enlighet med punkt 3.13 i den uppdaterade förfarandehandboken för 2015–2020. |
| --- | --- |

(71)

Tullkrediterna inom systemet med varuexport från Indien får överföras fritt och gäller under en period på 18 månader från och med dagen för utfärdandet, medan de tullkreditnoter som utfärdats den 1 januari 2016 eller senare ska vara giltiga under en period på 24 månader från och med dagen för utfärdandet, i enlighet med punkt 3.13 i den uppdaterade förfarandehandboken för 2015–2020.

| (72) | De kan användas för i) betalning av importtullar på insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror, ii) betalning av punktskatter på inhemsk upphandling av insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror och betalning och iii) betalning av tjänsteskatt vid tjänsteupphandling. Noterna kan även säljas på marknaden. |
| --- | --- |

(72)

De kan användas för i) betalning av importtullar på insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror, ii) betalning av punktskatter på inhemsk upphandling av insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror och betalning och iii) betalning av tjänsteskatt vid tjänsteupphandling. Noterna kan även säljas på marknaden.

| (73) | En ansökan om förmåner inom ramen för systemet med varuexport från Indien måste inges online på generaldirektoratet för utrikeshandels webbplats. Relevant dokumentation (fraktsedlar, bankintyg om att betalning erhållits och lossningsbevis) måste inges med den elektroniska ansökan. Relevant regional myndighet i Indien utfärdar tullkrediten efter att ha granskat dokumenten. Så länge som exportören tillhandahåller dokumentationen i fråga har inte den regionala myndigheten någon bestämmanderätt när det gäller beviljandet av tullkrediter. |
| --- | --- |

(73)

En ansökan om förmåner inom ramen för systemet med varuexport från Indien måste inges online på generaldirektoratet för utrikeshandels webbplats. Relevant dokumentation (fraktsedlar, bankintyg om att betalning erhållits och lossningsbevis) måste inges med den elektroniska ansökan. Relevant regional myndighet i Indien utfärdar tullkrediten efter att ha granskat dokumenten. Så länge som exportören tillhandahåller dokumentationen i fråga har inte den regionala myndigheten någon bestämmanderätt när det gäller beviljandet av tullkrediter.

d)   
  Ekonomiskt bidrag och förmån

Ekonomiskt bidrag och förmån

| (74) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen slog kommissionen fast att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt utfärdar de indiska myndigheterna en tullkredit som den exporterande tillverkaren bokför som en kortfristig fordran som denne när som helst kan avräkna. Detta utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling. Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen det lämpligt att förmånerna inom ramen för systemet med varuexport från Indien beräknas som summan av de belopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för systemet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(74)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen slog kommissionen fast att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt utfärdar de indiska myndigheterna en tullkredit som den exporterande tillverkaren bokför som en kortfristig fordran som denne när som helst kan avräkna. Detta utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling. Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen det lämpligt att förmånerna inom ramen för systemet med varuexport från Indien beräknas som summan av de belopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för systemet under undersökningsperioden.

e)   
  Selektivitet

Selektivitet

| (75) | Systemet med varuexport från Indien är rättsligt sett knutet till exportresultat och anses följaktligen vara selektivt i den mening som avses i artikel 4.2 a och b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(75)

Systemet med varuexport från Indien är rättsligt sett knutet till exportresultat och anses följaktligen vara selektivt i den mening som avses i artikel 4.2 a och b i grundförordningen.

f)   
  Slutsatser om systemet med varuexport från Indien

Slutsatser om systemet med varuexport från Indien

| (76) | Kommissionen drog slutsatsen att systemet med varuexport från Indien innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En tullkredit inom ramen för systemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom tullkrediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar som betalats på kapitalvaror, vilket minskar de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Dessutom ger en tullkredit inom ramen för systemet en förmån till den exportör som inte behöver betala dessa importtullar. För ett företag som säljer noter från systemet på marknaden ger systemet ett direkt ekonomiskt bidrag. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen drog slutsatsen att systemet med varuexport från Indien innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En tullkredit inom ramen för systemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom tullkrediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar som betalats på kapitalvaror, vilket minskar de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Dessutom ger en tullkredit inom ramen för systemet en förmån till den exportör som inte behöver betala dessa importtullar. För ett företag som säljer noter från systemet på marknaden ger systemet ett direkt ekonomiskt bidrag.

| (77) | Kommissionen konstaterade att systemet med varuexport från Indien upphörde att gälla efter översynsperioden, från och med den 1 januari 2021. Fram till slutet av 2021 kan företagen dock fortfarande ansöka om noter enligt systemet med varuexport från Indien för de exporttransaktioner som gjordes 2020. Vidare kan företagen fortfarande använda den not som erhållits 2021 enligt systemet med varuexport från Indien för att balansera importtullar som ska betalas, till och med den 15 september 2023. Förmånerna enligt detta system erhölls således under översynsperioden och kommer att fortsätta även efter införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen konstaterade att systemet med varuexport från Indien upphörde att gälla efter översynsperioden, från och med den 1 januari 2021. Fram till slutet av 2021 kan företagen dock fortfarande ansöka om noter enligt systemet med varuexport från Indien för de exporttransaktioner som gjordes 2020. Vidare kan företagen fortfarande använda den not som erhållits 2021 enligt systemet med varuexport från Indien för att balansera importtullar som ska betalas, till och med den 15 september 2023. Förmånerna enligt detta system erhölls således under översynsperioden och kommer att fortsätta även efter införandet av åtgärder.

| (78) | Kommissionen noterade också att de indiska myndigheterna i augusti 2021 offentliggjorde riktlinjer för ett nytt program benämnt Remission of Duties and Taxes on Exported Products Scheme (systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter), som ersätter systemet med varuexport från Indien. Systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter benämns som en mekanism för ersättning för skatter/tullar/avgifter på central nivå, statlig nivå och lokal nivå som för närvarande inte återbetalas enligt någon annan mekanism men som uppstår under tillverkning och distribution av exporterade produkter (19). De indiska myndigheterna tillkännagav ersättningssatser för de olika sektorerna. Satserna kan ses över när som helst. Även om satserna för järnindustrin och den berörda produkten inte hade meddelats vid tidpunkten för undersökningen begärde sektorn att få ingå i systemet, vilket även bekräftades av den Tata Metaliks Limited, och den tillämpliga satsen för industrin diskuterades fortfarande (20). |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen noterade också att de indiska myndigheterna i augusti 2021 offentliggjorde riktlinjer för ett nytt program benämnt Remission of Duties and Taxes on Exported Products Scheme (systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter), som ersätter systemet med varuexport från Indien. Systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter benämns som en mekanism för ersättning för skatter/tullar/avgifter på central nivå, statlig nivå och lokal nivå som för närvarande inte återbetalas enligt någon annan mekanism men som uppstår under tillverkning och distribution av exporterade produkter (19). De indiska myndigheterna tillkännagav ersättningssatser för de olika sektorerna. Satserna kan ses över när som helst. Även om satserna för järnindustrin och den berörda produkten inte hade meddelats vid tidpunkten för undersökningen begärde sektorn att få ingå i systemet, vilket även bekräftades av den Tata Metaliks Limited, och den tillämpliga satsen för industrin diskuterades fortfarande (20).

Remission of Duties and Taxes on Exported Products Scheme

systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter

19

20

3.3.1.3   Slutsats

| (79) | Eftersom den rättsliga situationen inte har ändrats väsentligt ansåg kommissionen att industrin för rör av duktilt gjutjärn erhöll förmåner från systemet med varuexport från Indien även under översynsperioden. Kommissionen drog samma slutsatser i genomförandeförordning (EU) 2022/433. |
| --- | --- |

(79)

Eftersom den rättsliga situationen inte har ändrats väsentligt ansåg kommissionen att industrin för rör av duktilt gjutjärn erhöll förmåner från systemet med varuexport från Indien även under översynsperioden. Kommissionen drog samma slutsatser i genomförandeförordning (EU) 2022/433.

| (80) | På grund av den bristande samarbetsviljan var det inte möjligt att beräkna den exakta subventionsnivån för detta system under översynsperioden. Kommissionen använde sig av tillgängliga uppgifter enligt artikel 28 i grundförordningen för detta syfte. Subventionsnivån under den ursprungliga undersökningsperioden när det gäller fokusproduktsystemet, som utjämnades i den ursprungliga undersökningen och ersattes av systemet med varuexport från Indien (vilket konstaterades bevilja liknande förmåner), varierade mellan 3,11 % och 4,35 % (se skäl 61). |
| --- | --- |

(80)

På grund av den bristande samarbetsviljan var det inte möjligt att beräkna den exakta subventionsnivån för detta system under översynsperioden. Kommissionen använde sig av tillgängliga uppgifter enligt artikel 28 i grundförordningen för detta syfte. Subventionsnivån under den ursprungliga undersökningsperioden när det gäller fokusproduktsystemet, som utjämnades i den ursprungliga undersökningen och ersattes av systemet med varuexport från Indien (vilket konstaterades bevilja liknande förmåner), varierade mellan 3,11 % och 4,35 % (se skäl 61).

| (81) | Eftersom systemet med varuexport från Indien uppgick till 3 % fob jämfört med 5 % fob enligt fokusproduktsystemet under den ursprungliga undersökningsperioden, minskade den förmån som industrin för rör av duktilt gjutjärn erhöll på motsvarande sätt under översynsperioden. I genomförandeförordning (EU) 2022/433, uppgick de förmåner som konstaterades för tillverkare av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål till 1,87 % och 1,92 % för systemet med varuexport från Indien på 2 %. Kommissionen ansåg att de förmåner som tillverkare av rör av duktilt gjutjärn erhöll enligt systemet med varuexport från Indien uppgick till nästan 3 % och därför inte var försumbara. |
| --- | --- |

(81)

Eftersom systemet med varuexport från Indien uppgick till 3 % fob jämfört med 5 % fob enligt fokusproduktsystemet under den ursprungliga undersökningsperioden, minskade den förmån som industrin för rör av duktilt gjutjärn erhöll på motsvarande sätt under översynsperioden. I genomförandeförordning (EU) 2022/433, uppgick de förmåner som konstaterades för tillverkare av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål till 1,87 % och 1,92 % för systemet med varuexport från Indien på 2 %. Kommissionen ansåg att de förmåner som tillverkare av rör av duktilt gjutjärn erhöll enligt systemet med varuexport från Indien uppgick till nästan 3 % och därför inte var försumbara.

| (82) | Efter utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att systemet med varuexport från Indien gav ersättning för a) indirekta skatter i samband med tillverkning och distribution av exporterade produkter och b) kumulativa indirekta skatter på de insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exporterade produkter. Tata Metaliks Limited hävdade att återbetalningar av sådana skattekategorier inte är utjämningsbara enligt avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. Företaget hävdade vidare att även om systemet med varuexport från Indien skulle anses vara utjämningsbart avslutades programmet den 31 december 2020. |
| --- | --- |

(82)

Efter utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att systemet med varuexport från Indien gav ersättning för a) indirekta skatter i samband med tillverkning och distribution av exporterade produkter och b) kumulativa indirekta skatter på de insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exporterade produkter. Tata Metaliks Limited hävdade att återbetalningar av sådana skattekategorier inte är utjämningsbara enligt avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. Företaget hävdade vidare att även om systemet med varuexport från Indien skulle anses vara utjämningsbart avslutades programmet den 31 december 2020.

| (83) | Kommissionen avvisade dessa påståenden. Såsom förklaras i skälen 60–81 får företag i Indien tillbaka en fast procentsats av fob-värdet på exporten i form av en tullkredit. Systemets villkor innebär inte att värdet på tullkrediten måste motsvara de skatter som företagen har betalat, och dessa skattebelopp kontrolleras inte heller. Vad gäller sannolikheten för att subventionsprogrammet fortsätter kan företagen, vilket nämns i skäl 77, fortfarande använda den tullkredit som erhållits 2021 enligt systemet med varuexport från Indien för att balansera importtullar som ska betalas, till och med den 15 september 2023. Förmånerna enligt detta system kommer således att fortsätta att gälla långt efter översynsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen avvisade dessa påståenden. Såsom förklaras i skälen 60–81 får företag i Indien tillbaka en fast procentsats av fob-värdet på exporten i form av en tullkredit. Systemets villkor innebär inte att värdet på tullkrediten måste motsvara de skatter som företagen har betalat, och dessa skattebelopp kontrolleras inte heller. Vad gäller sannolikheten för att subventionsprogrammet fortsätter kan företagen, vilket nämns i skäl 77, fortfarande använda den tullkredit som erhållits 2021 enligt systemet med varuexport från Indien för att balansera importtullar som ska betalas, till och med den 15 september 2023. Förmånerna enligt detta system kommer således att fortsätta att gälla långt efter översynsperioden.

| (84) | Tata Metaliks Limited hävdade även att systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter inte gav fördelar vid den tidpunkt då företaget inkom med sin inlaga (den 31 mars 2022), och ansåg därför att kommissionen inte kunde överväga omständigheten att förmånen diskuterades som en sannolik (framtida) subventionering av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(84)

Tata Metaliks Limited hävdade även att systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter inte gav fördelar vid den tidpunkt då företaget inkom med sin inlaga (den 31 mars 2022), och ansåg därför att kommissionen inte kunde överväga omständigheten att förmånen diskuterades som en sannolik (framtida) subventionering av den berörda produkten.

| (85) | Vad gäller systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter konstaterade kommissionen att Tata Metaliks Limited under dubbelkontrollen på distans uppgav att en ny sats för industrin för rör av duktilt gjutjärn kommer att förhandlas fram. Det faktum att satsen inte hade beslutats vid tidpunkten för företagets inlaga innebär inte att det inte finns en stor sannolikhet för att den nya satsen kommer att fastställas och att subventioneringen enligt detta nya program kommer att fortsätta efter 2023. Kommissionen tillbakavisade således detta påstående. |
| --- | --- |

(85)

Vad gäller systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter konstaterade kommissionen att Tata Metaliks Limited under dubbelkontrollen på distans uppgav att en ny sats för industrin för rör av duktilt gjutjärn kommer att förhandlas fram. Det faktum att satsen inte hade beslutats vid tidpunkten för företagets inlaga innebär inte att det inte finns en stor sannolikhet för att den nya satsen kommer att fastställas och att subventioneringen enligt detta nya program kommer att fortsätta efter 2023. Kommissionen tillbakavisade således detta påstående.

3.3.2   Export Promotion of Capital Goods Scheme (systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror)

Export Promotion of Capital Goods Scheme (systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror)

3.3.2.1   Resultat av den ursprungliga undersökningen

| (86) | Under den ursprungliga undersökningen slog kommissionen fast att programmet Export Promotion of Capital Goods Scheme (EPCGS) (systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror) tillhandahöll en utjämningsbar subvention och utgjorde ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna. Detta system gällde fortfarande under översynsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Under den ursprungliga undersökningen slog kommissionen fast att programmet Export Promotion of Capital Goods Scheme (EPCGS) (systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror) tillhandahöll en utjämningsbar subvention och utgjorde ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna. Detta system gällde fortfarande under översynsperioden.

Export Promotion of Capital Goods Scheme

systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

a)   
  Rättslig grund

Rättslig grund

| (87) | En närmare beskrivning av systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror finns i kapitel 5 i FTP 2015–2020 samt i kapitel 5 i förfarandehandboken för 2015–2020. |
| --- | --- |

(87)

En närmare beskrivning av systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror finns i kapitel 5 i FTP 2015–2020 samt i kapitel 5 i förfarandehandboken för 2015–2020.

b)   
  Berättigande

Berättigande

| (88) | Tillverkande exportörer, exporterande handlare som har anknytning till stödjande tillverkare samt tjänsteleverantörer är stödberättigade enligt denna åtgärd. |
| --- | --- |

(88)

Tillverkande exportörer, exporterande handlare som har anknytning till stödjande tillverkare samt tjänsteleverantörer är stödberättigade enligt denna åtgärd.

c)   
  Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (89) | På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) med en nedsatt tullsats. På ansökan och mot betalning av en avgift utfärdar de indiska myndigheterna i detta syfte en licens inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. Systemet innebär att en reducerad importtullsats tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss mängd varor avsedda för export under en viss period. Enligt FTP 2015–2020 kan kapitalvaror importeras med en tullsats på 0 % inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. Det exportåtagande som uppgår till sex gånger det insparade tullbeloppet måste uppfyllas inom en period på högst sex år. |
| --- | --- |

(89)

På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) med en nedsatt tullsats. På ansökan och mot betalning av en avgift utfärdar de indiska myndigheterna i detta syfte en licens inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. Systemet innebär att en reducerad importtullsats tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss mängd varor avsedda för export under en viss period. Enligt FTP 2015–2020 kan kapitalvaror importeras med en tullsats på 0 % inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. Det exportåtagande som uppgår till sex gånger det insparade tullbeloppet måste uppfyllas inom en period på högst sex år.

| (90) | Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna utnyttja rätten till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en EPCGS-licens. |
| --- | --- |

(90)

Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna utnyttja rätten till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en EPCGS-licens.

d)   
  Slutsatser om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

Slutsatser om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (91) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS) innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Tullnedsättningen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom nedsättningen minskar de tullinkomster som myndigheterna normalt sett skulle ha tagit ut. Den nedsatta tullen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet. |
| --- | --- |

(91)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS) innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Tullnedsättningen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom nedsättningen minskar de tullinkomster som myndigheterna normalt sett skulle ha tagit ut. Den nedsatta tullen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet.

| (92) | Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Det betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(92)

Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Det betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (93) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna. |
| --- | --- |

(93)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna.

| (94) | Under den ursprungliga undersökningen beräknades den utjämningsbara subventionens storlek i enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarar en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. Det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till undersökningsperioden, justerades genom att ränta har lagts till för denna period så att pengarnas fulla värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig. I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs företagens avgifter för att erhålla subventionen av från det sammanlagda subventionsbeloppet där detta begärdes. |
| --- | --- |

(94)

Under den ursprungliga undersökningen beräknades den utjämningsbara subventionens storlek i enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarar en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. Det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till undersökningsperioden, justerades genom att ränta har lagts till för denna period så att pengarnas fulla värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig. I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs företagens avgifter för att erhålla subventionen av från det sammanlagda subventionsbeloppet där detta begärdes.

| (95) | I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under den ursprungliga undersökningsperioden (lämplig nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade mängder. |
| --- | --- |

(95)

I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under den ursprungliga undersökningsperioden (lämplig nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade mängder.

| (96) | De subventionsnivåer som fastställdes för detta system under den ursprungliga undersökningsperioden varierade från 0,03 % till 0,38 %. |
| --- | --- |

(96)

De subventionsnivåer som fastställdes för detta system under den ursprungliga undersökningsperioden varierade från 0,03 % till 0,38 %.

3.3.2.2   Fortsättning av subventionsprogrammet

| (97) | I begäran om översyn och dess motsvarande bilagor lämnade sökanden bevisning för att tillverkare av rör av duktilt gjutjärn i Indien har fortsatt att utnyttja systemet. Systemets existens bekräftades även av de indiska myndigheterna i deras svar på frågeformuläret. Kommissionen slog dessutom fast att Tata Metaliks Limited använde systemet för att importera kapitalvaror som användes vid tillverkningen av den berörda produkten. Förmånerna enligt systemet kunde fördelas till den berörda produkten under översynsperioden. |
| --- | --- |

(97)

I begäran om översyn och dess motsvarande bilagor lämnade sökanden bevisning för att tillverkare av rör av duktilt gjutjärn i Indien har fortsatt att utnyttja systemet. Systemets existens bekräftades även av de indiska myndigheterna i deras svar på frågeformuläret. Kommissionen slog dessutom fast att Tata Metaliks Limited använde systemet för att importera kapitalvaror som användes vid tillverkningen av den berörda produkten. Förmånerna enligt systemet kunde fördelas till den berörda produkten under översynsperioden.

| (98) | Kommissionen drar därför slutsatsen att det finns tillräcklig bevisning för att de exporterande tillverkarna under översynsperioden fortsatte att utnyttja förmånerna enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen drar därför slutsatsen att det finns tillräcklig bevisning för att de exporterande tillverkarna under översynsperioden fortsatte att utnyttja förmånerna enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror.

| (99) | På grund av den bristande samarbetsviljan var det inte möjligt att beräkna den exakta subventionsnivån för detta system under översynsperioden. Kommissionen använde sig av tillgängliga uppgifter enligt artikel 28 i grundförordningen för detta syfte. De subventionsnivåer som fastställdes för detta system under den ursprungliga undersökningsperioden varierade från 0,03 % till 0,38 % (se skäl 96). |
| --- | --- |

(99)

På grund av den bristande samarbetsviljan var det inte möjligt att beräkna den exakta subventionsnivån för detta system under översynsperioden. Kommissionen använde sig av tillgängliga uppgifter enligt artikel 28 i grundförordningen för detta syfte. De subventionsnivåer som fastställdes för detta system under den ursprungliga undersökningsperioden varierade från 0,03 % till 0,38 % (se skäl 96).

| (100) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den subventionsnivå som beviljades genom detta system under översynsperioden inte var försumbar, och att den i alla händelser inte var lägre än de subventionsnivåer som konstaterades under den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(100)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den subventionsnivå som beviljades genom detta system under översynsperioden inte var försumbar, och att den i alla händelser inte var lägre än de subventionsnivåer som konstaterades under den ursprungliga undersökningen.

| (101) | Efter utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror var en tillåtlig subvention eftersom det innebar skattebefrielse för exporterade produkter avsedda för inhemsk förbrukning, och således inte var utjämningsbart. |
| --- | --- |

(101)

Efter utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror var en tillåtlig subvention eftersom det innebar skattebefrielse för exporterade produkter avsedda för inhemsk förbrukning, och således inte var utjämningsbart.

| (102) | Såsom kommissionen erinrar om i skäl 93 omfattas kapitalvaror i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna. Kommissionen tillbakavisade således detta påstående. |
| --- | --- |

(102)

Såsom kommissionen erinrar om i skäl 93 omfattas kapitalvaror i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna. Kommissionen tillbakavisade således detta påstående.

3.3.3   Tullrestitutionssystem

Tullrestitutionssystem

3.3.3.1   Resultat av den ursprungliga undersökningen

| (103) | I den ursprungliga undersökningen konstaterade kommissionen att de exporterande tillverkarna av den berörda produkten utnyttjade ett tullrestitutionssystem, som ger ersättning för en viss procentsats av fob-värdet på exporten (tullrestitutionsprocentsatsen). Tullrestitutionsprocentsatsen för den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden var 1,9 % av fob-värdet. Tullrestitutionssystemet gällde fortfarande under översynsperioden. |
| --- | --- |

(103)

I den ursprungliga undersökningen konstaterade kommissionen att de exporterande tillverkarna av den berörda produkten utnyttjade ett tullrestitutionssystem, som ger ersättning för en viss procentsats av fob-värdet på exporten (tullrestitutionsprocentsatsen). Tullrestitutionsprocentsatsen för den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden var 1,9 % av fob-värdet. Tullrestitutionssystemet gällde fortfarande under översynsperioden.

tullrestitutionsprocentsatsen

a)   
  Rättslig grund

Rättslig grund

| (104) | Den rättsliga grund som tillämpades under översynsperioden var restitutionsreglerna för tullar och centrala punktskatter 1995 (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995) (1995 års tullrestitutionsregler), som ändrades 2006 och som sedan ersattes av restitutionsreglerna för tullar och centrala punktskatter 2017 (Customs and Central Excise Duties Drawback Rules 2017) (2017 års regler), som trädde i kraft den 1 oktober 2017. Beräkningsmetoden för detta tullrestitutionssystem beskrivs i regel 3.2 i 1995 års tullrestitutionsregler. Regel 12.1 a ii i nämnda restitutionsregler utgör grunden för den deklaration som exporterande tillverkare måste lämna in för att kunna utnyttja systemet. Dessa regler står oförändrade i 2017 års restitutionsregler och motsvarar regel 3.2 respektive regel 13.1 a ii i dessa. |
| --- | --- |

(104)

Den rättsliga grund som tillämpades under översynsperioden var restitutionsreglerna för tullar och centrala punktskatter 1995 (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995) (1995 års tullrestitutionsregler), som ändrades 2006 och som sedan ersattes av restitutionsreglerna för tullar och centrala punktskatter 2017 (Customs and Central Excise Duties Drawback Rules 2017) (2017 års regler), som trädde i kraft den 1 oktober 2017. Beräkningsmetoden för detta tullrestitutionssystem beskrivs i regel 3.2 i 1995 års tullrestitutionsregler. Regel 12.1 a ii i nämnda restitutionsregler utgör grunden för den deklaration som exporterande tillverkare måste lämna in för att kunna utnyttja systemet. Dessa regler står oförändrade i 2017 års restitutionsregler och motsvarar regel 3.2 respektive regel 13.1 a ii i dessa.

Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995

1995 års tullrestitutionsregler

Customs and Central Excise Duties Drawback Rules 2017

2017 års regler

| (105) | Vidare innehåller cirkulärskrivelse nr 24/2001 specifika instruktioner om genomförandet av regel 3.2 och den deklaration som exportörer måste visa upp enligt regel 12.1 a ii. |
| --- | --- |

(105)

Vidare innehåller cirkulärskrivelse nr 24/2001 specifika instruktioner om genomförandet av regel 3.2 och den deklaration som exportörer måste visa upp enligt regel 12.1 a ii.

| (106) | Enligt regel 4 i 1995 års restitutionsregler kan centralregeringen ändra tullrestitutionsbelopp eller tullrestitutionssatser som fastställs enligt regel 3. De indiska myndigheterna har gjort ett antal ändringar, varav de senaste som innehöll revideringar av tullrestitutionssatserna är meddelande nr 95/2018 – CUSTOMS och meddelande nr 07/2020 – CUSTOMS. |
| --- | --- |

(106)

Enligt regel 4 i 1995 års restitutionsregler kan centralregeringen ändra tullrestitutionsbelopp eller tullrestitutionssatser som fastställs enligt regel 3. De indiska myndigheterna har gjort ett antal ändringar, varav de senaste som innehöll revideringar av tullrestitutionssatserna är meddelande nr 95/2018 – CUSTOMS och meddelande nr 07/2020 – CUSTOMS.

| (107) | Tullrestitutionsprocentsatsen för den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden var 1,9 % av fob-värdet. |
| --- | --- |

(107)

Tullrestitutionsprocentsatsen för den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden var 1,9 % av fob-värdet.

b)   
  Berättigande

Berättigande

| (108) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(108)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   
  Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (109) | Enligt detta system har alla företag som exporterar stödberättigade produkter rätt att ta emot ett belopp som motsvarar en procentandel av det deklarerade fob-värdet för den exporterade produkten. I regel 3.2 i restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter anges hur stödets storlek ska beräknas: Det återbetalningsbara beloppet baseras på branschomfattande genomsnittsvärden för relevanta tullar som betalats på importerade råvaror och en genomsnittlig förbrukning i branschen som inhämtats från vad de indiska myndigheterna anser vara representativa tillverkare av de stödberättigade exporterade produkterna. De indiska myndigheterna anger därefter det belopp som ska återbetalas som en procentandel av det genomsnittliga exportvärdet av de stödberättigade exporterade produkterna. |
| --- | --- |

(109)

Enligt detta system har alla företag som exporterar stödberättigade produkter rätt att ta emot ett belopp som motsvarar en procentandel av det deklarerade fob-värdet för den exporterade produkten. I regel 3.2 i restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter anges hur stödets storlek ska beräknas: Det återbetalningsbara beloppet baseras på branschomfattande genomsnittsvärden för relevanta tullar som betalats på importerade råvaror och en genomsnittlig förbrukning i branschen som inhämtats från vad de indiska myndigheterna anser vara representativa tillverkare av de stödberättigade exporterade produkterna. De indiska myndigheterna anger därefter det belopp som ska återbetalas som en procentandel av det genomsnittliga exportvärdet av de stödberättigade exporterade produkterna.

| (110) | De indiska myndigheterna använder denna procentandel för att beräkna det tullrestitutionsbelopp som alla exportörer som omfattas av detta system har rätt till. Beloppet för detta system bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt. |
| --- | --- |

(110)

De indiska myndigheterna använder denna procentandel för att beräkna det tullrestitutionsbelopp som alla exportörer som omfattas av detta system har rätt till. Beloppet för detta system bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt.

| (111) | Enligt de indiska myndigheterna kan tullrestitutionssatsen även fastställas på grundval av det faktiska tullbeloppet när det gäller produkter som inte är berättigade till tullrestitutionssatsen för alla företag (AIR of Drawback) eller när det gäller företag för vilka ”AIR-avdragen” blir lägre än 80 % av det faktiska tullbeloppet. |
| --- | --- |

(111)

Enligt de indiska myndigheterna kan tullrestitutionssatsen även fastställas på grundval av det faktiska tullbeloppet när det gäller produkter som inte är berättigade till tullrestitutionssatsen för alla företag (AIR of Drawback) eller när det gäller företag för vilka ”AIR-avdragen” blir lägre än 80 % av det faktiska tullbeloppet.

AIR of Drawback

| (112) | För att kunna dra nytta av detta system måste ett företag exportera. När uppgifter om transporten matas in i tullservern anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter transporten och efter det att fraktföretaget har lämnat in ett generellt exportmeddelande (Export General Manifest) och tullkontoret på ett tillfredsställande sätt har jämfört detta dokument med uppgifterna på fraktsedeln, är alla villkor uppfyllda för att godkänna utbetalningen av restitutionsbeloppet antingen genom en direktutbetalning till exportörens bankkonto eller genom en växel. |
| --- | --- |

(112)

För att kunna dra nytta av detta system måste ett företag exportera. När uppgifter om transporten matas in i tullservern anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter transporten och efter det att fraktföretaget har lämnat in ett generellt exportmeddelande (Export General Manifest) och tullkontoret på ett tillfredsställande sätt har jämfört detta dokument med uppgifterna på fraktsedeln, är alla villkor uppfyllda för att godkänna utbetalningen av restitutionsbeloppet antingen genom en direktutbetalning till exportörens bankkonto eller genom en växel.

| (113) | Exportören måste också lämna bevis för exportinkomsten i form av ett bankintyg om att exporten utförts (Bank Realisation Certificate, BRC). Detta dokument kan tillhandahållas efter det att restitutionsbeloppet har betalats ut, men de indiska myndigheterna återkräver det utbetalda beloppet om exportören inte lämnar in ett bankintyg om att exporten utförts inom en viss tidsfrist. |
| --- | --- |

(113)

Exportören måste också lämna bevis för exportinkomsten i form av ett bankintyg om att exporten utförts (Bank Realisation Certificate, BRC). Detta dokument kan tillhandahållas efter det att restitutionsbeloppet har betalats ut, men de indiska myndigheterna återkräver det utbetalda beloppet om exportören inte lämnar in ett bankintyg om att exporten utförts inom en viss tidsfrist.

Bank Realisation Certificate

| (114) | Restitutionsbeloppet kan användas för alla syften, och enligt indiska redovisningsprinciper är det möjligt att periodisera tullrestitutionsbeloppet och bokföra det som en inkomst i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet har uppfyllts. |
| --- | --- |

(114)

Restitutionsbeloppet kan användas för alla syften, och enligt indiska redovisningsprinciper är det möjligt att periodisera tullrestitutionsbeloppet och bokföra det som en inkomst i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet har uppfyllts.

d)   
  Slutsatser om tullrestitutionssystemet

Slutsatser om tullrestitutionssystemet

| (115) | Under den ursprungliga undersökningen konstaterade kommissionen att tullrestitutionssystemet innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen beviljas. Det så kallade tullrestitutionsbeloppet är ett ekonomiskt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom det tillhandahålls som en direkt överföring. Det finns inga restriktioner för användandet av dessa medel. Tullrestitutionsbeloppet innebär vidare att exportören får en förmån, eftersom dennes likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(115)

Under den ursprungliga undersökningen konstaterade kommissionen att tullrestitutionssystemet innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen beviljas. Det så kallade tullrestitutionsbeloppet är ett ekonomiskt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom det tillhandahålls som en direkt överföring. Det finns inga restriktioner för användandet av dessa medel. Tullrestitutionsbeloppet innebär vidare att exportören får en förmån, eftersom dennes likviditet förbättras.

| (116) | Tullrestitutionssatsen för export bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt. Trots att subventionen kallas för tullrestitution har systemet inte alla de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Systemet uppfyller inte heller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler för restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler för restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Den kontanta betalningen till exportören är inte nödvändigtvis knuten till faktiska betalningar av importtullar på råvaror och är ingen tullkredit för att avräkna importtullar på tidigare eller framtida import av råvaror. Det har vidare inte införts något system eller förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna och till vilka mängder. De indiska myndigheterna utförde inte heller några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se punkt 5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). |
| --- | --- |

(116)

Tullrestitutionssatsen för export bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt. Trots att subventionen kallas för tullrestitution har systemet inte alla de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Systemet uppfyller inte heller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler för restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler för restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Den kontanta betalningen till exportören är inte nödvändigtvis knuten till faktiska betalningar av importtullar på råvaror och är ingen tullkredit för att avräkna importtullar på tidigare eller framtida import av råvaror. Det har vidare inte införts något system eller förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna och till vilka mängder. De indiska myndigheterna utförde inte heller några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se punkt 5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen).

| (117) | De indiska myndigheternas betalning efter exportörers export är knuten till exportresultatet och detta system anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(117)

De indiska myndigheternas betalning efter exportörers export är knuten till exportresultatet och detta system anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 a i grundförordningen.

| (118) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att tullrestitutionssystemet är utjämningsbart. |
| --- | --- |

(118)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att tullrestitutionssystemet är utjämningsbart.

e)   
  Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (119) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknade kommissionen under den ursprungliga undersökningen storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som konstaterats för mottagaren (vilken motsvarar det tullrestitutionsbelopp som har mottagits) under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att erlägga restitutionsbeloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på tullrestitutionen för exporttransaktionen i fråga. |
| --- | --- |

(119)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknade kommissionen under den ursprungliga undersökningen storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som konstaterats för mottagaren (vilken motsvarar det tullrestitutionsbelopp som har mottagits) under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att erlägga restitutionsbeloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på tullrestitutionen för exporttransaktionen i fråga.

| (120) | Eftersom de stora exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga, vilket nämns i skäl 55, kunde kommissionen inte kontrollera huruvida de faktiskt betalar importtull för de råvaror som används vid tillverkningen av den berörda produkten. Om detta påstående hade framförts och bekräftats, trots avsaknaden av ett system eller förfarande för att avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukades vid tillverkningen av de exporterade produkterna, skulle kommissionen ha genomfört en kontroll av erlagda tullar för sin beräkning av avskrivningen av importavgifter utöver vad som tas ut, i enlighet med punkt 5 i bilaga II till grundförordningen. |
| --- | --- |

(120)

Eftersom de stora exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga, vilket nämns i skäl 55, kunde kommissionen inte kontrollera huruvida de faktiskt betalar importtull för de råvaror som används vid tillverkningen av den berörda produkten. Om detta påstående hade framförts och bekräftats, trots avsaknaden av ett system eller förfarande för att avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukades vid tillverkningen av de exporterade produkterna, skulle kommissionen ha genomfört en kontroll av erlagda tullar för sin beräkning av avskrivningen av importavgifter utöver vad som tas ut, i enlighet med punkt 5 i bilaga II till grundförordningen.

| (121) | Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen det lämpligt att förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet beräknas som summan av de restitutionsbelopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för systemet under den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(121)

Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen det lämpligt att förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet beräknas som summan av de restitutionsbelopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för systemet under den ursprungliga undersökningsperioden.

| (122) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp över företagets totala exportomsättning under den ursprungliga undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade mängder. |
| --- | --- |

(122)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp över företagets totala exportomsättning under den ursprungliga undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade mängder.

| (123) | De subventionsnivåer som fastställdes för detta program under den ursprungliga undersökningsperioden varierade mellan 1,37 % och 1,66 %. |
| --- | --- |

(123)

De subventionsnivåer som fastställdes för detta program under den ursprungliga undersökningsperioden varierade mellan 1,37 % och 1,66 %.

3.3.3.2   Fortsättning av subventionsprogrammet

| (124) | I begäran om översyn och motsvarande bilagor lämnade sökanden bevisning för att industrin för rör av duktilt gjutjärn fortsatt gynnades av tullrestitutionssystemet under översynsperioden. De indiska myndigheterna bekräftade i sitt svar på frågeformuläret att tullrestitutionssystemet fortsatte. Den samarbetsvilliga tillverkaren Tata Metaliks Limited utnyttjade också systemet under översynsperioden, främst för sin export till tredjeländer. |
| --- | --- |

(124)

I begäran om översyn och motsvarande bilagor lämnade sökanden bevisning för att industrin för rör av duktilt gjutjärn fortsatt gynnades av tullrestitutionssystemet under översynsperioden. De indiska myndigheterna bekräftade i sitt svar på frågeformuläret att tullrestitutionssystemet fortsatte. Den samarbetsvilliga tillverkaren Tata Metaliks Limited utnyttjade också systemet under översynsperioden, främst för sin export till tredjeländer.

| (125) | I sina svar på frågeformuläret hävdade både Tata Metaliks Limited och de indiska myndigheterna att tullrestitutionssystemet inte var en utjämningsbar subvention. De indiska myndigheterna hävdade dessutom att restitutionen av indirekta skatter eller importavgifter måste vara högre än beloppet för de indirekta skatter eller avgifter som faktiskt tagits ut på insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten för att restitutionen ska anses utgöra en subvention. De indiska myndigheterna ansåg att även i sådana fall kan endast alltför stor restitution utjämnas. För att styrka detta påstående hänvisade de indiska myndigheterna till rapporten från WTO:s panel, Europeiska unionen – utjämningsåtgärder avseende visst slags polyetentereftalat från Pakistan, WT/DS486/R. |
| --- | --- |

(125)

I sina svar på frågeformuläret hävdade både Tata Metaliks Limited och de indiska myndigheterna att tullrestitutionssystemet inte var en utjämningsbar subvention. De indiska myndigheterna hävdade dessutom att restitutionen av indirekta skatter eller importavgifter måste vara högre än beloppet för de indirekta skatter eller avgifter som faktiskt tagits ut på insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten för att restitutionen ska anses utgöra en subvention. De indiska myndigheterna ansåg att även i sådana fall kan endast alltför stor restitution utjämnas. För att styrka detta påstående hänvisade de indiska myndigheterna till rapporten från WTO:s panel, Europeiska unionen – utjämningsåtgärder avseende visst slags polyetentereftalat från Pakistan, WT/DS486/R.

| (126) | stödberättigandet enligt systemet varken var knutet till exportresultat eller begränsat till någon sektor, industri och/eller region. Enligt deras mening neutraliserar restitutionen erlagda tull och centrala punktskatter, beräknat utifrån genomsnittliga mängder av relevanta insatsvaror (importerade och inhemska) som har konstaterats vara ordinarie insatsvaror vid tillverkningen av den exporterade varutypen. Exportörernas olika sätt att köpa in insatsvarorna beaktas och jämnas ut till genomsnitt. De indiska myndigheterna ansåg därför att tullrestitutionssystemet var ett skatte-/tullavdrag, inte en subvention. |
| --- | --- |

(126)

stödberättigandet enligt systemet varken var knutet till exportresultat eller begränsat till någon sektor, industri och/eller region. Enligt deras mening neutraliserar restitutionen erlagda tull och centrala punktskatter, beräknat utifrån genomsnittliga mängder av relevanta insatsvaror (importerade och inhemska) som har konstaterats vara ordinarie insatsvaror vid tillverkningen av den exporterade varutypen. Exportörernas olika sätt att köpa in insatsvarorna beaktas och jämnas ut till genomsnitt. De indiska myndigheterna ansåg därför att tullrestitutionssystemet var ett skatte-/tullavdrag, inte en subvention.

| (127) | Såsom anges i skälen 115–118 ansåg kommissionen i den ursprungliga undersökningen att tullrestitutionssystemet inte har alla de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. I motsats till de indiska myndigheternas påståenden har de förmåner som företagen erhåller inom ramen för tullrestitutionssystemet ingen direkt koppling till tullarna på import av råvaror som företaget använder i de exporterade produkterna. Exporterande företag erhåller kontantbetalningar som endast är kopplade till fob-värdet för deras export. Det krävs inte att företaget importerar några råvaror alls. |
| --- | --- |

(127)

Såsom anges i skälen 115–118 ansåg kommissionen i den ursprungliga undersökningen att tullrestitutionssystemet inte har alla de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. I motsats till de indiska myndigheternas påståenden har de förmåner som företagen erhåller inom ramen för tullrestitutionssystemet ingen direkt koppling till tullarna på import av råvaror som företaget använder i de exporterade produkterna. Exporterande företag erhåller kontantbetalningar som endast är kopplade till fob-värdet för deras export. Det krävs inte att företaget importerar några råvaror alls.

| (128) | Eftersom systemets mekanism inte möjliggör bedömningar per företag av vilka skatter/avgifter som de betalar för de insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen, kan kommissionen inte anse att hela tullrestitutionsbeloppet enligt tullrestitutionssystemet endast utgör en ersättning för tullar/avgifter som företagen erlagt för råvaror som förbrukas vid tillverkningen av den berörda produkten. Mot bakgrund av de största exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja kunde kommissionen avslutningsvis inte kontrollera ärendespecifika kopplingar mellan förmånen enligt tullrestitutionssystemet och de potentiella tullar som erläggs för import av råvaror som används vid tillverkningen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(128)

Eftersom systemets mekanism inte möjliggör bedömningar per företag av vilka skatter/avgifter som de betalar för de insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen, kan kommissionen inte anse att hela tullrestitutionsbeloppet enligt tullrestitutionssystemet endast utgör en ersättning för tullar/avgifter som företagen erlagt för råvaror som förbrukas vid tillverkningen av den berörda produkten. Mot bakgrund av de största exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja kunde kommissionen avslutningsvis inte kontrollera ärendespecifika kopplingar mellan förmånen enligt tullrestitutionssystemet och de potentiella tullar som erläggs för import av råvaror som används vid tillverkningen av den berörda produkten.

| (129) | Kommissionen drog därför slutsatsen att tullrestitutionssystemet under översynsperioden fortsatte att ge fördelar för de exporterande tillverkarna av rör av duktilt gjutjärn i Indien. I avsaknad av samarbete från en exporterande tillverkare med en representativ exportvolym till unionen under översynsperioden hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. När det gäller slutsatsen om fortsatt subventionering i den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar. Trots att tullrestitutionsprocentsatsen för den berörda produkten har minskat något sedan den ursprungliga undersökningsperioden (från 1,9 % till 1,8 % och därefter till 1,6 % under översynsperioden) har reglerna för tullrestitutionssystemet inte ändrats. Även om minskningen (16 %) av tullrestitutionsprocentsatsen ledde till en proportionerlig minskning av subventionsnivåerna jämfört med de nivåer som rådde under den ursprungliga undersökningen (1,37–1,66 %), ansåg kommissionen att denna subventionsnivå enligt systemet fortfarande inte var försumbar. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen drog därför slutsatsen att tullrestitutionssystemet under översynsperioden fortsatte att ge fördelar för de exporterande tillverkarna av rör av duktilt gjutjärn i Indien. I avsaknad av samarbete från en exporterande tillverkare med en representativ exportvolym till unionen under översynsperioden hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. När det gäller slutsatsen om fortsatt subventionering i den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar. Trots att tullrestitutionsprocentsatsen för den berörda produkten har minskat något sedan den ursprungliga undersökningsperioden (från 1,9 % till 1,8 % och därefter till 1,6 % under översynsperioden) har reglerna för tullrestitutionssystemet inte ändrats. Även om minskningen (16 %) av tullrestitutionsprocentsatsen ledde till en proportionerlig minskning av subventionsnivåerna jämfört med de nivåer som rådde under den ursprungliga undersökningen (1,37–1,66 %), ansåg kommissionen att denna subventionsnivå enligt systemet fortfarande inte var försumbar.

| (130) | Kommissionen drog därför slutsatsen att tullrestitutionssystemet under översynsperioden fortsatte att ge fördelar för de exporterande tillverkarna av rör av duktilt gjutjärn. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen drog därför slutsatsen att tullrestitutionssystemet under översynsperioden fortsatte att ge fördelar för de exporterande tillverkarna av rör av duktilt gjutjärn.

| (131) | Efter utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att det finns en lämplig koppling mellan restitutionssatserna och skatterna på de material som förbrukas vid tillverkningen av den berörda produkten. Företaget påpekade i synnerhet att exportörerna för att beviljas tullrestitutionen måste lämna in exporthandlingen med angivelse av den tullrestitution som är tillämplig på produkten. De indiska tullmyndigheterna kontrollerar exporthandlingen innan de utfärdar en exporthandling med angivelse av restitutionsbeloppet. Företaget anser därför att tullrestitutionen inte utgör en alltför stor restitution. |
| --- | --- |

(131)

Efter utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att det finns en lämplig koppling mellan restitutionssatserna och skatterna på de material som förbrukas vid tillverkningen av den berörda produkten. Företaget påpekade i synnerhet att exportörerna för att beviljas tullrestitutionen måste lämna in exporthandlingen med angivelse av den tullrestitution som är tillämplig på produkten. De indiska tullmyndigheterna kontrollerar exporthandlingen innan de utfärdar en exporthandling med angivelse av restitutionsbeloppet. Företaget anser därför att tullrestitutionen inte utgör en alltför stor restitution.

| (132) | Såsom redan förklaras i detalj i skäl 109 ansåg kommissionen att begäran om tullrestitution avser ett fast belopp som ska återbetalas. Kommissionen konstaterade att detta belopp inte nödvändigtvis motsvarar det tullbelopp som ett företag skulle betala för insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen. Såsom konstateras i skäl 128 innebar de exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja att det var omöjligt att kontrollera om de faktiskt betalar importskatt för de råvaror som används vid tillverkningen av den berörda produkten. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(132)

Såsom redan förklaras i detalj i skäl 109 ansåg kommissionen att begäran om tullrestitution avser ett fast belopp som ska återbetalas. Kommissionen konstaterade att detta belopp inte nödvändigtvis motsvarar det tullbelopp som ett företag skulle betala för insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen. Såsom konstateras i skäl 128 innebar de exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja att det var omöjligt att kontrollera om de faktiskt betalar importskatt för de råvaror som används vid tillverkningen av den berörda produkten. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

3.3.4   Tillhandahållande av järnmalm mot för låg ersättning

Tillhandahållande av järnmalm mot för låg ersättning

3.3.4.1   Resultat av den ursprungliga undersökningen

| (133) | I den ursprungliga undersökningen ansåg kommissionen att de indiska myndigheter genom en uppsättning åtgärder ålade järnmalmsföretagen att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning. Detta tillhandahållande av varorna utgjorde en ekonomisk förmån för mottagarna och ansågs vara selektiv och därmed utjämningsbar (21). |
| --- | --- |

(133)

I den ursprungliga undersökningen ansåg kommissionen att de indiska myndigheter genom en uppsättning åtgärder ålade järnmalmsföretagen att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning. Detta tillhandahållande av varorna utgjorde en ekonomisk förmån för mottagarna och ansågs vara selektiv och därmed utjämningsbar (21).

21

| (134) | För det första införde de indiska myndigheterna från och med mars 2007 exportskatt på järnmalm, inledningsvis på 300 rupier per ton (vilket motsvarar en procentsats på 12–15 %). I mars 2011 höjdes satsen till 20 % och i december 2011 höjdes den ytterligare till 30 %. Syftet med dessa exportrestriktioner var att via exportskatter skydda och gynna näringsgrenar i senare led genom att tillhandahålla billiga råvaror och insatsvaror till inhemsk industri i senare led. |
| --- | --- |

(134)

För det första införde de indiska myndigheterna från och med mars 2007 exportskatt på järnmalm, inledningsvis på 300 rupier per ton (vilket motsvarar en procentsats på 12–15 %). I mars 2011 höjdes satsen till 20 % och i december 2011 höjdes den ytterligare till 30 %. Syftet med dessa exportrestriktioner var att via exportskatter skydda och gynna näringsgrenar i senare led genom att tillhandahålla billiga råvaror och insatsvaror till inhemsk industri i senare led.

| (135) | För det andra införde järnvägsministeriet i maj 2008 ett system med två olika taxor för järnvägstransporter, dvs. en skillnad mellan fraktavgifterna för transport av järnmalm för inhemsk förbrukning och för export. Med tanke på att järnvägsfrakten står för en mycket stor del av de totala kostnaderna för järnmalm var den genomsnittliga skillnaden mellan transport av järnmalm för inhemsk förbrukning och för export trefaldig. |
| --- | --- |

(135)

För det andra införde järnvägsministeriet i maj 2008 ett system med två olika taxor för järnvägstransporter, dvs. en skillnad mellan fraktavgifterna för transport av järnmalm för inhemsk förbrukning och för export. Med tanke på att järnvägsfrakten står för en mycket stor del av de totala kostnaderna för järnmalm var den genomsnittliga skillnaden mellan transport av järnmalm för inhemsk förbrukning och för export trefaldig.

| (136) | Dessa två åtgärder syftade således till att motverka export av järnmalm och utgör därmed en ”riktad exportbegränsning”, i princip fastställd under 2007/2008 och utvidgad i mars och december 2011 med den höjda exportskatten på järnmalm. |
| --- | --- |

(136)

Dessa två åtgärder syftade således till att motverka export av järnmalm och utgör därmed en ”riktad exportbegränsning”, i princip fastställd under 2007/2008 och utvidgad i mars och december 2011 med den höjda exportskatten på järnmalm.

| (137) | För att avgöra huruvida det första villkoret var uppfyllt, dvs. om det förekom ett anförtroende eller åläggande för järnmalmsföretagen från de indiska myndigheterna, undersökte kommissionen huruvida de indiska myndigheternas stöd till industrin för rör av duktilt gjutjärn (särskilt genom de snedvridningar av priserna som har konstaterats för järnmalm) faktiskt var ett ”mål” för en politik från myndigheternas sida (och inte bara en ”sidoeffekt” av utövandet av allmänna föreskrivande befogenheter). Kommissionen konstaterade att det fanns ett antal dokument som styrkte dess slutsats att de indiska myndigheternas stöd till industrin för rör av duktilt gjutjärn var ett uttryckligt politiskt mål från myndigheternas sida. Dang-rapporten från 2005 innehöll uttryckligen det politiska målet att gynna indiska stålproducenter (”garanterad tillgång till inhemsk järnmalm till ett lägre pris än världsmarknadspriset”) och att denna fördel måste upprätthållas och uppmuntras. Kommissionen konstaterade att de indiska myndigheterna enligt de politiska mål som anges i denna rapport vidtog vissa åtgärder för att särskilt stödja industrin för rör av duktilt gjutjärn. |
| --- | --- |

(137)

För att avgöra huruvida det första villkoret var uppfyllt, dvs. om det förekom ett anförtroende eller åläggande för järnmalmsföretagen från de indiska myndigheterna, undersökte kommissionen huruvida de indiska myndigheternas stöd till industrin för rör av duktilt gjutjärn (särskilt genom de snedvridningar av priserna som har konstaterats för järnmalm) faktiskt var ett ”mål” för en politik från myndigheternas sida (och inte bara en ”sidoeffekt” av utövandet av allmänna föreskrivande befogenheter). Kommissionen konstaterade att det fanns ett antal dokument som styrkte dess slutsats att de indiska myndigheternas stöd till industrin för rör av duktilt gjutjärn var ett uttryckligt politiskt mål från myndigheternas sida. Dang-rapporten från 2005 innehöll uttryckligen det politiska målet att gynna indiska stålproducenter (”garanterad tillgång till inhemsk järnmalm till ett lägre pris än världsmarknadspriset”) och att denna fördel måste upprätthållas och uppmuntras. Kommissionen konstaterade att de indiska myndigheterna enligt de politiska mål som anges i denna rapport vidtog vissa åtgärder för att särskilt stödja industrin för rör av duktilt gjutjärn.

| (138) | Flera officiella dokument visade att det fanns en koppling mellan de politiska målen för att stödja industrin för rör av duktilt gjutjärn och de åtgärder som de indiska myndigheterna framgångsrikt vidtog för att uppnå dessa mål, särskilt rapporten om den tolfte femårsplanen från arbetsgruppen för stålindustrin, utfärdad i november 2011. |
| --- | --- |

(138)

Flera officiella dokument visade att det fanns en koppling mellan de politiska målen för att stödja industrin för rör av duktilt gjutjärn och de åtgärder som de indiska myndigheterna framgångsrikt vidtog för att uppnå dessa mål, särskilt rapporten om den tolfte femårsplanen från arbetsgruppen för stålindustrin, utfärdad i november 2011.

| (139) | Kommissionen konstaterade således att de indiska myndigheterna genom att införa dessa riktade exportbegränsningar (särskilt genom exportavgifter och systemet med två olika taxor) försatte de indiska järnmalmsföretagen i en ekonomiskt irrationell situation, som fick dem att sälja sina varor till ett lägre pris än de hade kunnat få om denna politik inte existerade. De åtgärder som vidtogs av de indiska myndigheterna begränsade handlingsfriheten för järnmalmsföretagen genom att i praktiken begränsa deras affärsbeslut om var de ska sälja sin produkt och till vilket pris. De indiska myndigheterna ålade därmed järnmalmsföretagen att tillhandahålla järnmalm på hemmamarknaden mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen konstaterade således att de indiska myndigheterna genom att införa dessa riktade exportbegränsningar (särskilt genom exportavgifter och systemet med två olika taxor) försatte de indiska järnmalmsföretagen i en ekonomiskt irrationell situation, som fick dem att sälja sina varor till ett lägre pris än de hade kunnat få om denna politik inte existerade. De åtgärder som vidtogs av de indiska myndigheterna begränsade handlingsfriheten för järnmalmsföretagen genom att i praktiken begränsa deras affärsbeslut om var de ska sälja sin produkt och till vilket pris. De indiska myndigheterna ålade därmed järnmalmsföretagen att tillhandahålla järnmalm på hemmamarknaden mot för låg ersättning.

| (140) | Kommissionen fann också att de indiska myndigheterna inte ”förväntade” sig någon drastisk minskning av den inhemska produktionen från järnmalmsföretagens sida (mot bakgrund av de gällande exportrestriktionerna), utan att det inhemska utbudet av järnmalm skulle ligga på en stabil nivå. Kommissionen konstaterade nämligen att det var enkelt att förutse på förhand att järnmalmsföretagen inte skulle neutralisera betydande initiala investeringar och höga fasta kostnader genom att sänka produktionen bara för att undvika överproduktion och efterföljande tryck nedåt på de inhemska priserna enligt de indiska myndigheternas åtgärder. När de riktade exportbegränsningarna tillämpades visste de indiska myndigheterna med andra ord hur järnmalmsproducenterna skulle reagera på åtgärderna och vilka konsekvenser som följde av dem. Mot bakgrund av sin affärsverksamhet och kostnadsstruktur får dessa producenter visserligen minska sin inhemska produktion en aning till följd av exportbegränsningen, men de skulle inte lägga ner den eller anpassa den till en mycket låg nivå. Dessa avsedda effekter framgick också av uppgifterna. Under perioden 2012–2013 minskade exportförsäljningen med mer än 60 % jämfört med 2011–2012, och den fortsatte att sjunka betydligt, för att under 2014–2015 ligga på en nivå som var 84 % lägre jämfört med perioden 2011–2012. Samtidigt minskade produktionen med endast 24 % mellan 2011–2012 och 2014–2015. I detta avseende fann kommissionen att regeringen anförtrodde eller ålade tillverkarna av insatsvaror att tillhandahålla varor till de inhemska användarna av järnmalm, dvs. ståltillverkarna, inklusive tillverkarna av rör av duktilt gjutjärn mot för låg ersättning. Järnmalmsföretagen fick ansvaret för att skapa en konstgjord, fragmenterad, inhemsk lågprismarknad i Indien. I detta avseende agerade de i egenskap av ombud för de indiska myndigheterna för att genomföra myndigheternas politik att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning till industrin för rör av duktilt gjutjärn. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen fann också att de indiska myndigheterna inte ”förväntade” sig någon drastisk minskning av den inhemska produktionen från järnmalmsföretagens sida (mot bakgrund av de gällande exportrestriktionerna), utan att det inhemska utbudet av järnmalm skulle ligga på en stabil nivå. Kommissionen konstaterade nämligen att det var enkelt att förutse på förhand att järnmalmsföretagen inte skulle neutralisera betydande initiala investeringar och höga fasta kostnader genom att sänka produktionen bara för att undvika överproduktion och efterföljande tryck nedåt på de inhemska priserna enligt de indiska myndigheternas åtgärder. När de riktade exportbegränsningarna tillämpades visste de indiska myndigheterna med andra ord hur järnmalmsproducenterna skulle reagera på åtgärderna och vilka konsekvenser som följde av dem. Mot bakgrund av sin affärsverksamhet och kostnadsstruktur får dessa producenter visserligen minska sin inhemska produktion en aning till följd av exportbegränsningen, men de skulle inte lägga ner den eller anpassa den till en mycket låg nivå. Dessa avsedda effekter framgick också av uppgifterna. Under perioden 2012–2013 minskade exportförsäljningen med mer än 60 % jämfört med 2011–2012, och den fortsatte att sjunka betydligt, för att under 2014–2015 ligga på en nivå som var 84 % lägre jämfört med perioden 2011–2012. Samtidigt minskade produktionen med endast 24 % mellan 2011–2012 och 2014–2015. I detta avseende fann kommissionen att regeringen anförtrodde eller ålade tillverkarna av insatsvaror att tillhandahålla varor till de inhemska användarna av järnmalm, dvs. ståltillverkarna, inklusive tillverkarna av rör av duktilt gjutjärn mot för låg ersättning. Järnmalmsföretagen fick ansvaret för att skapa en konstgjord, fragmenterad, inhemsk lågprismarknad i Indien. I detta avseende agerade de i egenskap av ombud för de indiska myndigheterna för att genomföra myndigheternas politik att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning till industrin för rör av duktilt gjutjärn.

| (141) | Kommissionen fann även bevisning för att de indiska myndigheterna själva medgav att deras riktade politik med exportbegränsningar har varit framgångsrik, vilket visar att resultatet var avsiktligt och inte bara en sidoeffekt av tillsynsåtgärder. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen fann även bevisning för att de indiska myndigheterna själva medgav att deras riktade politik med exportbegränsningar har varit framgångsrik, vilket visar att resultatet var avsiktligt och inte bara en sidoeffekt av tillsynsåtgärder.

| (142) | Sammanfattningsvis konstaterade kommissionen att de indiska myndigheterna hade ålagt gruvföretagen att genomföra deras politik i syfte att skapa en uppdelad inhemsk marknad och att tillhandahålla den inhemska järn- och stålindustrin järnmalm mot för låg ersättning. Exportskatten och systemet med två olika taxor för järnvägstransporter var långt ifrån enkla åtgärder för att öka intäkterna, utan utgjorde helt klart ett bekräftande agerande från de indiska myndigheternas sida att genomföra det uttalade politiska målet att stödja järn- och stålindustrierna, i synnerhet industrin för rör av duktilt gjutjärn. |
| --- | --- |

(142)

Sammanfattningsvis konstaterade kommissionen att de indiska myndigheterna hade ålagt gruvföretagen att genomföra deras politik i syfte att skapa en uppdelad inhemsk marknad och att tillhandahålla den inhemska järn- och stålindustrin järnmalm mot för låg ersättning. Exportskatten och systemet med två olika taxor för järnvägstransporter var långt ifrån enkla åtgärder för att öka intäkterna, utan utgjorde helt klart ett bekräftande agerande från de indiska myndigheternas sida att genomföra det uttalade politiska målet att stödja järn- och stålindustrierna, i synnerhet industrin för rör av duktilt gjutjärn.

| (143) | Kommissionen bedömde därefter den andra omständigheten, dvs. huruvida järnmalmsföretagen i Indien är ”privata organ” som ålagts uppgifter av de indiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I detta avseende fann kommissionen att de två indiska exporterande tillverkarna köpte en överväldigande majoritet av järnmalmen från privata företag, med undantag av en liten mängd järnmalm som köpts från National Mineral Development Corporation (NMDC), som är ett statsägt företag. Oavsett omständigheten att NMDC är offentligt ägt (och eventuellt kan anses utgöra ett ”offentligt organ”) ansåg kommissionen att dessa leverantörer är ”privata organ” som av de indiska myndigheterna anförtrotts eller ålagts, i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen, att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen bedömde därefter den andra omständigheten, dvs. huruvida järnmalmsföretagen i Indien är ”privata organ” som ålagts uppgifter av de indiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I detta avseende fann kommissionen att de två indiska exporterande tillverkarna köpte en överväldigande majoritet av järnmalmen från privata företag, med undantag av en liten mängd järnmalm som köpts från National Mineral Development Corporation (NMDC), som är ett statsägt företag. Oavsett omständigheten att NMDC är offentligt ägt (och eventuellt kan anses utgöra ett ”offentligt organ”) ansåg kommissionen att dessa leverantörer är ”privata organ” som av de indiska myndigheterna anförtrotts eller ålagts, i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen, att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning.

| (144) | I nästa steg kontrollerade kommissionen den tredje omständigheten, dvs. om järnmalmsföretagen faktiskt hade genomfört myndigheternas politik enligt ovan, dvs. att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning. I detta avseende konstaterade kommissionen att de riktade exportbegränsningarna uppnådde de indiska myndigheternas mål att motverka export och att tillhandahålla järnmalm för den inhemska industrin i senare led till lägre priser. Trots en minskning av produktionen av järnmalm på grund av att några gruvor stängdes av miljöskäl uppvisade den indiska marknaden en konstant och irrationell överkapacitet jämfört med summan av den inhemska förbrukningen och exporten minus import. Detta ledde till ett överutbud av järnmalm på den inhemska marknaden som de indiska myndigheterna var medvetna om och eftersträvade, med tanke på att det naturligt nog var omöjligt för gruvföretagen att snabbt anpassa sin produktion till exportbegränsningarna. |
| --- | --- |

(144)

I nästa steg kontrollerade kommissionen den tredje omständigheten, dvs. om järnmalmsföretagen faktiskt hade genomfört myndigheternas politik enligt ovan, dvs. att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning. I detta avseende konstaterade kommissionen att de riktade exportbegränsningarna uppnådde de indiska myndigheternas mål att motverka export och att tillhandahålla järnmalm för den inhemska industrin i senare led till lägre priser. Trots en minskning av produktionen av järnmalm på grund av att några gruvor stängdes av miljöskäl uppvisade den indiska marknaden en konstant och irrationell överkapacitet jämfört med summan av den inhemska förbrukningen och exporten minus import. Detta ledde till ett överutbud av järnmalm på den inhemska marknaden som de indiska myndigheterna var medvetna om och eftersträvade, med tanke på att det naturligt nog var omöjligt för gruvföretagen att snabbt anpassa sin produktion till exportbegränsningarna.

| (145) | Kommissionen analyserade dessutom de eventuella verkningarna på det inhemska priset på järnmalm i Indien av det överutbud på järnmalm som uppstått till följd av de indiska myndigheternas exportbegränsningar. Kommissionen använde importpriset för järnmalm i Kina (som är den största importören av järnmalm) samt ett justerat fob-pris från Australien (för att lyfta bort kostnaderna för internationell frakt) som de närmaste möjliga proxyvariablerna för ett icke snedvridet inhemskt indiskt pris. Den kunde då konstatera att de indiska myndigheternas ingripanden vad gäller järnmalm (som har lett till en drastisk minskning av exporten av järnmalm och till ett överutbud i Indien) också inverkade på de inhemska priserna på järnmalm. För det första var de inhemska priserna på järnmalm i Indien sedan 2008 konstant lägre än de internationella priserna. För det andra var utvecklingskurvan för de inhemska priserna på järnmalm i Indien ganska flack, som om den var skild från och inte påverkades av situationen i resten av världen, medan de internationella priserna visade en kraftig ökning under åren 2008–2011, som en reaktion på de två tillfällen då exportbegränsningarna infördes (2007/2008) respektive skärptes (2011). Kommissionen anser därför att de indiska myndigheternas riktade exportbegränsningar uppnådde målet att göra järnmalm tillgänglig för den inhemska industrin till lägre priser genom att hålla de indiska inhemska priserna stabila, fastän priserna på järnmalm steg betydligt på världsmarknaden. Kommissionen konstaterade att det inte fanns någon annan anledning till varför de indiska priserna inte skulle ha följt de internationella prisernas utveckling, utom de riktade exportbegränsningarna och andra relaterade åtgärder från de indiska myndigheternas sida. De indiska järnmalmsproducenterna skulle ha gynnats av lönsammare försäljning till de högre internationella priserna om inte de riktade exportbegränsningarna hade funnits. I stället uppmuntrades de att fortsätta produktionen och tillhandahålla järnmalm lokalt till lägre priser för att genomföra de indiska myndigheternas politiska mål. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen analyserade dessutom de eventuella verkningarna på det inhemska priset på järnmalm i Indien av det överutbud på järnmalm som uppstått till följd av de indiska myndigheternas exportbegränsningar. Kommissionen använde importpriset för järnmalm i Kina (som är den största importören av järnmalm) samt ett justerat fob-pris från Australien (för att lyfta bort kostnaderna för internationell frakt) som de närmaste möjliga proxyvariablerna för ett icke snedvridet inhemskt indiskt pris. Den kunde då konstatera att de indiska myndigheternas ingripanden vad gäller järnmalm (som har lett till en drastisk minskning av exporten av järnmalm och till ett överutbud i Indien) också inverkade på de inhemska priserna på järnmalm. För det första var de inhemska priserna på järnmalm i Indien sedan 2008 konstant lägre än de internationella priserna. För det andra var utvecklingskurvan för de inhemska priserna på järnmalm i Indien ganska flack, som om den var skild från och inte påverkades av situationen i resten av världen, medan de internationella priserna visade en kraftig ökning under åren 2008–2011, som en reaktion på de två tillfällen då exportbegränsningarna infördes (2007/2008) respektive skärptes (2011). Kommissionen anser därför att de indiska myndigheternas riktade exportbegränsningar uppnådde målet att göra järnmalm tillgänglig för den inhemska industrin till lägre priser genom att hålla de indiska inhemska priserna stabila, fastän priserna på järnmalm steg betydligt på världsmarknaden. Kommissionen konstaterade att det inte fanns någon annan anledning till varför de indiska priserna inte skulle ha följt de internationella prisernas utveckling, utom de riktade exportbegränsningarna och andra relaterade åtgärder från de indiska myndigheternas sida. De indiska järnmalmsproducenterna skulle ha gynnats av lönsammare försäljning till de högre internationella priserna om inte de riktade exportbegränsningarna hade funnits. I stället uppmuntrades de att fortsätta produktionen och tillhandahålla järnmalm lokalt till lägre priser för att genomföra de indiska myndigheternas politiska mål.

| (146) | Slutligen undersökte kommissionen de två sista omständigheterna, dvs. huruvida funktionen att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning normalt borde ligga inom myndigheternas kompetens, och huruvida en sådan praxis låta järnmalmsföretagen utföra denna funktion rent faktiskt inte skiljer sig från de indiska myndigheternas normala praxis. Kommissionen konstaterade att tillhandahållande av järnmalm som finns i den indiska jorden till den indiska stålindustrin var en funktion som normalt ligger inom myndigheternas kompetens, eftersom de indiska myndigheterna genom sina bestämmelser beslutade hur råvaror som finns i Indien skulle tillhandahållas genom att utöva sin suveränitet över landets naturresurser. När det gäller kriteriet ”rent faktiskt inte skiljer sig” noterade kommissionen att det för detta kriterium krävs ett konstaterande som bekräftar att tillhandahållandet av varor av privata organ som anförtrotts denna funktion rent faktiskt inte skiljer sig från hypotesen att myndigheterna själva hade tillhandahållit sådana varor. I detta avseende konstaterade kommissionen att det inte var någon skillnad i egentlig mening mellan att ingripa direkt på marknaden genom att tillhandahålla järnmalm enligt ett system med ständigt föränderliga offentliga priser eller att ålägga järnmalmsföretagen ansvaret för att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(146)

Slutligen undersökte kommissionen de två sista omständigheterna, dvs. huruvida funktionen att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning normalt borde ligga inom myndigheternas kompetens, och huruvida en sådan praxis låta järnmalmsföretagen utföra denna funktion rent faktiskt inte skiljer sig från de indiska myndigheternas normala praxis. Kommissionen konstaterade att tillhandahållande av järnmalm som finns i den indiska jorden till den indiska stålindustrin var en funktion som normalt ligger inom myndigheternas kompetens, eftersom de indiska myndigheterna genom sina bestämmelser beslutade hur råvaror som finns i Indien skulle tillhandahållas genom att utöva sin suveränitet över landets naturresurser. När det gäller kriteriet ”rent faktiskt inte skiljer sig” noterade kommissionen att det för detta kriterium krävs ett konstaterande som bekräftar att tillhandahållandet av varor av privata organ som anförtrotts denna funktion rent faktiskt inte skiljer sig från hypotesen att myndigheterna själva hade tillhandahållit sådana varor. I detta avseende konstaterade kommissionen att det inte var någon skillnad i egentlig mening mellan att ingripa direkt på marknaden genom att tillhandahålla järnmalm enligt ett system med ständigt föränderliga offentliga priser eller att ålägga järnmalmsföretagen ansvaret för att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning.

| (147) | Sammanfattningsvis konstaterade kommissionen att de indiska myndigheterna med hjälp av de riktade exportbegränsningarna uppmuntrade de inhemska järnmalmsföretagen att sälja järnmalm lokalt och anförtrodde eller ålade dem att tillhandahålla denna råvara i Indien mot för låg ersättning. Åtgärderna i fråga uppnådde den önskade effekten att snedvrida den inhemska marknaden för järnmalm i Indien och att pressa ned priserna till en artificiellt låg nivå till förmån för industrin i senare led. Funktionen att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning ligger normalt inom myndigheternas kompetens och myndigheternas praxis skiljer sig rent faktiskt inte från de offentliga myndigheternas normala praxis. Kommissionen drog därför slutsatsen att de indiska myndigheterna tillhandahöll ett indirekt finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a iv och iii i grundförordningen, såsom den tolkas och tillämpas i överensstämmelse med relevanta WTO-normer enligt artikel 1.1 a iv och iii i subventionsavtalet. |
| --- | --- |

(147)

Sammanfattningsvis konstaterade kommissionen att de indiska myndigheterna med hjälp av de riktade exportbegränsningarna uppmuntrade de inhemska järnmalmsföretagen att sälja järnmalm lokalt och anförtrodde eller ålade dem att tillhandahålla denna råvara i Indien mot för låg ersättning. Åtgärderna i fråga uppnådde den önskade effekten att snedvrida den inhemska marknaden för järnmalm i Indien och att pressa ned priserna till en artificiellt låg nivå till förmån för industrin i senare led. Funktionen att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning ligger normalt inom myndigheternas kompetens och myndigheternas praxis skiljer sig rent faktiskt inte från de offentliga myndigheternas normala praxis. Kommissionen drog därför slutsatsen att de indiska myndigheterna tillhandahöll ett indirekt finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a iv och iii i grundförordningen, såsom den tolkas och tillämpas i överensstämmelse med relevanta WTO-normer enligt artikel 1.1 a iv och iii i subventionsavtalet.

3.3.4.2   Fortsättning av subventionsprogrammet

| (148) | Både Tata Metaliks Limited och de indiska myndigheterna hävdade att en av de två riktade exportbegränsningar som kommissionen fastställde i den ursprungliga undersökningen, nämligen systemet med två olika taxor för järnvägstransporter, upphörde den 10 maj 2016. De hävdade att transport av järnmalm såväl för inhemsk förbrukning som för export sedan dess omfattas av samma villkor och kostnader. |
| --- | --- |

(148)

Både Tata Metaliks Limited och de indiska myndigheterna hävdade att en av de två riktade exportbegränsningar som kommissionen fastställde i den ursprungliga undersökningen, nämligen systemet med två olika taxor för järnvägstransporter, upphörde den 10 maj 2016. De hävdade att transport av järnmalm såväl för inhemsk förbrukning som för export sedan dess omfattas av samma villkor och kostnader.

| (149) | Kommissionen bedömde all bevisning i begäran om översyn och de motsvarande bilagorna om den fortsatta åtgärden samt den bevisning som inhämtats under undersökningen. Undersökningen visade att trots att systemet med två olika taxor för järnvägstransporter upphörde i maj 2016 fortsatte de indiska myndigheterna under översynsperioden att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning till de indiska tillverkarna av den berörda produkten genom att anförtro järnmalmsföretagen denna uppgift. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen bedömde all bevisning i begäran om översyn och de motsvarande bilagorna om den fortsatta åtgärden samt den bevisning som inhämtats under undersökningen. Undersökningen visade att trots att systemet med två olika taxor för järnvägstransporter upphörde i maj 2016 fortsatte de indiska myndigheterna under översynsperioden att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning till de indiska tillverkarna av den berörda produkten genom att anförtro järnmalmsföretagen denna uppgift.

| (150) | För det första gällde exportskatten på 30 % för höghaltig järnmalm fortfarande under översynsperioden. De indiska myndigheterna bekräftade att den senaste ändringen av exportskatterna gjordes via tullkungörelse nr 15/2016 av den 1 mars 2016 genom vilken låghaltig järnmalm (med en järnhalt under 58 %) undantogs från exportskatten (låghaltig järnmalm används inte av de företag som tillverkar rör av duktilt gjutjärn). |
| --- | --- |

(150)

För det första gällde exportskatten på 30 % för höghaltig järnmalm fortfarande under översynsperioden. De indiska myndigheterna bekräftade att den senaste ändringen av exportskatterna gjordes via tullkungörelse nr 15/2016 av den 1 mars 2016 genom vilken låghaltig järnmalm (med en järnhalt under 58 %) undantogs från exportskatten (låghaltig järnmalm används inte av de företag som tillverkar rör av duktilt gjutjärn).

| (151) | För det andra noterade kommissionen att de indiska myndigheterna den 15 januari 2021 antog en ny politisk åtgärd för järnmalmstrafik (22). Enligt den politiska åtgärden (som benämns ”järnmalmspolitik 2021”) prioriteras lastning och lossning av järnmalm utifrån olika kundkategorier, där inhemsk transport av järnmalm har företräde framför transport för export. Det anges uttryckligen att syftet med den nya politiken är att” främja inhemsk ståltillverkning”. I likhet med det tidigare systemet med två olika taxor för järnvägstransporter står det klart att denna nya politik utgör en ytterligare åtgärd till förmån för den inhemska stålindustrin som genomförs av de indiska myndigheterna, vilket visar att de har ett avsiktligt mål att sänka priset på järnmalm till sin fördel. |
| --- | --- |

(151)

För det andra noterade kommissionen att de indiska myndigheterna den 15 januari 2021 antog en ny politisk åtgärd för järnmalmstrafik (22). Enligt den politiska åtgärden (som benämns ”järnmalmspolitik 2021”) prioriteras lastning och lossning av järnmalm utifrån olika kundkategorier, där inhemsk transport av järnmalm har företräde framför transport för export. Det anges uttryckligen att syftet med den nya politiken är att” främja inhemsk ståltillverkning”. I likhet med det tidigare systemet med två olika taxor för järnvägstransporter står det klart att denna nya politik utgör en ytterligare åtgärd till förmån för den inhemska stålindustrin som genomförs av de indiska myndigheterna, vilket visar att de har ett avsiktligt mål att sänka priset på järnmalm till sin fördel.

22

| (152) | Förutom den nya järnmalmspolitiken 2021 anser kommissionen för det tredje att ett antal andra policydokument visar att de indiska myndigheterna fortsatte sina ansträngningar att förse den inhemska industrin med billigare råvaror sedan den ursprungliga undersökningen och under översynsperioden. |
| --- | --- |

(152)

Förutom den nya järnmalmspolitiken 2021 anser kommissionen för det tredje att ett antal andra policydokument visar att de indiska myndigheterna fortsatte sina ansträngningar att förse den inhemska industrin med billigare råvaror sedan den ursprungliga undersökningen och under översynsperioden.

| (153) | Det politiska målet att stödja den inhemska stålindustrin bekräftades t.ex. av den nationella stålpolitiken 2017, som fortfarande gäller (23). I den nationella stålpolitiken betonas behovet av att järnmalm finns tillgänglig till konkurrenskraftiga priser på den inhemska marknaden. | ”Tillgång till råvaror till konkurrenskraftiga priser är en förutsättning för stålindustrins tillväxt”
   (24). |
| --- | --- | --- |

(153)

Det politiska målet att stödja den inhemska stålindustrin bekräftades t.ex. av den nationella stålpolitiken 2017, som fortfarande gäller (23). I den nationella stålpolitiken betonas behovet av att järnmalm finns tillgänglig till konkurrenskraftiga priser på den inhemska marknaden.

23

”Tillgång till råvaror till konkurrenskraftiga priser är en förutsättning för stålindustrins tillväxt”
   (24).

24

| | ”Indiens konkurrensfördel inom stålproduktionen drivs i stor utsträckning av inhemsk tillgång till höghaltig järnmalm och kokskol – två kritiska insatsvaror för ståltillverkningen”
   (25). |
| --- | --- |

”Indiens konkurrensfördel inom stålproduktionen drivs i stor utsträckning av inhemsk tillgång till höghaltig järnmalm och kokskol – två kritiska insatsvaror för ståltillverkningen”
   (25).

25

| | ”Avsiktsförklaring: (...) Kostnadseffektiv produktion och inhemsk tillgång till järnmalm, kokskol och naturgas”
   (26). |
| --- | --- |

”Avsiktsförklaring: (...) Kostnadseffektiv produktion och inhemsk tillgång till järnmalm, kokskol och naturgas”
   (26).

26

| | ”(...) Tillgången till råvaror kommer att säkerställas genom att auktioner av kokskol anordnas exklusivt för stål-/järnsvampsindustrin och genom ökad tillgång till järnmalm på hemmamarknaden”
   (27). |
| --- | --- |

”(...) Tillgången till råvaror kommer att säkerställas genom att auktioner av kokskol anordnas exklusivt för stål-/järnsvampsindustrin och genom ökad tillgång till järnmalm på hemmamarknaden”
   (27).

27

| (154) | Uttalandet om utrikeshandelspolitiken 2015–2020 bekräftar Indiens politik att säkerställa billig järnmalm i senare led inom landet för att exportera billiga produkter i tidigare led.

  ”
  Några stater har nyligen upphävt sitt förbud mot järnmalmsbrytning, vilket kommer att främja denna verksamhet. Samtidigt inleder Indien ett nytt tillverkningsprogram som kräver inhemsk tillgång till järnmalm.
  ”
   (28). |
| --- | --- |

(154)

Uttalandet om utrikeshandelspolitiken 2015–2020 bekräftar Indiens politik att säkerställa billig järnmalm i senare led inom landet för att exportera billiga produkter i tidigare led.

”
  Några stater har nyligen upphävt sitt förbud mot järnmalmsbrytning, vilket kommer att främja denna verksamhet. Samtidigt inleder Indien ett nytt tillverkningsprogram som kräver inhemsk tillgång till järnmalm.
  ”
   (28).

Några stater har nyligen upphävt sitt förbud mot järnmalmsbrytning, vilket kommer att främja denna verksamhet. Samtidigt inleder Indien ett nytt tillverkningsprogram som kräver inhemsk tillgång till järnmalm.

28

| (155) | I den nationella mineralpolitiken 2019 erkänns även betydelsen av tillgång till billiga mineraler för industrier i senare led: ”Att säkra tillräcklig tillgång till stabil och hållbar försörjning av mineraler till överkomliga priser blir en allt viktigare faktor för verksamheten i industrierna i senare led och för ekonomin i stort” (29). |
| --- | --- |

(155)

I den nationella mineralpolitiken 2019 erkänns även betydelsen av tillgång till billiga mineraler för industrier i senare led: ”Att säkra tillräcklig tillgång till stabil och hållbar försörjning av mineraler till överkomliga priser blir en allt viktigare faktor för verksamheten i industrierna i senare led och för ekonomin i stort” (29).

29

| (156) | De uppgifter som kommissionen har tillgång och de nya uppgifterna i ärendehandlingarna visade därför att slutsatserna från den ursprungliga undersökningen fortfarande är giltiga, och att de indiska myndigheterna genom en uppsättning åtgärder, bland annat ett system för exportbegränsningar, under översynsperioden fortsatte att anförtro järnmalmsföretagen uppgiften att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning. Kommissionen drog därför slutsatsen att de indiska myndigheterna under översynsperioden fortsatte att tillhandahålla ett indirekt finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a iv och iii i grundförordningen, såsom den tolkas och tillämpas i överensstämmelse med relevanta WTO-normer enligt artikel 1.1 a iv och iii i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. |
| --- | --- |

(156)

De uppgifter som kommissionen har tillgång och de nya uppgifterna i ärendehandlingarna visade därför att slutsatserna från den ursprungliga undersökningen fortfarande är giltiga, och att de indiska myndigheterna genom en uppsättning åtgärder, bland annat ett system för exportbegränsningar, under översynsperioden fortsatte att anförtro järnmalmsföretagen uppgiften att tillhandahålla järnmalm mot för låg ersättning. Kommissionen drog därför slutsatsen att de indiska myndigheterna under översynsperioden fortsatte att tillhandahålla ett indirekt finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a iv och iii i grundförordningen, såsom den tolkas och tillämpas i överensstämmelse med relevanta WTO-normer enligt artikel 1.1 a iv och iii i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder.

| (157) | På grund av den bristande samarbetsviljan var det inte möjligt att beräkna den exakta subventionsnivån för detta system under översynsperioden. Kommissionen använde därför tillgängliga uppgifter enligt artikel 28 i grundförordningen, särskilt begäran om översyn, som innehöll bevisning för att priserna på järnmalm i Indien fortfarande var lägre än de internationella priserna under översynsperioden. |
| --- | --- |

(157)

På grund av den bristande samarbetsviljan var det inte möjligt att beräkna den exakta subventionsnivån för detta system under översynsperioden. Kommissionen använde därför tillgängliga uppgifter enligt artikel 28 i grundförordningen, särskilt begäran om översyn, som innehöll bevisning för att priserna på järnmalm i Indien fortfarande var lägre än de internationella priserna under översynsperioden.

| (158) | På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att den subventionsnivå som beviljades genom detta system under översynsperioden inte var försumbar, och att den i alla händelser inte var lägre än de subventionsnivåer som konstaterades under den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(158)

På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att den subventionsnivå som beviljades genom detta system under översynsperioden inte var försumbar, och att den i alla händelser inte var lägre än de subventionsnivåer som konstaterades under den ursprungliga undersökningen.

| (159) | Efter utlämnandet gjorde Tata Metaliks Limited gällande att exportskatter inte kan utjämnas enligt WTO-rätten. Företaget ansåg dessutom att målet för den nya järnmalmspolitiken 2020 endast var att underlätta snabb och effektiv transport av järnmalm inom landet, och att politiken inte medförde några ekonomiska förmåner. Tata Metaliks Limited ansåg därför att kommissionens slutsatser om systemet var felaktiga. |
| --- | --- |

(159)

Efter utlämnandet gjorde Tata Metaliks Limited gällande att exportskatter inte kan utjämnas enligt WTO-rätten. Företaget ansåg dessutom att målet för den nya järnmalmspolitiken 2020 endast var att underlätta snabb och effektiv transport av järnmalm inom landet, och att politiken inte medförde några ekonomiska förmåner. Tata Metaliks Limited ansåg därför att kommissionens slutsatser om systemet var felaktiga.

| (160) | Kommissionen upprepade enligt skäl 151 att målet för den nya järnmalmspolitiken var att främja inhemsk ståltillverkning. Kommissionen ansåg att den nya politiken helt klart utgjorde ytterligare en åtgärd till förmån för den inhemska stålindustrin som genomfördes av de indiska myndigheterna. Även om åtgärden inte medförde ett direkt finansiellt bidrag visade det faktum att inhemsk transport av järnmalm har företräde framför transport för export att åtgärden hade ett avsiktligt mål att främja den indiska industrin för rör av duktilt gjutjärn. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen upprepade enligt skäl 151 att målet för den nya järnmalmspolitiken var att främja inhemsk ståltillverkning. Kommissionen ansåg att den nya politiken helt klart utgjorde ytterligare en åtgärd till förmån för den inhemska stålindustrin som genomfördes av de indiska myndigheterna. Även om åtgärden inte medförde ett direkt finansiellt bidrag visade det faktum att inhemsk transport av järnmalm har företräde framför transport för export att åtgärden hade ett avsiktligt mål att främja den indiska industrin för rör av duktilt gjutjärn.

| (161) | Mot bakgrund av de slutsatser som anges i skälen 148–158 vidhöll kommissionen att trots att systemet med två olika taxor för järnvägstransporter upphörde i maj 2016, utgjorde exportskatterna tillsammans med den nya järnmalmspolitiken ett system med ”riktade exportbegränsningar”, genom vilket de indiska myndigheterna fortsatte att tillhandahålla ett indirekt finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a iv och iii i grundförordningen, såsom den tolkas och tillämpas i överensstämmelse med relevanta WTO-normer enligt artikel 1.1 a iv och iii i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. |
| --- | --- |

(161)

Mot bakgrund av de slutsatser som anges i skälen 148–158 vidhöll kommissionen att trots att systemet med två olika taxor för järnvägstransporter upphörde i maj 2016, utgjorde exportskatterna tillsammans med den nya järnmalmspolitiken ett system med ”riktade exportbegränsningar”, genom vilket de indiska myndigheterna fortsatte att tillhandahålla ett indirekt finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a iv och iii i grundförordningen, såsom den tolkas och tillämpas i överensstämmelse med relevanta WTO-normer enligt artikel 1.1 a iv och iii i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder.

3.4   Slutsats om sannolikheten för fortsatt subventionering

Slutsats om sannolikheten för fortsatt subventionering

| (162) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden drog kommissionen slutsatsen att industrin för och tillverkarna av rör av duktilt gjutjärn i Indien även fortsatt erhöll utjämningsbara subventioner under översynsperioden. Trots sänkningen av satserna för systemet med varuexport från Indien och tullrestitutionssystemet framkom inget under undersökningen som visade att subventionsnivån har minskat betydligt jämfört med den ursprungliga undersökningen. Bevisningen i begäran om översyn och den bevisning som lämnades av den samarbetsvilliga indiska tillverkaren bekräftade snarare att dessa subventioner fortfarande förefaller vara betydande, och att de i alla händelser är högre än miniminivån. |
| --- | --- |

(162)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden drog kommissionen slutsatsen att industrin för och tillverkarna av rör av duktilt gjutjärn i Indien även fortsatt erhöll utjämningsbara subventioner under översynsperioden. Trots sänkningen av satserna för systemet med varuexport från Indien och tullrestitutionssystemet framkom inget under undersökningen som visade att subventionsnivån har minskat betydligt jämfört med den ursprungliga undersökningen. Bevisningen i begäran om översyn och den bevisning som lämnades av den samarbetsvilliga indiska tillverkaren bekräftade snarare att dessa subventioner fortfarande förefaller vara betydande, och att de i alla händelser är högre än miniminivån.

| (163) | Kommissionen konstaterade därför att de indiska exporterande tillverkarna fortsatte att exportera den berörda produkten till subventionerade priser under översynsperioden. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen konstaterade därför att de indiska exporterande tillverkarna fortsatte att exportera den berörda produkten till subventionerade priser under översynsperioden.

3.5   Sannolikhet för att subventioneringen fortsätter om åtgärderna skulle upphöra att gälla

Sannolikhet för att subventioneringen fortsätter om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (164) | Eftersom fortsatt subventionering konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, sannolikheten för fortsatt subventionering om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(164)

Eftersom fortsatt subventionering konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, sannolikheten för fortsatt subventionering om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (165) | Såsom anges i skäl 162 fastställdes det att indiska exportörer av den berörda produkten fortsatte att erhålla utjämningsbara subventioner från Indiens myndigheter under översynsperioden. |
| --- | --- |

(165)

Såsom anges i skäl 162 fastställdes det att indiska exportörer av den berörda produkten fortsatte att erhålla utjämningsbara subventioner från Indiens myndigheter under översynsperioden.

| (166) | Subventionsprogrammen ger återkommande förmåner och det finns inget som tyder på att dessa förmåner kommer att avvecklas inom överskådlig tid, även om programmen i sig ändras något. Varje exportör är vidare berättigad till flera av subventionerna. |
| --- | --- |

(166)

Subventionsprogrammen ger återkommande förmåner och det finns inget som tyder på att dessa förmåner kommer att avvecklas inom överskådlig tid, även om programmen i sig ändras något. Varje exportör är vidare berättigad till flera av subventionerna.

| (167) | Det undersöktes också om exportvolymerna till unionen skulle bli betydande om åtgärderna skulle avskaffas. Kommissionen analyserade särskilt följande faktorer: Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien, priser från Indien till tredjeländer och attraktionskraft hos unionens marknad när det gäller marknadens storlek och priser. |
| --- | --- |

(167)

Det undersöktes också om exportvolymerna till unionen skulle bli betydande om åtgärderna skulle avskaffas. Kommissionen analyserade särskilt följande faktorer: Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien, priser från Indien till tredjeländer och attraktionskraft hos unionens marknad när det gäller marknadens storlek och priser.

3.5.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien samt priser från Indien till tredjeländer

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien samt priser från Indien till tredjeländer

| (168) | Under översynsperioden uppgick de indiska tillverkarnas uppskattade totala tillverkning av den berörda produkten till omkring 2 miljoner ton per år. Den uppskattade produktionskapaciteten uppgick till omkring 2,5 miljoner ton. Den outnyttjade kapaciteten uppgick således till omkring 500 000 ton per år, vilket överstiger förbrukningen av den berörda produkten på unionens marknad under översynsperioden, som uppgick till [388 000–454 000] ton. |
| --- | --- |

(168)

Under översynsperioden uppgick de indiska tillverkarnas uppskattade totala tillverkning av den berörda produkten till omkring 2 miljoner ton per år. Den uppskattade produktionskapaciteten uppgick till omkring 2,5 miljoner ton. Den outnyttjade kapaciteten uppgick således till omkring 500 000 ton per år, vilket överstiger förbrukningen av den berörda produkten på unionens marknad under översynsperioden, som uppgick till [388 000–454 000] ton.

| (169) | Av den bevisning som lämnats av den sökande och som bekräftats av uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren, Tata Metaliks Limited, framgår det att flera indiska tillverkare, även Tata Metaliks Limited (30) planerar att investera i ytterligare kapacitetsökningar (31). Den totala ytterligare kapacitet som kommer att tillföras under de närmaste åren uppskattas till omkring 1,5 miljoner ton. |
| --- | --- |

(169)

Av den bevisning som lämnats av den sökande och som bekräftats av uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren, Tata Metaliks Limited, framgår det att flera indiska tillverkare, även Tata Metaliks Limited (30) planerar att investera i ytterligare kapacitetsökningar (31). Den totala ytterligare kapacitet som kommer att tillföras under de närmaste åren uppskattas till omkring 1,5 miljoner ton.

30

31

| (170) | Den förväntade kapacitetsökningen motsvarar den uppskattade ökningen av efterfrågan på den indiska marknaden. De största kända tillverkarna planerar dock även att inrikta sig på exportmarknaderna (32). Företaget ESL Steel Limited (som ingår i Vedanta-koncernen) nämner t.ex. uttryckligen i en genomförbarhetsstudie att företagets nya produktionsanläggning ligger nära en hamn, vilket ökar dess exportmöjligheter. Enligt rapporten finns det särskilt stor exportpotential till Östeuropa (33). I samband med dubbelkontrollen på distans av det samarbetsvilliga företaget Tata Metaliks Limiteds svar på frågeformuläret nämnde företaget också att det planerade att expandera till unionens marknad i framtiden. |
| --- | --- |

(170)

Den förväntade kapacitetsökningen motsvarar den uppskattade ökningen av efterfrågan på den indiska marknaden. De största kända tillverkarna planerar dock även att inrikta sig på exportmarknaderna (32). Företaget ESL Steel Limited (som ingår i Vedanta-koncernen) nämner t.ex. uttryckligen i en genomförbarhetsstudie att företagets nya produktionsanläggning ligger nära en hamn, vilket ökar dess exportmöjligheter. Enligt rapporten finns det särskilt stor exportpotential till Östeuropa (33). I samband med dubbelkontrollen på distans av det samarbetsvilliga företaget Tata Metaliks Limiteds svar på frågeformuläret nämnde företaget också att det planerade att expandera till unionens marknad i framtiden.

32

33

| (171) | Enligt en av de största aktörerna, företaget Srikalahasthi Pipes Limited, kommer tillgången även att vara större än efterfrågan på den indiska marknaden på medellång och lång sikt (7–10 år) när avloppsvatten- och vattenprojekten avslutas. Detta kommer att utgöra ett ytterligare incitament för de indiska tillverkarna att alltmer fokusera på exportmarknaderna. |
| --- | --- |

(171)

Enligt en av de största aktörerna, företaget Srikalahasthi Pipes Limited, kommer tillgången även att vara större än efterfrågan på den indiska marknaden på medellång och lång sikt (7–10 år) när avloppsvatten- och vattenprojekten avslutas. Detta kommer att utgöra ett ytterligare incitament för de indiska tillverkarna att alltmer fokusera på exportmarknaderna.

| (172) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de indiska exporterande tillverkarna hade betydande outnyttjad kapacitet som de kunde använda för tillverkning av den berörda produkten för export till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla, och att denna outnyttjade kapacitet förväntas öka ytterligare. |
| --- | --- |

(172)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de indiska exporterande tillverkarna hade betydande outnyttjad kapacitet som de kunde använda för tillverkning av den berörda produkten för export till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla, och att denna outnyttjade kapacitet förväntas öka ytterligare.

| (173) | Vad gäller Indiens priser till tredjeländer undersökte kommissionen dessa på grundval av exportstatistik i Global Trade Atlas (GTA) utifrån KN-numret, dvs. 7303 00 30. På grundval av denna statistisk fastställde kommissionen att unionens marknad vad gäller dess storlek och priser fortfarande är attraktiv för indiska tillverkare av rör av duktilt gjutjärn eftersom den är deras absolut största exportmarknad som svarar för 40 % av deras totala export. Exporten till unionen är dessutom 25 gånger högre än exporten till Indiens näst största exportmarknad, dvs. Qatar. Endast 2 % av den totala indiska exporten går till Quatars marknad. De indiska exporterande tillverkarnas importpriser till unionens marknad var dessutom något högre än priserna till andra länder under översynsperioden. Detta innebär att de exporterande tillverkarna skulle ha incitament att ytterligare öka sin export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(173)

Vad gäller Indiens priser till tredjeländer undersökte kommissionen dessa på grundval av exportstatistik i Global Trade Atlas (GTA) utifrån KN-numret, dvs. 7303 00 30. På grundval av denna statistisk fastställde kommissionen att unionens marknad vad gäller dess storlek och priser fortfarande är attraktiv för indiska tillverkare av rör av duktilt gjutjärn eftersom den är deras absolut största exportmarknad som svarar för 40 % av deras totala export. Exporten till unionen är dessutom 25 gånger högre än exporten till Indiens näst största exportmarknad, dvs. Qatar. Endast 2 % av den totala indiska exporten går till Quatars marknad. De indiska exporterande tillverkarnas importpriser till unionens marknad var dessutom något högre än priserna till andra länder under översynsperioden. Detta innebär att de exporterande tillverkarna skulle ha incitament att ytterligare öka sin export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.5.2   Attraktionskraft hos och priser på unionens marknad

Attraktionskraft hos och priser på unionens marknad

| (174) | Unionens marknad för rör av duktilt gjutjärn är stor ([388 000–454 000] ton, se skäl 168). Sökandena förväntar sig att marknaden kommer att öka ytterligare inom de fem närmaste åren (34). |
| --- | --- |

(174)

Unionens marknad för rör av duktilt gjutjärn är stor ([388 000–454 000] ton, se skäl 168). Sökandena förväntar sig att marknaden kommer att öka ytterligare inom de fem närmaste åren (34).

34

| (175) | Under översynsperioden uppgick det genomsnittliga priset på unionens marknad till [1 020–1 200] euro. Under samma period uppgick priset på den indiska inhemska marknaden till 595 euro per ton (från fabrik). Priserna på unionens marknad var därför ungefär två gånger högre jämfört med priserna på importen från Indien. |
| --- | --- |

(175)

Under översynsperioden uppgick det genomsnittliga priset på unionens marknad till [1 020–1 200] euro. Under samma period uppgick priset på den indiska inhemska marknaden till 595 euro per ton (från fabrik). Priserna på unionens marknad var därför ungefär två gånger högre jämfört med priserna på importen från Indien.

| (176) | Unionens marknad var således fortfarande attraktiv för de indiska exporterande tillverkarna vad gäller dess storlek och priser. Detta styrks ytterligare av det faktum att de indiska exporterande tillverkarnas marknadsandel var fortsatt hög under översynsperioden (se tabell 2) och att, såsom nämns i skäl 173, unionens marknad svarade för 40 % av den totala exporten från Indien av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(176)

Unionens marknad var således fortfarande attraktiv för de indiska exporterande tillverkarna vad gäller dess storlek och priser. Detta styrks ytterligare av det faktum att de indiska exporterande tillverkarnas marknadsandel var fortsatt hög under översynsperioden (se tabell 2) och att, såsom nämns i skäl 173, unionens marknad svarade för 40 % av den totala exporten från Indien av den berörda produkten.

3.6   Övergripande slutsats om sannolikheten för fortsatt subventionering

Övergripande slutsats om sannolikheten för fortsatt subventionering

| (177) | Undersökningen visade att den indiska importen fortsatte att komma in på unionens marknad till subventionerade priser under översynsperioden. |
| --- | --- |

(177)

Undersökningen visade att den indiska importen fortsatte att komma in på unionens marknad till subventionerade priser under översynsperioden.

| (178) | Kommissionen fann även bevisning för att subventioneringen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. Indiens outnyttjade kapacitet var stor jämfört med unionens förbrukning under översynsperioden. Kommissionen konstaterade dessutom att det på grund av attraktionskraften hos unionens marknad, sett till storlek och priser, var sannolikt att den indiska exporten och den outnyttjade kapaciteten skulle omdirigeras till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att det rådde stor sannolikhet för att ett upphävande av utjämningsåtgärderna skulle leda till att subventionerad export av den berörda produkten riktas om mot unionens marknad. Mot bakgrund av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av utjämningsåtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt subventionering. |
| --- | --- |

(178)

Kommissionen fann även bevisning för att subventioneringen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. Indiens outnyttjade kapacitet var stor jämfört med unionens förbrukning under översynsperioden. Kommissionen konstaterade dessutom att det på grund av attraktionskraften hos unionens marknad, sett till storlek och priser, var sannolikt att den indiska exporten och den outnyttjade kapaciteten skulle omdirigeras till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att det rådde stor sannolikhet för att ett upphävande av utjämningsåtgärderna skulle leda till att subventionerad export av den berörda produkten riktas om mot unionens marknad. Mot bakgrund av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av utjämningsåtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt subventionering.

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

| (179) | I unionen finns det fem företag som tillverkar den berörda produkten. Tre av dessa företag ingår i samma grupp. På grundval av tillgängliga uppgifter från begäran finns det inga andra unionstillverkare av den berörda produkten i unionen. De utgör därför unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(179)

I unionen finns det fem företag som tillverkar den berörda produkten. Tre av dessa företag ingår i samma grupp. På grundval av tillgängliga uppgifter från begäran finns det inga andra unionstillverkare av den berörda produkten i unionen. De utgör därför unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen.

| (180) | Eftersom uppgifterna för bedömningen av skada främst kom från samma grupp av tillverkare, såsom nämns i skäl 15, anges siffrorna för bedömningen av skada av konfidentialitetsskäl i intervall eller i indexerad form. |
| --- | --- |

(180)

Eftersom uppgifterna för bedömningen av skada främst kom från samma grupp av tillverkare, såsom nämns i skäl 15, anges siffrorna för bedömningen av skada av konfidentialitetsskäl i intervall eller i indexerad form.

| (181) | Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till [372 000–436 000] ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, såsom makrodata från sökandena och uppgifter som inhämtats från de unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningen. |
| --- | --- |

(181)

Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till [372 000–436 000] ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, såsom makrodata från sökandena och uppgifter som inhämtats från de unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningen.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (182) | Kommissionen fastställde förbrukningen på unionens marknad på grundval av unionsindustrins totala försäljning i unionen, produktionen för den företagsinterna marknaden utifrån de uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna i urvalet samt uppskattningar för de återstående unionstillverkarna som lämnats av sökanden, plus den totala importen från alla länder till unionen enligt Eurostats uppgifter (Comext-databasen). |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen fastställde förbrukningen på unionens marknad på grundval av unionsindustrins totala försäljning i unionen, produktionen för den företagsinterna marknaden utifrån de uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna i urvalet samt uppskattningar för de återstående unionstillverkarna som lämnats av sökanden, plus den totala importen från alla länder till unionen enligt Eurostats uppgifter (Comext-databasen).

| (183) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (1 000 ton) | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionens totala förbrukning | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Den företagsinterna marknaden | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Index | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Den fria marknaden | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Källa: | Eurostat Comext. |

(183)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen (1 000 ton)

Förbrukning i unionen (1 000 ton)

2017

2018

2019

Översynsperioden

Unionens totala förbrukning

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Den företagsinterna marknaden

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Index

Index

100

100

91

91

68

68

18

18

Den fria marknaden

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Källa:

Källa:

Eurostat Comext.

| (184) | Unionens förbrukning varierade under skadeundersökningsperioden. Överlag ökade den något med 3 % under 2018, ökade med 8 % under 2019 och minskade med 8 % under 2020. Därmed ökade förbrukningen med 3 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(184)

Unionens förbrukning varierade under skadeundersökningsperioden. Överlag ökade den något med 3 % under 2018, ökade med 8 % under 2019 och minskade med 8 % under 2020. Därmed ökade förbrukningen med 3 % under skadeundersökningsperioden.

| (185) | Användningen av rör av duktilt gjutjärn kräver i sig investeringar i infrastruktur för vattenrening. Vattenrenings- och vattenförsörjningsföretag, vare sig de är offentligt eller privat ägda, står för den största efterfrågan på rör av duktilt gjutjärn i unionen. Rör av duktilt gjutjärn används huvudsakligen i stora infrastrukturprojekt. Utvecklingen av unionens förbrukning påverkades inte heller av covid-19-pandemin i någon större grad, eftersom förbättringar av vattennäten har varit en ständig prioritering för de offentliga myndigheterna. Utvecklingen av unionens förbrukning avspeglar därför utvecklingen av investeringar i infrastruktur. |
| --- | --- |

(185)

Användningen av rör av duktilt gjutjärn kräver i sig investeringar i infrastruktur för vattenrening. Vattenrenings- och vattenförsörjningsföretag, vare sig de är offentligt eller privat ägda, står för den största efterfrågan på rör av duktilt gjutjärn i unionen. Rör av duktilt gjutjärn används huvudsakligen i stora infrastrukturprojekt. Utvecklingen av unionens förbrukning påverkades inte heller av covid-19-pandemin i någon större grad, eftersom förbättringar av vattennäten har varit en ständig prioritering för de offentliga myndigheterna. Utvecklingen av unionens förbrukning avspeglar därför utvecklingen av investeringar i infrastruktur.

| (186) | Unionsindustrin rapporterade företagsintern användning av den berörda produkten, som utgjorde mindre än 5 % av unionens totala förbrukning 2017, minskade under skadeundersökningsperioden och uppgick till mindre än 1 % under översynsperioden. Kommissionen ansåg att den företagsinterna användningen inte hade någon meningsfull inverkan på bedömningen av skada. |
| --- | --- |

(186)

Unionsindustrin rapporterade företagsintern användning av den berörda produkten, som utgjorde mindre än 5 % av unionens totala förbrukning 2017, minskade under skadeundersökningsperioden och uppgick till mindre än 1 % under översynsperioden. Kommissionen ansåg att den företagsinterna användningen inte hade någon meningsfull inverkan på bedömningen av skada.

4.3   Import från Indien

Import från Indien

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från Indien

Volym och marknadsandel för importen från Indien

| (187) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas Comext. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen såsom anges i skäl 182. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas Comext. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen såsom anges i skäl 182.

| (188) | Importen av den berörda produkten till unionen från Indien utvecklades enligt följande:

  Tabell 2


  Importvolym (1 000 ton) och marknadsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Indien | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Marknadsandel (%) | [11 –15 ] | [9 –13 ] | [14 –18 ] | [10 –14 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Källa: | Eurostat Comext. |

(188)

Importen av den berörda produkten till unionen från Indien utvecklades enligt följande:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (1 000 ton) och marknadsandel

Importvolym (1 000 ton) och marknadsandel

2017

2018

2019

Översynsperioden

Importvolym från Indien

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Marknadsandel (%)

[11 –15 ]

[9 –13 ]

[14 –18 ]

[10 –14 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Källa:

Källa:

Eurostat Comext.

| (189) | De indiska importvolymerna och marknadsandelen varierade betydligt under skadeundersökningsperioden: importvolymen minskade med 14 % under 2018, ökade med 68 % under 2019 och minskade slutligen med 31 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(189)

De indiska importvolymerna och marknadsandelen varierade betydligt under skadeundersökningsperioden: importvolymen minskade med 14 % under 2018, ökade med 68 % under 2019 och minskade slutligen med 31 % under översynsperioden.

4.3.2   Priser på importen från Indien

Priser på importen från Indien

| (190) | Kommissionen fastställde de vägda genomsnittliga importpriserna på grundval av statistik från Eurostats Comext-databas. |
| --- | --- |

(190)

Kommissionen fastställde de vägda genomsnittliga importpriserna på grundval av statistik från Eurostats Comext-databas.

| (191) | Det vägda genomsnittliga priset för importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (euro/ton) | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Källa: | Eurostat Comext. |

(191)

Det vägda genomsnittliga priset för importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser (euro/ton)

Importpriser (euro/ton)

2017

2018

2019

Översynsperioden

Indien

553

562

586

585

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Källa:

Källa:

Eurostat Comext.

| (192) | Under 2017–2018 låg importpriserna på en förhållandevis stabil nivå. Under 2019 ökade importpriserna med 5 % och låg sedan kvar på en stabil nivå under översynsperioden. |
| --- | --- |

(192)

Under 2017–2018 låg importpriserna på en förhållandevis stabil nivå. Under 2019 ökade importpriserna med 5 % och låg sedan kvar på en stabil nivå under översynsperioden.

4.3.3   Prisunderskridande

Prisunderskridande

| (193) | Såsom framgår av skäl 55 samarbetade endast en indisk tillverkare i undersökningen. Denna tillverkare rapporterade en försumbar mängd av export till unionen, som motsvarar mindre än 1 % av de totala importvolymerna av den berörda produkten från Indien till unionen. Kommissionen ansåg därför att denna exportvolym inte var representativ för exporten av den berörda produkten till unionen och beslutade att fastställa prisunderskridandet på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(193)

Såsom framgår av skäl 55 samarbetade endast en indisk tillverkare i undersökningen. Denna tillverkare rapporterade en försumbar mängd av export till unionen, som motsvarar mindre än 1 % av de totala importvolymerna av den berörda produkten från Indien till unionen. Kommissionen ansåg därför att denna exportvolym inte var representativ för exporten av den berörda produkten till unionen och beslutade att fastställa prisunderskridandet på grundval av tillgängliga uppgifter.

| (194) | Kommissionen jämförde de indiska tillverkarnas vägda genomsnittliga cif-importpris, efter justeringar för kostnader efter import, med unionsindustrins vägda genomsnittspris. De indiska importpriserna underskred unionsindustrins priser med omkring [30–45] % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen jämförde de indiska tillverkarnas vägda genomsnittliga cif-importpris, efter justeringar för kostnader efter import, med unionsindustrins vägda genomsnittspris. De indiska importpriserna underskred unionsindustrins priser med omkring [30–45] % under översynsperioden.

4.3.4   Import från andra tredjeländer än Indien

Import från andra tredjeländer än Indien

| (195) | Under översynsperioden uppgick volymen och marknadsandelen för import från andra tredjeländer än Indien till [8 700–20 200] ton respektive [2–4] % av unionens förbrukning. Under skadeundersökningsperioden låg det vägda genomsnittliga priset på importen från tredjeländer på en jämförbar nivå med priserna för unionstillverkarna i urvalet under 2017–2018 och var omkring 25 % lägre under perioden 2019–2020 (se tabell 8). Importvolymen från tredjeländer ökade något, dvs. med 2 %, medan ursprunget av importerade rör av duktilt gjutjärn inte var stabilt under skadeundersökningsperioden. Under 2017 kom importen från tredjeländer t.ex. främst från Kina, Ryssland och Schweiz, medan de största importörerna under översynsperioden var Turkiet och Förenade Arabemiraten. |
| --- | --- |

(195)

Under översynsperioden uppgick volymen och marknadsandelen för import från andra tredjeländer än Indien till [8 700–20 200] ton respektive [2–4] % av unionens förbrukning. Under skadeundersökningsperioden låg det vägda genomsnittliga priset på importen från tredjeländer på en jämförbar nivå med priserna för unionstillverkarna i urvalet under 2017–2018 och var omkring 25 % lägre under perioden 2019–2020 (se tabell 8). Importvolymen från tredjeländer ökade något, dvs. med 2 %, medan ursprunget av importerade rör av duktilt gjutjärn inte var stabilt under skadeundersökningsperioden. Under 2017 kom importen från tredjeländer t.ex. främst från Kina, Ryssland och Schweiz, medan de största importörerna under översynsperioden var Turkiet och Förenade Arabemiraten.

| (196) | Den sammanlagda importvolymen till unionen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av rör av duktilt gjutjärn från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importvolym och marknadsandel från alla övriga tredjeländer











  Land | | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym (ton) | [2 900 –3 400 ] | [1 400 –1 700 ] | [3 900 –4 600 ] | [200 –400 ] |
| Index | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Marknadsandel (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Ryssland | Volym (ton) | [2 000 –2 500 ] | [1 400 –1 600 ] | [2 900 –3 600 ] | [1 200 –1 600 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Marknadsandel (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Schweiz | Volym (ton) | [3 400 –4 400 ] | [1 800 –2 200 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Marknadsandel (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turkiet | Volym (ton) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100 –3 650 ] | [4 200 –5 000 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Marknadsandel (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| Förenade Arabemiraten | Volym (ton) | [460 –590 ] | [3 700 –4 400 ] | [4 800 –5 600 ] | [6 400 –7 600 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Marknadsandel (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Övriga tredjeländer | Volym (ton) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Marknadsandel (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Genomsnittligt pris | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Totalt alla tredjeländer utom Indien | Volym (ton) | [8 700 –11 200 ] | [8 800 –10 500 ] | [16 000 –19 600 ] | [13 500 –15 800 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Marknadsandel (%) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Källa: | Eurostats Comext-databas. |

(196)

Den sammanlagda importvolymen till unionen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av rör av duktilt gjutjärn från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importvolym och marknadsandel från alla övriga tredjeländer

Importvolym och marknadsandel från alla övriga tredjeländer

Land

2017

2018

2019

Översynsperioden

Kina

Volym (ton)

[2 900 –3 400 ]

[1 400 –1 700 ]

[3 900 –4 600 ]

[200 –400 ]

Index

Index

100

100

50

50

133

133

10

10

Marknadsandel (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Genomsnittligt pris (euro/ton)

701

933

738

833

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Ryssland

Volym (ton)

[2 000 –2 500 ]

[1 400 –1 600 ]

[2 900 –3 600 ]

[1 200 –1 600 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Marknadsandel (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Genomsnittligt pris (euro/ton)

568

697

735

698

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Schweiz

Volym (ton)

[3 400 –4 400 ]

[1 800 –2 200 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Marknadsandel (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 604

1 656

1 714

1 817

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turkiet

Volym (ton)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100 –3 650 ]

[4 200 –5 000 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Marknadsandel (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 136

1 750

838

1 007

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

Förenade Arabemiraten

Volym (ton)

[460 –590 ]

[3 700 –4 400 ]

[4 800 –5 600 ]

[6 400 –7 600 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Marknadsandel (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Genomsnittligt pris (euro/ton)

712

786

722

705

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Övriga tredjeländer

Volym (ton)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Marknadsandel (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Genomsnittligt pris

508

1 422

1 980

897

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Totalt alla tredjeländer utom Indien

Volym (ton)

[8 700 –11 200 ]

[8 800 –10 500 ]

[16 000 –19 600 ]

[13 500 –15 800 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Marknadsandel (%)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 033

1 004

856

879

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Källa:

Källa:

Eurostats Comext-databas.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (197) | Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(197)

Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (198) | Som nämns i skäl 15 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(198)

Som nämns i skäl 15 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation.

| (199) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som avser alla unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(199)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som avser alla unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (200) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, storleken på de utjämningsbara subventionerna och återhämtning från tidigare dumpning eller subvention. |
| --- | --- |

(200)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, storleken på de utjämningsbara subventionerna och återhämtning från tidigare dumpning eller subvention.

| (201) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(201)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (202) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (1 000 ton) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Produktionskapacitet (1 000 ton) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Källa: | Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(202)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2017

2018

2019

Översynsperioden

Produktionsvolym (1 000 ton)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Produktionskapacitet (1 000 ton)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Kapacitetsutnyttjande (%)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Källa:

Källa:

Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (203) | Unionens produktionsvolym minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden efter att ha ökat med 10 % under 2018. |
| --- | --- |

(203)

Unionens produktionsvolym minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden efter att ha ökat med 10 % under 2018.

| (204) | Tillverkningskapaciteten visade en liknande trend eftersom den minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(204)

Tillverkningskapaciteten visade en liknande trend eftersom den minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden.

| (205) | Kapacitetsutnyttjandet låg på en stabil nivå eftersom produktionskapaciteten minskade i linje med den minskade tillverkningen i unionen. |
| --- | --- |

(205)

Kapacitetsutnyttjandet låg på en stabil nivå eftersom produktionskapaciteten minskade i linje med den minskade tillverkningen i unionen.

| (206) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Tata Metaliks Limited att importen från Indien inte kunde ha varit orsaken till unionens minskade produktionskapacitet, utan att detta snarare berodde på minskad efterfrågan jämfört med 2019. |
| --- | --- |

(206)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Tata Metaliks Limited att importen från Indien inte kunde ha varit orsaken till unionens minskade produktionskapacitet, utan att detta snarare berodde på minskad efterfrågan jämfört med 2019.

| (207) | Unionsindustrins beslut att minska sin produktionskapacitet fattades före covid-19-krisen och hade således inget samband med den minskade förbrukningen mellan 2019 och översynsperioden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(207)

Unionsindustrins beslut att minska sin produktionskapacitet fattades före covid-19-krisen och hade således inget samband med den minskade förbrukningen mellan 2019 och översynsperioden. Påståendet avvisades därför.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (208) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionens marknad (1 000 ton) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Index | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Marknadsandel (%) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Index | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Försäljning på den företagsinterna marknaden (1 000 ton) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Index | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Marknadsandel av försäljning på företagsintern marknad (%) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Index | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Källa: | Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(208)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel

Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel

2017

2018

2019

Översynsperioden

Försäljningsvolym på unionens marknad (1 000 ton)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Index

Index

100

100

106

106

105

105

102

102

Marknadsandel (%)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Index

Index

100

100

102

102

94

94

99

99

Försäljning på den företagsinterna marknaden (1 000 ton)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Index

Index

100

100

91

91

68

68

18

18

Marknadsandel av försäljning på företagsintern marknad (%)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Index

Index

100

100

88

88

61

61

18

18

Källa:

Källa:

Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (209) | Unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen följde inte den ökade unionsförbrukningen. I motsats till importen från Indien gynnades unionsindustrin inte av den ökade förbrukningen under 2019. |
| --- | --- |

(209)

Unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen följde inte den ökade unionsförbrukningen. I motsats till importen från Indien gynnades unionsindustrin inte av den ökade förbrukningen under 2019.

| (210) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att unionsindustrins marknadsandel på 85 % fortfarande var hög och ökade under översynsperioden jämfört med tidigare år. Unionsindustrins försäljningsvolymer låg också konsekvent över 2017 års nivåer. Volymen kunde ha varit högre under översynsperioden om den inte hade påverkats av covid-19-krisen. Parten ansåg att kommissionens slutsats inte avspeglade de faktiska omständigheterna. |
| --- | --- |

(210)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att unionsindustrins marknadsandel på 85 % fortfarande var hög och ökade under översynsperioden jämfört med tidigare år. Unionsindustrins försäljningsvolymer låg också konsekvent över 2017 års nivåer. Volymen kunde ha varit högre under översynsperioden om den inte hade påverkats av covid-19-krisen. Parten ansåg att kommissionens slutsats inte avspeglade de faktiska omständigheterna.

| (211) | Kommissionen konstaterade att unionsindustrin inte gynnades av en högre marknadsandel. Såsom förklaras i skäl 234 gick unionstillverkarna i urvalet med förlust under hela skadeundersökningsperioden till följd av den betydande prispressen från den indiska importen (se skäl 245). Såsom förklaras i skäl 209 följde inte unionens marknadsandel ökningen av unionens förbrukning, och till skillnad från importen från Indien gynnades inte unionens försäljning av den ökade förbrukningen under 2019. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(211)

Kommissionen konstaterade att unionsindustrin inte gynnades av en högre marknadsandel. Såsom förklaras i skäl 234 gick unionstillverkarna i urvalet med förlust under hela skadeundersökningsperioden till följd av den betydande prispressen från den indiska importen (se skäl 245). Såsom förklaras i skäl 209 följde inte unionens marknadsandel ökningen av unionens förbrukning, och till skillnad från importen från Indien gynnades inte unionens försäljning av den ökade förbrukningen under 2019. Påståendet avvisades därför.

4.4.2.3   Tillväxt

| (212) | Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 3 %, medan försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen ökade med 2 %. Trots den ökade förbrukningen minskade således unionsindustrins marknadsandel något under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(212)

Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 3 %, medan försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen ökade med 2 %. Trots den ökade förbrukningen minskade således unionsindustrins marknadsandel något under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (213) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | [1 820 –2 540 ] | [1 820 –2 540 ] | [1 810 –2 530 ] | [1 700 –2 390 ] |
| Index | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Produktivitet (ton/anställd) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Index | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Källa: | Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(213)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2017

2018

2019

Översynsperioden

Antal anställda

[1 820 –2 540 ]

[1 820 –2 540 ]

[1 810 –2 530 ]

[1 700 –2 390 ]

Index

Index

100

100

100

100

99

99

93

93

Produktivitet (ton/anställd)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Index

Index

100

100

110

110

107

107

97

97

Källa:

Källa:

Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (214) | Antalet anställda i unionsindustrin inom tillverkningen av den berörda produkten låg kvar på en stabil nivå under perioden 2017–2018 och ökade med omkring 6 % under perioden 2019–2020. |
| --- | --- |

(214)

Antalet anställda i unionsindustrin inom tillverkningen av den berörda produkten låg kvar på en stabil nivå under perioden 2017–2018 och ökade med omkring 6 % under perioden 2019–2020.

| (215) | Produktiviteten för de anställda inom unionsindustrin, mätt som produktion (ton) per anställd, ökade med 10 % under perioden 2017–2018 och minskade med 13 % under perioden 2018–2020. Detta kan förklaras som den kombinerade effekten av






  — | ett produktionsstopp vid produktionsanläggningen hos en viktig unionstillverkare, vilket ledde till en lägre produktion från december 2019 till februari 2020, |
| --- | --- | --- |

(215)

Produktiviteten för de anställda inom unionsindustrin, mätt som produktion (ton) per anställd, ökade med 10 % under perioden 2017–2018 och minskade med 13 % under perioden 2018–2020. Detta kan förklaras som den kombinerade effekten av

—

ett produktionsstopp vid produktionsanläggningen hos en viktig unionstillverkare, vilket ledde till en lägre produktion från december 2019 till februari 2020,

| — | och unionstillverkarnas minskade produktion under andra kvartalet 2020 till följd av covid-19-pandemin, som inte motsvarade antalet uppsagda anställda. |
| --- | --- |

—

och unionstillverkarnas minskade produktion under andra kvartalet 2020 till följd av covid-19-pandemin, som inte motsvarade antalet uppsagda anställda.

4.4.2.5   Subventionens omfattning och återhämtning från tidigare subventionering

| (216) | Såsom förklaras i skäl 193 var de indiska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja begränsad. |
| --- | --- |

(216)

Såsom förklaras i skäl 193 var de indiska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja begränsad.

| (217) | Skadeindikatorerna visar att, trots de utjämningsåtgärder som varit i kraft sedan 2016, vilka inledningsvis ledde till viss lättnad och förbättrade resultat, förblev unionsindustrins ekonomiska situation bräcklig och sårbar. Någon återhämtning från tidigare subventionering kunde således inte konstateras. |
| --- | --- |

(217)

Skadeindikatorerna visar att, trots de utjämningsåtgärder som varit i kraft sedan 2016, vilka inledningsvis ledde till viss lättnad och förbättrade resultat, förblev unionsindustrins ekonomiska situation bräcklig och sårbar. Någon återhämtning från tidigare subventionering kunde således inte konstateras.

| (218) | Subventionsbeloppet översteg väsentligt miniminivån. Inverkan av det faktiska subventionsbeloppets storlek på unionsindustrin var betydande på grund av den indiska importens volymer och priser. |
| --- | --- |

(218)

Subventionsbeloppet översteg väsentligt miniminivån. Inverkan av det faktiska subventionsbeloppets storlek på unionsindustrin var betydande på grund av den indiska importens volymer och priser.

| (219) | Kontinuerlig orättvis prissättning av indiska exportörer gjorde det också omöjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den senaste subventioneringen. |
| --- | --- |

(219)

Kontinuerlig orättvis prissättning av indiska exportörer gjorde det också omöjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den senaste subventioneringen.

| (220) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att det inte förekommer någon absolut ökning av den indiska importvolymen och att timorten endast hade en marknadsandel på omkring 15 %. Den berörda parten påpekade dessutom att unionsindustrins ekonomiska resultat förbättrades efter införandet av de ursprungliga åtgärderna och minskade därefter. Importen från Indien vållade därför inte unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(220)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att det inte förekommer någon absolut ökning av den indiska importvolymen och att timorten endast hade en marknadsandel på omkring 15 %. Den berörda parten påpekade dessutom att unionsindustrins ekonomiska resultat förbättrades efter införandet av de ursprungliga åtgärderna och minskade därefter. Importen från Indien vållade därför inte unionsindustrin skada.

| (221) | Kommissionen konstaterade att den berörda parten inte styrkte sitt påstående om att unionsindustrins ekonomiska resultat förbättrades efter införandet av de ursprungliga åtgärderna. Såsom nämns i skäl 234 var lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet negativ under hela skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(221)

Kommissionen konstaterade att den berörda parten inte styrkte sitt påstående om att unionsindustrins ekonomiska resultat förbättrades efter införandet av de ursprungliga åtgärderna. Såsom nämns i skäl 234 var lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet negativ under hela skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (222) | De genomsnittliga vägda försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton) | [950 –1 110 ] | [960 –1 130 ] | [1 020 –1 190 ] | [1 020 –1 200 ] |
| Index | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton) | [1 000 –1 100 ] | [900 –1 100 ] | [1 000 –1 100 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Index | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Källa: | Kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(222)

De genomsnittliga vägda försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet

Försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet

2017

2018

2019

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton)

[950 –1 110 ]

[960 –1 130 ]

[1 020 –1 190 ]

[1 020 –1 200 ]

Index

Index

100

100

101

101

107

107

107

107

Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)

[1 000 –1 100 ]

[900 –1 100 ]

[1 000 –1 100 ]

[1 000 –1 200 ]

Index

Index

100

100

97

97

101

101

105

105

Källa:

Källa:

Kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet.

| (223) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden, vilket ansågs avspegla den ökade tillverkningskostnaden per enhet (5 %). |
| --- | --- |

(223)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden, vilket ansågs avspegla den ökade tillverkningskostnaden per enhet (5 %).

| (224) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att den påstådda minskningen av priset i land visade att importen varken orsakar sjunkande eller nerhållna priser. |
| --- | --- |

(224)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att den påstådda minskningen av priset i land visade att importen varken orsakar sjunkande eller nerhållna priser.

| (225) | Kommissionen konstaterade att den berörda parten inte styrkte sitt påstående om hur priserna i land, som under skadeundersökningsperioden underskred unionens priser med omkring 40 %, inte orsakade sjunkande eller nerhållna priser för unionstillverkarna. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(225)

Kommissionen konstaterade att den berörda parten inte styrkte sitt påstående om hur priserna i land, som under skadeundersökningsperioden underskred unionens priser med omkring 40 %, inte orsakade sjunkande eller nerhållna priser för unionstillverkarna. Påståendet avvisades därför.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

| (226) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro/anställd) | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | [56 000 –66 000 ] | [57 000 –66 000 ] | [57 000 –67 000 ] | [53 000 –62 000 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Källa: | Kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(226)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro/anställd)

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro/anställd)

2017

2018

2019

Översynsperioden

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

[56 000 –66 000 ]

[57 000 –66 000 ]

[57 000 –67 000 ]

[53 000 –62 000 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Källa:

Källa:

Kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet.

| (227) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd låg på en stabil nivå fram till 2019 och sjönk med 6 % under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd minskade under översynsperioden, eftersom den franska staten finansierade arbetslöshetsunderstöd under nedstängningen på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(227)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd låg på en stabil nivå fram till 2019 och sjönk med 6 % under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd minskade under översynsperioden, eftersom den franska staten finansierade arbetslöshetsunderstöd under nedstängningen på grund av covid-19-pandemin.

| (228) | Efter det slutgiltiga utlämnandet påpekade Tata Metaliks Limited att det inte förekommer någon skada för unionsindustrin enligt denna parameter. |
| --- | --- |

(228)

Efter det slutgiltiga utlämnandet påpekade Tata Metaliks Limited att det inte förekommer någon skada för unionsindustrin enligt denna parameter.

| (229) | Kommissionen erinrade om, såsom förklaras i skäl 227, att minskningen av de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd berodde på extraordinarie finansiering från den franska staten under översynsperioden. Följaktligen avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(229)

Kommissionen erinrade om, såsom förklaras i skäl 227, att minskningen av de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd berodde på extraordinarie finansiering från den franska staten under översynsperioden. Följaktligen avvisades detta påstående.

4.4.3.3   Lagerhållning

| (230) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lagerhållning | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (1 000 ton) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Utgående lager som andel av produktionen (%) | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(230)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lagerhållning

Lagerhållning

2017

2018

2019

Översynsperioden

Utgående lager (1 000 ton)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

88

88

95

95

77

77

Utgående lager som andel av produktionen (%)

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

79

79

89

89

85

85

| (231) | Nivån på de utgående lagren för unionstillverkarna i urvalet låg på en stabil nivå i förhållande till tillverkningen. |
| --- | --- |

(231)

Nivån på de utgående lagren för unionstillverkarna i urvalet låg på en stabil nivå i förhållande till tillverkningen.

| (232) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att lagerhållningen minskade betydligt under översynsperioden, vilket visar att unionsindustrin inriktade sig på att minska sin produktion. Den berörda parten gjorde gällande att lagren borde ha ökat i stället om den påverkades av import från Indien. |
| --- | --- |

(232)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att lagerhållningen minskade betydligt under översynsperioden, vilket visar att unionsindustrin inriktade sig på att minska sin produktion. Den berörda parten gjorde gällande att lagren borde ha ökat i stället om den påverkades av import från Indien.

| (233) | Såsom framgår av skäl 203 motsvarades de minskade lager som parten observerade under översynsperioden av en minskning i unionens tillverkning. Kommissionen fann inte heller något samband mellan den lagerminskning som främst observerats under översynsperioden och importen från Indien, eftersom inverkan av importen från Indien inte bara observerades under översynsperioden, utan under hela skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(233)

Såsom framgår av skäl 203 motsvarades de minskade lager som parten observerade under översynsperioden av en minskning i unionens tillverkning. Kommissionen fann inte heller något samband mellan den lagerminskning som främst observerats under översynsperioden och importen från Indien, eftersom inverkan av importen från Indien inte bara observerades under översynsperioden, utan under hela skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (234) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av försäljningen) | [–5 till –9 ] | [–1 till –5 ] | [–1 till –5 ] | [–3 till –7 ] |
| Index (2017 = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Kassaflöde (miljoner euro) | [–31 till –37 ] | [–46 till –54 ] | [–73 till –85 ] | [–43 till –51 ] |
| Index (2017 = 100) | – 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Investering (miljoner euro) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Räntabilitet (%) | [–6 till –8 ] | [–7 till –9 ] | [–10 till –12 ] | [–5 till –7 ] |
| Index (2017 = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Källa: | Kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(234)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2017

2018

2019

Översynsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av försäljningen)

[–5 till –9 ]

[–1 till –5 ]

[–1 till –5 ]

[–3 till –7 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Kassaflöde (miljoner euro)

[–31 till –37 ]

[–46 till –54 ]

[–73 till –85 ]

[–43 till –51 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

– 100

– 100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Investering (miljoner euro)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Räntabilitet (%)

[–6 till –8 ]

[–7 till –9 ]

[–10 till –12 ]

[–5 till –7 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Källa:

Källa:

Kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet.

| (235) | Lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning. Lönsamheten för tillverkarna i urvalet var negativ under skadeundersökningsperioden, från omkring [–5 % till –9] % under 2017 till [–3 % till –7] % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(235)

Lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning. Lönsamheten för tillverkarna i urvalet var negativ under skadeundersökningsperioden, från omkring [–5 % till –9] % under 2017 till [–3 % till –7] % under översynsperioden.

| (236) | Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödets trend visade en fortsatt negativ utveckling under hela skadeundersökningsperioden, med undantag för 2018. |
| --- | --- |

(236)

Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödets trend visade en fortsatt negativ utveckling under hela skadeundersökningsperioden, med undantag för 2018.

| (237) | Investeringarna (som främst inriktades på uppgraderingar av produktionsutrustningen samt ökad kvalitet, produktivitet och flexibilitet i produktionsprocessen) ökade under perioden 2017–2019 och sjönk till sin lägsta nivå under 2020. |
| --- | --- |

(237)

Investeringarna (som främst inriktades på uppgraderingar av produktionsutrustningen samt ökad kvalitet, produktivitet och flexibilitet i produktionsprocessen) ökade under perioden 2017–2019 och sjönk till sin lägsta nivå under 2020.

| (238) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet för investeringarna. Den följden en liknande trend som lönsamheten, minskade kraftigt under 2019 och förbättrades därefter marginellt under 2020. Den förblev negativ och försämrades med 53 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(238)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet för investeringarna. Den följden en liknande trend som lönsamheten, minskade kraftigt under 2019 och förbättrades därefter marginellt under 2020. Den förblev negativ och försämrades med 53 % under skadeundersökningsperioden.

4.5   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (239) | Trots de gällande utjämningsåtgärderna förblev den indiska importen av rör av duktilt gjutjärn betydande, med stabila marknadsandelar på mellan [9–18 %] under skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden uppgick marknadsandelen till [10–14] %. Samtidigt visade importpriserna en sjunkande trend och underskred unionens priser med i genomsnitt [30–45] % under översynsperioden, trots de befintliga utjämnings- och antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(239)

Trots de gällande utjämningsåtgärderna förblev den indiska importen av rör av duktilt gjutjärn betydande, med stabila marknadsandelar på mellan [9–18 %] under skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden uppgick marknadsandelen till [10–14] %. Samtidigt visade importpriserna en sjunkande trend och underskred unionens priser med i genomsnitt [30–45] % under översynsperioden, trots de befintliga utjämnings- och antidumpningsåtgärderna.

| (240) | Utvecklingen när det gäller de makroekonomiska indikatorerna, särskilt produktions- och försäljningsvolym, sysselsättning och produktivitet, uppvisade stabila eller något minskande tendenser. Unionsindustrins marknadsandel minskade under översynsperioden och nådde en liknande nivå som 2017 års nivå. Att marknadsandelen ökade under 2018 trots de relativt stabila försäljningsvolymerna berodde på den minskade förbrukningen under samma period. Unionsindustrin lyckades visserligen till stor del behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel, men detta skedde på bekostnad av lönsamheten och andra finansiella indikatorer, såsom förklaras i följande skäl. |
| --- | --- |

(240)

Utvecklingen när det gäller de makroekonomiska indikatorerna, särskilt produktions- och försäljningsvolym, sysselsättning och produktivitet, uppvisade stabila eller något minskande tendenser. Unionsindustrins marknadsandel minskade under översynsperioden och nådde en liknande nivå som 2017 års nivå. Att marknadsandelen ökade under 2018 trots de relativt stabila försäljningsvolymerna berodde på den minskade förbrukningen under samma period. Unionsindustrin lyckades visserligen till stor del behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel, men detta skedde på bekostnad av lönsamheten och andra finansiella indikatorer, såsom förklaras i följande skäl.

| (241) | Trots att unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspris per enhet ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden, vilket var mer än ökningen på 5 % av tillverkningskostnaderna, lyckades unionsindustrin ändå inte nå lönsamma vinstmarginaler. På grund av prispressen från den indiska importen kunde unionsindustrin inte öka sina försäljningspriser så att de täckte den genomsnittliga produktionskostnaden, och den gick därför med förlust under hela skadeundersökningsperioden (med undantag för 2018, då den låg nära ett nollresultat). Den indiska importen ledde således även till att unionstillverkarnas försäljningspriser hölls nere i betydande grad under översynsperioden. Andra finansiella indikatorer (kassaflöde och räntabilitet) följde en liknande utveckling som lönsamheten och uppvisade negativa eller låga värden under skadeundersökningsperioden. Investeringarna låg överlag på låga nivåer, även om de ökade något under 2017 och 2018. |
| --- | --- |

(241)

Trots att unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspris per enhet ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden, vilket var mer än ökningen på 5 % av tillverkningskostnaderna, lyckades unionsindustrin ändå inte nå lönsamma vinstmarginaler. På grund av prispressen från den indiska importen kunde unionsindustrin inte öka sina försäljningspriser så att de täckte den genomsnittliga produktionskostnaden, och den gick därför med förlust under hela skadeundersökningsperioden (med undantag för 2018, då den låg nära ett nollresultat). Den indiska importen ledde således även till att unionstillverkarnas försäljningspriser hölls nere i betydande grad under översynsperioden. Andra finansiella indikatorer (kassaflöde och räntabilitet) följde en liknande utveckling som lönsamheten och uppvisade negativa eller låga värden under skadeundersökningsperioden. Investeringarna låg överlag på låga nivåer, även om de ökade något under 2017 och 2018.

| (242) | Mot bakgrund av ovanstående konstaterade kommissionen att unionsindustrin led väsentlig skada. |
| --- | --- |

(242)

Mot bakgrund av ovanstående konstaterade kommissionen att unionsindustrin led väsentlig skada.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (243) | I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den subventionerade importen från Indien av den berörda produkten vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den subventionerade importen från Indien av den berörda produkten inte tillskrevs den subventionerade importen. |
| --- | --- |

(243)

I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den subventionerade importen från Indien av den berörda produkten vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den subventionerade importen från Indien av den berörda produkten inte tillskrevs den subventionerade importen.

5.1   Verkningar av den subventionerade importen

Verkningar av den subventionerade importen

| (244) | Kommissionen undersökte för det första om det fanns något orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(244)

Kommissionen undersökte för det första om det fanns något orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.

| (245) | Den indiska importen av rör av duktilt gjutjärn förblev betydande med marknadsandelar över 10 % under hela skadeundersökningsperioden och skedde till låga priser under översynsperioden, trots de gällande utjämnings- och antidumpningsåtgärderna. På grund av den betydande prispressen från den indiska importen kunde unionsindustrin inte överföra sina tillverkningskostnader till kunderna, vilket ledde till förluster under hela skadeundersökningsperioden. Kommissionen drog därför slutsatsen att volymerna och prisnivåerna för den berörda importen vållar väsentlig skada. |
| --- | --- |

(245)

Den indiska importen av rör av duktilt gjutjärn förblev betydande med marknadsandelar över 10 % under hela skadeundersökningsperioden och skedde till låga priser under översynsperioden, trots de gällande utjämnings- och antidumpningsåtgärderna. På grund av den betydande prispressen från den indiska importen kunde unionsindustrin inte överföra sina tillverkningskostnader till kunderna, vilket ledde till förluster under hela skadeundersökningsperioden. Kommissionen drog därför slutsatsen att volymerna och prisnivåerna för den berörda importen vållar väsentlig skada.

| (246) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att unionsindustrins försämrade resultat berodde på andra faktorer än den påstått subventionerade importen. |
| --- | --- |

(246)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att unionsindustrins försämrade resultat berodde på andra faktorer än den påstått subventionerade importen.

| (247) | Kommissionen konstaterade att parten inte inkom med några nya uppgifter som kunde ändra kommissionens slutsatser. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(247)

Kommissionen konstaterade att parten inte inkom med några nya uppgifter som kunde ändra kommissionens slutsatser. Påståendet avvisades därför.

| (248) | Tata Metaliks Limited gjorde också gällande att det inte fanns något samband mellan utvecklingen av importen och nivån på de förluster som unionsindustrin rapporterade, och att de således inte fanns något orsakssamband mellan importen och unionsindustrins ekonomiska resultat. |
| --- | --- |

(248)

Tata Metaliks Limited gjorde också gällande att det inte fanns något samband mellan utvecklingen av importen och nivån på de förluster som unionsindustrin rapporterade, och att de således inte fanns något orsakssamband mellan importen och unionsindustrins ekonomiska resultat.

| (249) | Såsom nämns i skäl 194 konstaterade kommissionen att priserna på den indiska importen betydligt underskred unionsindustrins priser. Kommissionen konstaterade dessutom att parten inte inkom med någon bevisning för att unionsindustrin påverkades av andra faktorer. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(249)

Såsom nämns i skäl 194 konstaterade kommissionen att priserna på den indiska importen betydligt underskred unionsindustrins priser. Kommissionen konstaterade dessutom att parten inte inkom med någon bevisning för att unionsindustrin påverkades av andra faktorer. Påståendet avvisades därför.

| (250) | Tata Metaliks Limited hävdade vidare att företaget inte hade kunnat undersöka sambandet mellan prisunderskridandet och unionsindustrins ekonomiska resultat, eftersom kommissionen inte lämnade ut beräkningarna av prisunderskridandet för skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(250)

Tata Metaliks Limited hävdade vidare att företaget inte hade kunnat undersöka sambandet mellan prisunderskridandet och unionsindustrins ekonomiska resultat, eftersom kommissionen inte lämnade ut beräkningarna av prisunderskridandet för skadeundersökningsperioden.

| (251) | Kommissionen påpekade att parten hade fått den information som var nödvändig för att fastställa förekomsten av prisunderskridande. Vad gäller översynsperioden anges slutsatserna om prisunderskridande i skälen 193 och 194. I skäl 191 anges enhetspriserna för den indiska importen för åren 2017, 2018 och 2019, och i skäl 222 anges de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet som unionstillverkarna i urvalet tar ut från icke-närstående kunder. Parten hade därför tillgång till alla uppgifter på grundval av vilka kommissionen drog slutsatsen att prisunderskridande förekommer. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(251)

Kommissionen påpekade att parten hade fått den information som var nödvändig för att fastställa förekomsten av prisunderskridande. Vad gäller översynsperioden anges slutsatserna om prisunderskridande i skälen 193 och 194. I skäl 191 anges enhetspriserna för den indiska importen för åren 2017, 2018 och 2019, och i skäl 222 anges de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet som unionstillverkarna i urvalet tar ut från icke-närstående kunder. Parten hade därför tillgång till alla uppgifter på grundval av vilka kommissionen drog slutsatsen att prisunderskridande förekommer. Påståendet avvisades därför.

| (252) | Parten hävdade slutligen att importvolymerna minskade mellan 2019 och översynsperioden. Parten ansåg därför att det inte fanns någon volymeffekt. |
| --- | --- |

(252)

Parten hävdade slutligen att importvolymerna minskade mellan 2019 och översynsperioden. Parten ansåg därför att det inte fanns någon volymeffekt.

| (253) | Kommissionen konstaterade att importen från Indien under översynsperioden återgick till 2017 års nivåer. Den största effekten av den indiska importen befanns dessutom vara de låga priserna, som orsakade en betydande press på de priser som togs ut på unionens marknad. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(253)

Kommissionen konstaterade att importen från Indien under översynsperioden återgick till 2017 års nivåer. Den största effekten av den indiska importen befanns dessutom vara de låga priserna, som orsakade en betydande press på de priser som togs ut på unionens marknad. Påståendet avvisades därför.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

| (254) | Importvolymerna från övriga tredjeländer utgjorde endast omkring 2–4 % av marknadsandelen under översynsperioden. Såsom framgår av tabell 4 var det genomsnittliga importpriset från tredjeländer under översynsperioden 50 % högre än det genomsnittliga importpriset från Indien. |
| --- | --- |

(254)

Importvolymerna från övriga tredjeländer utgjorde endast omkring 2–4 % av marknadsandelen under översynsperioden. Såsom framgår av tabell 4 var det genomsnittliga importpriset från tredjeländer under översynsperioden 50 % högre än det genomsnittliga importpriset från Indien.

| (255) | Såsom anges i skäl 42 hävdade en part att allmänna konkurrensproblem borde utgöra skäl för en slutsats om att fortsatt eller återkommande skada inte förelåg. Parten nämnde olika faktorer, t.ex. att unionens förbrukning av rör av duktilt gjutjärn hade minskat sedan krisen i euroområdet, då de offentliga utgifterna minskade, svårigheter att finna arbetskraft, unionsindustrins fortsatta dominerande ställning och pressen från billigare kinesisk import på upphandlingsförfarandena. Parten hävdade dessutom att tillverkare av plaströr är unionsindustrins största konkurrenter, eftersom de är billigare och därför väljs som produkt i många offentliga upphandlingar. |
| --- | --- |

(255)

Såsom anges i skäl 42 hävdade en part att allmänna konkurrensproblem borde utgöra skäl för en slutsats om att fortsatt eller återkommande skada inte förelåg. Parten nämnde olika faktorer, t.ex. att unionens förbrukning av rör av duktilt gjutjärn hade minskat sedan krisen i euroområdet, då de offentliga utgifterna minskade, svårigheter att finna arbetskraft, unionsindustrins fortsatta dominerande ställning och pressen från billigare kinesisk import på upphandlingsförfarandena. Parten hävdade dessutom att tillverkare av plaströr är unionsindustrins största konkurrenter, eftersom de är billigare och därför väljs som produkt i många offentliga upphandlingar.

| (256) | Tvärtemot vad parten hävdar ökade unionens förbrukning och marknadsandel under skadeundersökningsperioden, samtidigt som sysselsättningen låg kvar på en stabil nivå. Det finns inte heller någon bevisning för att plaströr vann marknadsandelar jämfört med rör av duktilt gjutjärn under skadeundersökningsperioden. Det bör även noteras att plaströr inte konkurrerar med rör med stora diametrar. Dessa faktorer bidrog således inte till den skada som påvisats. Den kinesiska importen skedde dessutom till betydligt högre priser än den indiska importen, och med mycket lägre volymer. Parten förklarade inte heller hur en eventuell dominerande ställning kunde ha vållat skada. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(256)

Tvärtemot vad parten hävdar ökade unionens förbrukning och marknadsandel under skadeundersökningsperioden, samtidigt som sysselsättningen låg kvar på en stabil nivå. Det finns inte heller någon bevisning för att plaströr vann marknadsandelar jämfört med rör av duktilt gjutjärn under skadeundersökningsperioden. Det bör även noteras att plaströr inte konkurrerar med rör med stora diametrar. Dessa faktorer bidrog således inte till den skada som påvisats. Den kinesiska importen skedde dessutom till betydligt högre priser än den indiska importen, och med mycket lägre volymer. Parten förklarade inte heller hur en eventuell dominerande ställning kunde ha vållat skada. Dessa påståenden avvisades därför.

| (257) | Vad gäller unionsindustrins exportresultat utvecklades exportvolymerna på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Unionsindustrins exportresultat | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (1 000 ton) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890 –1 040 ] |
| Index (2017 = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Källa: | Sökanden vad gäller volymer och kontrollerade svar på frågeformuläret vad gäller värden. |

(257)

Vad gäller unionsindustrins exportresultat utvecklades exportvolymerna på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

2017

2018

2019

Översynsperioden

Exportvolym (1 000 ton)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Genomsnittligt pris (euro/ton)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890 –1 040 ]

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Källa:

Källa:

Sökanden vad gäller volymer och kontrollerade svar på frågeformuläret vad gäller värden.

| (258) | Under skadeundersökningsperioden minskade volymerna till hälften. Även om exportpriserna ökade med 17 % var detta inte tillräckligt för att täcka tillverkningskostnaderna under hela skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 8. Exporten försvagade därför inte orsakssambandet mellan den subventionerade importen från Indien och den skada som påvisats. |
| --- | --- |

(258)

Under skadeundersökningsperioden minskade volymerna till hälften. Även om exportpriserna ökade med 17 % var detta inte tillräckligt för att täcka tillverkningskostnaderna under hela skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 8. Exporten försvagade därför inte orsakssambandet mellan den subventionerade importen från Indien och den skada som påvisats.

| (259) | Andra möjliga faktorer, t.ex. covid-19-krisen, undersöktes också, men ingen av dem kunde försvaga orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Kommissionen har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den subventionerade importens skadevållande verkan. |
| --- | --- |

(259)

Andra möjliga faktorer, t.ex. covid-19-krisen, undersöktes också, men ingen av dem kunde försvaga orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Kommissionen har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den subventionerade importens skadevållande verkan.

| (260) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att covid-19-krisen inverkade negativt på unionsindustrins ekonomiska situation under första halvåret 2020. Parten gjorde gällande att de inledande nedstängningarna av folkhälsoskäl tvingade många byggprojekt att avbryta arbetet. |
| --- | --- |

(260)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att covid-19-krisen inverkade negativt på unionsindustrins ekonomiska situation under första halvåret 2020. Parten gjorde gällande att de inledande nedstängningarna av folkhälsoskäl tvingade många byggprojekt att avbryta arbetet.

| (261) | Såsom beskrivs ovan påverkades unionens marknad för rör av duktilt gjutjärn under översynsperioden inte i någon större utsträckning av nedstängningarna till följd av covid-19-krisen. Unionens totala förbrukning under det året låg i linje med förbrukningen under 2018. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(261)

Såsom beskrivs ovan påverkades unionens marknad för rör av duktilt gjutjärn under översynsperioden inte i någon större utsträckning av nedstängningarna till följd av covid-19-krisen. Unionens totala förbrukning under det året låg i linje med förbrukningen under 2018. Påståendet avvisades därför.

| (262) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden drog kommissionen slutsatsen att den subventionerade importen från Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada och att de andra faktorerna, betraktade var för sig eller tillsammans, inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan. Skadan är framför allt uppenbar när det gäller utvecklingen inom tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym på unionens marknad, marknadsandel, produktivitet, lönsamhet och räntabilitet. |
| --- | --- |

(262)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden drog kommissionen slutsatsen att den subventionerade importen från Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada och att de andra faktorerna, betraktade var för sig eller tillsammans, inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan. Skadan är framför allt uppenbar när det gäller utvecklingen inom tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym på unionens marknad, marknadsandel, produktivitet, lönsamhet och räntabilitet.

6.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA OM ÅTGÄRDERNA SKULLE UPPHÄVAS

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA OM ÅTGÄRDERNA SKULLE UPPHÄVAS

| (263) | Kommissionen drar i skäl 242 slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som vållats av subventionerad import från Indien fortsätter om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(263)

Kommissionen drar i skäl 242 slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som vållats av subventionerad import från Indien fortsätter om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (264) | I detta hänseende analyserade kommissionen följande faktorer: Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien, förhållandet mellan priserna i unionen och de indiska priserna. Attraktionskraften hos unionens marknad och inverkan av eventuell import från Indien på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(264)

I detta hänseende analyserade kommissionen följande faktorer: Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien, förhållandet mellan priserna i unionen och de indiska priserna. Attraktionskraften hos unionens marknad och inverkan av eventuell import från Indien på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

6.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien samt attraktionskraft hos unionens marknad

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien samt attraktionskraft hos unionens marknad

| (265) | Såsom redan beskrivs i skälen 168–172 uppgick den outnyttjade kapacitet som fanns tillgänglig i Indien till omkring 500 000 ton per år, vilket överstiger förbrukningen av den berörda produkten på unionens marknad, som under översynsperioden uppgick till [388 000–454 000] ton. De indiska tillverkarna planerade dessutom att investera i ny produktionskapacitet. Under de närmaste åren kommer tillgången därför att överstiga efterfrågan på den indiska marknaden. Detta kommer att utgöra ett ytterligare incitament för de indiska tillverkarna att alltmer fokusera på exportmarknaderna. |
| --- | --- |

(265)

Såsom redan beskrivs i skälen 168–172 uppgick den outnyttjade kapacitet som fanns tillgänglig i Indien till omkring 500 000 ton per år, vilket överstiger förbrukningen av den berörda produkten på unionens marknad, som under översynsperioden uppgick till [388 000–454 000] ton. De indiska tillverkarna planerade dessutom att investera i ny produktionskapacitet. Under de närmaste åren kommer tillgången därför att överstiga efterfrågan på den indiska marknaden. Detta kommer att utgöra ett ytterligare incitament för de indiska tillverkarna att alltmer fokusera på exportmarknaderna.

| (266) | De indiska exporterande tillverkarnas tillgängliga och outnyttjade kapacitet skulle kunna användas för att tillverka den berörda produkten för export till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(266)

De indiska exporterande tillverkarnas tillgängliga och outnyttjade kapacitet skulle kunna användas för att tillverka den berörda produkten för export till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (267) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att det inte fanns någon bevisning för att den påstådda outnyttjade produktionskapaciteten i Indien nödvändigtvis kommer att användas för tillverkning av rör av duktilt gjutjärn för export på grund av att tillgången är högre än efterfrågan i Indien. Kommissionen undersökte inte heller andra exportmarknaders attraktionskraft och analyserade inga uppgifter från perioden efter översynsperioden. Parten gjorde avslutningsvis gällande att slutsatser om sannolikhet för fortsatt subventionering och skada måste grundas på faktisk bevisning (35). Parten konstaterade därför att slutsatsen om sannolikhet var felaktig. |
| --- | --- |

(267)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att det inte fanns någon bevisning för att den påstådda outnyttjade produktionskapaciteten i Indien nödvändigtvis kommer att användas för tillverkning av rör av duktilt gjutjärn för export på grund av att tillgången är högre än efterfrågan i Indien. Kommissionen undersökte inte heller andra exportmarknaders attraktionskraft och analyserade inga uppgifter från perioden efter översynsperioden. Parten gjorde avslutningsvis gällande att slutsatser om sannolikhet för fortsatt subventionering och skada måste grundas på faktisk bevisning (35). Parten konstaterade därför att slutsatsen om sannolikhet var felaktig.

35

| (268) | Kommissionen konstaterade att parten bekräftade att det finns outnyttjad kapacitet i Indien. Såsom förklaras i skälen 168–172 slog kommissionen dessutom fast att det finns outnyttjad kapacitet för den berörda produkten. Såsom förklaras i samma skäl konstaterade kommissionen även att efterfrågan på den indiska marknaden kommer att avtal på lång sikt, och att parten själv bekräftade att den planerade att öka sin försäljning till unionens marknad. Såsom beskrivs i avsnitt 6.2 anses unionens marknad vara attraktiv för indiska tillverkare. Det var därför möjligt att dra slutsatsen att tillgänglig outnyttjad kapacitet i Indien åtminstone delvis skulle användas för att öka exporten till unionens marknad. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(268)

Kommissionen konstaterade att parten bekräftade att det finns outnyttjad kapacitet i Indien. Såsom förklaras i skälen 168–172 slog kommissionen dessutom fast att det finns outnyttjad kapacitet för den berörda produkten. Såsom förklaras i samma skäl konstaterade kommissionen även att efterfrågan på den indiska marknaden kommer att avtal på lång sikt, och att parten själv bekräftade att den planerade att öka sin försäljning till unionens marknad. Såsom beskrivs i avsnitt 6.2 anses unionens marknad vara attraktiv för indiska tillverkare. Det var därför möjligt att dra slutsatsen att tillgänglig outnyttjad kapacitet i Indien åtminstone delvis skulle användas för att öka exporten till unionens marknad. Påståendet avvisades därför.

| (269) | Vad gäller den faktiska bevisning som krävs enligt den rättspraxis som parten nämnde ansåg kommissionen att den uppfyllde alla krav i befintlig rättspraxis och att dess bedömning och slutsats om sannolikheten för fortsatt subventionering och skada grundade sig på faktisk bevisning som samlats in under undersökningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(269)

Vad gäller den faktiska bevisning som krävs enligt den rättspraxis som parten nämnde ansåg kommissionen att den uppfyllde alla krav i befintlig rättspraxis och att dess bedömning och slutsats om sannolikheten för fortsatt subventionering och skada grundade sig på faktisk bevisning som samlats in under undersökningen. Påståendet avvisades därför.

| (270) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den subventionerade importen från Indien till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra skadan för unionsindustrin. Till följd därav skulle unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras. |
| --- | --- |

(270)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den subventionerade importen från Indien till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra skadan för unionsindustrin. Till följd därav skulle unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras.

6.2   Attraktionskraft hos unionens marknad

Attraktionskraft hos unionens marknad

| (271) | Unionens marknad är attraktiv, både sett till storlek och priser. Såsom nämns i skäl 176 är unionens marknad den absolut viktigaste exportmarknaden för indiska tillverkare av rör av duktilt gjutjärn, och svarar för 40 % av deras totala export. Exporten till unionen är 25 gånger högre än exporten till Indiens näst största exportmarknad, dvs. Qatar, som utgör 2 % av Indiens export av rör av duktilt gjutjärn. De indiska importpriserna till unionens marknad var dessutom något högre än priserna till andra länder under översynsperioden. |
| --- | --- |

(271)

Unionens marknad är attraktiv, både sett till storlek och priser. Såsom nämns i skäl 176 är unionens marknad den absolut viktigaste exportmarknaden för indiska tillverkare av rör av duktilt gjutjärn, och svarar för 40 % av deras totala export. Exporten till unionen är 25 gånger högre än exporten till Indiens näst största exportmarknad, dvs. Qatar, som utgör 2 % av Indiens export av rör av duktilt gjutjärn. De indiska importpriserna till unionens marknad var dessutom något högre än priserna till andra länder under översynsperioden.

| (272) | Trots de gällande åtgärderna sålde de indiska exporterande tillverkarna stora volymer av rör av duktilt gjutjärn till unionen under skadeundersökningsperioden och hade fortfarande en betydande marknadsandel under översynsperioden ([10–14] %). Denna export såldes till ett pris som, även med utjämningstullarna, väsentligt underskred unionsindustrins försäljningspriser på unionens marknad. |
| --- | --- |

(272)

Trots de gällande åtgärderna sålde de indiska exporterande tillverkarna stora volymer av rör av duktilt gjutjärn till unionen under skadeundersökningsperioden och hade fortfarande en betydande marknadsandel under översynsperioden ([10–14] %). Denna export såldes till ett pris som, även med utjämningstullarna, väsentligt underskred unionsindustrins försäljningspriser på unionens marknad.

| (273) | Unionens marknad anses därför vara attraktiv för indiska tillverkare, och man kan dra slutsatsen att tillgänglig outnyttjad kapacitet i Indien åtminstone delvis skulle användas för att öka exporten till unionens marknad. I detta sammanhang bör det erinras om att marknadsandelen för den indiska importen var stor [17–19] % under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen, dvs. innan utjämningstullar infördes. |
| --- | --- |

(273)

Unionens marknad anses därför vara attraktiv för indiska tillverkare, och man kan dra slutsatsen att tillgänglig outnyttjad kapacitet i Indien åtminstone delvis skulle användas för att öka exporten till unionens marknad. I detta sammanhang bör det erinras om att marknadsandelen för den indiska importen var stor [17–19] % under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen, dvs. innan utjämningstullar infördes.

6.3   Slutsats om sannolikheten för fortsatt och/eller återkommande skada

Slutsats om sannolikheten för fortsatt och/eller återkommande skada

| (274) | På grundval av detta, och med hänsyn till unionsindustrins tidigare och nuvarande skadevållande situation, skulle en avsaknad av åtgärder med all sannolikhet leda till en betydligt ökad subventionerad import från Indien av den berörda produkten till skadevållande priser, vilket skulle leda till ännu större förluster för unionstillverkarna. Därför drog kommissionen slutsatsen att om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle detta med all sannolikhet leda till en betydligt ökad subventionerad import från Indien till skadevållande priser och att den väsentliga skadan troligen skulle fortsätta. |
| --- | --- |

(274)

På grundval av detta, och med hänsyn till unionsindustrins tidigare och nuvarande skadevållande situation, skulle en avsaknad av åtgärder med all sannolikhet leda till en betydligt ökad subventionerad import från Indien av den berörda produkten till skadevållande priser, vilket skulle leda till ännu större förluster för unionstillverkarna. Därför drog kommissionen slutsatsen att om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle detta med all sannolikhet leda till en betydligt ökad subventionerad import från Indien till skadevållande priser och att den väsentliga skadan troligen skulle fortsätta.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (275) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande utjämningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse grundades på en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen samt det offentliga politiska intresset avseende den berörda produkten, som kommer till uttryck i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG (36) (ekodesigndirektivet) och dess produktspecifika förordningar. I enlighet med artikel 31.1 tredje meningen i grundförordningen togs särskild hänsyn till behovet av att skydda industrin från den skadevållande subventioneringens negativa effekter. |
| --- | --- |

(275)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande utjämningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse grundades på en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen samt det offentliga politiska intresset avseende den berörda produkten, som kommer till uttryck i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG (36) (ekodesigndirektivet) och dess produktspecifika förordningar. I enlighet med artikel 31.1 tredje meningen i grundförordningen togs särskild hänsyn till behovet av att skydda industrin från den skadevållande subventioneringens negativa effekter.

36

ekodesigndirektivet

| (276) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 31.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(276)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 31.2 i grundförordningen.

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (277) | Unionsindustrin bedriver verksamhet i tre medlemsstater (Frankrike, Tyskland och Spanien) och sysselsätter direkt över 2 200 anställda när det gäller den berörda produkten. |
| --- | --- |

(277)

Unionsindustrin bedriver verksamhet i tre medlemsstater (Frankrike, Tyskland och Spanien) och sysselsätter direkt över 2 200 anställda när det gäller den berörda produkten.

| (278) | De gällande utjämningsåtgärderna hindrade inte den subventionerade importen från Indien att komma in på unionens marknad, och unionsindustrin led väsentlig skada under översynsperioden. |
| --- | --- |

(278)

De gällande utjämningsåtgärderna hindrade inte den subventionerade importen från Indien att komma in på unionens marknad, och unionsindustrin led väsentlig skada under översynsperioden.

| (279) | På grundval av ovanstående fastställde kommissionen att det är mycket sannolikt att den skada som vållats av import från det berörda landet skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Inflödet av betydande volymer subventionerad import från Indien skulle vålla unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(279)

På grundval av ovanstående fastställde kommissionen att det är mycket sannolikt att den skada som vållats av import från det berörda landet skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Inflödet av betydande volymer subventionerad import från Indien skulle vålla unionsindustrin ytterligare skada.

| (280) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att unionsindustrin har skyddats i över sex år trots att den har en marknadsandel på 85 %. Det är således inte sannolikt att unionsindustrin skulle påverkas om de gällande åtgärderna upphävs. Om så skulle vara fallet kan unionsindustrin begära att kommissionen inleder en ny undersökning. |
| --- | --- |

(280)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att unionsindustrin har skyddats i över sex år trots att den har en marknadsandel på 85 %. Det är således inte sannolikt att unionsindustrin skulle påverkas om de gällande åtgärderna upphävs. Om så skulle vara fallet kan unionsindustrin begära att kommissionen inleder en ny undersökning.

| (281) | Tvärtemot vad den berörda parten hävdar slog kommissionen fast att unionsindustrin fortfarande lider väsentlig skada som vållats av den subventionerade importen från Indien. Kommissionen grundade denna slutsats på analysen av alla relevanta skadeindikatorer, inbegripet utvecklingen av unionsindustrins marknadsandel. Kommissionen konstaterade att skadan sannolikt kommer att fortsätta och förvärras om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(281)

Tvärtemot vad den berörda parten hävdar slog kommissionen fast att unionsindustrin fortfarande lider väsentlig skada som vållats av den subventionerade importen från Indien. Kommissionen grundade denna slutsats på analysen av alla relevanta skadeindikatorer, inbegripet utvecklingen av unionsindustrins marknadsandel. Kommissionen konstaterade att skadan sannolikt kommer att fortsätta och förvärras om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Påståendet avvisades därför.

| (282) | Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att utjämningsåtgärderna mot Indien bibehålls. |
| --- | --- |

(282)

Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att utjämningsåtgärderna mot Indien bibehålls.

7.2   Icke-närstående importörers, handlares och användares intresse

Icke-närstående importörers, handlares och användares intresse

| (283) | Kommissionen kontaktade alla kända icke-närstående importörer, handlare och användare. Ingen av dem besvarade kommissionens frågeformulär. |
| --- | --- |

(283)

Kommissionen kontaktade alla kända icke-närstående importörer, handlare och användare. Ingen av dem besvarade kommissionens frågeformulär.

| (284) | Kommissionen fick inte in några synpunkter som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få en så stor negativ inverkan på importörer och användare att detta skulle väga tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(284)

Kommissionen fick inte in några synpunkter som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få en så stor negativ inverkan på importörer och användare att detta skulle väga tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin.

7.3   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (285) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl rörande unionens intresse som talar emot bibehållandet av de befintliga åtgärderna avseende importen av den berörda produkten med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(285)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl rörande unionens intresse som talar emot bibehållandet av de befintliga åtgärderna avseende importen av den berörda produkten med ursprung i Indien.

8.   UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (286) | På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt subventionering och skada samt unionens intresse bör utjämningsåtgärderna mot import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Indien bibehållas. |
| --- | --- |

(286)

På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt subventionering och skada samt unionens intresse bör utjämningsåtgärderna mot import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Indien bibehållas.

| (287) | Efter utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att fortsatta åtgärder borde betraktas som ett undantag, inte en regel. Företaget hänvisade i synnerhet till artikel 18.1 i grundförordningen och artikel 21.3 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder, där det fastställs att en åtgärd endast ska vara i kraft endast så länge som krävs och ska upphöra att gälla fem år efter det att den infördes. Eftersom tullarna har förlängts i avvaktan på denna översyn hävdade företaget att vid den tidpunkt då denna översyn sannolikt slutförs skulle tullarna redan ha gällt i över sju år. Företaget begärde därför att kommissionen skulle avsluta undersökningen. |
| --- | --- |

(287)

Efter utlämnandet hävdade Tata Metaliks Limited att fortsatta åtgärder borde betraktas som ett undantag, inte en regel. Företaget hänvisade i synnerhet till artikel 18.1 i grundförordningen och artikel 21.3 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder, där det fastställs att en åtgärd endast ska vara i kraft endast så länge som krävs och ska upphöra att gälla fem år efter det att den infördes. Eftersom tullarna har förlängts i avvaktan på denna översyn hävdade företaget att vid den tidpunkt då denna översyn sannolikt slutförs skulle tullarna redan ha gällt i över sju år. Företaget begärde därför att kommissionen skulle avsluta undersökningen.

| (288) | Kommissionen erinrade om att beslutet om att åtgärderna ska fortsätta grundade sig på en noggrann bedömning av alla omständigheter som har fastställts under översynen vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen. Beslutet att åtgärderna skulle fortsätta att gälla var därför varken automatiskt eller utgjorde en ”regel”. Kommissionen avvisade således begäran om att åtgärderna skulle avslutas. |
| --- | --- |

(288)

Kommissionen erinrade om att beslutet om att åtgärderna ska fortsätta grundade sig på en noggrann bedömning av alla omständigheter som har fastställts under översynen vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen. Beslutet att åtgärderna skulle fortsätta att gälla var därför varken automatiskt eller utgjorde en ”regel”. Kommissionen avvisade således begäran om att åtgärderna skulle avslutas.

| (289) | För att minimera risken för kringgående på grund av stora skillnader i tullsatser krävs det särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella utjämningstullarna. Företagen med individuella utjämningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla de krav som anges i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den utjämningstull som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(289)

För att minimera risken för kringgående på grund av stora skillnader i tullsatser krävs det särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella utjämningstullarna. Företagen med individuella utjämningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla de krav som anges i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den utjämningstull som gäller för ”alla övriga företag”.

| (290) | Även om uppvisande av denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för utjämningstullen på import, är uppvisandet av den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura uppvisas som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning, måste medlemsstaternas tullmyndigheter likväl utföra sina sedvanliga kontroller och får, liksom i alla andra fall, begära ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kunna kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den efterföljande tillämpningen av en lägre tullsats är berättigad, i enlighet med tullrätten. |
| --- | --- |

(290)

Även om uppvisande av denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för utjämningstullen på import, är uppvisandet av den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura uppvisas som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning, måste medlemsstaternas tullmyndigheter likväl utföra sina sedvanliga kontroller och får, liksom i alla andra fall, begära ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kunna kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den efterföljande tillämpningen av en lägre tullsats är berättigad, i enlighet med tullrätten.

| (291) | Om volymen av exporten från något av de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av de berörda åtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 23.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva individuella tullsatser och därefter fastställa en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(291)

Om volymen av exporten från något av de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av de berörda åtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 23.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva individuella tullsatser och därefter fastställa en landsomfattande tull.

| (292) | De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning är uteslutande tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Indien som producerats av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den berörda produkten tillverkad av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De ska inte vara föremål för någon av de individuella utjämningstullsatserna. |
| --- | --- |

(292)

De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning är uteslutande tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Indien som producerats av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den berörda produkten tillverkad av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De ska inte vara föremål för någon av de individuella utjämningstullsatserna.

| (293) | Efter utlämnandet begärde Tata Metaliks Limited att kommissionen skulle fastställa en individuell utjämningsmarginal för företaget. Alternativt ansåg företaget att kommissionen åtminstone borde överväga att förlänga de individuella utjämningstullar som fastställdes för de andra samarbetsvilliga tillverkarna av den berörda produkten från Indien i den ursprungliga undersökningen, eftersom Tata Metaliks Limited hade samarbetat med kommissionen i denna översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(293)

Efter utlämnandet begärde Tata Metaliks Limited att kommissionen skulle fastställa en individuell utjämningsmarginal för företaget. Alternativt ansåg företaget att kommissionen åtminstone borde överväga att förlänga de individuella utjämningstullar som fastställdes för de andra samarbetsvilliga tillverkarna av den berörda produkten från Indien i den ursprungliga undersökningen, eftersom Tata Metaliks Limited hade samarbetat med kommissionen i denna översyn vid giltighetstidens utgång.

| (294) | Kommissionen erinrade om att syftet med en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18.2 i grundförordningen endast är att fastställa om de befintliga åtgärderna fortfarande är nödvändiga, och att det inte möjligt att fastställa individuella tullsatser för företag som inte samarbetade i den ursprungliga undersökningen. En sådan begäran kan endast behandlas efter en översyn i enlighet med artikel 19.3 eller 19.4 i grundförordningen. Begäran avslogs därför. |
| --- | --- |

(294)

Kommissionen erinrade om att syftet med en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18.2 i grundförordningen endast är att fastställa om de befintliga åtgärderna fortfarande är nödvändiga, och att det inte möjligt att fastställa individuella tullsatser för företag som inte samarbetade i den ursprungliga undersökningen. En sådan begäran kan endast behandlas efter en översyn i enlighet med artikel 19.3 eller 19.4 i grundförordningen. Begäran avslogs därför.

| (295) | Ett företag får begära att dessa individuella utjämningstullsatser ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska ställas till kommissionen (37). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(295)

Ett företag får begära att dessa individuella utjämningstullsatser ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska ställas till kommissionen (37). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

37

Europeiska unionens officiella tidning

| (296) | När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska den tillämpliga räntesatsen, enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (38), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(296)

När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska den tillämpliga räntesatsen, enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (38), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

38

Europeiska unionens officiella tidning

| (297) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(297)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig utjämningstull införs härmed på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit), med undantag av rör av duktilt gjutjärn utan invändigt och utvändigt överdrag (slätrör), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7303 00 10 (Taric-nummer 7303001010) och ex 7303 00 90 (Taric-nummer 7303009010), med ursprung i Indien.

2.   Följande slutgiltiga utjämningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:

| Företag | Utjämningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0  % | C055 |
| Alla övriga företag | 9,0  % | C999 |

Företag

Utjämningstull

Taric-tilläggsnummer

Jindal Saw Limited

6,0  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

9,0  %

C055

Alla övriga företag

9,0  %

C999

3.   De individuella utjämningstullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att de (mängd) rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) som sålts för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Indien. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” tillämpas.

4.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/387 av den 17 mars 2016 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (EUT L 73, 18.3.2016, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/388 av den 17 mars 2016 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (EUT L 73, 18.3.2016, s. 53).

3

(4)  Tribunalens dom av den 10 april 2019, Jindal Saw Ltd och Jindal Saw Italia SpA/Europeiska kommissionen, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 och T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/526 av den 15 april 2020 om återinförande av en slutgiltig utjämningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien när det gäller Jindal Saw Limited till följd av tribunalens dom i mål T-300/16 (EUT L 118, 16.4.2020, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/527 av den 15 april 2020 om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien när det gäller Jindal Saw Limited till följd av tribunalens dom i mål T-301/16 (EUT L 118, 16.4.2020, s. 14).

6

(7)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa utjämningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 210, 24.6.2020, s. 28).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).

8

(9)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antisubventionsåtgärder som tillämpas på import av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien (EUT C 90, 17.3.2021, s. 8).

9

(10)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av rör av duktilt gjutjärn med ursprung i Indien (EUT C 90, 17.3.2021, s. 19).

10

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down.

11

(12)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

12

(13)  
  EUT C 210, 24.6.2020, s. 28.

13

(14)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1336 av den 25 september 2020 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar beträffande import av vissa polyvinylalkoholer med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 315, 29.9.2020, s. 1), skälen 442 och 460–471.

14

(15)  Den 1 oktober 2013 till den 30 september 2014.

15

(16)  Siffrorna i den ursprungliga undersökningen angavs i intervall eller index på grund av konfidentialitetsskäl.

16

(17)  Under översynsperioden utgjorde de exporterade mängderna mindre än 0,1 % av omsättningen av den berörda produkten.

17

(18)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/433 av den 15 mars 2022 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Indien och Indonesien och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Indien och Indonesien (EUT L 88, 16.3.2022, s. 24), skälen 190–205.

18

(19)  Riktlinjer för systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter: https://fieo.org/uploads/files/file/Notification%20No_%2019%20English.pdf och https://commerce.gov.in/press-releases/centre-notifies-rodtep-scheme-guidelines-and-rates/.

19

(20)  https://www.livemint.com/industry/govt-should-include-iron-and-steel-in-rodtep-to-make-exports-competitive-eepc-11640938763351.html.

20

(21)  Den ursprungliga förordningen, skälen 131–278.

21

(22)  Indian Railways webbplats, https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_tran/downloads/2021/Policy-Iron-Ore-Traffic-220121.pdf.

22

(23)  Se National Steel Policy 2017, bilaga 9 till begäran om översyn.

23

National Steel Policy 2017

(24)  Se National Steel Policy 2017, bilaga 9 till begäran om översyn, s. 24.

24

National Steel Policy 2017

(25)  Se National Steel Policy 2017, bilaga 9 till begäran om översyn, s. 20.

25

National Steel Policy 2017

(26)  Se National Steel Policy 2017, bilaga 9 till begäran om översyn, s. 22.

26

National Steel Policy 2017

(27)  Se National Steel Policy 2017, bilaga 9 till begäran om översyn, s. 29.

27

National Steel Policy 2017

(28)  Se Foreign Trade Policy 2015–2020, s. 43–44, bilaga 9 till begäran om översyn.

28

Foreign Trade Policy 2015–2020, s. 43–44

(29)  Se National Steel Policy 2019, s. 9, bilaga 9 till begäran om översyn.

29

National Steel Policy 2019, s. 9

(30)  Den relevanta cirkulärskrivelsen har offentliggjorts på Indian Railways webbplats, https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2016/RC_16_16.pdf.

30

https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text=Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1%20FY%202022%2D23.

(31)  De största tillverkarna av den berörda produkten i Indien, såsom Vedanda, har offentligt meddelat att de avser att investera i kapacitetsökningar.

31

(32)  Begäran om översyn, bilaga 17.

32

(33)  Begäran om översyn, bilaga 17.

33

(34)  Begäran om översyn, avsnitt 5.1.6.

34

(35)  Förenta staterna – Översyn vid utgången av giltighetstiden för antidumpningsåtgärder avseende rörprodukter för oljefält med ursprung i Argentina (WT/DS/268/AB/R).

35

(36)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (EUT L 285, 31.10.2009, s. 10). Ekodesigndirektivet genomförs genom produktspecifika förordningar som är direkt tillämpliga i alla EU-länder. Ekodesignförordningen omfattar de nya kraven på ekodesign som gäller små, medelstora och stora krafttransformatorer. Fas 1 i ekodesignförordningen trädde i kraft den 1 juli 2015 och fas 2 den 1 juli 2021. Kraven i fas 2 är strängare än kraven i fas 1. Även om de fullständiga verkningarna ännu inte kan bedömas eftersom fas 2 nyligen trädde i kraft, anses det i allmänhet att dessa krav i fas 2 kommer att medföra att de högsta kvalitetstyperna av kornorienterade elektroplåtar behövs för att utforma och tillverka transformatorer på ett kostnadseffektivt sätt och inom de utrymmesbegränsningar som krävs.

36

(37)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat G, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, Belgien.

37

(38)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

38

---

| 16.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 161/67

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/928

av den 15 juni 2022

om ändring av bilagorna V och XIV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 vad gäller posterna för Kanada, Förenade kungariket och Förenta staterna i förteckningarna över tredjeländer från vilka sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött från fjäderfä och fjädervilt får föras in till unionen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artiklarna 230.1, 232.1 och 232.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2016/429 ska sändningar av djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung komma från ett tredjeland eller territorium, eller en zon eller anläggningskrets däri, som förtecknas i enlighet med artikel 230.1 i den förordningen för att få föras in till unionen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2016/429 ska sändningar av djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung komma från ett tredjeland eller territorium, eller en zon eller anläggningskrets däri, som förtecknas i enlighet med artikel 230.1 i den förordningen för att få föras in till unionen.

| (2) | I kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 (2) fastställs djurhälsokrav som måste uppfyllas för införsel till unionen av sändningar av vissa arter och kategorier av djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung från tredjeländer, territorier eller zoner däri eller, när det gäller vattenbruksdjur, anläggningskretsar däri. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 (2) fastställs djurhälsokrav som måste uppfyllas för införsel till unionen av sändningar av vissa arter och kategorier av djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung från tredjeländer, territorier eller zoner däri eller, när det gäller vattenbruksdjur, anläggningskretsar däri.

| (3) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 (3) fastställs förteckningar över tredjeländer, territorier och zoner eller anläggningskretsar däri, från vilka de arter och kategorier av djur, avelsmaterial och de produkter av animaliskt ursprung som omfattas av delegerad förordning (EU) 2020/692 får föras in till unionen. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 (3) fastställs förteckningar över tredjeländer, territorier och zoner eller anläggningskretsar däri, från vilka de arter och kategorier av djur, avelsmaterial och de produkter av animaliskt ursprung som omfattas av delegerad förordning (EU) 2020/692 får föras in till unionen.

| (4) | Närmare bestämt innehåller bilagorna V och XIV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 förteckningar över tredjeländer eller territorier eller zoner däri från vilka sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött från fjäderfä och fjädervilt får föras in till unionen. |
| --- | --- |

(4)

Närmare bestämt innehåller bilagorna V och XIV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 förteckningar över tredjeländer eller territorier eller zoner däri från vilka sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött från fjäderfä och fjädervilt får föras in till unionen.

| (5) | Kanada har underrättat kommissionen om två utbrott av högpatogen aviär influensa hos fjäderfä. Ett utbrott inträffade i provinsen British Columbia i Kanada och det andra inträffade i provinsen Ontario i Kanada, och de bekräftades den 18 maj 2022 genom laboratorieanalys (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Kanada har underrättat kommissionen om två utbrott av högpatogen aviär influensa hos fjäderfä. Ett utbrott inträffade i provinsen British Columbia i Kanada och det andra inträffade i provinsen Ontario i Kanada, och de bekräftades den 18 maj 2022 genom laboratorieanalys (RT-PCR).

| (6) | Kanada har dessutom underrättat kommissionen om ett utbrott av högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i provinsen British Columbia i Kanada, och det bekräftades den 22 maj 2022 genom laboratorieanalys (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Kanada har dessutom underrättat kommissionen om ett utbrott av högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i provinsen British Columbia i Kanada, och det bekräftades den 22 maj 2022 genom laboratorieanalys (RT-PCR).

| (7) | Kanada har också underrättat kommissionen om ett utbrott av högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i provinsen Saskatchewan i Kanada, och det bekräftades den 26 maj 2022 genom laboratorieanalys (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

Kanada har också underrättat kommissionen om ett utbrott av högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i provinsen Saskatchewan i Kanada, och det bekräftades den 26 maj 2022 genom laboratorieanalys (RT-PCR).

| (8) | Förenade kungariket har underrättat kommissionen om ett utbrott av högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i närheten av Ludlow, Ludlow, Shropshire i Förenade kungariket, och det bekräftades den 1 juni 2022 genom laboratorieanalys (RT-PCR). |
| --- | --- |

(8)

Förenade kungariket har underrättat kommissionen om ett utbrott av högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i närheten av Ludlow, Ludlow, Shropshire i Förenade kungariket, och det bekräftades den 1 juni 2022 genom laboratorieanalys (RT-PCR).

| (9) | Förenade kungariket har dessutom underrättat kommissionen om ett annat utbrott av högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i närheten av Ludlow, Ludlow, Shropshire i Förenade kungariket, och det bekräftades den 7 juni 2022 genom laboratorieanalys (RT-PCR). |
| --- | --- |

(9)

Förenade kungariket har dessutom underrättat kommissionen om ett annat utbrott av högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i närheten av Ludlow, Ludlow, Shropshire i Förenade kungariket, och det bekräftades den 7 juni 2022 genom laboratorieanalys (RT-PCR).

| (10) | Förenta staterna har underrättat kommissionen om ett utbrott av högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i delstaten Pennsylvania i Förenta staterna, och det bekräftades den 2 juni 2022 genom laboratorieanalys (RT-PCR). |
| --- | --- |

(10)

Förenta staterna har underrättat kommissionen om ett utbrott av högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i delstaten Pennsylvania i Förenta staterna, och det bekräftades den 2 juni 2022 genom laboratorieanalys (RT-PCR).

| (11) | Till följd av dessa utbrott av högpatogen aviär influensa har Förenade kungarikets, Förenta staternas och Kanadas veterinärmyndigheter upprättat zoner för sjukdomsbekämpning på 10 km kring de berörda anläggningarna och har genomfört utslaktning för att bekämpa högpatogen aviär influensa och begränsa sjukdomens spridning. |
| --- | --- |

(11)

Till följd av dessa utbrott av högpatogen aviär influensa har Förenade kungarikets, Förenta staternas och Kanadas veterinärmyndigheter upprättat zoner för sjukdomsbekämpning på 10 km kring de berörda anläggningarna och har genomfört utslaktning för att bekämpa högpatogen aviär influensa och begränsa sjukdomens spridning.

| (12) | Förenade kungariket, Förenta staterna och Kanada har lämnat information till kommissionen om den epidemiologiska situationen på deras territorier och om de åtgärder de har vidtagit för att förhindra ytterligare spridning av högpatogen aviär influensa. Den informationen har utvärderats av kommissionen. Mot bakgrund av den utvärderingen och för att skydda djurhälsostatusen i unionen bör införsel till unionen av sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött från fjäderfä och fjädervilt inte längre tillåtas från de områden som omfattas av de restriktioner som fastställts av Förenade kungarikets, Förenta staternas och Kanadas veterinärmyndigheter på grund av de senaste utbrotten av högpatogen aviär influensa. |
| --- | --- |

(12)

Förenade kungariket, Förenta staterna och Kanada har lämnat information till kommissionen om den epidemiologiska situationen på deras territorier och om de åtgärder de har vidtagit för att förhindra ytterligare spridning av högpatogen aviär influensa. Den informationen har utvärderats av kommissionen. Mot bakgrund av den utvärderingen och för att skydda djurhälsostatusen i unionen bör införsel till unionen av sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött från fjäderfä och fjädervilt inte längre tillåtas från de områden som omfattas av de restriktioner som fastställts av Förenade kungarikets, Förenta staternas och Kanadas veterinärmyndigheter på grund av de senaste utbrotten av högpatogen aviär influensa.

| (13) | Förenade kungariket har dessutom lämnat uppdaterad information om den epidemiologiska situationen på dess territorium i samband med fem utbrott av högpatogen aviär influensa på fjäderfäanläggningar. Två utbrott inträffade i närheten av North Somercotes, East Lindsey, Lincolnshire, England i Förenade kungariket, och de bekräftades den 28 december 2021 respektive den 5 januari 2022, två utbrott inträffade i närheten av Louth, East Lindsey, Lincolnshire, England i Förenade kungariket, och de bekräftades den 31 december 2021 respektive den 10 januari 2022 och ett utbrott inträffade i närheten av Lazonby, Eden, Cumbria, England i Förenade kungariket, och det bekräftades den 4 januari 2022. Förenade kungariket har även lämnat in information om de åtgärder som vidtagits för att förhindra ytterligare spridning av sjukdomen. Efter dessa utbrott av högpatogen aviär influensa har Förenade kungariket i synnerhet genomfört utslaktning för att bekämpa och begränsa sjukdomens spridning. Dessutom har Förenade kungariket slutfört de nödvändiga rengörings- och desinfektionsåtgärderna efter utslaktningen på de smittade fjäderfäanläggningarna på sitt territorium. |
| --- | --- |

(13)

Förenade kungariket har dessutom lämnat uppdaterad information om den epidemiologiska situationen på dess territorium i samband med fem utbrott av högpatogen aviär influensa på fjäderfäanläggningar. Två utbrott inträffade i närheten av North Somercotes, East Lindsey, Lincolnshire, England i Förenade kungariket, och de bekräftades den 28 december 2021 respektive den 5 januari 2022, två utbrott inträffade i närheten av Louth, East Lindsey, Lincolnshire, England i Förenade kungariket, och de bekräftades den 31 december 2021 respektive den 10 januari 2022 och ett utbrott inträffade i närheten av Lazonby, Eden, Cumbria, England i Förenade kungariket, och det bekräftades den 4 januari 2022. Förenade kungariket har även lämnat in information om de åtgärder som vidtagits för att förhindra ytterligare spridning av sjukdomen. Efter dessa utbrott av högpatogen aviär influensa har Förenade kungariket i synnerhet genomfört utslaktning för att bekämpa och begränsa sjukdomens spridning. Dessutom har Förenade kungariket slutfört de nödvändiga rengörings- och desinfektionsåtgärderna efter utslaktningen på de smittade fjäderfäanläggningarna på sitt territorium.

| (14) | Kommissionen har utvärderat den information som Förenade kungariket lämnat in och har dragit slutsatsen att utbrotten av högpatogen aviär influensa vid fjäderfäanläggningarna i närheten av North Somercotes, East Lindsey, Lincolnshire, England i Förenade kungariket,, i närheten av Louth, East Lindsey, Lincolnshire, England i Förenade kungariket och i närheten av Lazonby, Eden, Cumbria, England i Förenade kungariket är över och att det inte längre finns någon risk i samband med införsel till unionen av varor av fjäderfä från de zoner i Förenade kungariket från vilka införsel till unionen av varor av fjäderfä tillfälligt avbröts på grund av utbrotten. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen har utvärderat den information som Förenade kungariket lämnat in och har dragit slutsatsen att utbrotten av högpatogen aviär influensa vid fjäderfäanläggningarna i närheten av North Somercotes, East Lindsey, Lincolnshire, England i Förenade kungariket,, i närheten av Louth, East Lindsey, Lincolnshire, England i Förenade kungariket och i närheten av Lazonby, Eden, Cumbria, England i Förenade kungariket är över och att det inte längre finns någon risk i samband med införsel till unionen av varor av fjäderfä från de zoner i Förenade kungariket från vilka införsel till unionen av varor av fjäderfä tillfälligt avbröts på grund av utbrotten.

| (15) | Bilagorna V och XIV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 bör därför ändras för att ta hänsyn till den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller högpatogen aviär influensa i Kanada, Förenade kungariket och Förenta staterna. Förordning (EU) 2021/404 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Bilagorna V och XIV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 bör därför ändras för att ta hänsyn till den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller högpatogen aviär influensa i Kanada, Förenade kungariket och Förenta staterna. Förordning (EU) 2021/404 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (16) | Med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i Förenade kungariket, Förenta staterna och Kanada vad gäller högpatogen aviär influensa och den allvarliga risken för att sjukdomen introduceras i unionen bör de ändringar som genom den här förordningen görs i genomförandeförordning (EU) 2021/404 träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(16)

Med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i Förenade kungariket, Förenta staterna och Kanada vad gäller högpatogen aviär influensa och den allvarliga risken för att sjukdomen introduceras i unionen bör de ändringar som genom den här förordningen görs i genomförandeförordning (EU) 2021/404 träda i kraft så snart som möjligt.

| (17) | De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna V och XIV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 av den 30 januari 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser för införsel till unionen samt förflyttning och hantering efter införsel av sändningar av vissa djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung (EUT L 174, 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 av den 24 mars 2021 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, territorier eller zoner däri från vilka djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung får föras in till unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (EUT L 114, 31.3.2021, s. 1).

3

---

BILAGA

Bilagorna V och XIV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Bilaga V ska ändras på följande sätt:






  a) | Del 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | I posten för Kanada ska följande rader för zonerna CA-2.64–CA-2.67 läggas till efter raderna för zon CA-2.63:












  ”CA

  Kanada | CA-2.64 | Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar | BPP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar | BPR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar | SP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Strutsfåglar avsedda för slakt | SR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar | DOC | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Daggamla kycklingar av strutsfåglar | DOR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HEP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Kläckägg från strutsfåglar | HER | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.65 | Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar | BPP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar | BPR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar | SP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Strutsfåglar avsedda för slakt | SR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar | DOC | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Daggamla kycklingar av strutsfåglar | DOR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HEP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Kläckägg från strutsfåglar | HER | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.66 | Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar | BPP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar | BPR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar | SP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Strutsfåglar avsedda för slakt | SR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar | DOC | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Daggamla kycklingar av strutsfåglar | DOR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar | POU-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HEP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Kläckägg från strutsfåglar | HER | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HE-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| CA-2.67 | Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar | BPP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar | BPR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar | SP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Strutsfåglar avsedda för slakt | SR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar | DOC | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Daggamla kycklingar av strutsfåglar | DOR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar | POU-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HEP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Kläckägg från strutsfåglar | HER | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HE-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022” | |

(1)

Bilaga V ska ändras på följande sätt:

a)

Del 1 ska ändras på följande sätt:

i)

I posten för Kanada ska följande rader för zonerna CA-2.64–CA-2.67 läggas till efter raderna för zon CA-2.63:

”CA

Kanada

CA-2.64

Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar

BPP

N, P1

18.5.2022

Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar

BPR

N, P1

18.5.2022

Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar

SP

N, P1

18.5.2022

Strutsfåglar avsedda för slakt

SR

N, P1

18.5.2022

Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar

DOC

N, P1

18.5.2022

Daggamla kycklingar av strutsfåglar

DOR

N, P1

18.5.2022

Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar

POU-LT20

N, P1

18.5.2022

Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HEP

N, P1

18.5.2022

Kläckägg från strutsfåglar

HER

N, P1

18.5.2022

Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HE-LT20

N, P1

18.5.2022

CA-2.65

Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar

BPP

N, P1

18.5.2022

Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar

BPR

N, P1

18.5.2022

Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar

SP

N, P1

18.5.2022

Strutsfåglar avsedda för slakt

SR

N, P1

18.5.2022

Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar

DOC

N, P1

18.5.2022

Daggamla kycklingar av strutsfåglar

DOR

N, P1

18.5.2022

Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar

POU-LT20

N, P1

18.5.2022

Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HEP

N, P1

18.5.2022

Kläckägg från strutsfåglar

HER

N, P1

18.5.2022

Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HE-LT20

N, P1

18.5.2022

CA-2.66

Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar

BPP

N, P1

22.5.2022

Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar

BPR

N, P1

22.5.2022

Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar

SP

N, P1

22.5.2022

Strutsfåglar avsedda för slakt

SR

N, P1

22.5.2022

Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar

DOC

N, P1

22.5.2022

Daggamla kycklingar av strutsfåglar

DOR

N, P1

22.5.2022

Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar

POU-LT20

N, P1

22.5.2022

Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HEP

N, P1

22.5.2022

Kläckägg från strutsfåglar

HER

N, P1

22.5.2022

Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HE-LT20

N, P1

22.5.2022

CA-2.67

Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar

BPP

N, P1

26.5.2022

Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar

BPR

N, P1

26.5.2022

Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar

SP

N, P1

26.5.2022

Strutsfåglar avsedda för slakt

SR

N, P1

26.5.2022

Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar

DOC

N, P1

26.5.2022

Daggamla kycklingar av strutsfåglar

DOR

N, P1

26.5.2022

Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar

POU-LT20

N, P1

26.5.2022

Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HEP

N, P1

26.5.2022

Kläckägg från strutsfåglar

HER

N, P1

26.5.2022

Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HE-LT20

N, P1

26.5.2022”

| ii) | I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonen GB-2.79 ersättas med följande:












  ”GB

  Förenade kungariket | GB-2.79 | Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar | BPP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar | BPR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar | SP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Strutsfåglar avsedda för slakt | SR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar | DOC | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Daggamla kycklingar av strutsfåglar | DOR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar | POU-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HEP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Kläckägg från strutsfåglar | HER | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HE-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022” |

ii)

I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonen GB-2.79 ersättas med följande:

”GB

Förenade kungariket

GB-2.79

Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar

BPP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar

BPR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar

SP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Strutsfåglar avsedda för slakt

SR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar

DOC

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Daggamla kycklingar av strutsfåglar

DOR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar

POU-LT20

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HEP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Kläckägg från strutsfåglar

HER

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HE-LT20

N, P1

28.12.2021

8.6.2022”

| iii) | I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonen GB-2.82 ersättas med följande:












  ”GB

  Förenade kungariket | GB-2.82 | Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar | BPP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar | BPR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar | SP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Strutsfåglar avsedda för slakt | SR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar | DOC | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Daggamla kycklingar av strutsfåglar | DOR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar | POU-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HEP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Kläckägg från strutsfåglar | HER | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HE-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022” |

iii)

I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonen GB-2.82 ersättas med följande:

”GB

Förenade kungariket

GB-2.82

Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar

BPP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar

BPR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar

SP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Strutsfåglar avsedda för slakt

SR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar

DOC

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Daggamla kycklingar av strutsfåglar

DOR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar

POU-LT20

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HEP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Kläckägg från strutsfåglar

HER

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HE-LT20

N, P1

31.12.2021

8.6.2022”

| iv) | I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonerna GB-2.85 och GB-2.86 ersättas med följande:












  ”GB

  Förenade kungariket | GB-2.85 | Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar | BPP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar | BPR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar | SP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Strutsfåglar avsedda för slakt | SR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar | DOC | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Daggamla kycklingar av strutsfåglar | DOR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar | POU-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HEP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Kläckägg från strutsfåglar | HER | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HE-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| GB-2.86 | Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar | BPP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar | BPR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar | SP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Strutsfåglar avsedda för slakt | SR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar | DOC | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Daggamla kycklingar av strutsfåglar | DOR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar | POU-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HEP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Kläckägg från strutsfåglar | HER | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HE-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022” |

iv)

I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonerna GB-2.85 och GB-2.86 ersättas med följande:

”GB

Förenade kungariket

GB-2.85

Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar

BPP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar

BPR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar

SP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Strutsfåglar avsedda för slakt

SR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar

DOC

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Daggamla kycklingar av strutsfåglar

DOR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar

POU-LT20

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HEP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Kläckägg från strutsfåglar

HER

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HE-LT20

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

GB-2.86

Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar

BPP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar

BPR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar

SP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Strutsfåglar avsedda för slakt

SR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar

DOC

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Daggamla kycklingar av strutsfåglar

DOR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar

POU-LT20

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HEP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Kläckägg från strutsfåglar

HER

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HE-LT20

N, P1

5.1.2022

8.6.2022”

| v) | I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonen GB-2.88 ersättas med följande:












  ”GB

  Förenade kungariket | GB-2.88 | Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar | BPP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar | BPR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar | SP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Strutsfåglar avsedda för slakt | SR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar | DOC | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Daggamla kycklingar av strutsfåglar | DOR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar | POU-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HEP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Kläckägg från strutsfåglar | HER | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HE-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022” |

v)

I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonen GB-2.88 ersättas med följande:

”GB

Förenade kungariket

GB-2.88

Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar

BPP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar

BPR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar

SP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Strutsfåglar avsedda för slakt

SR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar

DOC

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Daggamla kycklingar av strutsfåglar

DOR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar

POU-LT20

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HEP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Kläckägg från strutsfåglar

HER

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HE-LT20

N, P1

10.1.2022

8.6.2022”

| vi) | I posten för Förenade kungariket ska följande rader för zonerna GB-2.123 och GB-2.124 läggas till efter raderna för zon GB-2.122:












  ”GB

  Förenade kungariket | GB-2.123 | Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar | BPP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar | BPR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar | SP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Strutsfåglar avsedda för slakt | SR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar | DOC | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Daggamla kycklingar av strutsfåglar | DOR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar | POU-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HEP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Kläckägg från strutsfåglar | HER | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HE-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| GB-2.124 | Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar | BPP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar | BPR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar | SP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Strutsfåglar avsedda för slakt | SR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar | DOC | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Daggamla kycklingar av strutsfåglar | DOR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar | POU-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HEP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Kläckägg från strutsfåglar | HER | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HE-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022” | |

vi)

I posten för Förenade kungariket ska följande rader för zonerna GB-2.123 och GB-2.124 läggas till efter raderna för zon GB-2.122:

”GB

Förenade kungariket

GB-2.123

Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar

BPP

N, P1

1.6.2022

Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar

BPR

N, P1

1.6.2022

Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar

SP

N, P1

1.6.2022

Strutsfåglar avsedda för slakt

SR

N, P1

1.6.2022

Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar

DOC

N, P1

1.6.2022

Daggamla kycklingar av strutsfåglar

DOR

N, P1

1.6.2022

Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar

POU-LT20

N, P1

1.6.2022

Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HEP

N, P1

1.6.2022

Kläckägg från strutsfåglar

HER

N, P1

1.6.2022

Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HE-LT20

N, P1

1.6.2022

GB-2.124

Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar

BPP

N, P1

7.6.2022

Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar

BPR

N, P1

7.6.2022

Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar

SP

N, P1

7.6.2022

Strutsfåglar avsedda för slakt

SR

N, P1

7.6.2022

Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar

DOC

N, P1

7.6.2022

Daggamla kycklingar av strutsfåglar

DOR

N, P1

7.6.2022

Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar

POU-LT20

N, P1

7.6.2022

Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HEP

N, P1

7.6.2022

Kläckägg från strutsfåglar

HER

N, P1

7.6.2022

Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HE-LT20

N, P1

7.6.2022”

| vii) | I posten för Förenta staterna ska följande rader för zonen US-2.224 läggas till efter raderna för zon US-2.223:












  ”US

  Förenta staterna | US-2.224 | Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar | BPP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar | BPR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar | SP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Strutsfåglar avsedda för slakt | SR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar | DOC | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Daggamla kycklingar av strutsfåglar | DOR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar | POU-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HEP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Kläckägg från strutsfåglar | HER | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar | HE-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022” | |

vii)

I posten för Förenta staterna ska följande rader för zonen US-2.224 läggas till efter raderna för zon US-2.223:

”US

Förenta staterna

US-2.224

Andra avelsfjäderfä än strutsfåglar och andra bruksfjäderfä än strutsfåglar

BPP

N, P1

2.6.2022

Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar

BPR

N, P1

2.6.2022

Andra fjäderfä avsedda för slakt än strutsfåglar

SP

N, P1

2.6.2022

Strutsfåglar avsedda för slakt

SR

N, P1

2.6.2022

Andra daggamla kycklingar än strutsfåglar

DOC

N, P1

2.6.2022

Daggamla kycklingar av strutsfåglar

DOR

N, P1

2.6.2022

Färre än 20 djur av andra fjäderfä än strutsfåglar

POU-LT20

N, P1

2.6.2022

Kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HEP

N, P1

2.6.2022

Kläckägg från strutsfåglar

HER

N, P1

2.6.2022

Färre än 20 kläckägg från andra fjäderfä än strutsfåglar

HE-LT20

N, P1

2.6.2022”

| b) | Del 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | I posten för Kanada ska följande beskrivningar av zonerna CA-2.64–CA-2.67 läggas till efter beskrivningen av zon CA-2.63:







  ”Kanada | CA-2.64 | British Columbia:
  BC-IP9: Latitude 49.04 Longitude -122.38
  BC-IP11: Latitude 49.04 Longitude -122.39
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Aldergrove, Aberdeen and West Abbotsford
  10km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford and South Poplar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.65 | Ontario - Latitude 44.3 Longitude -79.25
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach and Orchard Grove
  10km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell and Gilford Beach |
| CA-2.66 | British Columbia - Latitude 49.65 Longitude -120.41
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Bankeir
  10km SZ: Jellicoe |
| CA-2.67 | Saskatchewan - Latitude 50.51 Longitude -103.71
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Dingley
  10km SZ: Indian Head and Sintaluta” |

b)

Del 2 ska ändras på följande sätt:

i)

I posten för Kanada ska följande beskrivningar av zonerna CA-2.64–CA-2.67 läggas till efter beskrivningen av zon CA-2.63:

”Kanada

CA-2.64

British Columbia:

BC-IP9: Latitude 49.04 Longitude -122.38

BC-IP11: Latitude 49.04 Longitude -122.39

The municipalities involved are:

3km PZ: Aldergrove, Aberdeen and West Abbotsford

10km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford and South Poplar

CA-2.65

Ontario - Latitude 44.3 Longitude -79.25

The municipalities involved are:

3km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach and Orchard Grove

10km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell and Gilford Beach

CA-2.66

British Columbia - Latitude 49.65 Longitude -120.41

The municipalities involved are:

3km PZ: Bankeir

10km SZ: Jellicoe

CA-2.67

Saskatchewan - Latitude 50.51 Longitude -103.71

The municipalities involved are:

3km PZ: Dingley

10km SZ: Indian Head and Sintaluta”

| ii) | I posten för Förenade kungariket ska följande beskrivningar av zonerna GB-2.123 och GB-2.124 läggas till efter beskrivningen av zon GB-2.122:







  ”Förenade kungariket | GB-2.123 | Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.32 and W2.72. |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.124 | Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.35 and W2.63.” |

ii)

I posten för Förenade kungariket ska följande beskrivningar av zonerna GB-2.123 och GB-2.124 läggas till efter beskrivningen av zon GB-2.122:

”Förenade kungariket

GB-2.123

Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.32 and W2.72.

GB-2.124

Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.35 and W2.63.”

| iii) | I posten för Förenta staterna ska följande beskrivning av zonen US-2.224 läggas till efter beskrivningen av zon US-2.223:







  ”Förenta staterna | US-2.224 | State of Pennsylvania - Berks 10
  Berks County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.1349705°W 40.5745889°N).” |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

I posten för Förenta staterna ska följande beskrivning av zonen US-2.224 läggas till efter beskrivningen av zon US-2.223:

”Förenta staterna

US-2.224

State of Pennsylvania - Berks 10

Berks County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.1349705°W 40.5745889°N).”

| (2) | I bilaga XIV ska del 1 ändras på följande sätt:






  i) | I posten för Kanada ska följande rader för zonerna CA-2.64–CA-2.67 läggas till efter raderna för zon CA-2.63:












  ”CA

  Kanada | CA-2.64 | Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar | POU | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Färskt kött från strutsfåglar | RAT | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Färskt kött från fjädervilt | GBM | P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.65 | Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar | POU | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Färskt kött från strutsfåglar | RAT | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Färskt kött från fjädervilt | GBM | P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.66 | Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar | POU | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Färskt kött från strutsfåglar | RAT | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Färskt kött från fjädervilt | GBM | P1 | | 22.5.2022 | |
| CA-2.67 | Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar | POU | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Färskt kött från strutsfåglar | RAT | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Färskt kött från fjädervilt | GBM | P1 | | 26.5.2022” | |

(2)

I bilaga XIV ska del 1 ändras på följande sätt:

i)

I posten för Kanada ska följande rader för zonerna CA-2.64–CA-2.67 läggas till efter raderna för zon CA-2.63:

”CA

Kanada

CA-2.64

Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar

POU

N, P1

18.5.2022

Färskt kött från strutsfåglar

RAT

N, P1

18.5.2022

Färskt kött från fjädervilt

GBM

P1

18.5.2022

CA-2.65

Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar

POU

N, P1

18.5.2022

Färskt kött från strutsfåglar

RAT

N, P1

18.5.2022

Färskt kött från fjädervilt

GBM

P1

18.5.2022

CA-2.66

Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar

POU

N, P1

22.5.2022

Färskt kött från strutsfåglar

RAT

N, P1

22.5.2022

Färskt kött från fjädervilt

GBM

P1

22.5.2022

CA-2.67

Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar

POU

N, P1

26.5.2022

Färskt kött från strutsfåglar

RAT

N, P1

26.5.2022

Färskt kött från fjädervilt

GBM

P1

26.5.2022”

| ii) | I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonen GB-2.79 ersättas med följande:












  ”GB

  Förenade kungariket | GB-2.79 | Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar | POU | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Färskt kött från strutsfåglar | RAT | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Färskt kött från fjädervilt | GBM | P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022” |

ii)

I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonen GB-2.79 ersättas med följande:

”GB

Förenade kungariket

GB-2.79

Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar

POU

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Färskt kött från strutsfåglar

RAT

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Färskt kött från fjädervilt

GBM

P1

28.12.2021

8.6.2022”

| iii) | I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonen GB-2.82 ersättas med följande:












  ”GB

  Förenade kungariket | GB-2.82 | Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar | POU | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Färskt kött från strutsfåglar | RAT | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Färskt kött från fjädervilt | GBM | P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022” |

iii)

I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonen GB-2.82 ersättas med följande:

”GB

Förenade kungariket

GB-2.82

Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar

POU

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Färskt kött från strutsfåglar

RAT

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Färskt kött från fjädervilt

GBM

P1

31.12.2021

8.6.2022”

| iv) | I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonerna GB-2.85 och GB-2.86 ersättas med följande:












  ”GB

  Förenade kungariket | GB-2.85 | Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar | POU | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Färskt kött från strutsfåglar | RAT | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Färskt kött från fjädervilt | GBM | P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| GB-2.86 | Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar | POU | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Färskt kött från strutsfåglar | RAT | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Färskt kött från fjädervilt | GBM | P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022” |

iv)

I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonerna GB-2.85 och GB-2.86 ersättas med följande:

”GB

Förenade kungariket

GB-2.85

Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar

POU

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Färskt kött från strutsfåglar

RAT

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Färskt kött från fjädervilt

GBM

P1

4.1.2022

7.6.2022

GB-2.86

Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar

POU

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Färskt kött från strutsfåglar

RAT

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Färskt kött från fjädervilt

GBM

P1

5.1.2022

8.6.2022”

| v) | I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonen GB-2.88 ersättas med följande:












  ”GB

  Förenade kungariket | GB-2.88 | Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar | POU | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Färskt kött från strutsfåglar | RAT | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Färskt kött från fjädervilt | GBM | P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022” |

v)

I posten för Förenade kungariket ska raderna för zonen GB-2.88 ersättas med följande:

”GB

Förenade kungariket

GB-2.88

Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar

POU

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Färskt kött från strutsfåglar

RAT

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Färskt kött från fjädervilt

GBM

P1

10.1.2022

8.6.2022”

| vi) | I posten för Förenade kungariket ska följande rader för zonerna GB-2.123 och GB-2.124 läggas till efter raderna för zon GB-2.122:












  ”GB

  Förenade kungariket | GB-2.123 | Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar | POU | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Färskt kött från strutsfåglar | RAT | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Färskt kött från fjädervilt | GBM | P1 | | 1.6.2022 | |
| GB-2.124 | Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar | POU | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Färskt kött från strutsfåglar | RAT | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Färskt kött från fjädervilt | GBM | P1 | | 7.6.2022” | |

vi)

I posten för Förenade kungariket ska följande rader för zonerna GB-2.123 och GB-2.124 läggas till efter raderna för zon GB-2.122:

”GB

Förenade kungariket

GB-2.123

Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar

POU

N, P1

1.6.2022

Färskt kött från strutsfåglar

RAT

N, P1

1.6.2022

Färskt kött från fjädervilt

GBM

P1

1.6.2022

GB-2.124

Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar

POU

N, P1

7.6.2022

Färskt kött från strutsfåglar

RAT

N, P1

7.6.2022

Färskt kött från fjädervilt

GBM

P1

7.6.2022”

| vii) | I posten för Förenta staterna ska följande rader för zonen US-2.224 läggas till efter raderna för zon US-2.223:












  ”US

  Förenta staterna | US-2.224 | Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar | POU | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Färskt kött från strutsfåglar | RAT | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Färskt kött från fjädervilt | GBM | P1 | | 2.6.2022” | |

vii)

I posten för Förenta staterna ska följande rader för zonen US-2.224 läggas till efter raderna för zon US-2.223:

”US

Förenta staterna

US-2.224

Färskt kött från andra fjäderfä än strutsfåglar

POU

N, P1

2.6.2022

Färskt kött från strutsfåglar

RAT

N, P1

2.6.2022

Färskt kött från fjädervilt

GBM

P1

2.6.2022”

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 16.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 161/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 161/81

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET nr 292/21/KOL

av den 15 december 2021

om ändring av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom införande av nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar [2022/929]

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETEN) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (övervakningsavtalet), särskilt artiklarna 24 och 5.2 b,

med beaktande av protokoll 3 till övervakningsavtalet (protokoll 3), särskilt artikel 1.1 i del I, och

av följande skäl:

Enligt artikel 24 i övervakningsavtalet ska övervakningsmyndigheten ge verkan åt bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

Enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet ska övervakningsmyndigheten utfärda meddelanden eller riktlinjer i frågor som behandlas i EES-avtalet, om EES-avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om övervakningsmyndigheten anser det nödvändigt.

Enligt artikel 1.1 i del I av protokoll 3 ska övervakningsmyndigheten fortlöpande granska alla stödprogram som förekommer i Eftastaterna (1) och föreslå lämpliga åtgärder som krävs med hänsyn till den pågående utvecklingen eller EES-avtalets funktion.

Den 6 december 2021 antog Europeiska kommissionen riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar (riktlinjerna) (2).

Riktlinjerna är av betydelse även för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

En enhetlig tillämpning av reglerna om statligt stöd i EES-avtalet måste garanteras i hela EES i överensstämmelse med det mål att uppnå enhetlighet som fastställs i artikel 1 i EES-avtalet.

Enligt punkt II i avsnittet ”Allmänt” i bilaga XV till EES-avtalet ska övervakningsmyndigheten efter samråd med Europeiska kommissionen anta rättsakter som motsvarar dem som antagits av kommissionen.

Riktlinjerna kan avse vissa av Europeiska unionens politiska instrument och vissa av Europeiska unionens rättsakter som inte har införlivats i EES-avtalet. För att säkerställa en enhetlig tillämpning av bestämmelserna om statligt stöd och likvärdiga konkurrensvillkor i hela EES, kommer Eftas övervakningsmyndighet att i allmänhet tillämpa samma referenspunkter som Europeiska kommissionen vid bedömningen av ett stöds förenlighet med EES-avtalets funktion.

Övervakningsmyndigheten har samrått med Europeiska kommissionen.

Övervakningsmyndigheten har även samrått med Eftastaterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De materiella reglerna inom området för statligt stöd ändras genom införande av nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar. Riktlinjerna har bifogats detta beslut och utgör en integrerad del av det.

2.   Riktlinjerna ersätter de befintliga riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar (3) med verkan från och med den 1 januari 2022.

Artikel 2

Eftas övervakningsmyndighet tillämpar riktlinjerna med följande anpassningar i tillämpliga fall, inklusive, men inte begränsat till, följande:

| a) | Om det hänvisas till ”medlemsstat(er)” tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till ”Eftastat(er)” (4) eller, i tillämpliga fall, ”EES-stat(er)”. |
| --- | --- |

a)

Om det hänvisas till ”medlemsstat(er)” tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till ”Eftastat(er)” (4) eller, i tillämpliga fall, ”EES-stat(er)”.

| b) | Om det hänvisas till ”Europeiska kommissionen” tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till ”Eftas övervakningsmyndighet”. |
| --- | --- |

b)

Om det hänvisas till ”Europeiska kommissionen” tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till ”Eftas övervakningsmyndighet”.

| c) | Om det hänvisas till ”fördraget” eller ”EUF-fördraget” tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till ”EES-avtalet”. |
| --- | --- |

c)

Om det hänvisas till ”fördraget” eller ”EUF-fördraget” tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till ”EES-avtalet”.

| d) | Om det hänvisas till artikel 49 i EUF-fördraget eller delar av den artikeln tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till artikel 31 i EES-avtalet och motsvarande delar av den artikeln. |
| --- | --- |

d)

Om det hänvisas till artikel 49 i EUF-fördraget eller delar av den artikeln tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till artikel 31 i EES-avtalet och motsvarande delar av den artikeln.

| e) | Om det hänvisas till artikel 63 i EUF-fördraget eller delar av den artikeln tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till artikel 40 i EES-avtalet och motsvarande delar av den artikeln. |
| --- | --- |

e)

Om det hänvisas till artikel 63 i EUF-fördraget eller delar av den artikeln tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till artikel 40 i EES-avtalet och motsvarande delar av den artikeln.

| f) | Om det hänvisas till artikel 107 i EUF-fördraget eller delar av den artikeln tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till artikel 61 i EES-avtalet och motsvarande delar av den artikeln. |
| --- | --- |

f)

Om det hänvisas till artikel 107 i EUF-fördraget eller delar av den artikeln tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till artikel 61 i EES-avtalet och motsvarande delar av den artikeln.

| g) | Om det hänvisas till artikel 108 i EUF-fördraget eller delar av den artikeln tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till artikel 1 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet och motsvarande delar av den artikeln. |
| --- | --- |

g)

Om det hänvisas till artikel 108 i EUF-fördraget eller delar av den artikeln tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till artikel 1 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet och motsvarande delar av den artikeln.

| h) | Om det hänvisas till rådets förordning (EU) 2015/1589 (5) tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet. |
| --- | --- |

h)

Om det hänvisas till rådets förordning (EU) 2015/1589 (5) tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet.

| i) | Om det hänvisas till kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (6) tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 195/04/KOL. |
| --- | --- |

i)

Om det hänvisas till kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (6) tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 195/04/KOL.

| j) | Om det hänvisas till formuleringen ”(o)förenlig med den inre marknaden” tolkar övervakningsmyndigheten det som ”(o)förenlig med EES-avtalets funktion”. |
| --- | --- |

j)

Om det hänvisas till formuleringen ”(o)förenlig med den inre marknaden” tolkar övervakningsmyndigheten det som ”(o)förenlig med EES-avtalets funktion”.

| k) | Om det hänvisas till formuleringen ”inom (eller utanför) unionen” tolkar övervakningsmyndigheten det som ”inom (eller utanför) EES”. |
| --- | --- |

k)

Om det hänvisas till formuleringen ”inom (eller utanför) unionen” tolkar övervakningsmyndigheten det som ”inom (eller utanför) EES”.

| l) | Om det hänvisas till ”handel inom unionen” tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till ”handel inom EES”. |
| --- | --- |

l)

Om det hänvisas till ”handel inom unionen” tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till ”handel inom EES”.

| m) | Om det i riktlinjerna anges att de kommer att tillämpas på ”alla ekonomiska sektorer” tillämpar övervakningsmyndigheten dem på ”alla ekonomiska sektorer eller delar av ekonomiska sektorer som omfattas av EES-avtalet”. |
| --- | --- |

m)

Om det i riktlinjerna anges att de kommer att tillämpas på ”alla ekonomiska sektorer” tillämpar övervakningsmyndigheten dem på ”alla ekonomiska sektorer eller delar av ekonomiska sektorer som omfattas av EES-avtalet”.

| n) | Om det hänvisas till kommissionens meddelanden, tillkännagivanden eller riktlinjer tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till motsvarande riktlinjer från övervakningsmyndigheten. |
| --- | --- |

n)

Om det hänvisas till kommissionens meddelanden, tillkännagivanden eller riktlinjer tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till motsvarande riktlinjer från övervakningsmyndigheten.

| o) | Om det hänvisas till ”Nuts-nomenklaturen” eller ”Nuts” (7) tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till ”statistisk region”. |
| --- | --- |

o)

Om det hänvisas till ”Nuts-nomenklaturen” eller ”Nuts” (7) tolkar övervakningsmyndigheten det som en hänvisning till ”statistisk region”.

Artikel 3

Eftas övervakningsmyndighet ska tillämpa riktlinjerna med följande ytterligare anpassningar:

| a) | Fotnot 36 ska ersättas med följande:

  ”Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse (EUT L 352, 24.12.2013, s. 1), som införlivats i punkt 1ea i bilaga XV till EES-avtalet genom gemensamma kommitténs beslut nr 98/2014 (EUT L 310, 30.10.2014, s. 65, och EES-supplement nr 63, 30.10.2014, s. 56).” |
| --- | --- |

a)

Fotnot 36 ska ersättas med följande:

”Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse (EUT L 352, 24.12.2013, s. 1), som införlivats i punkt 1ea i bilaga XV till EES-avtalet genom gemensamma kommitténs beslut nr 98/2014 (EUT L 310, 30.10.2014, s. 65, och EES-supplement nr 63, 30.10.2014, s. 56).”

| b) | Punkt 180 ska ersättas med följande:

  ”Eftastaterna måste offentliggöra följande uppgifter på en särskild hemsida om statligt stöd, på såväl nationell som regional nivå:






  a) | Den fullständiga texten till beslutet om beviljande av individuellt stöd eller till den godkända stödordningen och dess genomförandebestämmelser, eller en länk till beslutet. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 180 ska ersättas med följande:

”Eftastaterna måste offentliggöra följande uppgifter på en särskild hemsida om statligt stöd, på såväl nationell som regional nivå:

a)

Den fullständiga texten till beslutet om beviljande av individuellt stöd eller till den godkända stödordningen och dess genomförandebestämmelser, eller en länk till beslutet.

| b) | Information om varje beviljat individuellt stöd som överstiger 100 000 euro, i enlighet med bilagan till dessa riktlinjer.” |
| --- | --- |

b)

Information om varje beviljat individuellt stöd som överstiger 100 000 euro, i enlighet med bilagan till dessa riktlinjer.”

| c) | Punkt 197 ska ersättas med följande:

  ”Eftas övervakningsmyndighet anser att genomförandet av dessa riktlinjer kommer att leda till vissa ändringar av principerna för bedömning av riskfinansieringsstöd i EES. Av de skälen föreslår övervakningsmyndigheten följande lämpliga åtgärder för Eftastaterna i enlighet med artikel 1.1 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet:






  a) | Eftastaterna bör vid behov ändra sina befintliga stödordningar för riskfinansiering för att anpassa dem till dessa riktlinjer senast den 30 juni 2022. |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 197 ska ersättas med följande:

”Eftas övervakningsmyndighet anser att genomförandet av dessa riktlinjer kommer att leda till vissa ändringar av principerna för bedömning av riskfinansieringsstöd i EES. Av de skälen föreslår övervakningsmyndigheten följande lämpliga åtgärder för Eftastaterna i enlighet med artikel 1.1 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet:

a)

Eftastaterna bör vid behov ändra sina befintliga stödordningar för riskfinansiering för att anpassa dem till dessa riktlinjer senast den 30 juni 2022.

| b) | Eftastaterna uppmanas att lämna sitt uttryckliga, ovillkorliga samtycke till de föreslagna åtgärderna senast den 28 februari 2022. Om ett svar uteblir kommer övervakningsmyndigheten att anta att Eftastaten i fråga inte samtycker till de föreslagna åtgärderna.” |
| --- | --- |

b)

Eftastaterna uppmanas att lämna sitt uttryckliga, ovillkorliga samtycke till de föreslagna åtgärderna senast den 28 februari 2022. Om ett svar uteblir kommer övervakningsmyndigheten att anta att Eftastaten i fråga inte samtycker till de föreslagna åtgärderna.”

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2021.

På Eftas övervakningsmyndighets vägnar

Bente ANGELL-HANSEN

Ordförande

Ansvarig kollegieledamot

Högni S. KRISTJÁNSSON

Kollegieledamot

Stefan BARRIGA

Kollegieledamot

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Kontrasignerande som direktör

för avdelningen för rättsliga och exekutiva frågor

---

(1)  I artikel 1 b i övervakningsavtalet anges att begreppet Eftastaterna omfattar Island och Konungariket Norge samt, på de villkor som anges i artikel 1.2 i protokollet med justeringar av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol, Furstendömet Liechtenstein.

1

Eftastaterna

(2)  
  EUT C 508, 16.12.2021, s. 1.

2

(3)  Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 117/14/KOL av den 12 mars 2014 om ändring för nittiofjärde gången av de formella och materiella reglerna inom området för statligt stöd genom antagande av nya riktlinjer för att främja riskfinansinvesteringar och genom förlängning av de befintliga riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (EUT L 354, 11.12.2014, s. 62), och EES-supplement nr 74, 11.12.2014, s. 1, ändrat genom beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 302/14/KOL av den 16 juli 2014 om ändring för nittionionde gången av de formella och materiella reglerna om statligt stöd genom ändring av vissa riktlinjer för statligt stöd [2015/95] (EUT L 15, 22.1.2015, s. 103), och EES-supplement nr 4, 22.1.2015, s. 1, ändrat genom beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 90/20/COL av den 15 juli 2020 om ändring för hundrasjunde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom ändring och förlängning av vissa riktlinjer för statligt stöd [2020/1576] (EUT L 359, 29.10.2020, s. 16) och EES-supplement nr 68, 29.10.2020, s. 4.

3

(4)  Med Eftastater avses Island, Liechtenstein och Norge.

4

Eftastater

(5)  Rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9).

5

(6)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EU) 2015/1589 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).

7

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar

Innehåll

| 1. | Inledning | 86 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Riktlinjernas tillämpningsområde och definitioner | 91 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Tillämpningsområdet för dessa riktlinjer | 91 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Anmälningspliktigt riskfinansieringsstöd | 93 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Definitioner | 94 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 3. | Bedömning av riskfinansieringsstödets förenlighet med den inre marknaden | 97 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Första villkoret: stödet underlättar utvecklingen av en ekonomisk verksamhet | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Identifiering av den understödda ekonomiska verksamheten | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Stimulanseffekt | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | Andra villkoret: undvikande av negativa effekter på handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Grundläggande inslag i den förhandsbedömning som den berörda medlemsstaten ska lämna till kommissionen | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Behov av statligt ingripande | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.2.2.1 | Åtgärder riktade till de kategorier av företag som inte omfattas av tillämpningsområdet för den allmänna gruppundantagsförordningen | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1

| a) | Små midcap-bolag | 102 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Innovativa midcap-bolag | 102 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Små och medelstora företag som erhåller den ursprungliga riskfinansieringsinvesteringen medan de har varit verksamma på någon marknad under en längre tid än den stödberättigande period som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen. | 103 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | Nystartade företag och små och medelstora företag som kräver ett riskfinansieringsbelopp som överstiger taket i den allmänna gruppundantagsförordningen. | 103 |
| --- | --- | --- |

d)

| e) | Alternativa handelsplattformar som inte uppfyller villkoren i den allmänna gruppundantagsförordningen | 103 |
| --- | --- | --- |

e)

| 3.2.2.2 | Åtgärder som är utformade enligt parametrar som inte överensstämmer med den allmänna gruppundantagsförordningen | 104 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2

| a) | Finansieringsinstrument med ett lägre deltagande från oberoende privata investerare än tröskelvärdena i den allmänna gruppundantagsförordningen. | 104 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Finansieringsinstrument som är utformade enligt parametrar som överskrider taken i den allmänna gruppundantagsförordningen. | 104 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Andra finansieringsinstrument än garantier där investerare, finansiella intermediärer och deras förvaltare väljs ut genom att förlustskydd prioriteras framför asymmetrisk vinstdelning. | 105 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | Skatteincitament för företagsinvesterare, inklusive finansiella intermediärer eller deras förvaltare som agerar som saminvesterare | 105 |
| --- | --- | --- |

d)

| 3.2.3 | Stödåtgärdens lämplighet | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.3

| 3.2.3.1 | Lämplighet jämfört med andra strategiska instrument och andra stödinstrument | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1

| 3.2.3.2 | Villkor för att avgöra finansieringsinstrumentens lämplighet | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.2

| a) | Kapitalinvesteringar | 108 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Finansierade skuldinstrument: lån | 109 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Ofinansierade skuldinstrument: Garantier | 109 |
| --- | --- | --- |

c)

| 3.2.3.3 | Villkor för att avgöra skatteincitamentens lämplighet | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.3

| 3.2.3.4 | Villkor för åtgärder till stöd för alternativa handelsplattformar | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.4

| 3.2.4 | Stödets proportionalitet | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4

| 3.2.4.1 | Villkor för finansiella instrument | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.1

| 3.2.4.2 | Villkor för skatteincitament | 112 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.2

| 3.2.4.3 | Villkor för alternativa handelsplattformar | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.3

| 3.2.4.4 | Kumulering | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.4

| 3.2.5 | Undvikande av otillbörliga negativa effekter av riskfinansieringsstöd på konkurrens och handel | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5

| 3.2.5.1 | Positiva effekter som ska beaktas | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1

| 3.2.5.2 | Negativa effekter som ska beaktas | 114 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.2

| 3.2.5.3 | Avvägning mellan stödets positiva och negativa effekter | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.3

| 3.2.6 | Överblickbarhet | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.6

| 4. | Utvärdering | 117 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Slutbestämmelser | 118 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Tillämplighet | 118 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Lämpliga åtgärder | 119 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Rapportering och övervakning | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | Ändring | 119 |
| --- | --- | --- |

5.4

1.   INLEDNING

INLEDNING

| 1. | Enligt artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan stöd som är utformat för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter anses vara förenligt med den inre marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen har historiskt sett erkänt vikten av marknaden för riskfinansiering för medlemsstaternas ekonomier och behovet av att förbättra tillgången till riskfinansiering för små och medelstora företag, små medelstora börsnoterade företag (midcap-bolag) och innovativa midcap-bolag (1), samt det efterföljande behovet av ett antal riktlinjer för att säkerställa ett konsekvent tillvägagångssätt vid bedömningen av stödåtgärder för riskfinansiering. I samma anda antog kommissionen 2006 års riskkapitalriktlinjer (2), som senare ersattes av 2014 års riktlinjer för riskfinansiering (3) som en del av moderniseringspaketet för statligt stöd (4). 2014 års riktlinjer för riskfinansiering upphör att gälla i slutet av 2021. Medlemsstaterna kan dock fortsätta att se ett behov av att tillhandahålla riskfinansieringsstöd, och vägledning om hur riskfinansiering ska stödjas i full överensstämmelse med reglerna för statligt stöd är fortfarande nödvändig. |
| --- | --- |

1.

Enligt artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan stöd som är utformat för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter anses vara förenligt med den inre marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen har historiskt sett erkänt vikten av marknaden för riskfinansiering för medlemsstaternas ekonomier och behovet av att förbättra tillgången till riskfinansiering för små och medelstora företag, små medelstora börsnoterade företag (midcap-bolag) och innovativa midcap-bolag (1

2

3

4

| 2. | I detta sammanhang utgör små och medelstora företag ryggraden i medlemsstaternas ekonomier, både när det gäller sysselsättning och ekonomisk dynamik och tillväxt, och är därför också centrala för unionens ekonomiska utveckling och resiliens generellt. Såsom konstateras i strategin för små och medelstora företag för ett hållbart och digitalt Europa (5) sysselsätter unionens 25 miljoner små och medelstora företag omkring 100 miljoner personer, står för mer än hälften av unionens bruttonationalprodukt (BNP) och spelar en viktig roll för att skapa mervärde i alla sektorer av ekonomin. De skapar innovativa lösningar för hantering av utmaningar som klimatförändringar, ineffektiv resursanvändning och förlust av social sammanhållning, och de bidrar till att sprida dessa innovationer till stöd för den gröna och digitala omställningen och till stärkande av unionens resiliens och tekniska suveränitet. Små och medelstora företag behöver dock finansiering för att kunna växa och frigöra sin fulla potential. Detta gäller särskilt innovationsorienterade högteknologiska sektorer med hög risk. Därför är en effektiv riskfinansieringsmarknad för små och medelstora företag avgörande för att driftiga företag ska kunna få tillgång till den finansiering som krävs i varje utvecklingsfas. |
| --- | --- |

2.

I detta sammanhang utgör små och medelstora företag ryggraden i medlemsstaternas ekonomier, både när det gäller sysselsättning och ekonomisk dynamik och tillväxt, och är därför också centrala för unionens ekonomiska utveckling och resiliens generellt. Såsom konstateras i strategin för små och medelstora företag för ett hållbart och digitalt Europa (5

| 3. | Trots sina tillväxtutsikter har nystartade företag och små och medelstora företag ofta svårt att få tillgång till finansiering, särskilt under de tidiga utvecklingsfaserna (6) och när de behöver ytterligare finansiering för att kunna expandera. Grunden för dessa svårigheter är ett problem som handlar om asymmetrisk information: Nystartade företag och små och medelstora företag kan ofta inte, särskilt inte när de är nystartade eller verksamma inom nya sektorer eller högteknologiska sektorer, dokumentera för investerare och banker att de är kreditvärdiga eller att deras affärsplaner är sunda. Under sådana omständigheter kan det hända att kostnaderna för den typ av aktiv granskning och undersökning som investerare utför vid beviljande av finansiering till större eller mer etablerade företag är för höga i förhållande till investeringens värde i samband med transaktioner som involverar små och medelstora företag och nystartade företag. Därför kan nystartade företag och små och medelstora företag, oberoende av kvaliteten på deras projekt, deras tillväxtpotential och innovativiteten i deras teknik, sannolikt inte få tillgång till den finansiering de behöver, så länge de saknar dokumenterade resultat och inte kan ställa tillräckliga säkerheter. Detta problem kan vara särskilt uttalat när det gäller investeringar i innovativ grön, högteknologisk, digital eller flyg- och rymdbaserad teknik eller i sociala innovationer som drivs av sociala entreprenörer (7). Till följd av denna asymmetriska information kan marknader för finansiering av företag misslyckas med att tillhandahålla det kapital eller den skuldfinansiering som nystartade företag och små och medelstora företag med hög innovationspotential och goda tillväxtutsikter behöver, vilket leder till ett bestående misslyckande på kapitalmarknaden som innebär att utbudet inte motsvarar efterfrågan till ett för båda parter godtagbart pris, vilket i sin tur påverkar tillväxten negativt för små och medelstora företag och undergräver den inre marknadens produktivitetsökning och unionsekonomins övergripande resiliens. Under vissa omständigheter råkar små midcap-bolag och innovativa midcap-bolag ut för samma marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

3.

Trots sina tillväxtutsikter har nystartade företag och små och medelstora företag ofta svårt att få tillgång till finansiering, särskilt under de tidiga utvecklingsfaserna (6

asymmetrisk information

7

| 4. | Om ett företag inte får tillgång till finansiering kan konsekvenserna gå långt utöver den enskilda enheten, vilket främst beror på externa tillväxtfaktorer. Inom många framgångsrika sektorer sker en produktivitetstillväxt inte därför att företagen på den aktuella marknaden ökar sin produktivitet, utan därför att mer effektiva och tekniskt avancerade företag växer på bekostnad av de företag som är mindre effektiva (eller har föråldrade produkter). Dessutom gynnas de berörda ekonomiska sektorerna och ekonomin som helhet av positiva externa tillväxteffekter som hänger samman med ackumuleringen av kunskap hos företag (organisationskapital) eller arbetstagare (humankapital) samt av införandet av nya varor i form av överskott till konsumenter och/eller företag. I den mån dessa processer störs av att potentiellt framgångsrika företag kanske inte kan få tillgång till finansiering, kommer det sannolikt att leda till negativa konsekvenser för produktivitetstillväxten sett i ett större perspektiv. Tillväxten kan därför stimuleras av att en bredare bas av företag ges möjlighet att komma in på marknaden och expandera genom att onödiga hinder för finansiering undanröjs. |
| --- | --- |

4.

Om ett företag inte får tillgång till finansiering kan konsekvenserna gå långt utöver den enskilda enheten, vilket främst beror på externa tillväxtfaktorer. Inom många framgångsrika sektorer sker en produktivitetstillväxt inte därför att företagen på den aktuella marknaden ökar sin produktivitet, utan därför att mer effektiva och tekniskt avancerade företag växer på bekostnad av de företag som är mindre effektiva (eller har föråldrade produkter). Dessutom gynnas de berörda ekonomiska sektorerna och ekonomin som helhet av positiva externa tillväxteffekter som hänger samman med ackumuleringen av kunskap hos företag (organisationskapital) eller arbetstagare (humankapital) samt av införandet av nya varor i form av överskott till konsumenter och/eller företag. I den mån dessa processer störs av att potentiellt framgångsrika företag kanske inte kan få tillgång till finansiering, kommer det sannolikt att leda till negativa konsekvenser för produktivitetstillväxten sett i ett större perspektiv. Tillväxten kan därför stimuleras av att en bredare bas av företag ges möjlighet att komma in på marknaden och expandera genom att onödiga hinder för finansiering undanröjs.

| 5. | Därför kan förekomsten av ett finansieringsunderskott som påverkar nystartade företag, små och medelstora företag, små midcap-bolag och innovativa midcap-bolag motivera att medlemsstaterna inför offentliga stödåtgärder för att underlätta utvecklingen av riskfinansiering på sina hemmamarknader. Lämpligt riktat statligt stöd för att stödja tillhandahållandet av riskfinansiering kan vara ett effektivt sätt att lindra det konstaterade marknadsmisslyckandet eller något annat relevant hinder för tillgången till finansiering och för att mobilisera privata resurser. I den nuvarande situationen kan medlemsstaterna också använda det för att främja en återhämtning från den ekonomiska kris som covid-19-pandemin orsakat |
| --- | --- |

5.

Därför kan förekomsten av ett finansieringsunderskott som påverkar nystartade företag, små och medelstora företag, små midcap-bolag och innovativa midcap-bolag motivera att medlemsstaterna inför offentliga stödåtgärder för att underlätta utvecklingen av riskfinansiering på sina hemmamarknader. Lämpligt riktat statligt stöd för att stödja tillhandahållandet av riskfinansiering kan vara ett effektivt sätt att lindra det konstaterade marknadsmisslyckandet eller något annat relevant hinder för tillgången till finansiering och för att mobilisera privata resurser. I den nuvarande situationen kan medlemsstaterna också använda det för att främja en återhämtning från den ekonomiska kris som covid-19-pandemin orsakat

| 6. | Förutom att en förbättrad tillgång till finansiering är oumbärlig för medlemsstaternas inhemska ekonomier kan den bidra positivt till vissa av unionens centrala politiska mål. Tillgång till finansiering är ett kraftfullt verktyg för att stödja den gröna given (8) och göra Europa rustat för den digitala tidsåldern (9), samt för att säkerställa en återhämtning från den ekonomiska kris som orsakats av covid-19-pandemin och bygga en union som är mer motståndskraftig också mot framtida kriser. |
| --- | --- |

6.

Förutom att en förbättrad tillgång till finansiering är oumbärlig för medlemsstaternas inhemska ekonomier kan den bidra positivt till vissa av unionens centrala politiska mål. Tillgång till finansiering är ett kraftfullt verktyg för att stödja den gröna given (8

9

| 7. | Den gröna omställningen är ett av unionens viktigaste mål. Enligt de senaste prognoserna (10) kan det komma att krävas ytterligare investeringar på högst 417 miljarder euro per år för att uppnå de nuvarande klimat- och energimålen för 2030, en utmaning där det avgörande är att mobilisera betydande privata investeringar. Om hållbar finansiering ska kunan främjas, krävs rätt signaler för att styra finansiella flöden och kapitalflöden till gröna investeringar. I detta syfte lanserade kommissionen 2018 planen för hållbar finansiering (11), som nyligen följdes av ett nytt paket för hållbar finansiering (12). Ett sätt att främja grön finansiering är att förbättra redovisningen av klimat- och miljödata så att investerarna är fullt informerade om hållbarheten i sina investeringar. I detta sammanhang har ett viktigt steg varit antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2020/852 (13), som klassificerar miljömässigt hållbara verksamheter (vanligen kallad EU:s taxonomi). |
| --- | --- |

7.

Den gröna omställningen är ett av unionens viktigaste mål. Enligt de senaste prognoserna (10

11

12

13

| 8. | Vad gäller den digitala omställningen, understryks i 2030 års meddelande om den digitala kompassen (14) behovet av att främja unionens utveckling av kritisk digital teknik på ett sätt som främjar dess produktivitetstillväxt och ekonomiska utveckling i full överensstämmelse med dess samhälleliga värderingar och mål. Medlemsstaternas nationella utgifter är avgörande för att möjliggöra en massiv ökning av investeringarna, tillsammans med relevanta unionsmedel och privata investeringar, för att uppnå det målet. |
| --- | --- |

8.

Vad gäller den digitala omställningen, understryks i 2030 års meddelande om den digitala kompassen (14

| 9. | När det gäller den kris som orsakats av covid-19-pandemin, är återhämtning en brådskande prioritering med hjälp av dynamiken för att göra framsteg med den digitala och gröna omställningen, vilket kommer att göra ekonomin mer motståndskraftig och konkurrenskraftig. Faciliteten för återhämtning och resiliens (15) är den första och viktigaste delen av EU:s återhämtningspaket som antogs som svar på krisen. Genom denna görs 672,5 miljarder euro tillgängliga för medlemsstaterna i form av lån och bidrag i form av ekonomiskt stöd under de avgörande första åren av återhämtningen, dock först efter godkännande av deras utkast till planer för återhämtning och resiliens. I detta sammanhang har kommissionen identifierat flaggskeppsområden (16) som den uppmanar medlemsstaterna att ta med i sina planer för återhämtning och resiliens med tanke på områdenas relevans i de olika medlemsstaterna, de mycket stora investeringar som krävs samt potentialen att skapa sysselsättning och tillväxt och dra nytta av den gröna och digitala omställningen. |
| --- | --- |

9.

När det gäller den kris som orsakats av covid-19-pandemin, är återhämtning en brådskande prioritering med hjälp av dynamiken för att göra framsteg med den digitala och gröna omställningen, vilket kommer att göra ekonomin mer motståndskraftig och konkurrenskraftig. Faciliteten för återhämtning och resiliens (15

16

| 10. | Som understrukits i den uppdaterade industristrategin (17) måste unionen dessutom dra lärdom av covid-19-pandemin och dess inverkan på de globala värdekedjorna. Att förbättra den inre marknadens resiliens och hantera strategiskt beroende, samtidigt som man värnar om en öppen, konkurrenskraftig och handelsbaserad EU-ekonomi, är kärnan i dessa insatser. |
| --- | --- |

10.

Som understrukits i den uppdaterade industristrategin (17

| 11. | Med hänsyn till betydelsen av faktisk tillgång till finansiering för unionens centrala mål är det nödvändigt att ytterligare intensifiera det arbete som med utgångspunkt i unionens politik tar sikte på att förbättra sådan tillgång. Bland de konkreta resultat som uppnåtts kan nämnas kapitalmarknadsunionen och användningen av unionens budget. |
| --- | --- |

11.

Med hänsyn till betydelsen av faktisk tillgång till finansiering för unionens centrala mål är det nödvändigt att ytterligare intensifiera det arbete som med utgångspunkt i unionens politik tar sikte på att förbättra sådan tillgång. Bland de konkreta resultat som uppnåtts kan nämnas kapitalmarknadsunionen och användningen av unionens budget.

| 12. | I detta avseende antog kommissionen den första handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen (18) 2015 för att mobilisera kapital i unionen och kanalisera det till alla företag. Ett av huvudmålen var att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering, särskilt till annan finansiering än bankfinansiering. Sedan dess har unionen gjort betydande framsteg och i stort sett uppnått de resultat som gäller de enskilda åtgärder som aviserades i handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen från 2015 och i halvtidsöversynen 2017. Många av dessa åtgärder syftade till att förbättra tillgången till finansiering för alla företag oavsett storlek eller ålder, men vissa av dem syftade i stor utsträckning till att underlätta tillträdet till kapitalmarknaderna särskilt för små och medelstora företag och små midcap-bolag (19). En ny handlingsplan för kapitalmarknadsunionen (20) lanserades 2020 för att fördjupa unionens kapitalmarknadsunion under de kommande åren i syfte att fortsätta att utveckla kapitalmarknaderna och säkerställa tillgång till marknadsfinansiering, särskilt för små och medelstora företag. I detta sammanhang har kommissionen i enlighet med artikel 33.9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (21) också inrättat en teknisk expertgrupp för små och medelstora företag som fått i uppdrag att bedöma hindren för små och medelstora företag att utnyttja offentliga marknader. |
| --- | --- |

12.

I detta avseende antog kommissionen den första handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen (18

19

20

21

| 13. | Med tanke på vikten av att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering kompletterar kommissionen unionens lagstiftning och politiska åtgärder med unionens budget, i syfte att åtgärda strukturella marknadsmisslyckanden som begränsar de nystartade företagens och de små och medelstora företagens tillväxt. I detta syfte främjades användningen av finansieringsinstrument (22) inom ramen för den fleråriga budgetramen för 2014–2020. I synnerhet unionens finansieringsprogram som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1287/2013 (Företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme)) (23) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (24) (Horisont 2020) bidrog till att förbättra användningen av offentliga medel genom riskdelningsmekanismer som gynnar små och medelstora företag i start-, tillväxt- eller övergångsfasen, samt även små midcap-bolag och innovativa midcap-bolag, med särskild betoning på åtgärder som är utformade för att tillhandahålla sammanhängande stöd hela vägen från innovation till marknad, även i samband med det kommersiella genomförandet av resultat av forskning och utveckling (FoU) (25). Dessutom har Europeiska innovationsrådet (EIC) stött uppstartsföretag och små och medelstora företag alltsedan 2018 inom ramen för Horisont 2020-programmet, och kommer att fortsätta att göra detta, samt att stödja små midcap-bolag, inom ramen för unionens program för finansiering av forskning och innovation, Horisont Europa (26), i syfte att förbättra resultaten på unionens riskkapitalmarknad. Lanseringen av European Scale-up Action for Risk Capital (Escalar) (27), som är ett pilotprogram av kommissionen och Europeiska investeringsfonden (EIF), samt arbetet med att inrätta en offentlig-privat fond (28) för att bidra till finansieringen av börsintroduktionen av små och medelstora företag, visar den vikt som fästs vid att underlätta nystartade företags och små och medelstora företags tillväxt samt vid behovet av att ytterligare komplettera de befintliga offentliga stödåtgärderna i alla finansieringsskeden. Som ett led i ISEP-initiativet (InnovFin Space Equity Pilot) aktiverade EIF också en ”fondandelsfond” under 2020, genom vilken fyra privata riskkapitalinvesterare har åtagit sig att öka kapitalinvesteringarna i europeiska flyg-, rymd- och försvarsföretag. Denna modell eftersträvas ytterligare genom Cassini-initiativet och särskilt dess planerade tillväxtfond. (29) Dessutom har unionens sammanhållningspolitik sedan början av 2000 i allt högre grad bidragit till finansieringen av små och medelstora företag, bland annat genom tillhandahållande av riskkapital, och uppgick till 10 miljarder euro i stöd i slutet av 2013 och ytterligare 15 miljarder euro i åtaganden från 23 medlemsstater i slutet av 2020. Finansieringsinstrument inom sammanhållningspolitiken gav stöd till omkring 365 000 små och medelstora företag i hela EU enbart under 2020. Slutligen har det nya InvestEU-programmet (30), som kommer att sammanföra 14 olika finansieringsinstrument som för närvarande finns tillgängliga för att stödja investeringar i unionen samt medel från delad förvaltning till medlemsstatskomponenten, en särskild del avsedd för finansiering av små företag, medan InvestEU:s tre andra delar också kan finansiera små och medelstora företag inom sitt tillämpningsområde. |
| --- | --- |

13.

Med tanke på vikten av att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering kompletterar kommissionen unionens lagstiftning och politiska åtgärder med unionens budget, i syfte att åtgärda strukturella marknadsmisslyckanden som begränsar de nystartade företagens och de små och medelstora företagens tillväxt. I detta syfte främjades användningen av finansieringsinstrument (22

23

24

25

26

27

28

29

30

| 14. | Både kommissionens erfarenheter på området riskfinansieringsstöd (enligt 2014 års riktlinjer för riskfinansiering och den allmänna gruppundantagsförordningen (31)) och ovannämnda initiativ (se punkterna 12 och 13) på unionsnivå som syftar till att förbättra tillgången till finansiering, visar att tillgången till finansiering fortsätter att vara en prioritering för både unionen och dess medlemsstater. Mot denna bakgrund är det därför avgörande att kommissionen fortsätter att ge medlemsstaterna vägledning om hur den kommer att bedöma huruvida riskfinansieringsåtgärderna är förenliga med den inre marknaden. Detta framgår också av den utvärdering av 2014 års riktlinjer för riskfinansiering som genomfördes 2019 och 2020, den så kallade kontrollen av ändamålsenligheten (32). Resultaten av kontrollen av ändamålsenligheten visar att riktlinjerna för riskfinansiering i regel fortfarande är relevanta och ändamålsenliga. Det är dock nödvändigt att ytterligare förtydliga och förenkla reglerna. Dessa reviderade riktlinjer för riskfinansiering kommer att underlätta medlemsstaternas användning av lämpligt riktat statligt stöd för riskfinansiering, med beaktande av det positiva bidraget från sådant stöd till kommissionens prioriteringar enligt ovan (se punkterna 6–9), utöver de positiva effekterna av stödet när det gäller att säkerställa tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

14.

Både kommissionens erfarenheter på området riskfinansieringsstöd (enligt 2014 års riktlinjer för riskfinansiering och den allmänna gruppundantagsförordningen (31

32

| 15. | Efter antagandet 2016 av tillkännagivandet om begreppet stöd (33) och särskilt med beaktande av avsnitt 4.2 i detta (34), fokuserar dessa riktlinjer inte längre på huruvida en offentlig stödåtgärd utgör statligt stöd, utan på de villkor enligt vilka en statlig stödåtgärd kan anses vara förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

15.

Efter antagandet 2016 av tillkännagivandet om begreppet stöd (33

34

| 16. | Av dessa skäl har kommissionen beslutat att göra vissa ändringar i 2014 års riktlinjer för riskfinansiering, förtydliga reglerna och förenkla administrationen för att underlätta användningen av statligt stöd till stöd för riskfinansiering. |
| --- | --- |

16.

Av dessa skäl har kommissionen beslutat att göra vissa ändringar i 2014 års riktlinjer för riskfinansiering, förtydliga reglerna och förenkla administrationen för att underlätta användningen av statligt stöd till stöd för riskfinansiering.

2.   RIKTLINJERNAS TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

RIKTLINJERNAS TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

2.1   
  Tillämpningsområdet för dessa riktlinjer

Tillämpningsområdet för dessa riktlinjer

| 17. | Kommissionen tillämpar principerna i dessa riktlinjer på riskfinansieringsåtgärder som inte uppfyller samtliga villkor i avsnitt 3 i den allmänna gruppundantagsförordningen (stöd för tillgången till finansiering för små och medelstora företag). Den berörda medlemsstaten ska underrätta kommissionen om dessa åtgärder (se avsnitt 2.2) i enlighet med artikel 108.3 i fördraget, varpå kommissionen utför en omfattande bedömning av åtgärdens förenlighet i enlighet med avsnitt 3 i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

17.

Kommissionen tillämpar principerna i dessa riktlinjer på riskfinansieringsåtgärder som inte uppfyller samtliga villkor i avsnitt 3 i den allmänna gruppundantagsförordningen (stöd för tillgången till finansiering för små och medelstora företag). Den berörda medlemsstaten ska underrätta kommissionen om dessa åtgärder (se avsnitt 2.2) i enlighet med artikel 108.3 i fördraget, varpå kommissionen utför en omfattande bedömning av åtgärdens förenlighet i enlighet med avsnitt 3 i dessa riktlinjer.

| 18. | Medlemsstaterna kan dock välja att utforma riskfinansieringsåtgärderna på ett sådant sätt att de inte medför statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, exempelvis därför att de uppfyller kriteriet om en marknadsekonomisk aktör (35) eller därför att de uppfyller villkoren i den tillämpliga förordningen om stöd av mindre betydelse (36). Sådana fall behöver inte anmälas till kommissionen. |
| --- | --- |

18.

Medlemsstaterna kan dock välja att utforma riskfinansieringsåtgärderna på ett sådant sätt att de inte medför statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, exempelvis därför att de uppfyller kriteriet om en marknadsekonomisk aktör (35

36

| 19. | I dessa riktlinjer behandlas inte frågan om huruvida statliga stödåtgärder som uppfyller kriterierna i andra riktlinjer, rambestämmelser eller förordningar för statligt stöd är förenliga med den inre marknaden. Kommissionen uppmärksammar särskilt behovet av inte låta dessa riktlinjer användas för att uppnå mål som i första hand ska uppnås genom andra rambestämmelser, riktlinjer och förordningar på området statligt stöd. |
| --- | --- |

19.

I dessa riktlinjer behandlas inte frågan om huruvida statliga stödåtgärder som uppfyller kriterierna i andra riktlinjer, rambestämmelser eller förordningar för statligt stöd är förenliga med den inre marknaden. Kommissionen uppmärksammar särskilt behovet av inte låta dessa riktlinjer användas för att uppnå mål som i första hand ska uppnås genom andra rambestämmelser, riktlinjer och förordningar på området statligt stöd.

| 20. | Dessa riktlinjer påverkar inte bedömningen enligt reglerna om statligt stöd av andra typer av finansieringsinstrument än de som omfattas av dem, t.ex. instrument för värdepapperisering av befintliga lån. |
| --- | --- |

20.

Dessa riktlinjer påverkar inte bedömningen enligt reglerna om statligt stöd av andra typer av finansieringsinstrument än de som omfattas av dem, t.ex. instrument för värdepapperisering av befintliga lån.

| 21. | Kommissionen kommer endast att tillämpa de principer som anges i dessa riktlinjer på stödordningar för riskfinansiering. De kommer inte att tillämpas på tillfälliga åtgärder för att tillhandahålla riskfinansieringsstöd till enskilda företag, förutom i fråga om åtgärder som syftar till att stödja en viss alternativ handelsplattform. |
| --- | --- |

21.

Kommissionen kommer endast att tillämpa de principer som anges i dessa riktlinjer på stödordningar för riskfinansiering. De kommer inte att tillämpas på tillfälliga åtgärder för att tillhandahålla riskfinansieringsstöd till enskilda företag, förutom i fråga om åtgärder som syftar till att stödja en viss alternativ handelsplattform.

| 22. | Det är viktigt att komma ihåg att riskfinansieringsåtgärder måste vidtas av finansiella intermediärer eller alternativa handelsplattformar, utom när det gäller skattelättnader för direkta investeringar i stödberättigade företag. Därför omfattas en åtgärd, genom vilken medlemsstaten eller ett offentligt organ gör direkta investeringar i företag utan deltagande av sådana finansiella intermediärer, inte av reglerna om statligt riskfinansieringsstöd i den allmänna gruppundantagsförordningen eller dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

22.

Det är viktigt att komma ihåg att riskfinansieringsåtgärder måste vidtas av finansiella intermediärer eller alternativa handelsplattformar, utom när det gäller skattelättnader för direkta investeringar i stödberättigade företag. Därför omfattas en åtgärd, genom vilken medlemsstaten eller ett offentligt organ gör direkta investeringar i företag utan deltagande av sådana finansiella intermediärer, inte av reglerna om statligt riskfinansieringsstöd i den allmänna gruppundantagsförordningen eller dessa riktlinjer.

| 23. | Mot bakgrund av att stora företag har mer etablerade resultat och högre säkerhet anser kommissionen att de i regel inte har samma svårigheter att få tillgång till finansiering som nystartade företag och små och medelstora företag, och därför bör stöd till sådana företag inte omfattas av dessa riktlinjer. I undantagsfall kan en riskfinansieringsåtgärd till förmån för stora företag anses vara förenlig på grundval av dessa riktlinjer om den är inriktad på små midcap-bolag, i enlighet med avsnitt 3.2.2.1 a, eller innovativa midcap-bolag som bedriver forskning och utveckling (FoU) och innovationsprojekt i enlighet med avsnitt 3.2.2.1 b. |
| --- | --- |

23.

Mot bakgrund av att stora företag har mer etablerade resultat och högre säkerhet anser kommissionen att de i regel inte har samma svårigheter att få tillgång till finansiering som nystartade företag och små och medelstora företag, och därför bör stöd till sådana företag inte omfattas av dessa riktlinjer. I undantagsfall kan en riskfinansieringsåtgärd till förmån för stora företag anses vara förenlig på grundval av dessa riktlinjer om den är inriktad på små midcap-bolag, i enlighet med avsnitt 3.2.2.1 a, eller innovativa midcap-bolag som bedriver forskning och utveckling (FoU) och innovationsprojekt i enlighet med avsnitt 3.2.2.1 b.

| 24. | Kommissionen kommer inte att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på riskfinansieringsstöd till företag som är upptagna i den officiella förteckningen över en reglerad marknad, eftersom det faktum att de är noterade på en reglerad marknad visar deras förmåga att locka till sig privat finansiering. |
| --- | --- |

24.

Kommissionen kommer inte att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på riskfinansieringsstöd till företag som är upptagna i den officiella förteckningen över en reglerad marknad, eftersom det faktum att de är noterade på en reglerad marknad visar deras förmåga att locka till sig privat finansiering.

| 25. | Riskfinansieringsstöd utan deltagande från oberoende privata investerare kommer inte att anse vara förenligt med den inre marknaden enligt dessa riktlinjer. I sådana fall bör medlemsstaten överväga alternativa strategier som kan vara lämpligare för att uppnå samma mål och resultat, till exempel regionalt investeringsstöd eller startstöd som är tillåtet enligt den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

25.

Riskfinansieringsstöd utan deltagande från oberoende privata investerare kommer inte att anse vara förenligt med den inre marknaden enligt dessa riktlinjer. I sådana fall bör medlemsstaten överväga alternativa strategier som kan vara lämpligare för att uppnå samma mål och resultat, till exempel regionalt investeringsstöd eller startstöd som är tillåtet enligt den allmänna gruppundantagsförordningen.

| 26. | Riskfinansieringsåtgärder som innebär att de oberoende privata investerarna inte tar någon större risk eller att hela vinsterna går till privata investerare kommer, på grundval av dessa riktlinjer, inte att anses vara förenliga med den inre marknaden. Enligt dessa riktlinjer är delning av risker och avkastning ett nödvändigt villkor för att begränsa den finansiella exponeringen för och säkerställa en rimlig avkastning till staten. |
| --- | --- |

26.

Riskfinansieringsåtgärder som innebär att de oberoende privata investerarna inte tar någon större risk eller att hela vinsterna går till privata investerare kommer, på grundval av dessa riktlinjer, inte att anses vara förenliga med den inre marknaden. Enligt dessa riktlinjer är delning av risker och avkastning ett nödvändigt villkor för att begränsa den finansiella exponeringen för och säkerställa en rimlig avkastning till staten.

| 27. | Med undantag för riskfinansieringsstöd i form av ersättningskapital på de villkor som anges i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen får riskfinansieringsstöd som omfattas av dessa riktlinjer inte användas för att stödja uppköp. |
| --- | --- |

27.

Med undantag för riskfinansieringsstöd i form av ersättningskapital på de villkor som anges i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen får riskfinansieringsstöd som omfattas av dessa riktlinjer inte användas för att stödja uppköp.

| 28. | Riskfinansieringsstöd kommer inte att anses vara förenligt med den inre marknaden enligt dessa riktlinjer om det beviljas till någon av följande typer av företag:






  a) | Företag i svårigheter enligt definitionen i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (37). Vid tillämpningen av dessa riktlinjer kommer dock små och medelstora företag som har varit verksamma på någon marknad under högst den stödberättigandeperiod som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen och som uppfyller kraven för riskfinansieringsinvesteringar efter en due diligence-granskning av den utvalda finansiella intermediären inte att betraktas som företag i svårigheter, såvida dessa inte är föremål för insolvensförfaranden eller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att bli föremål för ett kollektivt insolvensförfarande på begäran av sina borgenärer. |
| --- | --- | --- |

28.

Riskfinansieringsstöd kommer inte att anses vara förenligt med den inre marknaden enligt dessa riktlinjer om det beviljas till någon av följande typer av företag:

a)

Företag i svårigheter enligt definitionen i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (37). Vid tillämpningen av dessa riktlinjer kommer dock små och medelstora företag som har varit verksamma på någon marknad under högst den stödberättigandeperiod som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen och som uppfyller kraven för riskfinansieringsinvesteringar efter en due diligence-granskning av den utvalda finansiella intermediären inte att betraktas som företag i svårigheter, såvida dessa inte är föremål för insolvensförfaranden eller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att bli föremål för ett kollektivt insolvensförfarande på begäran av sina borgenärer.

37

| b) | Företag som är föremål för ett utestående betalningskrav till följd av ett tidigare kommissionsbeslut om att ett stöd som beviljats av samma medlemsstat är olagligt och oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

b)

Företag som är föremål för ett utestående betalningskrav till följd av ett tidigare kommissionsbeslut om att ett stöd som beviljats av samma medlemsstat är olagligt och oförenligt med den inre marknaden.

| 29. | Kommissionen kommer inte att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på stöd till exportrelaterad verksamhet till tredjeländer eller medlemsstater, dvs. stöd som är direkt knutet till exporterade volymer, till inrättande och drift av ett distributionsnät eller till andra löpande kostnader i samband med exportverksamheten, och stöd som gynnar användning av inhemska varor i stället för importerade. |
| --- | --- |

29.

Kommissionen kommer inte att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på stöd till exportrelaterad verksamhet till tredjeländer eller medlemsstater, dvs. stöd som är direkt knutet till exporterade volymer, till inrättande och drift av ett distributionsnät eller till andra löpande kostnader i samband med exportverksamheten, och stöd som gynnar användning av inhemska varor i stället för importerade.

| 30. | Riskfinansieringsåtgärder inbegriper ofta komplexa strukturer med en grupp av ekonomiska aktörer (investerarna) som stimuleras att erbjuda en annan grupp av aktörer (de stödberättigade företagen) riskfinansiering. Beroende på åtgärdens utformning, och även om myndigheternas avsikt endast varit att gynna den senare gruppen, kan resultatet bli att företag i endera eller bägge grupperna blir mottagare av statligt stöd. Riskfinansieringsåtgärder inbegriper dessutom vanligtvis en eller flera finansiella intermediärer vars status kan skilja sig från den status som investerarna och de företag som är slutliga mottagare av investeringarna har. I sådana fall måste man också överväga om den finansiella intermediären kan betraktas som mottagare av statligt stöd. Allt stöd till den finansiella intermediären bör begränsas genom att fördelen överförs till de slutliga stödmottagarna i enlighet med dessa riktlinjer. Det faktum att finansiella intermediärer kan öka sina tillgångar och deras förvaltare kan öka sin omsättning tack vare sina provisioner anses endast utgöra en sekundär ekonomisk effekt av stödåtgärden och inte en fördel som stödet ger de finansiella intermediärerna eller förvaltarna. Om riskfinansieringsåtgärden är utformad på ett sådant sätt att den kanaliserar de sekundära effekterna till identifierbara finansiella intermediärer eller till identifierbara grupper av finansiella intermediärer, kommer dessa finansiella intermediärer emellertid att anses få en indirekt fördel. |
| --- | --- |

30.

Riskfinansieringsåtgärder inbegriper ofta komplexa strukturer med en grupp av ekonomiska aktörer (investerarna) som stimuleras att erbjuda en annan grupp av aktörer (de stödberättigade företagen) riskfinansiering. Beroende på åtgärdens utformning, och även om myndigheternas avsikt endast varit att gynna den senare gruppen, kan resultatet bli att företag i endera eller bägge grupperna blir mottagare av statligt stöd. Riskfinansieringsåtgärder inbegriper dessutom vanligtvis en eller flera finansiella intermediärer vars status kan skilja sig från den status som investerarna och de företag som är slutliga mottagare av investeringarna har. I sådana fall måste man också överväga om den finansiella intermediären kan betraktas som mottagare av statligt stöd. Allt stöd till den finansiella intermediären bör begränsas genom att fördelen överförs till de slutliga stödmottagarna i enlighet med dessa riktlinjer. Det faktum att finansiella intermediärer kan öka sina tillgångar och deras förvaltare kan öka sin omsättning tack vare sina provisioner anses endast utgöra en sekundär ekonomisk effekt av stödåtgärden och inte en fördel som stödet ger de finansiella intermediärerna eller förvaltarna. Om riskfinansieringsåtgärden är utformad på ett sådant sätt att den kanaliserar de sekundära effekterna till identifierbara finansiella intermediärer eller till identifierbara grupper av finansiella intermediärer, kommer dessa finansiella intermediärer emellertid att anses få en indirekt fördel.

2.2   
  Anmälningspliktigt riskfinansieringsstöd

Anmälningspliktigt riskfinansieringsstöd

| 31. | Medlemsstaterna ska i enlighet med artikel 108.3 i fördraget anmäla riskfinansieringsåtgärder som utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget (särskilt åtgärder som inte är förenliga med kriteriet om en marknadsekonomisk aktör (38) och som inte omfattas av tillämpningsområdet för förordningarna om stöd av mindre betydelse (39)) och ii) inte uppfyller alla villkor i avsnitt 3 i den allmänna gruppundantagsförordningen (Stöd till små och medelstora företags tillgång till finansiering). Kommissionen bedömer åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget. Dessa riktlinjer är i första hand inriktade på de riskfinansieringsåtgärder som mest sannolikt kommer anses vara förenliga enligt artikel 107.3 c i fördraget, förutsatt att de uppfyller flera villkor som förklaras mer ingående i avsnitt 3 längre ned. Sådana åtgärder kan delas in i två kategorier. |
| --- | --- |

31.

Medlemsstaterna ska i enlighet med artikel 108.3 i fördraget anmäla riskfinansieringsåtgärder som utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget (särskilt åtgärder som inte är förenliga med kriteriet om en marknadsekonomisk aktör (38

39

| 32. | Den första kategorin omfattar riskfinansieringsåtgärder riktade till företag som inte uppfyller alla de villkor för stödberättigande som fastställs för riskfinansieringsstöd i avsnitt 3 i den allmänna gruppundantagsförordningen. Denna kategori omfattar särskilt åtgärder med inriktning på följande företag:






  a) | Små midcap-bolag. |
| --- | --- | --- |

32.

Den första kategorin omfattar riskfinansieringsåtgärder riktade till företag som inte uppfyller alla de villkor för stödberättigande

a)

Små midcap-bolag.

| b) | Innovativa midcap-bolag. |
| --- | --- |

b)

Innovativa midcap-bolag.

| c) | Små och medelstora företag som erhåller den ursprungliga riskfinansieringsinvesteringen medan de har varit verksamma på någon marknad under en längre tid än den stödberättigandeperiod som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

c)

Små och medelstora företag som erhåller den ursprungliga riskfinansieringsinvesteringen medan de har varit verksamma på någon marknad under en längre tid än den stödberättigandeperiod som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen.

| d) | Nystartade företag och små och medelstora företag som kräver ett sammanlagt riskfinansieringsbelopp som överstiger det tak som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

d)

Nystartade företag och små och medelstora företag som kräver ett sammanlagt riskfinansieringsbelopp som överstiger det tak som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen.

| e) | Alternativa handelsplattformar som inte uppfyller villkoren i den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

e)

Alternativa handelsplattformar som inte uppfyller villkoren i den allmänna gruppundantagsförordningen.

| 33. | Den andra kategorin består av åtgärder som är utformade enligt andra parametrar än de som anges i avsnitt 3 i den allmänna gruppundantagsförordningen. Denna kategori omfattar särskilt följande fall:






  a) | Finansieringsinstrument med ett lägre deltagande från oberoende privata investerare än tröskelvärdena i den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- | --- |

33.

Den andra kategorin består av åtgärder som är utformade enligt andra parametrar

a)

Finansieringsinstrument med ett lägre deltagande från oberoende privata investerare än tröskelvärdena i den allmänna gruppundantagsförordningen.

| b) | Finansieringsinstrument som är utformade enligt parametrar som överskrider taken i den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

b)

Finansieringsinstrument som är utformade enligt parametrar som överskrider taken i den allmänna gruppundantagsförordningen.

| c) | Andra finansieringsinstrument än garantier när finansiella intermediärer, investerare eller fondförvaltare väljs ut genom att skydd mot potentiella förluster (skydd mot förlustrisk) prioriteras framför prioriterad avkastning från vinster (incitament för värdeökning). |
| --- | --- |

c)

Andra finansieringsinstrument än garantier när finansiella intermediärer, investerare eller fondförvaltare väljs ut genom att skydd mot potentiella förluster (skydd mot förlustrisk) prioriteras framför prioriterad avkastning från vinster (incitament för värdeökning).

| d) | Skatteincitament för företagsinvesterare, inklusive finansiella intermediärer eller deras förvaltare som agerar som saminvesterare. |
| --- | --- |

d)

Skatteincitament för företagsinvesterare, inklusive finansiella intermediärer eller deras förvaltare som agerar som saminvesterare.

| 34. | Om inget annat anges i dessa riktlinjer, kommer alla förenlighetsvillkor som är tillämpliga på riskfinansieringsstöd enligt avsnitt 3 i den allmänna gruppundantagsförordningen att vägleda kommissionens bedömning av kategorierna av anmälningspliktiga åtgärder. |
| --- | --- |

34.

Om inget annat anges i dessa riktlinjer, kommer alla förenlighetsvillkor som är tillämpliga på riskfinansieringsstöd enligt avsnitt 3 i den allmänna gruppundantagsförordningen att vägleda kommissionens bedömning av kategorierna av anmälningspliktiga åtgärder.

2.3   
  Definitioner

Definitioner

| 35. | I dessa riktlinjer gäller följande definitioner:






  1) | alternativ handelsplattform: multilateral handelsplattform enligt definitionen i artikel 4.1.22 i direktiv 2014/65/EU, där minst hälften av de finansieringsinstrument som tas upp till handel ges ut av små och medelstora företag. |
| --- | --- | --- |

35.

I dessa riktlinjer gäller följande definitioner:

1)

alternativ handelsplattform: multilateral handelsplattform enligt definitionen i artikel 4.1.22 i direktiv 2014/65/EU, där minst hälften av de finansieringsinstrument som tas upp till handel ges ut av små och medelstora företag.

alternativ handelsplattform

| 2) | uppköp: köp av åtminstone en kontrollerande andel av ett företags aktiekapital från de nuvarande aktieägarna, i syfte att ta över företagets tillgångar och verksamhet. |
| --- | --- |

2)

uppköp: köp av åtminstone en kontrollerande andel av ett företags aktiekapital från de nuvarande aktieägarna, i syfte att ta över företagets tillgångar och verksamhet.

uppköp

| 3) | skydd för förlustrisk: en minskad exponering för förluster i händelse av att den underliggande transaktionen underpresterar jämfört med de offentliga investerarna. |
| --- | --- |

3)

skydd för förlustrisk: en minskad exponering för förluster i händelse av att den underliggande transaktionen underpresterar jämfört med de offentliga investerarna.

skydd för förlustrisk

| 4) | stödberättigade företag: nystartade företag, små och medelstora företag, små midcap-bolag och innovativa midcap-bolag. |
| --- | --- |

4)

stödberättigade företag: nystartade företag, små och medelstora företag, små midcap-bolag och innovativa midcap-bolag.

stödberättigade företag

| 5) | enhet som anförtrotts uppdraget: Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden, en internationell finansieringsinstitution där en medlemsstat är aktieägare eller ett finansinstitut som etablerats i en medlemsstat med syftet att främja allmänintresset under en myndighets kontroll, ett offentligrättsligt organ eller ett privaträttsligt organ med ett offentligt uppdrag: Den enhet som anförtrotts uppdraget kan väljas eller utses direkt i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (40) eller artikel 38.4 b iii i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (41) eller artikel 59.3 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (42). |
| --- | --- |

5)

enhet som anförtrotts uppdraget: Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden, en internationell finansieringsinstitution där en medlemsstat är aktieägare eller ett finansinstitut som etablerats i en medlemsstat med syftet att främja allmänintresset under en myndighets kontroll, ett offentligrättsligt organ eller ett privaträttsligt organ med ett offentligt uppdrag: Den enhet som anförtrotts uppdraget kan väljas eller utses direkt i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (40) eller artikel 38.4 b iii i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (41) eller artikel 59.3 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (42).

enhet som anförtrotts uppdraget

40

41

42

| 6) | kapitalinvestering: tillhandahållande av kapital till ett företag som investeras direkt eller indirekt i utbyte mot ägande av en motsvarande aktieandel i det företaget. |
| --- | --- |

6)

kapitalinvestering: tillhandahållande av kapital till ett företag som investeras direkt eller indirekt i utbyte mot ägande av en motsvarande aktieandel i det företaget.

kapitalinvestering

| 7) | utvärderingsplan: ett dokument som avser en eller flera stödordningar och som åtminstone innehåller följande delar:






  a) | De mål som ska utvärderas. |
| --- | --- | --- |

7)

utvärderingsplan: ett dokument som avser en eller flera stödordningar och som åtminstone innehåller följande delar:

utvärderingsplan

a)

De mål som ska utvärderas.

| b) | Utvärderingsfrågorna. |
| --- | --- |

b)

Utvärderingsfrågorna.

| c) | Resultatindikatorerna. |
| --- | --- |

c)

Resultatindikatorerna.

| d) | Den tilltänkta utvärderingsmetoden. |
| --- | --- |

d)

Den tilltänkta utvärderingsmetoden.

| e) | Datainsamlingskraven. |
| --- | --- |

e)

Datainsamlingskraven.

| f) | Föreslagen tidsram för utvärderingen, inbegripet datum för inlämnande av interimsrapporten och den slutliga utvärderingsrapporten. |
| --- | --- |

f)

Föreslagen tidsram för utvärderingen, inbegripet datum för inlämnande av interimsrapporten och den slutliga utvärderingsrapporten.

| g) | En beskrivning av det oberoende organ som kommer att genomföra utvärderingen eller de kriterier som kommer att användas vid urvalet. |
| --- | --- |

g)

En beskrivning av det oberoende organ som kommer att genomföra utvärderingen eller de kriterier som kommer att användas vid urvalet.

| h) | Formerna för att göra utvärderingen tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

h)

Formerna för att göra utvärderingen tillgänglig för allmänheten.

| 8) | exit: en finansiell intermediärs eller investerares avveckling av innehav, bland annat utförsäljning, avskrivningar av investeringar, återbetalning av aktier eller lån, försäljning till ett finansinstitut och försäljning genom offentlig emission, inbegripet börsintroduktion. |
| --- | --- |

8)

exit: en finansiell intermediärs eller investerares avveckling av innehav, bland annat utförsäljning, avskrivningar av investeringar, återbetalning av aktier eller lån, försäljning till ett finansinstitut och försäljning genom offentlig emission, inbegripet börsintroduktion.

exit

| 9) | rimlig avkastningsnivå: förväntad intern avkastning motsvarande en riskjusterad diskonteringssats som återspeglar investeringens risknivå samt typen och nivån på det kapital som ska investeras av de privata investerarna. |
| --- | --- |

9)

rimlig avkastningsnivå: förväntad intern avkastning motsvarande en riskjusterad diskonteringssats som återspeglar investeringens risknivå samt typen och nivån på det kapital som ska investeras av de privata investerarna.

rimlig avkastningsnivå

| 10) | slutlig stödmottagare: ett stödberättigat företag som har mottagit investeringar inom ramen för en statlig stödåtgärd för riskfinansiering. |
| --- | --- |

10)

slutlig stödmottagare: ett stödberättigat företag som har mottagit investeringar inom ramen för en statlig stödåtgärd för riskfinansiering.

slutlig stödmottagare

| 11) | finansiell intermediär: ett finansinstitut, oavsett form och ägarskap, inbegripet fondandelsfonder, privata investeringsfonder, offentliga investeringsfonder, banker, mikrofinansinstitut och garantibolag. |
| --- | --- |

11)

finansiell intermediär: ett finansinstitut, oavsett form och ägarskap, inbegripet fondandelsfonder, privata investeringsfonder, offentliga investeringsfonder, banker, mikrofinansinstitut och garantibolag.

finansiell intermediär

| 12) | första kommersiella försäljning: ett företags första försäljning på en produkt- eller tjänstemarknad, exklusive begränsad försäljning för att testa marknaden. |
| --- | --- |

12)

första kommersiella försäljning: ett företags första försäljning på en produkt- eller tjänstemarknad, exklusive begränsad försäljning för att testa marknaden.

första kommersiella försäljning

| 13) | första förlusttranch: den senaste risktranchen som också bär den högsta förlustrisken, inklusive väntade förluster i målportföljen. |
| --- | --- |

13)

första förlusttranch: den senaste risktranchen som också bär den högsta förlustrisken, inklusive väntade förluster i målportföljen.

första förlusttranch

| 14) | uppföljningsinvestering: ytterligare en investering i ett företag efter en eller flera tidigare riskfinansieringsinvesteringar. |
| --- | --- |

14)

uppföljningsinvestering: ytterligare en investering i ett företag efter en eller flera tidigare riskfinansieringsinvesteringar.

uppföljningsinvestering

| 15) | fondandelsfond: en fond som investerar i eller bidrar med medel till andra fonder snarare än direkt i företag eller i finansiella tillgångar såsom aktier eller obligationer. |
| --- | --- |

15)

fondandelsfond: en fond som investerar i eller bidrar med medel till andra fonder snarare än direkt i företag eller i finansiella tillgångar såsom aktier eller obligationer.

fondandelsfond

| 16) | garanti: ett skriftligt åtagande att ta på sig ansvaret för hela eller en del av en tredje parts nyligen uppkomna riskfinansieringslån, t.ex. skuld- eller leasinginstrument eller hybridkapitalinstrument. |
| --- | --- |

16)

garanti: ett skriftligt åtagande att ta på sig ansvaret för hela eller en del av en tredje parts nyligen uppkomna riskfinansieringslån, t.ex. skuld- eller leasinginstrument eller hybridkapitalinstrument.

garanti

| 17) | garantitak: en offentlig investerares maximala exponering uttryckt som en procentandel av de totala investeringarna gjorda i en garantiportfölj. |
| --- | --- |

17)

garantitak: en offentlig investerares maximala exponering uttryckt som en procentandel av de totala investeringarna gjorda i en garantiportfölj.

garantitak

| 18) | garantinivå: en offentlig investerares förlusttäckningsnivå för varje transaktion som berättigar till statligt stöd enligt den statliga riskfinansieringsåtgärden. |
| --- | --- |

18)

garantinivå: en offentlig investerares förlusttäckningsnivå för varje transaktion som berättigar till statligt stöd enligt den statliga riskfinansieringsåtgärden.

garantinivå

| 19) | oberoende privat investerare: en oberoende privat investerare i den mening som avses i artikel 2 i den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

19)

oberoende privat investerare: en oberoende privat investerare i den mening som avses i artikel 2 i den allmänna gruppundantagsförordningen.

oberoende privat investerare

| 20) | innovativt midcap-bolag: ett midcap-bolag som uppfyller ett av följande villkor: Uppfyller kriterierna för att betraktas som ett ”innovativt företag” i den mening som avses i artikel 2 i den allmänna gruppundantagsförordningen, nyligen har tilldelats en spetskompetensstämpel av Europeiska innovationsrådet i enlighet med arbetsprogrammet för Horisont 2020 för perioden 2018–2020 (43) eller artikel 2.23 och artikel 15.2 i förordning (EU) 2021/695, eller som nyligen har erhållit en investering från Europeiska innovationsrådets fond, t.ex. en investering inom ramen för Acceleratorprogrammet enligt artikel 48 i förordning (EU) 2021/695, och antingen har deltagit i en Cassini-åtgärd (44) (Cassini-företagsaccelerator eller matchningsåtgärd), eller har mottagit investeringar från Cassini-fonden för sådd- och tillväxtfinansiering, eller har tilldelats ett Cassini-pris som uppfyller de tröskelvärden för utvärdering som fastställs däri, eller har fått stöd genom rymdrelaterade projekt som finansierats av Horisont Europa och som har lett till att ett nystartat företag har bildats, |
| --- | --- |

20)

innovativt midcap-bolag: ett midcap-bolag som uppfyller ett av följande villkor: Uppfyller kriterierna för att betraktas som ett ”innovativt företag” i den mening som avses i artikel 2 i den allmänna gruppundantagsförordningen, nyligen har tilldelats en spetskompetensstämpel av Europeiska innovationsrådet i enlighet med arbetsprogrammet för Horisont 2020 för perioden 2018–2020 (43) eller artikel 2.23 och artikel 15.2 i förordning (EU) 2021/695, eller som nyligen har erhållit en investering från Europeiska innovationsrådets fond, t.ex. en investering inom ramen för Acceleratorprogrammet enligt artikel 48 i förordning (EU) 2021/695, och antingen har deltagit i en Cassini-åtgärd (44) (Cassini-företagsaccelerator eller matchningsåtgärd), eller har mottagit investeringar från Cassini-fonden för sådd- och tillväxtfinansiering, eller har tilldelats ett Cassini-pris som uppfyller de tröskelvärden för utvärdering som fastställs däri, eller har fått stöd genom rymdrelaterade projekt som finansierats av Horisont Europa och som har lett till att ett nystartat företag har bildats,

innovativt midcap-bolag

43

44

| 21) | mobilisering av privata medel: den grad i vilken offentliga investeringar lockar till sig ytterligare investeringar från privata källor. |
| --- | --- |

21)

mobilisering av privata medel: den grad i vilken offentliga investeringar lockar till sig ytterligare investeringar från privata källor.

mobilisering av privata medel

| 22) | låneinstrument: en överenskommelse som tvingar långivaren att göra ett överenskommet belopp tillgängligt för låntagaren för en överenskommen period och enligt vilken låntagaren är skyldig att återbetala det beloppet inom den överenskomna perioden. Det kan anta formen av ett lån, eller något annat finansieringsinstrument, t.ex. leasing, som ger långivaren ett övervägande element i form av minimiavkastning. |
| --- | --- |

22)

låneinstrument: en överenskommelse som tvingar långivaren att göra ett överenskommet belopp tillgängligt för låntagaren för en överenskommen period och enligt vilken låntagaren är skyldig att återbetala det beloppet inom den överenskomna perioden. Det kan anta formen av ett lån, eller något annat finansieringsinstrument, t.ex. leasing, som ger långivaren ett övervägande element i form av minimiavkastning.

låneinstrument

| 23) | midcap-bolag: ett företag som inte är ett litet eller medelstort företag och som har högst 1 500 anställa beräknat i enlighet med artiklarna 3–6 i bilaga I till den allmänna gruppundantagsförordningen. Vid tillämpningen av denna definition kommer flera enheter att betraktas som ett enda företag, om något av villkoren i artikel 3.3 i bilaga I till den allmänna gruppundantagsförordningen är uppfyllt. |
| --- | --- |

23)

midcap-bolag: ett företag som inte är ett litet eller medelstort företag och som har högst 1 500 anställa beräknat i enlighet med artiklarna 3–6 i bilaga I till den allmänna gruppundantagsförordningen. Vid tillämpningen av denna definition kommer flera enheter att betraktas som ett enda företag, om något av villkoren i artikel 3.3 i bilaga I till den allmänna gruppundantagsförordningen är uppfyllt.

midcap-bolag

| 24) | fysisk person: en annan person än en juridisk person som inte är ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

24)

fysisk person: en annan person än en juridisk person som inte är ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

fysisk person

| 25) | nytt lån: ett nyligen inlett låneinstrument utformat för att finansiera nya investeringar eller rörelsekapital med uteslutande av refinansiering av i) befintliga lån eller ii) andra former av finansiering, |
| --- | --- |

25)

nytt lån: ett nyligen inlett låneinstrument utformat för att finansiera nya investeringar eller rörelsekapital med uteslutande av refinansiering av i) befintliga lån eller ii) andra former av finansiering,

nytt lån

| 26) | investering av kapital likställt med eget kapital: en typ av finansiering som placerar sig mellan eget kapital och lån, med en högre risk än prioriterade skuld och en lägre risk än primärkapital och som ger innehavaren en avkastning som i huvudsak grundar sig på vinster eller förluster i det underliggande målföretaget och för vilken ingen säkerhet har ställts vid betalningsförsummelse. Hybridkapitalinstrument kan vara strukturerade som en fordran, osäkrad och underordnad, också blandad fordran, och i vissa fall konvertibel till aktier, eller som preferensaktier. |
| --- | --- |

26)

investering av kapital likställt med eget kapital: en typ av finansiering som placerar sig mellan eget kapital och lån, med en högre risk än prioriterade skuld och en lägre risk än primärkapital och som ger innehavaren en avkastning som i huvudsak grundar sig på vinster eller förluster i det underliggande målföretaget och för vilken ingen säkerhet har ställts vid betalningsförsummelse. Hybridkapitalinstrument kan vara strukturerade som en fordran, osäkrad och underordnad, också blandad fordran, och i vissa fall konvertibel till aktier, eller som preferensaktier.

investering av kapital likställt med eget kapital

| 27) | ersättningskapital: köp av befintliga aktier i ett företag från en tidigare investerare eller aktieägare. |
| --- | --- |

27)

ersättningskapital: köp av befintliga aktier i ett företag från en tidigare investerare eller aktieägare.

ersättningskapital

| 28) | riskfinansieringsinvestering: investeringar i eget kapital och därmed likställt kapital, lån (inbegripet leasingavtal) och garantier eller en kombination av dessa till stödberättigade företag i syfte att göra nya investeringar, exklusive helt privata investeringar som tillhandahålls på marknadsvillkor och utanför tillämpningsområdet för den berörda statliga stödåtgärden. |
| --- | --- |

28)

riskfinansieringsinvestering: investeringar i eget kapital och därmed likställt kapital, lån (inbegripet leasingavtal) och garantier eller en kombination av dessa till stödberättigade företag i syfte att göra nya investeringar, exklusive helt privata investeringar som tillhandahålls på marknadsvillkor och utanför tillämpningsområdet för den berörda statliga stödåtgärden.

| 29) | små och medelstora företag: företag som uppfyller kriterierna i bilaga I till den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

29)

små och medelstora företag: företag som uppfyller kriterierna i bilaga I till den allmänna gruppundantagsförordningen.

små och medelstora företag

| 30) | litet midcapbolag: ett företag som inte är ett litet eller medelstort företag och som har högst 499 anställda, beräknat enligt artiklarna 3–6 i bilaga I till den allmänna gruppundantagsförordningen, en årsomsättning som inte överstiger 100 miljoner euro eller en årlig balansräkning som inte överstiger 86 miljoner euro. Vid tillämpningen av denna definition kommer flera enheter att betraktas som ett enda företag, om något av villkoren i artikel 3.3 i bilaga I till den allmänna gruppundantagsförordningen är uppfyllt. |
| --- | --- |

30)

litet midcapbolag: ett företag som inte är ett litet eller medelstort företag och som har högst 499 anställda, beräknat enligt artiklarna 3–6 i bilaga I till den allmänna gruppundantagsförordningen, en årsomsättning som inte överstiger 100 miljoner euro eller en årlig balansräkning som inte överstiger 86 miljoner euro. Vid tillämpningen av denna definition kommer flera enheter att betraktas som ett enda företag, om något av villkoren i artikel 3.3 i bilaga I till den allmänna gruppundantagsförordningen är uppfyllt.

litet midcapbolag

| 31) | nystartat företag: ett icke börsnoterat småföretag upp till fem år efter det att det registrerats och som uppfyller följande villkor: a) Det har inte tagit över ett annat företags verksamhet. b) Det har ännu inte delat ut vinst. c) Det har inte bildats genom en företagskoncentration (45). För stödberättigade företag som inte omfattas av registreringsskyldigheten anses den femåriga stödberättigandeperioden börja löpa från och med den tidpunkt då företaget antingen inleder sin ekonomiska verksamhet eller den tidpunkt då det blir skattskyldigt för sin ekonomiska verksamhet, beroende på vilket som infaller först. |
| --- | --- |

31)

nystartat företag: ett icke börsnoterat småföretag upp till fem år efter det att det registrerats och som uppfyller följande villkor: a) Det har inte tagit över ett annat företags verksamhet. b) Det har ännu inte delat ut vinst. c) Det har inte bildats genom en företagskoncentration (45). För stödberättigade företag som inte omfattas av registreringsskyldigheten anses den femåriga stödberättigandeperioden börja löpa från och med den tidpunkt då företaget antingen inleder sin ekonomiska verksamhet eller den tidpunkt då det blir skattskyldigt för sin ekonomiska verksamhet, beroende på vilket som infaller först.

nystartat företag

45

| 32) | total finansiering: maximalt sammanlagt belopp för investering som gjorts i ett stödberättigat företag genom en eller flera riskfinansieringsinvesteringar, inbegripet uppföljningsinvesteringar, inom ramen för statligt riskfinansieringsstöd, med uteslutande av helt privata investeringar som tillhandahålls på marknadsvillkor och utanför statliga riskfinansieringsåtgärder. |
| --- | --- |

32)

total finansiering: maximalt sammanlagt belopp för investering som gjorts i ett stödberättigat företag genom en eller flera riskfinansieringsinvesteringar, inbegripet uppföljningsinvesteringar, inom ramen för statligt riskfinansieringsstöd, med uteslutande av helt privata investeringar som tillhandahålls på marknadsvillkor och utanför statliga riskfinansieringsåtgärder.

total finansiering

| 33) | värdeökningsincitament: förmånlig eller prioriterad avkastning från vinster jämfört med offentliga investerare. |
| --- | --- |

33)

värdeökningsincitament: förmånlig eller prioriterad avkastning från vinster jämfört med offentliga investerare.

värdeökningsincitament

3.   BEDÖMNING AV RISKFINANSIERINGSSTÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN

BEDÖMNING AV RISKFINANSIERINGSSTÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN

| 36. | Enligt artikel 107.3 c i fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter i unionen anses vara förenligt med den inre marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

36.

Enligt artikel 107.3 c i fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter i unionen anses vara förenligt med den inre marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| 37. | I detta avsnitt klargör kommissionen hur den kommer att bedöma förenligheten hos stödåtgärder för riskfinansiering som omfattas av anmälningsplikten enligt artikel 108.3 i fördraget. För att bedöma om en riskfinansieringsåtgärd kan anses vara förenlig med den inre marknaden kommer kommissionen närmare bestämt att avgöra om stödåtgärden






  a) | underlättar utvecklingen av en viss ekonomisk verksamhet (första villkoret), |
| --- | --- | --- |

37.

I detta avsnitt klargör kommissionen hur den kommer att bedöma förenligheten hos stödåtgärder för riskfinansiering som omfattas av anmälningsplikten enligt artikel 108.3 i fördraget. För att bedöma om en riskfinansieringsåtgärd kan anses vara förenlig med den inre marknaden kommer kommissionen närmare bestämt att avgöra om stödåtgärden

a)

underlättar utvecklingen av en viss ekonomisk verksamhet (första villkoret),

första villkoret

| b) | inte påverkar handeln negativt i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (andra villkoret). |
| --- | --- |

b)

inte påverkar handeln negativt i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (andra villkoret).

andra villkoret

| 38. | Vid bedömningen av om det första villkoret är uppfyllt, nämligen att stödet underlättar utvecklingen av en ekonomisk verksamhet, kommer kommissionen att beakta följande aspekter:






  a) | Identifiering av den ekonomiska verksamhet som får stöd (se avsnitt 3.1.1). |
| --- | --- | --- |

38.

Vid bedömningen av om det första villkoret är uppfyllt, nämligen att stödet underlättar utvecklingen av en ekonomisk verksamhet, kommer kommissionen att beakta följande aspekter:

a)

Identifiering av den ekonomiska verksamhet som får stöd (se avsnitt 3.1.1).

| b) | Stimulanseffekt: stödet måste ändra de berörda företagens beteende på ett sådant sätt att sådana företag inleder ytterligare verksamhet som de inte skulle bedriva utan stöd eller som de skulle bedriva i mer begränsad utsträckning eller på ett annat sätt eller på en annan plats (se avsnitt 3.1.2). |
| --- | --- |

b)

Stimulanseffekt: stödet måste ändra de berörda företagens beteende på ett sådant sätt att sådana företag inleder ytterligare verksamhet som de inte skulle bedriva utan stöd eller som de skulle bedriva i mer begränsad utsträckning eller på ett annat sätt eller på en annan plats (se avsnitt 3.1.2).

Stimulanseffekt

| 39. | Vid bedömningen av om det andra villkoret är uppfyllt, nämligen att stödet inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, kommer kommissionen att beakta följande aspekter:






  a) | Behov av statligt ingripande: stödåtgärden måste leda till en väsentlig förbättring som marknaden inte klarar på egen hand, till exempel genom att åtgärda ett marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder för tillhandahållande av riskfinansiering, t.ex. regionala ojämlikheter när det gäller tillgång till finansiering (se avsnitt 3.2.2). |
| --- | --- | --- |

39.

Vid bedömningen av om det andra villkoret är uppfyllt, nämligen att stödet inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, kommer kommissionen att beakta följande aspekter:

a)

Behov av statligt ingripande: stödåtgärden måste leda till en väsentlig förbättring som marknaden inte klarar på egen hand, till exempel genom att åtgärda ett marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder för tillhandahållande av riskfinansiering, t.ex. regionala ojämlikheter när det gäller tillgång till finansiering (se avsnitt 3.2.2).

Behov av statligt ingripande

| b) | Stödåtgärdens lämplighet: den föreslagna stödåtgärden måste vara ett lämpligt politiskt instrument för att uppnå dess mål (se avsnitt 3.2.3). |
| --- | --- |

b)

Stödåtgärdens lämplighet: den föreslagna stödåtgärden måste vara ett lämpligt politiskt instrument för att uppnå dess mål (se avsnitt 3.2.3).

Stödåtgärdens lämplighet

| c) | Stödets proportionalitet (begränsning av stödet till det minsta nödvändiga): stödbeloppet och stödnivån måste begränsas till det minsta nödvändiga som krävs för att uppmuntra de berörda företagen till ytterligare investeringar eller verksamhet (se avsnitt 3.2.4). |
| --- | --- |

c)

Stödets proportionalitet (begränsning av stödet till det minsta nödvändiga): stödbeloppet och stödnivån måste begränsas till det minsta nödvändiga som krävs för att uppmuntra de berörda företagen till ytterligare investeringar eller verksamhet (se avsnitt 3.2.4).

Stödets proportionalitet

| d) | Undvikande av otillbörliga negativa effekter av stödet på konkurrens och handel: eventuella negativa effekter måste vara begränsade och får inte vara större än stödets positiva effekter (se avsnitt 3.2.5). |
| --- | --- |

d)

Undvikande av otillbörliga negativa effekter av stödet på konkurrens och handel: eventuella negativa effekter måste vara begränsade och får inte vara större än stödets positiva effekter (se avsnitt 3.2.5).

Undvikande av otillbörliga negativa effekter av stödet på konkurrens och handel

| e) | Stödets överblickbarhet: medlemsstaterna, kommissionen, ekonomiska aktörer och allmänheten ska lätt ha tillgång till alla relevanta handlingar och till relevant information om det stöd som beviljas inom ramen för detta (se avsnitt 3.2.6). |
| --- | --- |

e)

Stödets överblickbarhet: medlemsstaterna, kommissionen, ekonomiska aktörer och allmänheten ska lätt ha tillgång till alla relevanta handlingar och till relevant information om det stöd som beviljas inom ramen för detta (se avsnitt 3.2.6).

Stödets överblickbarhet

| 40. | Resultatet totalt sett (se avsnitt 3.2.5.3) för vissa kategorier av stödordningar kan dessutom bli föremål för ett krav på efterhandsutvärdering enligt beskrivningen i avsnitt 4. I sådana fall kan kommissionen begränsa stödordningarnas varaktighet, med möjlighet att förlänga dem senare genom en ny anmälan. |
| --- | --- |

40.

Resultatet totalt sett (se avsnitt 3.2.5.3) för vissa kategorier av stödordningar kan dessutom bli föremål för ett krav på efterhandsutvärdering enligt beskrivningen i avsnitt 4. I sådana fall kan kommissionen begränsa stödordningarnas varaktighet, med möjlighet att förlänga dem senare genom en ny anmälan.

| 41. | Om en statlig stödåtgärd eller de villkor den är förknippad med (bl.a. finansieringsmetoden om denna utgör en integrerad del av den statliga stödåtgärden) eller den verksamhet den finansierar medför en överträdelse av en relevant bestämmelse i unionslagstiftningen kan stödet inte anses vara förenligt med den inre marknaden (46). Sådana överträdelser omfattar, men är inte begränsade till, följande:






  a) | Villkora stödet mot en skyldighet att använda nationellt producerade varor eller nationella tjänster. |
| --- | --- | --- |

41.

Om en statlig stödåtgärd eller de villkor den är förknippad med (bl.a. finansieringsmetoden om denna utgör en integrerad del av den statliga stödåtgärden) eller den verksamhet den finansierar medför en överträdelse av en relevant bestämmelse i unionslagstiftningen kan stödet inte anses vara förenligt med den inre marknaden (46

a)

Villkora stödet mot en skyldighet att använda nationellt producerade varor eller nationella tjänster.

| b) | Göra stödet beroende av skyldigheten för finansiella intermediärer, deras förvaltare eller slutliga stödmottagare att ha sitt huvudkontor på den berörda medlemsstatens territorium eller att flytta dem till den medlemsstatens territorium, i strid med artikel 49 i fördraget om etableringsfrihet (47). |
| --- | --- |

b)

Göra stödet beroende av skyldigheten för finansiella intermediärer, deras förvaltare eller slutliga stödmottagare att ha sitt huvudkontor på den berörda medlemsstatens territorium eller att flytta dem till den medlemsstatens territorium, i strid med artikel 49 i fördraget om etableringsfrihet (47).

47

| c) | Införa villkor som strider mot artikel 63 i fördraget om fri rörlighet för kapital. |
| --- | --- |

c)

Införa villkor som strider mot artikel 63 i fördraget om fri rörlighet för kapital.

3.1   
  Första villkoret: stödet underlättar utvecklingen av en ekonomisk verksamhet

Första villkoret: stödet underlättar utvecklingen av en ekonomisk verksamhet

3.1.1   Identifiering av den understödda ekonomiska verksamheten

Identifiering av den understödda ekonomiska verksamheten

| 42. | I de flesta fall omfattar riskfinansieringsåtgärderna företag från en rad olika ekonomiska sektorer. Dessa åtgärder bidrar till att säkerställa att vissa små och medelstora företag och midcap-bolag har tillgång till det belopp och den finansieringsform som krävs för att de ska kunna bedriva eller vidareutveckla sin respektive ekonomiska verksamhet. Kommissionen kommer därför att identifiera typen av företag (små och medelstora företag, små midcap-bolag eller innovativa midcap-bolag) och de sektorer som omfattas av stödåtgärden för riskfinansiering. |
| --- | --- |

42.

I de flesta fall omfattar riskfinansieringsåtgärderna företag från en rad olika ekonomiska sektorer. Dessa åtgärder bidrar till att säkerställa att vissa små och medelstora företag och midcap-bolag har tillgång till det belopp och den finansieringsform som krävs för att de ska kunna bedriva eller vidareutveckla sin respektive ekonomiska verksamhet. Kommissionen kommer därför att identifiera typen av företag (små och medelstora företag, små midcap-bolag eller innovativa midcap-bolag) och de sektorer som omfattas av stödåtgärden för riskfinansiering.

3.1.2   Stimulanseffekt

Stimulanseffekt

| 43. | Riskfinansieringsstöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden endast om det har en stimulanseffekt. Kommissionen anser att stöd utan stimulanseffekt inte underlättar utvecklingen av den berörda ekonomiska verksamheten. |
| --- | --- |

43.

Riskfinansieringsstöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden endast om det har en stimulanseffekt. Kommissionen anser att stöd utan stimulanseffekt inte underlättar utvecklingen av den berörda ekonomiska verksamheten.

| 44. | En stimulanseffekt uppstår om stödet får stödmottagaren att ändra sitt beteendemönster genom att börja bedriva verksamhet som inte hade bedrivits utan stödet, eller skulle ha bedrivit på ett mer begränsat sätt på grund av förekomsten av ett marknadsmisslyckande. I fråga om de stödberättigade företagen föreligger det en stimulanseffekt om stödet gör det möjligt för den slutliga stödmottagaren att skaffa fram finansiering som annars inte hade varit tillgänglig med avseende på form, belopp eller tidpunkt. |
| --- | --- |

44.

En stimulanseffekt uppstår om stödet får stödmottagaren att ändra sitt beteendemönster genom att börja bedriva verksamhet som inte hade bedrivits utan stödet, eller skulle ha bedrivit på ett mer begränsat sätt på grund av förekomsten av ett marknadsmisslyckande. I fråga om de stödberättigade företagen föreligger det en stimulanseffekt om stödet gör det möjligt för den slutliga stödmottagaren att skaffa fram finansiering som annars inte hade varit tillgänglig med avseende på form, belopp eller tidpunkt.

| 45. | Riskfinansieringsåtgärder ska ge marknadsinvesterare incitament att förse potentiellt lönsamma stödberättigade företag med finansiering över de finansieringsnivåer som tillhandahålls i avsaknad av sådana incitament eller att ta på sig en större risk, eller både och. En riskfinansieringsåtgärd anses ha en stimulanseffekt om den mobiliserar investeringar från källor på marknaden, så att den totala finansiering som beviljas de stödberättigade företagen överstiger åtgärdens budget. En huvudfaktor i urvalet av finansiella intermediärer och fondförvaltare bör följaktligen vara deras förmåga att mobilisera ytterligare privata investeringar. |
| --- | --- |

45.

Riskfinansieringsåtgärder ska ge marknadsinvesterare incitament att förse potentiellt lönsamma stödberättigade företag med finansiering över de finansieringsnivåer som tillhandahålls i avsaknad av sådana incitament eller att ta på sig en större risk, eller både och. En riskfinansieringsåtgärd anses ha en stimulanseffekt om den mobiliserar investeringar från källor på marknaden, så att den totala finansiering som beviljas de stödberättigade företagen överstiger åtgärdens budget. En huvudfaktor i urvalet av finansiella intermediärer och fondförvaltare bör följaktligen vara deras förmåga att mobilisera ytterligare privata investeringar.

| 46. | Om finansierade skuldinstrument används för att lägga om befintliga lån anses de inte ha någon stimulanseffekt, och inget inslag av statligt stöd i sådana instrument enligt dessa riktlinjer kan anses förenligt med gällande regler. |
| --- | --- |

46.

Om finansierade skuldinstrument används för att lägga om befintliga lån anses de inte ha någon stimulanseffekt, och inget inslag av statligt stöd i sådana instrument enligt dessa riktlinjer kan anses förenligt med gällande regler.

| 47. | Bedömningen av förekomsten av en stimulanseffekt är nära kopplad till den bedömning av behovet av ett statligt ingripande som diskuteras i avsnitt 3.2.2. Huruvida en åtgärd är lämplig för att mobilisera privata resurser beror dessutom ytterst på åtgärdens utformning när det gäller avvägningen mellan risker och avkastning mellan offentliga och privata finansiärer, vilket också har ett nära samband med frågan om huruvida utformningen av den statliga riskfinansieringsåtgärden är lämplig (se avsnitt 3.2.3). Så snart behovet av ett statligt ingripande har blivit korrekt identifierat och åtgärden har utformats på lämpligt sätt kan det därför antas att det föreligger en stimulanseffekt. |
| --- | --- |

47.

Bedömningen av förekomsten av en stimulanseffekt är nära kopplad till den bedömning av behovet av ett statligt ingripande som diskuteras i avsnitt 3.2.2. Huruvida en åtgärd är lämplig för att mobilisera privata resurser beror dessutom ytterst på åtgärdens utformning när det gäller avvägningen mellan risker och avkastning mellan offentliga och privata finansiärer, vilket också har ett nära samband med frågan om huruvida utformningen av den statliga riskfinansieringsåtgärden är lämplig (se avsnitt 3.2.3). Så snart behovet av ett statligt ingripande har blivit korrekt identifierat och åtgärden har utformats på lämpligt sätt kan det därför antas att det föreligger en stimulanseffekt.

3.2   
  Andra villkoret: undvikande av negativa effekter på handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset

Andra villkoret: undvikande av negativa effekter på handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset

| 48. | Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget får kommissionen anse stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner vara förenligt med den inre marknaden, men endast ”när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”. |
| --- | --- |

48.

Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget får kommissionen anse stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner vara förenligt med den inre marknaden, men endast ”när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”.

| 49. | Bedömningen av de negativa effekterna på den inre marknaden innefattar komplicerade ekonomiska och sociala bedömningar. Kommissionen kommer i detta avsnitt att förklara hur den avser att utöva sin handlingsfrihet för skönsmässig bedömning i detta avseende. |
| --- | --- |

49.

Bedömningen av de negativa effekterna på den inre marknaden innefattar komplicerade ekonomiska och sociala bedömningar. Kommissionen kommer i detta avsnitt att förklara hur den avser att utöva sin handlingsfrihet för skönsmässig bedömning i detta avseende.

| 50. | Varje statlig stödåtgärd orsakar till sin natur en snedvridning av konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna. För att fastställa om stödets snedvridande effekter är begränsade till vad som är absolut nödvändigt kommer kommissionen dock att kontrollera om stödet är nödvändigt (se avsnitt 3.2.2), lämpligt (se avsnitt 3.2.3) och proportionerligt (se avsnitt 3.2.4). För att kommissionen ska kunna genomföra denna kontroll kräver den att medlemsstaterna lämnar in bevis i form av en förhandsbedömning enligt beskrivningen i avsnitt 3.2.1. |
| --- | --- |

50.

Varje statlig stödåtgärd orsakar till sin natur en snedvridning av konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna. För att fastställa om stödets snedvridande effekter är begränsade till vad som är absolut nödvändigt kommer kommissionen dock att kontrollera om stödet är nödvändigt (se avsnitt 3.2.2), lämpligt (se avsnitt 3.2.3) och proportionerligt (se avsnitt 3.2.4). För att kommissionen ska kunna genomföra denna kontroll kräver den att medlemsstaterna lämnar in bevis i form av en förhandsbedömning enligt beskrivningen i avsnitt 3.2.1.

| 51. | Kommissionen kommer därefter att bedöma de negativa effekterna av riskfinansieringsstödet i fråga på konkurrens- och handelsvillkoren. Mer specifikt kan stöd på området riskfinansiering leda till att privata investerare trängs ut, ha snedvridande effekter på finansiella intermediärer, orsaka specifika snedvridningar av produktmarknaden och ha utlokaliseringseffekter. Kommissionen kommer att undersöka sådana negativa effekter av stödet på konkurrens och handel och väga dem mot stödets positiva effekter (se avsnitt 3.2.5). Om de positiva effekterna uppväger de negativa effekterna kommer kommissionen att betrakta stödet som förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

51.

Kommissionen kommer därefter att bedöma de negativa effekterna av riskfinansieringsstödet i fråga på konkurrens- och handelsvillkoren. Mer specifikt kan stöd på området riskfinansiering leda till att privata investerare trängs ut, ha snedvridande effekter på finansiella intermediärer, orsaka specifika snedvridningar av produktmarknaden och ha utlokaliseringseffekter. Kommissionen kommer att undersöka sådana negativa effekter av stödet på konkurrens och handel och väga dem mot stödets positiva effekter (se avsnitt 3.2.5). Om de positiva effekterna uppväger de negativa effekterna kommer kommissionen att betrakta stödet som förenligt med den inre marknaden.

| 52. | Slutligen kommer kommissionen att säkerställa att stödet uppfyller öppenhetskraven (se avsnitt 3.2.6). |
| --- | --- |

52.

Slutligen kommer kommissionen att säkerställa att stödet uppfyller öppenhetskraven (se avsnitt 3.2.6).

3.2.1   Grundläggande inslag i den förhandsbedömning som den berörda medlemsstaten ska lämna till kommissionen

Grundläggande inslag i den förhandsbedömning som den berörda medlemsstaten ska lämna till kommissionen

| 53. | Statligt stöd kan motiveras endast om det kan leda till en materiell utveckling som marknaden inte klarar på egen hand, till exempel genom att åtgärda ett marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder för tillhandahållande av riskfinansiering eller investeringar. |
| --- | --- |

53.

Statligt stöd kan motiveras endast om det kan leda till en materiell utveckling som marknaden inte klarar på egen hand, till exempel genom att åtgärda ett marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder för tillhandahållande av riskfinansiering eller investeringar.

| 54. | Statligt stöd kan vara nödvändigt för att öka tillgången till riskfinansiering i en situation där marknaden inte når ett effektivt resultat på egen hand eller inte gör det i tid. Kommissionen anser att det inte finns något generellt marknadsmisslyckande när det gäller nystartade företags, små och medelstora företags eller midcap-bolags tillgång till finansiering. Det handlar i stället om ett misslyckande som gäller vissa grupper av nystartade företag, små och medelstora företag och vissa typer av midcap-bolag, beroende på den specifika ekonomiska läget i den berörda medlemsstaten och företagens verksamhetsområde (dvs. risken kan överskattas i vissa sektorer). |
| --- | --- |

54.

Statligt stöd kan vara nödvändigt

| 55. | I avsnitt 3 i den allmänna gruppundantagsförordningen anges på vilka villkor riskfinansieringsåtgärder antas åtgärda ett marknadsmisslyckande med lämpliga och proportionella medel, samtidigt som de har en stimulanseffekt och minimerar eventuella snedvridningar av konkurrensen. Åtgärder som uppfyller dessa villkor behöver inte anmälas och anses vara förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

55.

I avsnitt 3 i den allmänna gruppundantagsförordningen anges på vilka villkor riskfinansieringsåtgärder antas åtgärda ett marknadsmisslyckande med lämpliga och proportionella medel, samtidigt som de har en stimulanseffekt och minimerar eventuella snedvridningar av konkurrensen. Åtgärder som uppfyller dessa villkor behöver inte anmälas och anses vara förenliga med den inre marknaden.

| 56. | Riskfinansieringsåtgärder som inte uppfyller villkoren i avsnitt 3 i den allmänna gruppundantagsförordningen måste anmälas så att kommissionen bland annat kan bedöma om det föreligger ett marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder för tillhandahållande av riskfinansiering. Medlemsstaterna är därför skyldiga att bevisa att ett specifikt marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder föreligger utöver den rättsliga presumtion som ligger till grund för den allmänna gruppundantagsförordningen. Dessutom måste den föreslagna riskfinansieringsåtgärden uppfylla de förenlighetskriterier som anges i dessa riktlinjer. För detta ändamål bör medlemsstaten lämna in en ingående förhandsbedömning eller, i förekommande fall, en serie bedömningar till kommissionen. |
| --- | --- |

56.

Riskfinansieringsåtgärder som inte uppfyller villkoren i avsnitt 3 i den allmänna gruppundantagsförordningen måste anmälas så att kommissionen bland annat kan bedöma om det föreligger ett marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder för tillhandahållande av riskfinansiering. Medlemsstaterna är därför skyldiga att bevisa att ett specifikt marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder föreligger utöver den rättsliga presumtion som ligger till grund för den allmänna gruppundantagsförordningen. Dessutom måste den föreslagna riskfinansieringsåtgärden uppfylla de förenlighetskriterier som anges i dessa riktlinjer. För detta ändamål bör medlemsstaten lämna in en ingående förhandsbedömning eller, i förekommande fall, en serie bedömningar till kommissionen.

| 57. | Den ingående förhandsbedömningen måste baseras på objektiva och aktuella fakta och på tillgänglig bästa praxis och tillgängliga metoder (t.ex. skrivbordsundersökningar, intervjuer, webbenkäter eller lämpliga kvantitativa metoder). I möjligaste mån måste bevisen därefter trianguleras och användas på ett ömsesidigt förstärkande sätt som stöd för slutsatserna från förhandsbedömningen. Förhandsbedömningen ska vara mindre än tre år gammal vid tidpunkten för anmälan av riskfinansieringsåtgärden och bör helst utföras av en oberoende expert. Förhandsbedömningen bör också ta hänsyn till erfarenheter från liknande instrument och tidigare förhandsbedömningar som genomförts av medlemsstaten. Vid utarbetandet av förhandsbedömningen kan medlemsstaterna använda befintliga bevis, i den mån det är relevant, för att bevisa marknadsmisslyckandet när de utför förhandsbedömningen. Förhandsbedömningen bör inriktas på den specifika typ av riskfinansiering (t.ex. eget kapital eller efterställd skuld) för vilken en stödåtgärd föreslås. |
| --- | --- |

57.

Den ingående förhandsbedömningen måste baseras på objektiva och aktuella fakta och på tillgänglig bästa praxis och tillgängliga metoder (t.ex. skrivbordsundersökningar, intervjuer, webbenkäter eller lämpliga kvantitativa metoder). I möjligaste mån måste bevisen därefter trianguleras och användas på ett ömsesidigt förstärkande sätt som stöd för slutsatserna från förhandsbedömningen. Förhandsbedömningen ska vara mindre än tre år gammal vid tidpunkten för anmälan av riskfinansieringsåtgärden och bör helst utföras av en oberoende expert. Förhandsbedömningen bör också ta hänsyn till erfarenheter från liknande instrument och tidigare förhandsbedömningar som genomförts av medlemsstaten. Vid utarbetandet av förhandsbedömningen kan medlemsstaterna använda befintliga bevis, i den mån det är relevant, för att bevisa marknadsmisslyckandet när de utför förhandsbedömningen. Förhandsbedömningen bör inriktas på den specifika typ av riskfinansiering (t.ex. eget kapital eller efterställd skuld) för vilken en stödåtgärd föreslås.

| 58. | Den föreslagna riskfinansieringsåtgärden bör vara lämplig för att uppnå det avsedda syftet med stödet. Därför måste förhandsbedömningen analysera befintliga och, om möjligt, planerade åtgärder som är inriktade på samma identifierade marknadsmisslyckande eller andra relevanta hinder för tillhandahållande av riskfinansiering, med beaktande av ändamålsenligheten och effektiviteten hos andra politiska verktyg. Medlemsstaten måste visa att det konstaterade marknadsmisslyckandet eller andra relevanta hinder inte på ett tillfredsställande sätt kan åtgärdas genom andra politiska verktyg som inte medför statligt stöd eller genom åtgärder som omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

58.

Den föreslagna riskfinansieringsåtgärden bör vara lämplig

| 59. | Statligt stöd måste vara proportionerligt i förhållande till marknadsmisslyckandet eller till det andra relevanta hinder som det är avsett att åtgärda för att uppnå de relevanta politiska målen. Stöd för att öka tillhandahållandet av riskfinansiering bör därför begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att ta itu med marknadsmisslyckandet eller det andra relevanta hinder som identifierats i förhandsbedömningen, utan att skapa otillbörliga fördelar för stödmottagarna. För riskfinansieringsinvesteringar som överskrider det tak som fastställs per stödberättigat företag i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen måste förhandsbedömningen visa mer i detalj att stödåtgärden är proportionerlig i enlighet med vad som anges i punkterna 64 och 65 i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

59.

Statligt stöd måste vara proportionerligt

| 60. | Om riskfinansieringsåtgärden delvis finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden eller Sammanhållningsfonden får medlemsstaten återanvända (delar av) den förhandsbedömning som utarbetats i enlighet med artikel 37.2 i förordning (EU) nr 1303/2013 eller artikel 58.3 i förordning (EU) 2021/1060. Kommissionen kommer därefter att bedöma om de bevis som lagts fram uppfyller kraven i dessa riktlinjer. Om riskfinansieringsåtgärden helt eller delvis används till att stödja företag som nyligen har tilldelats en spetskompetensstämpel av EIC (48) för att saminvestera med EIC-fonden, eller till att göra uppföljningsinvesteringar med avseende på Acceleratorprogrammet (49), eller för företag som antingen har deltagit i en Cassini-åtgärd (Cassini-företagsaccelerator eller matchningsåtgärd) som uppfyller de tröskelvärden för utvärdering som fastställts i Acceleratorprogrammet eller har mottagit investeringar från Cassini-fonden för sådd- och tillväxtfinansiering, eller tilldelats ett Cassini-pris, eller fått stöd via rymdrelaterade projekt finansierade av Horisont Europa som har resulterat i skapandet av ett nystartat företag, kommer kommissionen att godta att denna kvalitetsmärkning och annan bevisning från EIC:s due diligence-förfarande respektive från de konkurrensutsatta urvalsprocesser som är inbyggda i Cassini-åtgärder används som en del av förhandsbedömningen. |
| --- | --- |

60.

Om riskfinansieringsåtgärden delvis finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden eller Sammanhållningsfonden får medlemsstaten återanvända (delar av) den förhandsbedömning som utarbetats i enlighet med artikel 37.2 i förordning (EU) nr 1303/2013 eller artikel 58.3 i förordning (EU) 2021/1060. Kommissionen kommer därefter att bedöma om de bevis som lagts fram uppfyller kraven i dessa riktlinjer. Om riskfinansieringsåtgärden helt eller delvis används till att stödja företag som nyligen har tilldelats en spetskompetensstämpel av EIC (48

49

| 61. | För riskfinansieringsåtgärder som inte omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen måste förhandsbedömningen beskriva typen av marknadsmisslyckande eller annat relevant hinder och påvisa dess förekomst i den mån det påverkar ett eller flera av följande:






  a) | Särskilda kategorier av målföretag som inte uppfyller alla behörighetskrav enligt den allmänna gruppundantagsförordningen (se punkterna 32 a–d). |
| --- | --- | --- |

61.

För riskfinansieringsåtgärder som inte omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen måste förhandsbedömningen beskriva typen av marknadsmisslyckande eller annat relevant hinder och påvisa dess förekomst i den mån det påverkar ett eller flera av följande:

a)

Särskilda kategorier av målföretag som inte uppfyller alla behörighetskrav enligt den allmänna gruppundantagsförordningen (se punkterna 32 a–d).

| b) | Alternativa handelsplattformar som inte uppfyller villkoren i den allmänna gruppundantagsförordningen (se punkt 32 e). |
| --- | --- |

b)

Alternativa handelsplattformar som inte uppfyller villkoren i den allmänna gruppundantagsförordningen (se punkt 32 e).

| c) | Finansieringsinstrument med parametrar som avviker från dem som beskrivs i den allmänna gruppundantagsförordningen (se punkterna 33 a, b och c). |
| --- | --- |

c)

Finansieringsinstrument med parametrar som avviker från dem som beskrivs i den allmänna gruppundantagsförordningen (se punkterna 33 a, b och c).

| d) | Skatteincitament för företagsinvesterare, inklusive finansiella intermediärer eller deras förvaltare som agerar som saminvesterare (se punkt 33 d). |
| --- | --- |

d)

Skatteincitament för företagsinvesterare, inklusive finansiella intermediärer eller deras förvaltare som agerar som saminvesterare (se punkt 33 d).

| 62. | Förhandsbedömningen bör identifiera vilken typ av företag som påverkas, särskilt i fråga om ålder eller utvecklingsstadium, ekonomisk sektor och geografiskt verksamhetsområde, och visa att sådana företag påverkas av förekomsten av ett specifikt marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder. |
| --- | --- |

62.

Förhandsbedömningen bör identifiera vilken typ av företag som påverkas, särskilt i fråga om ålder eller utvecklingsstadium, ekonomisk sektor och geografiskt verksamhetsområde, och visa att sådana företag påverkas av förekomsten av ett specifikt marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder.

| 63. | När det gäller riskfinansieringsåtgärder som avser finansieringsinstrument med deltagande av en oberoende privat investerare som ligger under de nivåer som föreskrivs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen (se punkt 33 a i dessa riktlinjer), bör förhandsbedömningen dessutom innehålla en tillräckligt detaljerad bedömning av nivån och strukturen på tillhandahållandet av privat finansiering för typen av stödberättigade företag i det relevanta geografiska området och visa att det konstaterade marknadsmisslyckandet eller andra relevanta hinder inte kan åtgärdas med åtgärder som uppfyller alla krav i den allmänna gruppundantagsförordningen vad gäller privat deltagande. |
| --- | --- |

63.

När det gäller riskfinansieringsåtgärder som avser finansieringsinstrument med deltagande av en oberoende privat investerare som ligger under de nivåer som föreskrivs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen (se punkt 33 a i dessa riktlinjer), bör förhandsbedömningen dessutom innehålla en tillräckligt detaljerad bedömning av nivån och strukturen på tillhandahållandet av privat finansiering för typen av stödberättigade företag i det relevanta geografiska området och visa att det konstaterade marknadsmisslyckandet eller andra relevanta hinder inte kan åtgärdas med åtgärder som uppfyller alla krav i den allmänna gruppundantagsförordningen vad gäller privat deltagande.

| 64. | När det gäller riskfinansieringsinvesteringar som överskrider det tak som fastställs per stödberättigat företag i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen (se punkt 32 e i dessa riktlinjer), bör förhandsbedömningen också kvantifiera finansieringsunderskottet (dvs. nivån på den rådande icke tillgodosedda efterfrågan på finansiering från stödberättigade företag) på grund av det identifierade marknadsmisslyckandet eller andra relevanta hinder. Bedömningen måste visa att likviditetsgapet på de stödberättigade företagens nivå överstiger det tak som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen. En sådan kvantifiering bör baseras på tillgängliga bästa praktiker och metoder som gör det möjligt att uppskatta i vilken utsträckning det finns en icke tillgodosedd efterfrågan på finansiering från målföretagens sida. |
| --- | --- |

64.

När det gäller riskfinansieringsinvesteringar som överskrider det tak som fastställs per stödberättigat företag i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen (se punkt 32 e i dessa riktlinjer), bör förhandsbedömningen också kvantifiera finansieringsunderskottet (dvs. nivån på den rådande icke tillgodosedda efterfrågan på finansiering från stödberättigade företag) på grund av det identifierade marknadsmisslyckandet eller andra relevanta hinder. Bedömningen måste visa att likviditetsgapet på de stödberättigade företagens nivå överstiger det tak som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen. En sådan kvantifiering bör baseras på tillgängliga bästa praktiker och metoder som gör det möjligt att uppskatta i vilken utsträckning det finns en icke tillgodosedd efterfrågan på finansiering från målföretagens sida.

| 65. | För kvantifieringen av likviditetsgapet måste en analys göras av både de strukturella och cykliska (dvs. krisrelaterade) problem som leder till att privat finansiering inte når upp till optimala nivåer. Förhandsbedömningen måste framför allt innehålla en omfattande analys av utbudssidan grundad på en bedömning av de finansieringskällor som är tillgängliga för de stödberättigade företagen. Detta måste också göras med beaktande av antalet befintliga finansiella intermediärer som är verksamma i det geografiska målområdet, oberoende av i vilken medlemsstat de är registrerade, om de är offentliga eller privata företag och de investeringsvolymer som är inriktade på det berörda marknadssegmentet. Vid bedömningen av efterfrågesidan bör hänsyn tas till antalet potentiellt stödberättigade företag och genomsnittsvärdena för den finansiering som krävs. Analysen bör bygga på uppgifter för de fem år som föregick anmälan av riskfinansieringsåtgärden och om möjligt triangulera resultat genom att jämföra alternativa datakällor. |
| --- | --- |

65.

För kvantifieringen av likviditetsgapet måste en analys göras av både de strukturella och cykliska (dvs. krisrelaterade) problem som leder till att privat finansiering inte når upp till optimala nivåer. Förhandsbedömningen måste framför allt innehålla en omfattande analys av utbudssidan grundad på en bedömning av de finansieringskällor som är tillgängliga för de stödberättigade företagen. Detta måste också göras med beaktande av antalet befintliga finansiella intermediärer som är verksamma i det geografiska målområdet, oberoende av i vilken medlemsstat de är registrerade, om de är offentliga eller privata företag och de investeringsvolymer som är inriktade på det berörda marknadssegmentet. Vid bedömningen av efterfrågesidan bör hänsyn tas till antalet potentiellt stödberättigade företag och genomsnittsvärdena för den finansiering som krävs. Analysen bör bygga på uppgifter för de fem år som föregick anmälan av riskfinansieringsåtgärden och om möjligt triangulera resultat genom att jämföra alternativa datakällor.

| 66. | I fråga om stödordningar som uteslutande riktar sig till nystartade företag och små och medelstora företag före den första kommersiella försäljningen kommer kommissionen att tillämpa kraven på förhandsbedömningen på ett proportionerligt sätt, särskilt när det gäller den bevisning som efterfrågas. |
| --- | --- |

66.

I fråga om stödordningar som uteslutande riktar sig till nystartade företag och små och medelstora företag före den första kommersiella försäljningen kommer kommissionen att tillämpa kraven på förhandsbedömningen på ett proportionerligt sätt, särskilt när det gäller den bevisning som efterfrågas.

3.2.2   Behov av statligt ingripande

Behov av statligt ingripande

| 67. | Statligt stöd bör inriktas på situationer där det kan medföra en konkret utveckling som marknaden inte klarar av att åstadkomma på egen hand. För att kunna bedöma om statligt stöd är effektivt när det gäller att nå avsett resultat måste man först identifiera det problem som ska åtgärdas. Medlemsstaterna bör förklara hur stödåtgärden effektivt kan minska det konstaterade hindret, och i synnerhet eventuella marknadsmisslyckanden som hindrar marknaden från att tillhandahålla tillräcklig riskfinansiering på egen hand. |
| --- | --- |

67.

Statligt stöd bör inriktas på situationer där det kan medföra en konkret utveckling som marknaden inte klarar av att åstadkomma på egen hand. För att kunna bedöma om statligt stöd är effektivt när det gäller att nå avsett resultat måste man först identifiera det problem som ska åtgärdas. Medlemsstaterna bör förklara hur stödåtgärden effektivt kan minska det konstaterade hindret, och i synnerhet eventuella marknadsmisslyckanden som hindrar marknaden från att tillhandahålla tillräcklig riskfinansiering på egen hand.

| 68. | Riskfinansieringsåtgärden kan endast motiveras om den är inriktad på det specifika marknadsmisslyckandet eller något annat relevant hinder som påvisats i förhandsbedömningen. Kommissionen anser att sådana marknadsmisslyckanden eller hinder kan förekomma särskilt, men inte uteslutande, för små och medelstora företag som befinner sig i ett tidigt skede och som trots sina tillväxtutsikter inte kan bevisa för investerare att de är kreditvärdiga eller att deras affärsplaner är sunda. Omfattningen av ett sådant marknadsmisslyckande eller hinder kan, både i fråga om de berörda företagen och deras kapitalbehov, variera beroende på vilken sektor de är verksamma i. Sektorer som kan påverkas särskilt av sådana marknadsmisslyckanden och hinder är högteknologisk, innovativ grön eller digital teknik. På grund av informationsasymmetrier kan det vara svårt för marknaden att bedöma risk-/avkastningsprofilen hos sådana nystartade företag och små och medelstora företag och deras förmåga att skapa riskjusterade intäkter. Dessa små och medelstora företags erfarenheter av svårigheterna med att dela med sig av information om kvaliteten på sina projekt, samt den risk och svaga kreditvärdighet som de förmodas vara förknippade med, leder till höga transaktions- och förmedlingskostnader och kan öka investerarnas riskaversion. Små midcap-bolag och innovativa midcap-bolag kan under vissa omständigheter råka ut för liknande svårigheter och därför råka ut för samma marknadsmisslyckande eller hinder. |
| --- | --- |

68.

Riskfinansieringsåtgärden kan endast motiveras om den är inriktad på det specifika marknadsmisslyckandet eller något annat relevant hinder som påvisats i förhandsbedömningen. Kommissionen anser att sådana marknadsmisslyckanden eller hinder kan förekomma särskilt, men inte uteslutande, för små och medelstora företag som befinner sig i ett tidigt skede och som trots sina tillväxtutsikter inte kan bevisa för investerare att de är kreditvärdiga eller att deras affärsplaner är sunda. Omfattningen av ett sådant marknadsmisslyckande eller hinder kan, både i fråga om de berörda företagen och deras kapitalbehov, variera beroende på vilken sektor de är verksamma i. Sektorer som kan påverkas särskilt av sådana marknadsmisslyckanden och hinder är högteknologisk, innovativ grön eller digital teknik. På grund av informationsasymmetrier kan det vara svårt för marknaden att bedöma risk-/avkastningsprofilen hos sådana nystartade företag och små och medelstora företag och deras förmåga att skapa riskjusterade intäkter. Dessa små och medelstora företags erfarenheter av svårigheterna med att dela med sig av information om kvaliteten på sina projekt, samt den risk och svaga kreditvärdighet som de förmodas vara förknippade med, leder till höga transaktions- och förmedlingskostnader och kan öka investerarnas riskaversion. Små midcap-bolag och innovativa midcap-bolag kan under vissa omständigheter råka ut för liknande svårigheter och därför råka ut för samma marknadsmisslyckande eller hinder.

| 69. | Riskfinansieringsåtgärden måste därför utformas på ett sådant sätt att den åtgärdar det specifika marknadsmisslyckande eller andra relevanta hinder som identifierats i förhandsbedömningen, särskilt när det gäller stödberättigade företag i den utvecklingsfas, det geografiska område och, i tillämpliga fall, den ekonomiska sektor som berörs. |
| --- | --- |

69.

Riskfinansieringsåtgärden måste därför utformas på ett sådant sätt att den åtgärdar det specifika marknadsmisslyckande eller andra relevanta hinder som identifierats i förhandsbedömningen, särskilt när det gäller stödberättigade företag i den utvecklingsfas, det geografiska område och, i tillämpliga fall, den ekonomiska sektor som berörs.

| 70. | För att säkerställa att de finansiella intermediärer som deltar i åtgärden inriktar sig på de marknadsmisslyckanden som identifierats, måste en due diligence-granskning genomföras. Detta krävs för att säkerställa en kommersiellt sund investeringsstrategi som är inriktad på det identifierade politiska målet och uppfyller de krav för stödberättigande och begränsningar för finansiering som fastställts. Medlemsstaterna måste framför allt välja finansiella intermediärer som kan visa att deras föreslagna investeringsstrategi är kommersiellt sund och inbegriper en strategi för lämplig riskspridning som syftar till att uppnå ekonomisk lönsamhet och effektiv volym i fråga om investeringarnas storlek och territoriella räckvidd. |
| --- | --- |

70.

För att säkerställa att de finansiella intermediärer som deltar i åtgärden inriktar sig på de marknadsmisslyckanden som identifierats, måste en due diligence-granskning genomföras. Detta krävs för att säkerställa en kommersiellt sund investeringsstrategi som är inriktad på det identifierade politiska målet och uppfyller de krav för stödberättigande och begränsningar för finansiering som fastställts. Medlemsstaterna måste framför allt välja finansiella intermediärer som kan visa att deras föreslagna investeringsstrategi är kommersiellt sund och inbegriper en strategi för lämplig riskspridning som syftar till att uppnå ekonomisk lönsamhet och effektiv volym i fråga om investeringarnas storlek och territoriella räckvidd.

3.2.2.1   Åtgärder riktade till de kategorier av företag som inte omfattas av tillämpningsområdet för den allmänna gruppundantagsförordningen

Åtgärder riktade till de kategorier av företag som inte omfattas av tillämpningsområdet för den allmänna gruppundantagsförordningen

| 71. | Vad gäller stöd för tillgång till finansiering, är tillämpningsområdet för den allmänna gruppundantagsförordningen begränsat till små och medelstora företag. Vissa företag som inte omfattas av definitionen av små och medelstora företag i fråga om antal anställda eller finansiella tröskelvärden, eller både och, kan dock ställas inför liknande finansieringsproblem. |
| --- | --- |

71.

Vad gäller stöd för tillgång till finansiering, är tillämpningsområdet för den allmänna gruppundantagsförordningen begränsat till små och medelstora företag. Vissa företag som inte omfattas av definitionen av små och medelstora företag i fråga om antal anställda eller finansiella tröskelvärden, eller både och, kan dock ställas inför liknande finansieringsproblem.

a)   Små midcap-bolag

Små midcap-bolag

| 72. | Det kan vara motiverat att utvidga kretsen av företag som har rätt till stöd inom ramen för en riskfinansieringsåtgärd till att också inbegripa små midcap-bolag jämsides med små och medelstora företag, om det ger privata investerare ett incitament att investera i en mer varierad portfölj med större möjlighet att gå in i och ut ur företagen. Om små midcap-bolag tas med i portföljen, kommer det sannolikt att minska riskerna med portföljen och därigenom höja avkastningen på investeringarna. Därför kan det vara ett särskilt effektivt sätt att attrahera institutionella investerare till de mer riskfyllda nyetablerade företagen. |
| --- | --- |

72.

Det kan vara motiverat att utvidga kretsen av företag som har rätt till stöd inom ramen för en riskfinansieringsåtgärd till att också inbegripa små midcap-bolag jämsides med små och medelstora företag, om det ger privata investerare ett incitament att investera i en mer varierad portfölj med större möjlighet att gå in i och ut ur företagen. Om små midcap-bolag tas med i portföljen, kommer det sannolikt att minska riskerna med portföljen och därigenom höja avkastningen på investeringarna. Därför kan det vara ett särskilt effektivt sätt att attrahera institutionella investerare till de mer riskfyllda nyetablerade företagen.

| 73. | Av dessa skäl, och förutsatt att förhandsbedömningen innehåller tillräckliga ekonomiska bevis för detta, kan stöd till små midcap-bolag vara motiverat. Vid bedömningen beaktar kommissionen arbetskrafts- och kapitalintensiteten i målföretagen, samt även andra kriterier rörande specifika finansieringshinder som påverkar små midcap-bolag (till exempel otillräcklig säkerhet för ett stort lån eller behovet av betydande externt kapital för utveckling och utbyggnad). |
| --- | --- |

73.

Av dessa skäl, och förutsatt att förhandsbedömningen innehåller tillräckliga ekonomiska bevis för detta, kan stöd till små midcap-bolag vara motiverat. Vid bedömningen beaktar kommissionen arbetskrafts- och kapitalintensiteten i målföretagen, samt även andra kriterier rörande specifika finansieringshinder som påverkar små midcap-bolag (till exempel otillräcklig säkerhet för ett stort lån eller behovet av betydande externt kapital för utveckling och utbyggnad).

b)   Innovativa midcap-bolag

Innovativa midcap-bolag

| 74. | Midcap-bolag kan under vissa omständigheter också stå inför finansieringshinder som är jämförbara med dem som drabbar små och medelstora företag. Detta kan vara fallet exempelvis för midcap-bolag som bedriver FoU- och innovationsverksamhet parallellt med nyinvesteringar i produktionsanläggningar, inklusive marknadsintroduktion, och som har en resultathistorik som inte gör det möjligt för potentiella investerare att göra relevanta antaganden om de framtida marknadsutsikterna för en sådan verksamhet, eftersom dessa marknader håller är stadda i utveckling eller innehåller ett inslag av avancerad teknik där risken är svårbedömd (t.ex. flyg och rymd och försvar). I sådana fall kan statligt riskfinansieringsstöd vara nödvändigt för att innovativa midcap-bolag ska kunna öka sin produktionskapacitet till en hållbar nivå, där de kan locka till sig privat finansiering på egen hand. Dessutom gäller anmärkningen i avsnitt 3.2.2.1 a även för innovativa midcap-bolag: att inkludera dem i en investeringsportfölj, kan vara ett effektivt sätt för en finansiell intermediär att erbjuda en mer diversifierad uppsättning investeringsmöjligheter som tilltalar ett bredare spektrum av potentiella investerare. |
| --- | --- |

74.

Midcap-bolag kan under vissa omständigheter också stå inför finansieringshinder som är jämförbara med dem som drabbar små och medelstora företag. Detta kan vara fallet exempelvis för midcap-bolag som bedriver FoU- och innovationsverksamhet parallellt med nyinvesteringar i produktionsanläggningar, inklusive marknadsintroduktion, och som har en resultathistorik som inte gör det möjligt för potentiella investerare att göra relevanta antaganden om de framtida marknadsutsikterna för en sådan verksamhet, eftersom dessa marknader håller är stadda i utveckling eller innehåller ett inslag av avancerad teknik där risken är svårbedömd (t.ex. flyg och rymd och försvar). I sådana fall kan statligt riskfinansieringsstöd vara nödvändigt för att innovativa midcap-bolag ska kunna öka sin produktionskapacitet till en hållbar nivå, där de kan locka till sig privat finansiering på egen hand. Dessutom gäller anmärkningen i avsnitt 3.2.2.1 a även för innovativa midcap-bolag: att inkludera dem i en investeringsportfölj, kan vara ett effektivt sätt för en finansiell intermediär att erbjuda en mer diversifierad uppsättning investeringsmöjligheter som tilltalar ett bredare spektrum av potentiella investerare.

c)   Små och medelstora företag som erhåller den ursprungliga riskfinansieringsinvesteringen medan de har varit verksamma på någon marknad under en längre tid än den stödberättigande period som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen

Små och medelstora företag som erhåller den ursprungliga riskfinansieringsinvesteringen medan de har varit verksamma på någon marknad under en längre tid än den stödberättigande period som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen

| 75. | Vissa typer av företag kan anses fortfarande befinna sig i sina expansionsfaser eller tidiga tillväxtfaser om de, trots att de funnits under en avsevärd tid, ännu inte i tillräcklig utsträckning har visat sin potential att generera avkastning och/eller inte kan uppvisa tillräckligt solida resultat och säkerheter. Detta kan vara fallet i högrisksektorer, t.ex. bioteknik, rymd, försvar, kulturella och kreativa näringar, och potentiellt mer generellt också för innovativa små och medelstora företag, inbegripet sådana som är inriktade på grön eller digital teknik eller små och medelstora företag som bedriver social innovation (50). Företag som har tillräckligt med internt kapital för att finansiera sin inledande verksamhet kan dessutom behöva extern finansiering först i ett senare skede, till exempel för att öka sin kapacitet från småskalig affärsverksamhet till en större skala. Detta kan kräva större investeringar än de kan klara av med egna resurser. |
| --- | --- |

75.

Vissa typer av företag kan anses fortfarande befinna sig i sina expansionsfaser eller tidiga tillväxtfaser om de, trots att de funnits under en avsevärd tid, ännu inte i tillräcklig utsträckning har visat sin potential att generera avkastning och/eller inte kan uppvisa tillräckligt solida resultat och säkerheter. Detta kan vara fallet i högrisksektorer, t.ex. bioteknik, rymd, försvar, kulturella och kreativa näringar, och potentiellt mer generellt också för innovativa små och medelstora företag, inbegripet sådana som är inriktade på grön eller digital teknik eller små och medelstora företag som bedriver social innovation (50

| 76. | Det kan därför vara möjligt att tillåta åtgärder genom vilka nyinvesteringen görs efter den stödberättigande period som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen. Under sådana omständigheter kan kommissionen begära att man i åtgärden tydligt definierar de stödberättigade kategorierna av företag mot bakgrund av de bevis som framkommit i förhandsbedömningen vad gäller förekomsten av ett specifikt marknadsmisslyckande som påverkar sådana företag. |
| --- | --- |

76.

Det kan därför vara möjligt att tillåta åtgärder genom vilka nyinvesteringen görs efter den stödberättigande period som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen. Under sådana omständigheter kan kommissionen begära att man i åtgärden tydligt definierar de stödberättigade kategorierna av företag mot bakgrund av de bevis som framkommit i förhandsbedömningen vad gäller förekomsten av ett specifikt marknadsmisslyckande som påverkar sådana företag.

d)   Nystartade företag och små och medelstora företag som kräver ett riskfinansieringsbelopp som överstiger taket i den allmänna gruppundantagsförordningen

Nystartade företag och små och medelstora företag som kräver ett riskfinansieringsbelopp som överstiger taket i den allmänna gruppundantagsförordningen

| 77. | Artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen föreskriver ett högsta totalt belopp i riskfinansiering per stödberättigat företag, inbegripet uppföljningsinvesteringar. I vissa branscher där de initiala forsknings- och investeringskostnaderna är relativt höga, till exempel inom flyg och rymd, försvar, biovetenskap, grön teknik eller energi, kan det dock hända att detta belopp inte är tillräckligt för att täcka alla de investeringsrundor som krävs och få in det nystartade företaget eller det lilla eller medelstora företaget på en hållbar tillväxtbana. Det kan därför vara motiverat att under vissa omständigheter tillåta ett högre belopp på den totala investeringen för stödberättigade företag. |
| --- | --- |

77.

Artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen föreskriver ett högsta totalt belopp i riskfinansiering per stödberättigat företag, inbegripet uppföljningsinvesteringar. I vissa branscher där de initiala forsknings- och investeringskostnaderna är relativt höga, till exempel inom flyg och rymd, försvar, biovetenskap, grön teknik eller energi, kan det dock hända att detta belopp inte är tillräckligt för att täcka alla de investeringsrundor som krävs och få in det nystartade företaget eller det lilla eller medelstora företaget på en hållbar tillväxtbana. Det kan därför vara motiverat att under vissa omständigheter tillåta ett högre belopp på den totala investeringen för stödberättigade företag.

| 78. | Närmare bestämt kan riskfinansieringsåtgärder ge stöd som överstiger det maximala totalbelopp som anges i den allmänna gruppundantagsförordningen, förutsatt att det planerade finansieringsbeloppet motsvarar finansieringsbehovets omfattning och karaktär med avseende på målsektorer eller målterritorier som identifierats och kvantifierats i förhandsbedömningen. I sådana fall kommer kommissionen att beakta den kapitalintensiva karaktären hos målsektorerna eller de högre investeringskostnaderna inom vissa geografiska områden. |
| --- | --- |

78.

Närmare bestämt kan riskfinansieringsåtgärder ge stöd som överstiger det maximala totalbelopp som anges i den allmänna gruppundantagsförordningen, förutsatt att det planerade finansieringsbeloppet motsvarar finansieringsbehovets omfattning och karaktär med avseende på målsektorer eller målterritorier som identifierats och kvantifierats i förhandsbedömningen. I sådana fall kommer kommissionen att beakta den kapitalintensiva karaktären hos målsektorerna eller de högre investeringskostnaderna inom vissa geografiska områden.

e)   Alternativa handelsplattformar som inte uppfyller villkoren i den allmänna gruppundantagsförordningen

Alternativa handelsplattformar som inte uppfyller villkoren i den allmänna gruppundantagsförordningen

| 79. | Kommissionen är medveten om att alternativa handelsplattformar är en viktig del av finansieringsmarknaden för små och medelstora företag, eftersom de lockar nytt kapital till små och medelstora företag samtidigt som de gör det lättare för tidigare investerare att avveckla sitt engagemang (51). I den allmänna gruppundantagsförordningen erkänns deras betydelse genom att deras verksamhet underlättas antingen genom skatteincitament riktade till fysiska personer som investerar i företag som är noterade på dessa plattformar, eller genom att tillåta startstöd till plattformsoperatören, under förutsättning att denna uppfyller villkoren för att betraktas som ett litet företag och upp till vissa tröskelvärden. |
| --- | --- |

79.

Kommissionen är medveten om att alternativa handelsplattformar är en viktig del av finansieringsmarknaden för små och medelstora företag, eftersom de lockar nytt kapital till små och medelstora företag samtidigt som de gör det lättare för tidigare investerare att avveckla sitt engagemang (51

| 80. | Operatörer av alternativa handelsplattformar behöver dock inte nödvändigtvis vara småföretag när de etableras. På samma sätt kan det högsta tillåtna stödbeloppet för startstöd enligt den allmänna gruppundantagsförordningen vara otillräckligt för att stödja etableringen av plattformen. Det kan vidare vara nödvändigt att ge företagsinvesterare skatteincitament, så att det blir möjligt att locka tillräckliga resurser för etablering och utveckling av nya plattformar. Slutligen kan det vara så att plattformen inte bara noterar små och medelstora företag utan också företag som överskrider de tröskelvärden som anges i definitionen av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

80.

Operatörer av alternativa handelsplattformar behöver dock inte nödvändigtvis vara småföretag när de etableras. På samma sätt kan det högsta tillåtna stödbeloppet för startstöd enligt den allmänna gruppundantagsförordningen vara otillräckligt för att stödja etableringen av plattformen. Det kan vidare vara nödvändigt att ge företagsinvesterare skatteincitament, så att det blir möjligt att locka tillräckliga resurser för etablering och utveckling av nya plattformar. Slutligen kan det vara så att plattformen inte bara noterar små och medelstora företag utan också företag som överskrider de tröskelvärden som anges i definitionen av små och medelstora företag.

| 81. | Därför kan det, på vissa villkor, vara motiverat att tillåta skatteincitament till företagsinvesterare, att stödja plattformsoperatörer som inte är små företag, att tillåta investeringar för inrättande av alternativa handelsplattformar vars belopp överstiger gränserna för startstöd enligt den allmänna gruppundantagsförordningen, eller att tillåta stöd till alternativa handelsplattformar där majoriteten av de finansiella instrument som tas upp till handel utfärdas av små och medelstora företag. I sådana fall måste förhandsbedömningen visa att det föreligger ett specifikt marknadsmisslyckande eller annat relevant hinder som påverkar sådana plattformar på den relevanta geografiska marknaden. |
| --- | --- |

81.

Därför kan det, på vissa villkor, vara motiverat att tillåta skatteincitament till företagsinvesterare, att stödja plattformsoperatörer som inte är små företag, att tillåta investeringar för inrättande av alternativa handelsplattformar vars belopp överstiger gränserna för startstöd enligt den allmänna gruppundantagsförordningen, eller att tillåta stöd till alternativa handelsplattformar där majoriteten av de finansiella instrument som tas upp till handel utfärdas av små och medelstora företag. I sådana fall måste förhandsbedömningen visa att det föreligger ett specifikt marknadsmisslyckande eller annat relevant hinder som påverkar sådana plattformar på den relevanta geografiska marknaden.

3.2.2.2   Åtgärder som är utformade enligt parametrar som inte överensstämmer med den allmänna gruppundantagsförordningen

Åtgärder som är utformade enligt parametrar som inte överensstämmer med den allmänna gruppundantagsförordningen

a)   Finansieringsinstrument med ett lägre deltagande från oberoende privata investerare än tröskelvärdena i den allmänna gruppundantagsförordningen

Finansieringsinstrument med ett lägre deltagande från oberoende privata investerare än tröskelvärdena i den allmänna gruppundantagsförordningen

| 82. | De marknadsmisslyckanden eller andra relevanta hinder som påverkar företag i särskilda regioner eller medlemsstater kan vara mer uttalade på grund av den relativt underutvecklade finansieringsmarknaden för små och medelstora företag i sådana områden, jämfört med andra regioner i samma medlemsstat, en annan medlemsstat eller globalt. Detta gäller särskilt i medlemsstater där det inte finns någon väletablerad närvaro av formella riskkapitalinvesterare, riskkapitalfonder eller affärsänglar. När det gäller åtgärder som syftar till att undanröja sådana strukturella hinder, kan kommissionen godta att oberoende privata investerare deltar under de nivåer som anges i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen, förutsatt att villkoret i punkt 25 i dessa riktlinjer är uppfyllt. |
| --- | --- |

82.

De marknadsmisslyckanden eller andra relevanta hinder som påverkar företag i särskilda regioner eller medlemsstater kan vara mer uttalade på grund av den relativt underutvecklade finansieringsmarknaden för små och medelstora företag i sådana områden, jämfört med andra regioner i samma medlemsstat, en annan medlemsstat eller globalt. Detta gäller särskilt i medlemsstater där det inte finns någon väletablerad närvaro av formella riskkapitalinvesterare, riskkapitalfonder eller affärsänglar. När det gäller åtgärder som syftar till att undanröja sådana strukturella hinder, kan kommissionen godta att oberoende privata investerare deltar under de nivåer som anges i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen, förutsatt att villkoret i punkt 25 i dessa riktlinjer är uppfyllt.

| 83. | Dessutom kan kommissionen också godta riskfinansieringsåtgärder när oberoende privata investerare deltar under de nivåer som anges i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen i händelse av ett mer uttalat marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder som medlemsstaten påvisar. Detta gäller särskilt när sådana åtgärder specifikt riktar sig till små och medelstora företag före deras första kommersiella försäljning eller på konceptstadiet, förutsatt att en betydande del av riskerna med investeringen faktiskt bärs av de deltagande privata investerarna. |
| --- | --- |

83.

Dessutom kan kommissionen också godta riskfinansieringsåtgärder när oberoende privata investerare deltar under de nivåer som anges i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen i händelse av ett mer uttalat marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder som medlemsstaten påvisar. Detta gäller särskilt när sådana åtgärder specifikt riktar sig till små och medelstora företag före deras första kommersiella försäljning eller på konceptstadiet, förutsatt att en betydande del av riskerna med investeringen faktiskt bärs av de deltagande privata investerarna.

b)   Finansieringsinstrument som är utformade enligt parametrar som överskrider taken i den allmänna gruppundantagsförordningen

Finansieringsinstrument som är utformade enligt parametrar som överskrider taken i den allmänna gruppundantagsförordningen

| 84. | Den allmänna gruppundantagsförordningen gäller endast för åtgärder där förlustdelningen mellan offentliga och privata investerare är utformad på ett asymmetriskt sätt så att den första förlusten för den offentliga investeraren är begränsad. Också i fråga om garantier begränsar gruppundantaget garantinivån och de totala förlusterna för den offentliga investeraren. |
| --- | --- |

84.

Den allmänna gruppundantagsförordningen gäller endast för åtgärder där förlustdelningen mellan offentliga och privata investerare är utformad på ett asymmetriskt sätt så att den första förlusten för den offentliga investeraren är begränsad. Också i fråga om garantier begränsar gruppundantaget garantinivån och de totala förlusterna för den offentliga investeraren.

| 85. | Under vissa omständigheter kan dock offentlig finansiering, genom att inta en finansieringsposition med högre risk, göra att privata investerare eller långivare kan tillhandahålla ytterligare finansiering. Vid bedömningen av åtgärder som är utformade enligt finansiella parametrar som överskrider de tröskelvärden som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen kommer kommissionen att beakta ett antal faktorer som beskrivs i avsnitt 3.2.3.2 i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

85.

Under vissa omständigheter kan dock offentlig finansiering, genom att inta en finansieringsposition med högre risk, göra att privata investerare eller långivare kan tillhandahålla ytterligare finansiering. Vid bedömningen av åtgärder som är utformade enligt finansiella parametrar som överskrider de tröskelvärden som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen kommer kommissionen att beakta ett antal faktorer som beskrivs i avsnitt 3.2.3.2 i dessa riktlinjer.

c)   Andra finansieringsinstrument än garantier där investerare, finansiella intermediärer och deras förvaltare väljs ut genom att förlustskydd prioriteras framför asymmetrisk vinstdelning

Andra finansieringsinstrument än garantier där investerare, finansiella intermediärer och deras förvaltare väljs ut genom att förlustskydd prioriteras framför asymmetrisk vinstdelning

| 86. | I enlighet med artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen måste valet av såväl finansiella intermediärer som investerare och deras förvaltare väljas ut genom en öppen, överblickbar och icke-diskriminerande process, med tydligt angivande av åtgärdens strategiska mål och vilken typ av finansiella parametrar som används för att uppnå dessa mål. Detta innebär att de finansiella intermediärerna och deras förvaltare ska väljas ut genom ett förfarande som är förenligt med direktiv 2014/24/EU. Om det direktivet inte är tillämpligt, måste urvalsförfarandet vara sådant att det garanterar bredast möjliga urval bland kvalificerade intermediärer eller förvaltare. Genom ett sådant förfarande ska den berörda medlemsstaten särskilt ges möjlighet att jämföra de villkor och bestämmelser som framförhandlats mellan de finansiella intermediärerna eller förvaltarna och potentiella privata investerare, så att det säkerställs att riskfinansieringsåtgärden attraherar privata investerare med minsta möjliga statliga stöd, eller minsta möjliga avvikelse från principen om lika villkor, inom ramen för en realistisk investeringsstrategi. |
| --- | --- |

86.

I enlighet med artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen måste valet av såväl finansiella intermediärer som investerare och deras förvaltare väljas ut genom en öppen, överblickbar och icke-diskriminerande process, med tydligt angivande av åtgärdens strategiska mål och vilken typ av finansiella parametrar som används för att uppnå dessa mål. Detta innebär att de finansiella intermediärerna och deras förvaltare ska väljas ut genom ett förfarande som är förenligt med direktiv 2014/24/EU. Om det direktivet inte är tillämpligt, måste urvalsförfarandet vara sådant att det garanterar bredast möjliga urval bland kvalificerade intermediärer eller förvaltare. Genom ett sådant förfarande ska den berörda medlemsstaten särskilt ges möjlighet att jämföra de villkor och bestämmelser som framförhandlats mellan de finansiella intermediärerna eller förvaltarna och potentiella privata investerare, så att det säkerställs att riskfinansieringsåtgärden attraherar privata investerare med minsta möjliga statliga stöd, eller minsta möjliga avvikelse från principen om lika villkor, inom ramen för en realistisk investeringsstrategi.

| 87. | Enligt artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen ska de tillämpliga kriterierna för urval av förvaltare innehålla ett krav som ska gälla andra instrument än garantier och genom vilket ”asymmetrisk vinstdelning ska ges företräde framför skydd för förlustrisk”. Detta krav är tänkt attbegränsa snedvridning mot alltför stort risktagande av den förvaltare som väljer ut de företag som ska bli föremål för investeringar. Syftet med detta är att, oavsett vilken form av finansieringsinstrument som åtgärden anger, all förmånsbehandling av privata investerare eller långivare ska vägas mot allmänintresset att garantera den revolverande karaktären hos det offentliga kapital som satsats och åtgärdens långsiktiga finansiella hållbarhet. |
| --- | --- |

87.

Enligt artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen ska de tillämpliga kriterierna för urval av förvaltare innehålla ett krav som ska gälla andra instrument än garantier och genom vilket ”asymmetrisk vinstdelning ska ges företräde framför skydd för förlustrisk”. Detta krav är tänkt attbegränsa snedvridning mot alltför stort risktagande av den förvaltare som väljer ut de företag som ska bli föremål för investeringar. Syftet med detta är att, oavsett vilken form av finansieringsinstrument som åtgärden anger, all förmånsbehandling av privata investerare eller långivare ska vägas mot allmänintresset att garantera den revolverande karaktären hos det offentliga kapital som satsats och åtgärdens långsiktiga finansiella hållbarhet.

| 88. | I vissa fall kan det dock bli nödvändigt att prioritera skydd för förlustrisk, nämligen om åtgärden är inriktad på nystartade företag eller vissa sektorer där andelen betalningsförsummelser bland små och medelstora företag är hög. Detta kan vara fallet när det gäller åtgärder som är inriktade på sektorer som står inför betydande tekniska hinder, eller sektorer där företagen är starkt beroende av enskilda projekt som kräver stora initiala investeringar och medför hög riskexponering, t.ex. ekosystemet för luftfart, rymdfart och försvar samt kultursektorn och den kreativa sektorn. En preferens för mekanismer för skydd mot negativa effekter kan också vara motiverad för åtgärder som sköts av en fondandelsfond och som syftar till att attrahera privata investerare på den nivån eller åtgärder som riktar sig till små och medelstora företag före deras första kommersiella försäljning eller på konceptstadiet. |
| --- | --- |

88.

I vissa fall kan det dock bli nödvändigt att prioritera skydd för förlustrisk, nämligen om åtgärden är inriktad på nystartade företag eller vissa sektorer där andelen betalningsförsummelser bland små och medelstora företag är hög. Detta kan vara fallet när det gäller åtgärder som är inriktade på sektorer som står inför betydande tekniska hinder, eller sektorer där företagen är starkt beroende av enskilda projekt som kräver stora initiala investeringar och medför hög riskexponering, t.ex. ekosystemet för luftfart, rymdfart och försvar samt kultursektorn och den kreativa sektorn. En preferens för mekanismer för skydd mot negativa effekter kan också vara motiverad för åtgärder som sköts av en fondandelsfond och som syftar till att attrahera privata investerare på den nivån eller åtgärder som riktar sig till små och medelstora företag före deras första kommersiella försäljning eller på konceptstadiet.

d)   Skatteincitament för företagsinvesterare, inklusive finansiella intermediärer eller deras förvaltare som agerar som saminvesterare

Skatteincitament för företagsinvesterare, inklusive finansiella intermediärer eller deras förvaltare som agerar som saminvesterare

| 89. | Den allmänna gruppundantagsförordningen omfattar skatteincitament som beviljas oberoende privata investerare, vilka är fysiska personer i den mening som avses i artikel 2 i den förordningen, vilka direkt eller indirekt förser stödberättigade nystartade företag och små och medelstora företag med riskfinansiering, medan medlemsstaterna kan anse det lämpligt att införa åtgärder som syftar till att tillämpa liknande incitament på oberoende privata investerare som är företagsinvesterare. Skillnaden ligger i det faktum att företagsinvesterare är företag i den mening som avses i artikel 107 i fördraget. För att säkerställa att stöd till företagsinvesterare förblir proportionerligt och har en effektiv stimulanseffekt måste åtgärden därför omfattas av särskilda begränsningar (enligt avsnitten 3.2.3.3 och 3.2.4.2) . |
| --- | --- |

89.

Den allmänna gruppundantagsförordningen omfattar skatteincitament som beviljas oberoende privata investerare, vilka är fysiska personer i den mening som avses i artikel 2 i den förordningen, vilka direkt eller indirekt förser stödberättigade nystartade företag och små och medelstora företag med riskfinansiering, medan medlemsstaterna kan anse det lämpligt att införa åtgärder som syftar till att tillämpa liknande incitament på oberoende privata investerare som är företagsinvesterare. Skillnaden ligger i det faktum att företagsinvesterare är företag i den mening som avses i artikel 107 i fördraget. För att säkerställa att stöd till företagsinvesterare förblir proportionerligt och har en effektiv stimulanseffekt måste åtgärden därför omfattas av särskilda begränsningar (enligt avsnitten 3.2.3.3 och 3.2.4.2) .

| 90. | Finansiella intermediärer och deras förvaltare kan beviljas skattelättnader enbart i den mån de agerar saminvesterare eller samlångivare. Inget skatteincitament kan beviljas med avseende på de tjänster som finansiella intermediärer eller deras förvaltare tillhandahåller för att genomföra åtgärden. |
| --- | --- |

90.

Finansiella intermediärer och deras förvaltare kan beviljas skattelättnader enbart i den mån de agerar saminvesterare eller samlångivare. Inget skatteincitament kan beviljas med avseende på de tjänster som finansiella intermediärer eller deras förvaltare tillhandahåller för att genomföra åtgärden.

3.2.3   Stödåtgärdens lämplighet

Stödåtgärdens lämplighet

| 91. | Den föreslagna stödåtgärden måste vara ett lämpligt politiskt instrument för att uppnå det avsedda syftet med stödet, dvs. det får inte finnas ett bättre lämpat och mindre snedvridande politiskt instrument eller stödinstrument som kan leda till samma resultat. |
| --- | --- |

91.

Den föreslagna stödåtgärden måste vara ett lämpligt politiskt instrument för att uppnå det avsedda syftet med stödet, dvs. det får inte finnas ett bättre lämpat och mindre snedvridande politiskt instrument eller stödinstrument som kan leda till samma resultat.

3.2.3.1   Lämplighet jämfört med andra strategiska instrument och andra stödinstrument

Lämplighet jämfört med andra strategiska instrument och andra stödinstrument

| 92. | Den föreslagna riskfinansieringsåtgärden måste vara ett lämpligt instrument om det identifierade marknadsmisslyckandet eller något annat relevant hinder ska kunna åtgärdas på ett sät som bidrar till att åtgärdens strategiska mål uppnås. Valet av en specifik form av riskfinansieringsåtgärd måste vara vederbörligen motiverat på grundval av de bevis som medlemsstaten lagt fram i förhandsbedömningen. |
| --- | --- |

92.

Den föreslagna riskfinansieringsåtgärden måste vara ett lämpligt instrument om det identifierade marknadsmisslyckandet eller något annat relevant hinder ska kunna åtgärdas på ett sät som bidrar till att åtgärdens strategiska mål uppnås. Valet av en specifik form av riskfinansieringsåtgärd måste vara vederbörligen motiverat på grundval av de bevis som medlemsstaten lagt fram i förhandsbedömningen.

| 93. | Som ett första steg kommer kommissionen att överväga om och i vilken utsträckning riskfinansieringsåtgärden kan betraktas som ett lämpligt instrument, jämfört med andra politiska instrument som syftar till att uppmuntra riskfinansiering till stödberättigade företag. Statligt stöd är inte medlemsstaternas enda strategiska instrument för att underlätta förmedlingen av riskfinansiering till stödberättigade företag. Medlemsstaterna kan använda andra kompletterande politiska verktyg på både utbuds- och efterfrågesidan, exempelvis regleringsåtgärder för att underlätta finansmarknadernas funktion, åtgärder för att förbättra näringslivsmiljön, rådgivningstjänster för investeringsberedskap eller offentliga investeringar som uppfyller kraven i kriteriet om en marknadsekonomisk aktör. |
| --- | --- |

93.

Som ett första steg kommer kommissionen att överväga om och i vilken utsträckning riskfinansieringsåtgärden kan betraktas som ett lämpligt instrument, jämfört med andra politiska instrument som syftar till att uppmuntra riskfinansiering till stödberättigade företag. Statligt stöd är inte medlemsstaternas enda strategiska instrument för att underlätta förmedlingen av riskfinansiering till stödberättigade företag. Medlemsstaterna kan använda andra kompletterande politiska verktyg på både utbuds- och efterfrågesidan, exempelvis regleringsåtgärder för att underlätta finansmarknadernas funktion, åtgärder för att förbättra näringslivsmiljön, rådgivningstjänster för investeringsberedskap eller offentliga investeringar som uppfyller kraven i kriteriet om en marknadsekonomisk aktör.

| 94. | Som ett andra steg bedömer kommissionen om den föreslagna åtgärden är lämpligare än alternativa statliga stödinstrument som syftar till att åtgärda samma marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder. I det avseendet anses det generellt att finansieringsinstrument är mindre snedvridande än direkta bidrag och att de därför utgör ett lämpligare instrument. Statligt stöd för att underlätta tillgången till riskfinansiering kan dock beviljas i olika former, exempelvis selektiva skatteinstrument eller finansieringsinstrument på förmånliga villkor, bl.a. en rad egetkapital- eller skuldinstrument och garantier med olika egenskaper i fråga om risk och avkastning, flera sätt att tillhandahålla kapitalet och olika finansieringsstrukturer. Vilka som är lämpligast beror på karaktären hos det finansieringsbehov som ska tillgodoses. Därför bedömer kommissionen om åtgärdens utformning, med hänsyn till fondens investeringsstrategi, ger en tillräckligt effektiv finansieringsstruktur för att säkerställa förmågan att uppnå en hållbar verksamhet. |
| --- | --- |

94.

Som ett andra steg bedömer kommissionen om den föreslagna åtgärden är lämpligare än alternativa statliga stödinstrument som syftar till att åtgärda samma marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder. I det avseendet anses det generellt att finansieringsinstrument är mindre snedvridande än direkta bidrag och att de därför utgör ett lämpligare instrument. Statligt stöd för att underlätta tillgången till riskfinansiering kan dock beviljas i olika former, exempelvis selektiva skatteinstrument eller finansieringsinstrument på förmånliga villkor, bl.a. en rad egetkapital- eller skuldinstrument och garantier med olika egenskaper i fråga om risk och avkastning, flera sätt att tillhandahålla kapitalet och olika finansieringsstrukturer. Vilka som är lämpligast beror på karaktären hos det finansieringsbehov som ska tillgodoses. Därför bedömer kommissionen om åtgärdens utformning, med hänsyn till fondens investeringsstrategi, ger en tillräckligt effektiv finansieringsstruktur för att säkerställa förmågan att uppnå en hållbar verksamhet.

| 95. | I det avseendet ställer sig kommissionen positiv till åtgärder som inbegriper tillräckligt stora fonder med avseende på portföljstorleken, den geografiska omfattningen, särskilt om de är verksamma i flera medlemsstater, och variationen i portföljen, eftersom sådana fonder kan vara effektivare och därför attraktivare för privata investerare, jämfört med mindre fonder. Vissa fondandelsfonder kan uppfylla dessa krav, förutsatt att de totala förvaltningskostnaderna till följd av antalet finansiella intermediärer kompenseras av väsentliga effektivitetsvinster. |
| --- | --- |

95.

I det avseendet ställer sig kommissionen positiv till åtgärder som inbegriper tillräckligt stora fonder med avseende på portföljstorleken, den geografiska omfattningen, särskilt om de är verksamma i flera medlemsstater, och variationen i portföljen, eftersom sådana fonder kan vara effektivare och därför attraktivare för privata investerare, jämfört med mindre fonder. Vissa fondandelsfonder kan uppfylla dessa krav, förutsatt att de totala förvaltningskostnaderna till följd av antalet finansiella intermediärer kompenseras av väsentliga effektivitetsvinster.

3.2.3.2   Villkor för att avgöra finansieringsinstrumentens lämplighet

Villkor för att avgöra finansieringsinstrumentens lämplighet

| 96. | För att avgöra lämpligheten hos finansieringsinstrument vars utformningsparametrar inte omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen kommer kommissionen att beakta de villkor som anges i punkterna 97–121 i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

96.

För att avgöra lämpligheten hos finansieringsinstrument vars utformningsparametrar inte omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen kommer kommissionen att beakta de villkor som anges i punkterna 97–121 i dessa riktlinjer.

| 97. | För det första måste åtgärden mobilisera ytterligare kapital från marknadens aktörer. Minimiandelar oberoende privata investeringar som ligger under dem som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen kan endast motiveras med hänsyn till ett mer uttalat marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder som fastställts i förhandsbedömningen (se avsnitt 3.2.1). I detta avseende bör förhandsbedömningen dessutom innehålla en tillräckligt detaljerad bedömning av nivån och strukturen på tillhandahållandet av privat finansiering för den typen av stödberättigade företag i det berörda geografiska området (se punkt 63). Dessutom måste det visas att åtgärden mobiliserar ytterligare privata resurser som annars inte skulle ha tillhandahållits eller som skulle ha tillhandahållits i andra former eller belopp eller på andra villkor. |
| --- | --- |

97.

För det första måste åtgärden mobilisera ytterligare kapital från marknadens aktörer. Minimiandelar oberoende privata investeringar som ligger under dem som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen kan endast motiveras med hänsyn till ett mer uttalat marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder som fastställts i förhandsbedömningen (se avsnitt 3.2.1). I detta avseende bör förhandsbedömningen dessutom innehålla en tillräckligt detaljerad bedömning av nivån och strukturen på tillhandahållandet av privat finansiering för den typen av stödberättigade företag i det berörda geografiska området (se punkt 63). Dessutom måste det visas att åtgärden mobiliserar ytterligare privata resurser som annars inte skulle ha tillhandahållits eller som skulle ha tillhandahållits i andra former eller belopp eller på andra villkor.

| 98. | När det gäller riskfinansieringsåtgärder som är specifikt inriktade på nystartade företag och små och medelstora företag som inte har varit verksamma på någon marknad (52), kan kommissionen godta att andelen oberoende privat deltagande är lägre än vad som föreskrivs. För sådana investeringsmål kan kommissionen alternativt godta att den nödvändiga andelen privat deltagande är av icke-oavhängig natur, dvs. att den tillhandahålls av till exempel ägaren till det stödmottagande företaget. I vederbörligen motiverade fall kan kommissionen också godta lägre nivåer av privat deltagande än de som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen för stödberättigade företag som har varit verksamma på en marknad under högst den period för stödberättigande som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen. Detta görs då mot bakgrund av den ekonomiska bevisningen i förhandsbedömningen av det relevanta marknadsmisslyckandet eller något annat relevant hinder. |
| --- | --- |

98.

När det gäller riskfinansieringsåtgärder som är specifikt inriktade på nystartade företag och små och medelstora företag som inte har varit verksamma på någon marknad (52

| 99. | En riskfinansieringsåtgärd inriktad på stödberättigade företag som har varit verksamma på någon marknad under högst den period för stödberättigande som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen vid tidpunkten för den första riskfinansieringsinvesteringen måste innehålla lämpliga begränsningar. Det ska vara antingen tidsbegränsningar eller andra objektiva kriterier av kvalitativ karaktär, med avseende på de berörda företagens utvecklingsstadium. För sådana investeringsmål skulle kommissionen vanligen kräva en lägsta privat deltagandeandel på 60 %. |
| --- | --- |

99.

En riskfinansieringsåtgärd inriktad på stödberättigade företag som har varit verksamma på någon marknad under högst den period för stödberättigande som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen vid tidpunkten för den första riskfinansieringsinvesteringen måste innehålla lämpliga begränsningar. Det ska vara antingen tidsbegränsningar eller andra objektiva kriterier av kvalitativ karaktär, med avseende på de berörda företagens utvecklingsstadium. För sådana investeringsmål skulle kommissionen vanligen kräva en lägsta privat deltagandeandel på 60 %.

| 100. | Tillsammans med den föreslagna andelen privat deltagande kommer kommissionen för det andra också att beakta balansen mellan risker och vinster mellan offentliga och privata investerare. I det avseendet kommer kommissionen att se positivt på åtgärder som innebär att förlusterna delas på lika villkor mellan investerarna, och att privata investerare endast får incitament för värdeökning. Kommissionen kommer att ta vederbörlig hänsyn till att förlustdelning på icke-pari passu-basis ändå kan krävas med tanke på allvarligare marknadsmisslyckanden. I princip gäller att ju närmare risk- och avkastningsfördelningen ligger faktisk affärspraxis, desto mer sannolikt är det att kommissionen kommer att acceptera en lägre nivå av privat deltagande. |
| --- | --- |

100.

Tillsammans med den föreslagna andelen privat deltagande kommer kommissionen för det andra också att beakta balansen mellan risker och vinster mellan offentliga och privata investerare. I det avseendet kommer kommissionen att se positivt på åtgärder som innebär att förlusterna delas på lika villkor mellan investerarna, och att privata investerare endast får incitament för värdeökning. Kommissionen kommer att ta vederbörlig hänsyn till att förlustdelning på icke-pari passu-basis ändå kan krävas med tanke på allvarligare marknadsmisslyckanden. I princip gäller att ju närmare risk- och avkastningsfördelningen ligger faktisk affärspraxis, desto mer sannolikt är det att kommissionen kommer att acceptera en lägre nivå av privat deltagande.

| 101. | För det tredje kommer kommissionen att beakta på vilken nivå i finansieringsstrukturen åtgärden syftar till att mobilisera privata investeringar. På nivån för fondandelsfonder kan förmågan att attrahera privat finansiering vara beroende av en mer omfattande användning av riskskyddsmekanismer. Omvänt kan ett alltför stort beroende av sådana mekanismer snedvrida urvalet av stödberättigade företag och leda till ineffektiva resultat i de fall där privata investerare deltar på nivån för investeringar i företaget och på grundval av enskilda transaktioner. |
| --- | --- |

101.

För det tredje kommer kommissionen att beakta på vilken nivå i finansieringsstrukturen åtgärden syftar till att mobilisera privata investeringar. På nivån för fondandelsfonder kan förmågan att attrahera privat finansiering vara beroende av en mer omfattande användning av riskskyddsmekanismer. Omvänt kan ett alltför stort beroende av sådana mekanismer snedvrida urvalet av stödberättigade företag och leda till ineffektiva resultat i de fall där privata investerare deltar på nivån för investeringar i företaget och på grundval av enskilda transaktioner.

| 102. | Kommissionen kan vid sin bedömning av behovet av åtgärdens specifika utformning beakta omfattningen av den kvarstående risken för de utvalda privata investerarna med avseende på de väntade och oväntade förluster som den offentliga investeraren tagit på sig, samt avvägningen av förväntade intäkter mellan de offentliga och de privata investerarna. En annorlunda risk- och avkastningsprofil kan således godtas, om det maximerar andelen privata investeringar utan att urholka investeringsbeslutens genuint vinstdrivna karaktär. |
| --- | --- |

102.

Kommissionen kan vid sin bedömning av behovet av åtgärdens specifika utformning beakta omfattningen av den kvarstående risken för de utvalda privata investerarna med avseende på de väntade och oväntade förluster som den offentliga investeraren tagit på sig, samt avvägningen av förväntade intäkter mellan de offentliga och de privata investerarna. En annorlunda risk- och avkastningsprofil kan således godtas, om det maximerar andelen privata investeringar utan att urholka investeringsbeslutens genuint vinstdrivna karaktär.

| 103. | För det fjärde måste incitamentens exakta karaktär avgöras genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande förfarande för urval av finansiella intermediärer, förvaltare eller investerare. Enligt samma synsätt bör förvaltare av fondandelsfonder förmås att inom ramen för sitt investeringsuppdrag rättsligt förbinda sig att genom ett konkurrensförfarande fastställa de förmånsvillkor som på delfondsnivå skulle kunna gälla för att välja ut stödberättigade intermediärer, förvaltare och investerare. |
| --- | --- |

103.

För det fjärde måste incitamentens exakta karaktär avgöras genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande förfarande för urval av finansiella intermediärer, förvaltare eller investerare. Enligt samma synsätt bör förvaltare av fondandelsfonder förmås att inom ramen för sitt investeringsuppdrag rättsligt förbinda sig att genom ett konkurrensförfarande fastställa de förmånsvillkor som på delfondsnivå skulle kunna gälla för att välja ut stödberättigade intermediärer, förvaltare och investerare.

| 104. | Det kan ställas krav på att medlemsstaterna, för att bevisa behovet av de specifika finansiella villkoren kopplade till åtgärdens utformning, ska lägga fram bevis för att alla deltagare i förfarandet för urval av privata investerare sökte villkor som inte omfattades av den allmänna gruppundantagsförordningen, eller att ansökningsomgången var resultatlös. |
| --- | --- |

104.

Det kan ställas krav på att medlemsstaterna, för att bevisa behovet av de specifika finansiella villkoren kopplade till åtgärdens utformning, ska lägga fram bevis för att alla deltagare i förfarandet för urval av privata investerare sökte villkor som inte omfattades av den allmänna gruppundantagsförordningen, eller att ansökningsomgången var resultatlös.

| 105. | För det femte kan den finansiella intermediären eller förvaltaren parallellt med medlemsstaten saminvestera ett belopp, så länge villkoren för saminvesteringen är sådana att de utesluter potentiella intressekonflikter. Den finansiella intermediären måste ta på sig minst 10 % av den första förlusttranchen. En sådan saminvestering skulle kunna bidra till att investeringsbesluten anpassas till de relevanta strategiska målen. Förvaltarens förmåga att tillhandahålla investeringar med egna medel kan utgöra ett av urvalskriterierna. |
| --- | --- |

105.

För det femte kan den finansiella intermediären eller förvaltaren parallellt med medlemsstaten saminvestera ett belopp, så länge villkoren för saminvesteringen är sådana att de utesluter potentiella intressekonflikter. Den finansiella intermediären måste ta på sig minst 10 % av den första förlusttranchen. En sådan saminvestering skulle kunna bidra till att investeringsbesluten anpassas till de relevanta strategiska målen. Förvaltarens förmåga att tillhandahålla investeringar med egna medel kan utgöra ett av urvalskriterierna.

| 106. | För det sjätte måste de riskfinansieringsåtgärder som använder sig av skuldinstrument tillhandahålla en mekanism som säkerställer att den finansiella intermediären överför hela den statliga förmånen till de företag som utgör slutliga stödmottagare, exempelvis i form av lägre räntenivåer, lägre krav på säkerheter eller en kombination av bådadera. Den finansiella intermediären får också överföra förmånen genom att investera i företag vilka, trots att de är potentiellt livskraftiga, enligt den finansiella intermediärens interna kriterier skulle befinna sig i en riskklass där intermediären inte skulle investera om riskfinansieringsåtgärden inte funnits. Överföringsmekanismen måste inbegripa både lämpliga kontrollarrangemang och en clawback-mekanism (53) eller en motsvarande avtalsmekanism. |
| --- | --- |

106.

För det sjätte måste de riskfinansieringsåtgärder som använder sig av skuldinstrument tillhandahålla en mekanism som säkerställer att den finansiella intermediären överför hela den statliga förmånen till de företag som utgör slutliga stödmottagare, exempelvis i form av lägre räntenivåer, lägre krav på säkerheter eller en kombination av bådadera. Den finansiella intermediären får också överföra förmånen genom att investera i företag vilka, trots att de är potentiellt livskraftiga, enligt den finansiella intermediärens interna kriterier skulle befinna sig i en riskklass där intermediären inte skulle investera om riskfinansieringsåtgärden inte funnits. Överföringsmekanismen måste inbegripa både lämpliga kontrollarrangemang och en clawback-mekanism (53

| 107. | Om det ska kunna säkerställas att de finansiella intermediärer som deltar i riskfinansieringsåtgärden uppfyller de relevanta målen, måste den finansiella intermediärens investeringsstrategi anpassas till åtgärdens mål. Som en del i urvalsförfarandet måste finansiella intermediärer visa hur deras föreslagna investeringsstrategi kan bidra till att målen uppnås. Vidare måste medlemsstaten säkerställa att intermediärernas investeringsstrategi alltid ligger i linje med de överenskomna målen, till exempel genom lämpliga kontroll- och rapporteringsmekanismer samt deltagande av företrädare för de offentliga investerarna i den finansiella intermediärens representationsorgan, exempelvis det styrande organet eller det rådgivande organet. En lämplig styrningsstruktur ska säkerställa att konkreta ändringar av investeringsstrategin kräver samtycke på förhand från medlemsstaten. För att undvika att tvivel uppstår får medlemsstaten inte delta direkt i enskilda beslut om investeringar och avyttringar. |
| --- | --- |

107.

Om det ska kunna säkerställas att de finansiella intermediärer som deltar i riskfinansieringsåtgärden uppfyller de relevanta målen, måste den finansiella intermediärens investeringsstrategi anpassas till åtgärdens mål. Som en del i urvalsförfarandet måste finansiella intermediärer visa hur deras föreslagna investeringsstrategi kan bidra till att målen uppnås. Vidare måste medlemsstaten säkerställa att intermediärernas investeringsstrategi alltid ligger i linje med de överenskomna målen, till exempel genom lämpliga kontroll- och rapporteringsmekanismer samt deltagande av företrädare för de offentliga investerarna i den finansiella intermediärens representationsorgan, exempelvis det styrande organet eller det rådgivande organet. En lämplig styrningsstruktur ska säkerställa att konkreta ändringar av investeringsstrategin kräver samtycke på förhand från medlemsstaten. För att undvika att tvivel uppstår får medlemsstaten inte delta direkt i enskilda beslut om investeringar och avyttringar.

| 108. | Medlemsstaterna kan genomföra en rad olika finansieringsinstrument som en del av en riskfinansieringsåtgärd, exempelvis instrument för kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital, låneinstrument eller garantier enligt asymmetriska villkor. I punkterna 109–121 nedan anges de aspekter som kommissionen kommer att beakta i sin bedömning av sådana specifika finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

108.

Medlemsstaterna kan genomföra en rad olika finansieringsinstrument som en del av en riskfinansieringsåtgärd, exempelvis instrument för kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital, låneinstrument eller garantier enligt asymmetriska villkor. I punkterna 109–121 nedan anges de aspekter som kommissionen kommer att beakta i sin bedömning av sådana specifika finansieringsinstrument.

a)   Kapitalinvesteringar

Kapitalinvesteringar

| 109. | Instrument för kapitalinvesteringar kan ha formen av en kapitalinvestering eller en investering i form av kapital likställt med eget kapital i ett företag genom vilka investeraren köper (en del av) ägarskapet av det företaget (54). |
| --- | --- |

109.

Instrument för kapitalinvesteringar kan ha formen av en kapitalinvestering eller en investering i form av kapital likställt med eget kapital i ett företag genom vilka investeraren köper (en del av) ägarskapet av det företaget (54

| 110. | Egetkapitalinstrument kan ha olika asymmetriska egenskaper som ger upphov till en differentierad behandling av investerarna, eftersom en del av dem kan delta i riskerna och vinsterna i större utsträckning än andra. För att minska privata investerares risker kan åtgärden erbjuda skydd för vinster (varvid den offentliga investeraren avstår från en del av avkastningen) eller skydd mot en del av förlusterna (varvid förlusterna för den privata investeraren begränsas), eller en kombination av dessa två. |
| --- | --- |

110.

Egetkapitalinstrument kan ha olika asymmetriska egenskaper som ger upphov till en differentierad behandling av investerarna, eftersom en del av dem kan delta i riskerna och vinsterna i större utsträckning än andra. För att minska privata investerares risker kan åtgärden erbjuda skydd för vinster (varvid den offentliga investeraren avstår från en del av avkastningen) eller skydd mot en del av förlusterna (varvid förlusterna för den privata investeraren begränsas), eller en kombination av dessa två.

| 111. | Kommissionen anser att värdeökningsincitament är bättre för att jämka samman offentliga och privata investerares intressen. Skydd för förlustrisk som innebär att den offentliga investeraren kan exponeras för risken för dåliga resultat kan däremot leda till att intressena inte stämmer överens och till ett ogynnsamt urval av finansiella intermediärer eller investerare. |
| --- | --- |

111.

Kommissionen anser att värdeökningsincitament är bättre för att jämka samman offentliga och privata investerares intressen. Skydd för förlustrisk som innebär att den offentliga investeraren kan exponeras för risken för dåliga resultat kan däremot leda till att intressena inte stämmer överens och till ett ogynnsamt urval av finansiella intermediärer eller investerare.

| 112. | Kommissionen anser att egetkapitalinstrument med utjämnad avkastning (55), köpoption (56) och asymmetrisk likvid intäktsfördelning (57) erbjuder goda incitament, särskilt i situationer som utmärks av mindre allvarliga marknadsmisslyckanden. |
| --- | --- |

112.

Kommissionen anser att egetkapitalinstrument med utjämnad avkastning (55

56

57

| 113. | Egetkapitalinstrument med ojämlika förlustdelningsegenskaper som överskrider gränserna i den allmänna gruppundantagsförordningen kan bara vara motiverade för åtgärder som är inriktade på allvarliga marknadsmisslyckanden, t.ex. i högteknologiska sektorer, eller andra relevanta hinder som identifierats i förhandsbedömningen, såsom åtgärder som huvudsakligen riktar sig till nystartade företag och små och medelstora företag före deras första försäljning eller i koncepttestningsfasen. För att förhindra omfattande skydd för förlustrisker måste ett tak fastställas för den första förlusttranch som den offentliga investeraren bär. |
| --- | --- |

113.

Egetkapitalinstrument med ojämlika förlustdelningsegenskaper som överskrider gränserna i den allmänna gruppundantagsförordningen kan bara vara motiverade för åtgärder som är inriktade på allvarliga marknadsmisslyckanden, t.ex. i högteknologiska sektorer, eller andra relevanta hinder som identifierats i förhandsbedömningen, såsom åtgärder som huvudsakligen riktar sig till nystartade företag och små och medelstora företag före deras första försäljning eller i koncepttestningsfasen. För att förhindra omfattande skydd för förlustrisker måste ett tak fastställas för den första förlusttranch som den offentliga investeraren bär.

b)   Finansierade skuldinstrument: lån

Finansierade skuldinstrument: lån

| 114. | En riskfinansieringsåtgärd kan omfatta lån antingen till de finansiella intermediärerna eller till de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

114.

En riskfinansieringsåtgärd kan omfatta lån antingen till de finansiella intermediärerna eller till de slutliga stödmottagarna.

| 115. | Finansierade skuldinstrument kan ta olika form, exempelvis förlagslån och riskdelningslån. Förlagslån kan beviljas finansiella intermediärer för att stärka deras kapitalstruktur, i syfte att förse stödberättigade företag med ytterligare finansiering. Riskdelningslån är utformade för att ge lån till finansiella intermediärer som åtar sig att samfinansiera en portfölj med nya lån eller leasinginstrument till stödberättigade företag upp till en viss samfinansieringsnivå i kombination med en delning av portföljens kreditrisk på varje enskilt lån (eller varje enskilt leasingarrangemang). I båda fallen fungerar den finansiella intermediären som en saminvesterare i de stödberättigade företagen, men åtnjuter förmånsbehandling jämfört med den offentliga investeraren eller långivaren eftersom instrumentet minskar intermediärens egen exponering mot de kreditrisker som den underliggande låneportföljen för med sig. |
| --- | --- |

115.

Finansierade skuldinstrument kan ta olika form, exempelvis förlagslån och riskdelningslån. Förlagslån kan beviljas finansiella intermediärer för att stärka deras kapitalstruktur, i syfte att förse stödberättigade företag med ytterligare finansiering. Riskdelningslån är utformade för att ge lån till finansiella intermediärer som åtar sig att samfinansiera en portfölj med nya lån eller leasinginstrument till stödberättigade företag upp till en viss samfinansieringsnivå i kombination med en delning av portföljens kreditrisk på varje enskilt lån (eller varje enskilt leasingarrangemang). I båda fallen fungerar den finansiella intermediären som en saminvesterare i de stödberättigade företagen, men åtnjuter förmånsbehandling jämfört med den offentliga investeraren eller långivaren eftersom instrumentet minskar intermediärens egen exponering mot de kreditrisker som den underliggande låneportföljen för med sig.

| 116. | Om instrumentets riskminskande egenskaper leder till att den offentliga investeraren eller långivaren intar en position som innebär en första förlustdel som överstiger den underliggande låneportföljen, vilket fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen, kan åtgärden i regel bara vara motiverad när det gäller åtgärder som uteslutande är inriktade på nystartade företag och små och medelstora företag före deras första kommersiella försäljning eller i koncepttestningsfasen eller i händelse av ett allvarligt marknadsmisslyckande eller annat relevant hinder som måste vara tydligt identifierat i förhandsbedömningen. Kommissionen ser positivt på åtgärder som inbegriper ett uttryckligt tak för de första förlustdelar som den offentliga investeraren tar på sig, särskilt om taket inte överstiger 35 %. |
| --- | --- |

116.

Om instrumentets riskminskande egenskaper leder till att den offentliga investeraren eller långivaren intar en position som innebär en första förlustdel som överstiger den underliggande låneportföljen, vilket fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen, kan åtgärden i regel bara vara motiverad när det gäller åtgärder som uteslutande är inriktade på nystartade företag och små och medelstora företag före deras första kommersiella försäljning eller i koncepttestningsfasen eller i händelse av ett allvarligt marknadsmisslyckande eller annat relevant hinder som måste vara tydligt identifierat i förhandsbedömningen. Kommissionen ser positivt på åtgärder som inbegriper ett uttryckligt tak för de första förlustdelar som den offentliga investeraren tar på sig, särskilt om taket inte överstiger 35 %.

| 117. | Instrument för portföljer med riskdelningslån bör garantera en väsentlig saminvesteringsnivå från de finansiella intermediärer som valts ut. Detta antas vara fallet om den nivån motsvarar minst 30 % av den underliggande låneportföljens värde. |
| --- | --- |

117.

Instrument för portföljer med riskdelningslån bör garantera en väsentlig saminvesteringsnivå från de finansiella intermediärer som valts ut. Detta antas vara fallet om den nivån motsvarar minst 30 % av den underliggande låneportföljens värde.

c)   Ofinansierade skuldinstrument: Garantier

Ofinansierade skuldinstrument: Garantier

| 118. | En riskfinansieringsåtgärd får omfatta tillhandahållande av garantier eller motgarantier till de finansiella intermediärerna, eller garantier till de slutliga stödmottagarna, eller en kombination av dessa två. Stödberättigande transaktioner som omfattas av garantin måste vara nyligen uppkomna lånetransaktioner för riskfinansiering, inbegripet såväl leasinginstrument som investeringsinstrument i form av kapital likställt med eget kapital, men inte egetkapitalinstrument. |
| --- | --- |

118.

En riskfinansieringsåtgärd får omfatta tillhandahållande av garantier eller motgarantier till de finansiella intermediärerna, eller garantier till de slutliga stödmottagarna, eller en kombination av dessa två. Stödberättigande transaktioner som omfattas av garantin måste vara nyligen uppkomna lånetransaktioner för riskfinansiering, inbegripet såväl leasinginstrument som investeringsinstrument i form av kapital likställt med eget kapital, men inte egetkapitalinstrument.

| 119. | Garantier bör tillhandahållas på portföljbasis. Finansiella intermediärer kan välja vilka transaktioner de vill inkludera i den portfölj som omfattas av garantin, förutsatt att de transaktioner som omfattas uppfyller kriterierna för stödberättigande enligt definitionen i riskfinansieringsåtgärden. Garantier bör erbjudas till en nivå som säkerställer en lämplig grad av risk- och vinstdelning med de finansiella intermediärerna. Särskilt i vederbörligen motiverade fall och med förbehåll för resultaten av förhandsbedömningen, får garantinivån vara högre än den högsta nivå som föreskrivs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen, men får inte överstiga 90 %. Detta kan till exempel vara fallet vid garantier för lån eller investeringar i form av hybridkapital i nystartade företag eller i små och medelstora företag före deras första kommersiella försäljning eller i koncepttestfasen. |
| --- | --- |

119.

Garantier bör tillhandahållas på portföljbasis. Finansiella intermediärer kan välja vilka transaktioner de vill inkludera i den portfölj som omfattas av garantin, förutsatt att de transaktioner som omfattas uppfyller kriterierna för stödberättigande enligt definitionen i riskfinansieringsåtgärden. Garantier bör erbjudas till en nivå som säkerställer en lämplig grad av risk- och vinstdelning med de finansiella intermediärerna. Särskilt i vederbörligen motiverade fall och med förbehåll för resultaten av förhandsbedömningen, får garantinivån vara högre än den högsta nivå som föreskrivs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen, men får inte överstiga 90 %. Detta kan till exempel vara fallet vid garantier för lån eller investeringar i form av hybridkapital i nystartade företag eller i små och medelstora företag före deras första kommersiella försäljning eller i koncepttestfasen.

| 120. | När det gäller begränsade garantier bör garantisatsen i princip endast omfatta de förväntade förlusterna. En garantinivå som även täcker oförutsedda förluster bör prissättas för att avspegla den ytterligare risktäckningen. Garantitaket bör i allmänhet inte överstiga 35 %. Obegränsade garantier (garantier med en garantinivå men ingen garantisats) får lämnas i vederbörligen motiverade fall och ska vara prissatt för att avspegla den ytterligare risktäckning som följer av garantin. |
| --- | --- |

120.

När det gäller begränsade garantier bör garantisatsen i princip endast omfatta de förväntade förlusterna. En garantinivå som även täcker oförutsedda förluster bör prissättas för att avspegla den ytterligare risktäckningen. Garantitaket bör i allmänhet inte överstiga 35 %. Obegränsade garantier (garantier med en garantinivå men ingen garantisats) får lämnas i vederbörligen motiverade fall och ska vara prissatt för att avspegla den ytterligare risktäckning som följer av garantin.

| 121. | Garantins varaktighet bör normalt sett vara begränsad till högst tio år. Detta påverkar emellertid inte enskilda skuldinstrument som omfattas av garantin och deras löptid, vilken kan vara längre. Garantin ska minskas om den finansiella intermediären inte inkluderar ett minimibelopp för investeringen i portföljen under en viss period. Avgifter för garantiåtagandena ska tas ut på outnyttjade belopp. Metoder såsom avgifter på garantiåtaganden, avgörande händelser eller milstolpar kan användas för att ge intermediärerna ett incitament att uppnå de överenskomna volymerna. |
| --- | --- |

121.

Garantins varaktighet bör normalt sett vara begränsad till högst tio år. Detta påverkar emellertid inte enskilda skuldinstrument som omfattas av garantin och deras löptid, vilken kan vara längre. Garantin ska minskas om den finansiella intermediären inte inkluderar ett minimibelopp för investeringen i portföljen under en viss period. Avgifter för garantiåtagandena ska tas ut på outnyttjade belopp. Metoder såsom avgifter på garantiåtaganden, avgörande händelser eller milstolpar kan användas för att ge intermediärerna ett incitament att uppnå de överenskomna volymerna.

3.2.3.3   Villkor för att avgöra skatteincitamentens lämplighet

Villkor för att avgöra skatteincitamentens lämplighet

| 122. | Som redan påpekats i avsnitt 3.2.2.2 d är tillämpningsområdet för avsnitt 3 i den allmänna gruppundantagsförordningen begränsat till skatteincitament riktade till investerare som är fysiska personer. Åtgärder som inbegriper skatteincitament för att uppmuntra företagsinvesterare att förse stödberättigade företag med finansiering, antingen direkt eller indirekt genom förvärv av aktier i en särskild fond eller andra typer av investeringsinstrument som investerar i sådana företag, ska därför anmälas till kommissionen. |
| --- | --- |

122.

Som redan påpekats i avsnitt 3.2.2.2 d är tillämpningsområdet för avsnitt 3 i den allmänna gruppundantagsförordningen begränsat till skatteincitament riktade till investerare som är fysiska personer. Åtgärder som inbegriper skatteincitament för att uppmuntra företagsinvesterare att förse stödberättigade företag med finansiering, antingen direkt eller indirekt genom förvärv av aktier i en särskild fond eller andra typer av investeringsinstrument som investerar i sådana företag, ska därför anmälas till kommissionen.

| 123. | Som allmän regel gäller att medlemsstaterna måste grunda sina skattemässiga stödåtgärder på ett konstaterat marknadsmisslyckande eller annat relevant hinder i förhandsbedömningen och därför rikta sina instrument mot en väldefinierad kategori av stödberättigade företag. |
| --- | --- |

123.

Som allmän regel gäller att medlemsstaterna måste grunda sina skattemässiga stödåtgärder på ett konstaterat marknadsmisslyckande eller annat relevant hinder i förhandsbedömningen och därför rikta sina instrument mot en väldefinierad kategori av stödberättigade företag.

| 124. | Skatteincitament för företagsinvesterare kan ha formen av inkomstskattelättnader och/eller skattelättnader som avser kapitalvinst och utdelningar, inklusive avräkningar och uppskov. I sin beslutspraxis har kommissionen generellt ansett att inkomstskattelättnader är lämpliga om de omfattar specifika gränser för den procentandel av det investerade beloppet som investeraren kan göra anspråk på inom ramen för skattelättnaden, samt för det skatteavdrag som kan dras av från investerarens skatteskulder. Skattskyldighet som avser kapitalvinster vid avyttring av aktier kan också skjutas upp om de återinvesteras i stödberättigande investeringar inom en viss tid, medan förluster på grund av avyttring av sådana aktier får dras av från de vinster som följer av andra aktier som omfattas av samma skatt. |
| --- | --- |

124.

Skatteincitament för företagsinvesterare kan ha formen av inkomstskattelättnader och/eller skattelättnader som avser kapitalvinst och utdelningar, inklusive avräkningar och uppskov. I sin beslutspraxis har kommissionen generellt ansett att inkomstskattelättnader är lämpliga om de omfattar specifika gränser för den procentandel av det investerade beloppet som investeraren kan göra anspråk på inom ramen för skattelättnaden, samt för det skatteavdrag som kan dras av från investerarens skatteskulder. Skattskyldighet som avser kapitalvinster vid avyttring av aktier kan också skjutas upp om de återinvesteras i stödberättigande investeringar inom en viss tid, medan förluster på grund av avyttring av sådana aktier får dras av från de vinster som följer av andra aktier som omfattas av samma skatt.

| 125. | Kommissionen anser generellt att skatteincitament för företagsinvesterare är lämpliga om medlemsstaten kan visa att urvalet av stödberättigade företag bygger på en välstrukturerad uppsättning investeringskrav, som offentliggjorts på lämpligt sätt, och om egenskaperna hos de stödberättigade företag som är föremål för ett marknadsmisslyckande eller ett annat relevant hinder fastställs. |
| --- | --- |

125.

Kommissionen anser generellt att skatteincitament för företagsinvesterare är lämpliga om medlemsstaten kan visa att urvalet av stödberättigade företag bygger på en välstrukturerad uppsättning investeringskrav, som offentliggjorts på lämpligt sätt, och om egenskaperna hos de stödberättigade företag som är föremål för ett marknadsmisslyckande eller ett annat relevant hinder fastställs.

| 126. | Utan att det påverkar möjligheten att förlänga en åtgärd får skatteordningar inte vara längre än tio år. Om medlemsstaten avser att förlänga en åtgärd till en sammanlagd varaktighet på mer än tio år (inklusive eventuella tidigare stödordningar) måste den göra en ny förhandsbedömning tillsammans med en utvärdering av systemets effektivitet under hela genomförandeperioden. |
| --- | --- |

126.

Utan att det påverkar möjligheten att förlänga en åtgärd får skatteordningar inte vara längre än tio år. Om medlemsstaten avser att förlänga en åtgärd till en sammanlagd varaktighet på mer än tio år (inklusive eventuella tidigare stödordningar) måste den göra en ny förhandsbedömning tillsammans med en utvärdering av systemets effektivitet under hela genomförandeperioden.

| 127. | I sin analys kommer kommissionen att ta hänsyn till särdragen hos det relevanta nationella skattesystemet och de skatteincitament som redan finns i medlemsstaten, samt samspelet mellan dessa incitament. |
| --- | --- |

127.

I sin analys kommer kommissionen att ta hänsyn till särdragen hos det relevanta nationella skattesystemet och de skatteincitament som redan finns i medlemsstaten, samt samspelet mellan dessa incitament.

| 128. | Skattefördelen måste vara öppen för alla investerare som uppfyller de tillämpliga kriterierna, utan diskriminering vad gäller deras etableringsort. Medlemsstaterna bör därför ombesörja spridning av lämplig information om åtgärdens tillämpningsområde och tekniska parametrar. Denna information bör inkludera de relevanta tak och satser som avgör den maximala fördel som varje enskild investerare kan dra av åtgärden, samt det högsta belopp som kan investeras i enskilda stödberättigade företag. |
| --- | --- |

128.

Skattefördelen måste vara öppen för alla investerare som uppfyller de tillämpliga kriterierna, utan diskriminering vad gäller deras etableringsort. Medlemsstaterna bör därför ombesörja spridning av lämplig information om åtgärdens tillämpningsområde och tekniska parametrar. Denna information bör inkludera de relevanta tak och satser som avgör den maximala fördel som varje enskild investerare kan dra av åtgärden, samt det högsta belopp som kan investeras i enskilda stödberättigade företag.

3.2.3.4   Villkor för åtgärder till stöd för alternativa handelsplattformar

Villkor för åtgärder till stöd för alternativa handelsplattformar

| 129. | När det gäller stödåtgärder till förmån för alternativa handelsplattformar utöver vad som tillåts enligt begränsningarna i den allmänna gruppundantagsförordningen, måste plattformens operatör lämna in en affärsplan som visar att plattformen kan bli självförsörjande inom tio år. Rimliga kontrafaktiska scenarier måste dessutom presenteras i anmälan tillsammans med en jämförelse av de situationer som de noterade företagen skulle ha befunnit sig i om plattformen inte hade funnits, när det gäller tillgången till den finansiering som krävs. |
| --- | --- |

129.

När det gäller stödåtgärder till förmån för alternativa handelsplattformar utöver vad som tillåts enligt begränsningarna i den allmänna gruppundantagsförordningen, måste plattformens operatör lämna in en affärsplan som visar att plattformen kan bli självförsörjande inom tio år. Rimliga kontrafaktiska scenarier måste dessutom presenteras i anmälan tillsammans med en jämförelse av de situationer som de noterade företagen skulle ha befunnit sig i om plattformen inte hade funnits, när det gäller tillgången till den finansiering som krävs.

| 130. | Kommissionen kommer därför att se positivt på alternativa handelsplattformar som inrättas av flera medlemsstater tillsammans, eftersom de kan vara särskilt effektiva och attraktiva för privata investerare, särskilt för institutionella investerare. |
| --- | --- |

130.

Kommissionen kommer därför att se positivt på alternativa handelsplattformar som inrättas av flera medlemsstater tillsammans, eftersom de kan vara särskilt effektiva och attraktiva för privata investerare, särskilt för institutionella investerare.

| 131. | För befintliga plattformar måste den föreslagna affärsstrategin visa att den berörda plattformen, på grund av en ihållande brist på noteringar och en därmed sammanhängande brist på likviditet behöver stöd på kort sikt, trots att den är bärkraftig på lång sikt. Kommissionen kommer att se positivt på stöd till inrättandet av en alternativ handelsplattform i en medlemsstat där ingen sådan plattform redan finns. Om den alternativa plattform som ska få stöd är en associerad plattform eller ett dotterföretag till en befintlig fondbörs, kommer kommissionen att särskilt uppmärksamma bedömningen avseende den brist på finansiering som en sådan associerad plattform skulle drabbas av. |
| --- | --- |

131.

För befintliga plattformar måste den föreslagna affärsstrategin visa att den berörda plattformen, på grund av en ihållande brist på noteringar och en därmed sammanhängande brist på likviditet behöver stöd på kort sikt, trots att den är bärkraftig på lång sikt. Kommissionen kommer att se positivt på stöd till inrättandet av en alternativ handelsplattform i en medlemsstat där ingen sådan plattform redan finns. Om den alternativa plattform som ska få stöd är en associerad plattform eller ett dotterföretag till en befintlig fondbörs, kommer kommissionen att särskilt uppmärksamma bedömningen avseende den brist på finansiering som en sådan associerad plattform skulle drabbas av.

3.2.4   Stödets proportionalitet

Stödets proportionalitet

| 132. | Statligt stöd måste stå i proportion till marknadsmisslyckandet eller det andra relevanta hinder som det är avsett att åtgärda för att uppnå de relevanta politiska målen. Det måste vara utformat på ett kostnadseffektivt sätt, i enlighet med principerna för sund ekonomisk förvaltning. För att en riskfinansieringsåtgärd ska anses vara proportionerlig måste stödet därför begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att attrahera finansiering från marknaden för att övervinna marknadsmisslyckandet eller det andra relevanta hindret, utan att skapa otillbörliga fördelar. |
| --- | --- |

132.

Statligt stöd måste stå i proportion till marknadsmisslyckandet eller det andra relevanta hinder som det är avsett att åtgärda för att uppnå de relevanta politiska målen. Det måste vara utformat på ett kostnadseffektivt sätt, i enlighet med principerna för sund ekonomisk förvaltning. För att en riskfinansieringsåtgärd ska anses vara proportionerlig måste stödet därför begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att attrahera finansiering från marknaden för att övervinna marknadsmisslyckandet eller det andra relevanta hindret, utan att skapa otillbörliga fördelar.

| 133. | I regel anses riskfinansieringsstöd vara proportionerligt på slutmottagarnivå om riskfinansieringsinvesteringen per stödberättigad stödmottagare inte överskrider det tak som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen och uppfyller de villkor som anges i detta avsnitt. För riskfinansieringsåtgärder där riskfinansieringsinvesteringen per stödberättigad stödmottagare överskrider det tak som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen måste den högre riskfinansieringsinvesteringen per stödmottagare dessutom stå i proportion till storleken på det finansieringsgap som kvantifieras i förhandsbedömningen (se punkt 64). |
| --- | --- |

133.

I regel anses riskfinansieringsstöd vara proportionerligt på slutmottagarnivå om riskfinansieringsinvesteringen per stödberättigad stödmottagare inte överskrider det tak som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen och uppfyller de villkor som anges i detta avsnitt. För riskfinansieringsåtgärder där riskfinansieringsinvesteringen per stödberättigad stödmottagare överskrider det tak som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen måste den högre riskfinansieringsinvesteringen per stödmottagare dessutom stå i proportion till storleken på det finansieringsgap som kvantifieras i förhandsbedömningen (se punkt 64).

| 134. | På investerarnivå måste stödet vara begränsat till vad som är absolut nödvändigt för att attrahera privat kapital i syfte att uppnå en lägsta hävstångseffekt av privata resurser och åtgärda marknadsmisslyckandet eller något annat relevant hinder. |
| --- | --- |

134.

På investerarnivå måste stödet vara begränsat till vad som är absolut nödvändigt för att attrahera privat kapital i syfte att uppnå en lägsta hävstångseffekt av privata resurser och åtgärda marknadsmisslyckandet eller något annat relevant hinder.

3.2.4.1   Villkor för finansiella instrument

Villkor för finansiella instrument

| 135. | Finansiella intermediärer måste välja ut de stödberättigade slutliga stödmottagarna på grundval av en kommersiellt sund investeringsstrategi (se punkt 70) och en bärkraftig affärsplan som motiverar storleken på den riskfinansiering som ska tillhandahållas. Dessa element är ytterligare en skyddsåtgärd för att säkerställa att stödet är nödvändigt och proportionerligt. |
| --- | --- |

135.

Finansiella intermediärer måste välja ut de stödberättigade slutliga stödmottagarna på grundval av en kommersiellt sund investeringsstrategi (se punkt 70) och en bärkraftig affärsplan som motiverar storleken på den riskfinansiering som ska tillhandahållas. Dessa element är ytterligare en skyddsåtgärd för att säkerställa att stödet är nödvändigt och proportionerligt.

| 136. | Åtgärden måste säkerställa jämvikt mellan de förmånsvillkor som erbjuds genom ett finansieringsinstrument för att maximera hävstångseffekten av privata resurser och samtidigt åtgärda både det identifierade marknadsmisslyckandet eller något annat relevant hinder och uppfylla villkoret att instrumentet ger tillräcklig finansiell avkastning för att förbli operativt lönsamt. |
| --- | --- |

136.

Åtgärden måste säkerställa jämvikt mellan de förmånsvillkor som erbjuds genom ett finansieringsinstrument för att maximera hävstångseffekten av privata resurser och samtidigt åtgärda både det identifierade marknadsmisslyckandet eller något annat relevant hinder och uppfylla villkoret att instrumentet ger tillräcklig finansiell avkastning för att förbli operativt lönsamt.

| 137. | Incitamentens exakta karaktär och värde måste fastställas genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande, i vilket finansiella intermediärer samt förvaltare eller investerare uppmanas att lägga fram konkurrerande anbud. |
| --- | --- |

137.

Incitamentens exakta karaktär och värde måste fastställas genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande, i vilket finansiella intermediärer samt förvaltare eller investerare uppmanas att lägga fram konkurrerande anbud.

Rimlig avkastningsnivå

Rimlig avkastningsnivå

| 138. | Om asymmetriska modeller för riskanpassad avkastning eller risk- eller avkastningsdelning inrättas genom ett sådant förfarande, ska de enligt kommissionen betraktas som proportionerliga och överensstämmande med en rimlig kapitalavkastningsnivå. Om förvaltarna väljs ut genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande, i vilket de sökande ska presentera sin investerarbas som en del av urvalsförfarandet, antas de privata investerarna ha valts ut på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

138.

Om asymmetriska modeller för riskanpassad avkastning eller risk- eller avkastningsdelning inrättas genom ett sådant förfarande, ska de enligt kommissionen betraktas som proportionerliga och överensstämmande med en rimlig kapitalavkastningsnivå. Om förvaltarna väljs ut genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande, i vilket de sökande ska presentera sin investerarbas som en del av urvalsförfarandet, antas de privata investerarna ha valts ut på vederbörligt sätt.

| 139. | Om en offentlig fond saminvesterar med privata investerare som fattar beslut om deltagande inför varje enskild transaktion, bör de sistnämnda väljas ut genom ett separat konkurrensförfarande inför varje transaktion, vilket är det bästa sättet att upprätta en rimlig avkastningsnivå. |
| --- | --- |

139.

Om en offentlig fond saminvesterar med privata investerare som fattar beslut om deltagande inför varje enskild transaktion, bör de sistnämnda väljas ut genom ett separat konkurrensförfarande inför varje transaktion, vilket är det bästa sättet att upprätta en rimlig avkastningsnivå.

| 140. | Om privata investerare inte väljs ut genom ett regelrätt urvalsförfarande (exempelvis därför att urvalsförfarandet har visat sig vara ineffektivt eller föga övertygande), måste en oberoende expert, för att undvika att investerare överkompenseras, fastställa en rimlig avkastningsnivå utifrån en analys av marknadsriktmärken och marknadsrisk på grundval av en allmänt accepterad standardmetod, såsom värderingsmetoden för diskonterat betalningsflöde. På grundval därav måste den oberoende experten beräkna en lägsta rimlig avkastningsnivå med en lämplig marginal för att återspegla riskerna. |
| --- | --- |

140.

Om privata investerare inte väljs ut genom ett regelrätt urvalsförfarande (exempelvis därför att urvalsförfarandet har visat sig vara ineffektivt eller föga övertygande), måste en oberoende expert, för att undvika att investerare överkompenseras, fastställa en rimlig avkastningsnivå utifrån en analys av marknadsriktmärken och marknadsrisk på grundval av en allmänt accepterad standardmetod, såsom värderingsmetoden för diskonterat betalningsflöde. På grundval därav måste den oberoende experten beräkna en lägsta rimlig avkastningsnivå med en lämplig marginal för att återspegla riskerna.

| 141. | I de situationer som beskrivs i punkt 140 måste det finnas lämpliga regler för hur oberoende experter ska utses. Experten måste åtminstone vara auktoriserad för sådan rådgivning, vara registrerad i relevanta yrkesorganisationer, följa dessa organisationers yrkesetiska skyldigheter och regler samt kunna ställas till svars för riktigheten i sina bedömningar. Oberoende experter ska i princip väljas ut genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande. Samma stödbeviljande myndighet får inte använda samma oberoende experts tjänster två gånger inom en treårsperiod för att fastställa en rimlig avkastningsnivå i samband med stödåtgärder för riskfinansiering. |
| --- | --- |

141.

I de situationer som beskrivs i punkt 140 måste det finnas lämpliga regler för hur oberoende experter ska utses. Experten måste åtminstone vara auktoriserad för sådan rådgivning, vara registrerad i relevanta yrkesorganisationer, följa dessa organisationers yrkesetiska skyldigheter och regler samt kunna ställas till svars för riktigheten i sina bedömningar. Oberoende experter ska i princip väljas ut genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande. Samma stödbeviljande myndighet får inte använda samma oberoende experts tjänster två gånger inom en treårsperiod för att fastställa en rimlig avkastningsnivå i samband med stödåtgärder för riskfinansiering.

| 142. | Mot bakgrund av ovanstående kan åtgärdens utformning omfatta olika asymmetriska vinstdelningsvillkor eller tidsbestämda asymmetriska offentliga och privata investeringar, förutsatt att den förväntade riskanpassade avkastningen för de privata investerarna är begränsad till en rimlig nivå. |
| --- | --- |

142.

Mot bakgrund av ovanstående kan åtgärdens utformning omfatta olika asymmetriska vinstdelningsvillkor eller tidsbestämda asymmetriska offentliga och privata investeringar, förutsatt att den förväntade riskanpassade avkastningen för de privata investerarna är begränsad till en rimlig nivå.

Val av och ersättning till finansiella intermediärer eller deras förvaltare

Val av och ersättning till finansiella intermediärer eller deras förvaltare

| 143. | Som en allmän princip anser kommissionen att stödet kan minimeras genom en ekonomisk sammanjämkning av intressen mellan medlemsstaten och de finansiella intermediärerna eller deras förvaltare, beroende på vilket som är lämpligt. Intressena i fråga måste sammanfalla både när det gäller att uppnå de strategiska målen och när det gäller de finansiella resultaten för den offentliga investeringen i instrumentet. |
| --- | --- |

143.

Som en allmän princip anser kommissionen att stödet kan minimeras genom en ekonomisk sammanjämkning av intressen mellan medlemsstaten och de finansiella intermediärerna eller deras förvaltare, beroende på vilket som är lämpligt. Intressena i fråga måste sammanfalla både när det gäller att uppnå de strategiska målen och när det gäller de finansiella resultaten för den offentliga investeringen i instrumentet.

| 144. | Den finansiella intermediären eller förvaltaren kan parallellt med medlemsstaten saminvestera ett belopp, förutsatt att villkoren och bestämmelserna för saminvesteringen gör att eventuella intressekonflikter kan undvikas. En sådan saminvestering kan stimulera förvaltaren att avväga sina investeringsbeslut mot de strategiska mål som fastställts. Förvaltarens förmåga att tillhandahålla investeringar med egna medel kan utgöra ett av urvalskriterierna. |
| --- | --- |

144.

Den finansiella intermediären eller förvaltaren kan parallellt med medlemsstaten saminvestera ett belopp, förutsatt att villkoren och bestämmelserna för saminvesteringen gör att eventuella intressekonflikter kan undvikas. En sådan saminvestering kan stimulera förvaltaren att avväga sina investeringsbeslut mot de strategiska mål som fastställts. Förvaltarens förmåga att tillhandahålla investeringar med egna medel kan utgöra ett av urvalskriterierna.

| 145. | Den finansiella intermediärens eller förvaltarens ersättning måste, beroende på typ av riskfinansieringsåtgärd, omfatta både en årlig förvaltningsavgift och resultatorienterade incitament såsom prestationsbaserad ersättning. |
| --- | --- |

145.

Den finansiella intermediärens eller förvaltarens ersättning måste, beroende på typ av riskfinansieringsåtgärd, omfatta både en årlig förvaltningsavgift och resultatorienterade incitament såsom prestationsbaserad ersättning.

| 146. | Det resultatorienterade inslaget i ersättningen måste vara betydande och utformat för att belöna både det finansiella resultatet och specifika strategiska mål som uppställts på förhand. Strategiska incitament måste vägas mot de finansiella resultatincitament som är nödvändiga för att säkerställa ett effektivt urval av stödberättigade företag som blir föremål för investeringar. Dessutom kommer kommissionen att beakta eventuella påföljder som föreskrivs i finansieringsavtalet mellan medlemsstaten och den finansiella intermediären, som gäller om de uppställda strategiska målen inte uppnås. |
| --- | --- |

146.

Det resultatorienterade inslaget i ersättningen måste vara betydande och utformat för att belöna både det finansiella resultatet och specifika strategiska mål som uppställts på förhand. Strategiska incitament måste vägas mot de finansiella resultatincitament som är nödvändiga för att säkerställa ett effektivt urval av stödberättigade företag som blir föremål för investeringar. Dessutom kommer kommissionen att beakta eventuella påföljder som föreskrivs i finansieringsavtalet mellan medlemsstaten och den finansiella intermediären, som gäller om de uppställda strategiska målen inte uppnås.

| 147. | Nivån på det resultatorienterade inslaget i ersättningen bör motiveras utifrån rådande marknadspraxis. Förvaltarna måste få ersättning inte endast för framgångsrika placeringar (utbetalning) och mängden privat kapital som anskaffats, utan även för god avkastning på investeringar, såsom inflöden och kapitalinkomster över en viss lägsta avkastningsnivå eller kapitalkostnad. |
| --- | --- |

147.

Nivån på det resultatorienterade inslaget i ersättningen bör motiveras utifrån rådande marknadspraxis. Förvaltarna måste få ersättning inte endast för framgångsrika placeringar (utbetalning) och mängden privat kapital som anskaffats, utan även för god avkastning på investeringar, såsom inflöden och kapitalinkomster över en viss lägsta avkastningsnivå eller kapitalkostnad.

| 148. | De sammanlagda förvaltningsavgifterna får inte överstiga de drifts- och förvaltningskostnader som är nödvändiga för att genomföra det berörda finansieringsinstrumentet, plus en rimlig vinst i linje med marknadspraxis. Avgifterna får inte inbegripa investeringskostnader. |
| --- | --- |

148.

De sammanlagda förvaltningsavgifterna får inte överstiga de drifts- och förvaltningskostnader som är nödvändiga för att genomföra det berörda finansieringsinstrumentet, plus en rimlig vinst i linje med marknadspraxis. Avgifterna får inte inbegripa investeringskostnader.

| 149. | Finansiella intermediärer eller, i förekommande fall, deras förvaltare, måste väljas ut genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande ansökningsförfarande. Den övergripande avgiftsstrukturen kan därefter utvärderas som en del av poängsättningen i urvalsförfarandet och en högsta ersättning kan fastställas som ett resultat av ett sådant urval. |
| --- | --- |

149.

Finansiella intermediärer eller, i förekommande fall, deras förvaltare, måste väljas ut genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande ansökningsförfarande. Den övergripande avgiftsstrukturen kan därefter utvärderas som en del av poängsättningen i urvalsförfarandet och en högsta ersättning kan fastställas som ett resultat av ett sådant urval.

| 150. | Om en enhet som anförtrotts uppdraget utses direkt, anser kommissionen att den årliga förvaltningsavgiften alltid bör återspegla jämförbar marknadspraxis och i princip inte överstiga 3 % av det kapital som den enheten förses med, de resultatorienterade incitamenten ej medräknade. |
| --- | --- |

150.

Om en enhet som anförtrotts uppdraget utses direkt, anser kommissionen att den årliga förvaltningsavgiften alltid bör återspegla jämförbar marknadspraxis och i princip inte överstiga 3 % av det kapital som den enheten förses med, de resultatorienterade incitamenten ej medräknade.

3.2.4.2   Villkor för skatteincitament

Villkor för skatteincitament

| 151. | Den totala investeringen för varje stödmottagande företag får inte överstiga det högsta belopp som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen, såvida inte ett högre belopp kan motiveras på grundval av det marknadsmisslyckande som identifierats i förhandsbedömningen och såvida ett skatteinstrument är det lämpligaste verktyget (se avsnitt 3.2.3.3). |
| --- | --- |

151.

Den totala investeringen för varje stödmottagande företag får inte överstiga det högsta belopp som fastställs i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen, såvida inte ett högre belopp kan motiveras på grundval av det marknadsmisslyckande som identifierats i förhandsbedömningen och såvida ett skatteinstrument är det lämpligaste verktyget (se avsnitt 3.2.3.3).

| 152. | Oavsett typen av skattelättnad ska stödberättigande aktier vara ordinarie högriskaktier som nyligen emitterats av ett stödberättigat företag enligt definitionen i förhandsbedömningen, och de ska innehas i minst tre år. Lättnaden kan endast beviljas investerare som är oberoende i förhållande till det företag som investeringen avser. |
| --- | --- |

152.

Oavsett typen av skattelättnad ska stödberättigande aktier vara ordinarie högriskaktier som nyligen emitterats av ett stödberättigat företag enligt definitionen i förhandsbedömningen, och de ska innehas i minst tre år. Lättnaden kan endast beviljas investerare som är oberoende i förhållande till det företag som investeringen avser.

| 153. | När det gäller inkomstskattelättnader, kan investerare som förser stödberättigade företag med finansiering få skattelättnader motsvarande en rimlig andel av det belopp som investeras, förutsatt att det inte sker något överskridande av taket för investerarens preliminära inkomstskatteskyldighet, såsom det fastställts före skatteåtgärden. Kommissionen anser det rimligt att begränsa skattelättnaden till 30 % av det investerade beloppet. Förluster i samband med avyttring av aktier får jämkas mot inkomstskatt. |
| --- | --- |

153.

När det gäller inkomstskattelättnader, kan investerare som förser stödberättigade företag med finansiering få skattelättnader motsvarande en rimlig andel av det belopp som investeras, förutsatt att det inte sker något överskridande av taket för investerarens preliminära inkomstskatteskyldighet, såsom det fastställts före skatteåtgärden. Kommissionen anser det rimligt att begränsa skattelättnaden till 30 % av det investerade beloppet. Förluster i samband med avyttring av aktier får jämkas mot inkomstskatt.

| 154. | När det gäller skattelättnader vid aktieutdelning, får all utdelning som uppfyller villkoren helt undantas från inkomstskatt. |
| --- | --- |

154.

När det gäller skattelättnader vid aktieutdelning, får all utdelning som uppfyller villkoren helt undantas från inkomstskatt.

| 155. | Samma sak gäller skattelättnader vid kapitalvinster, där all vinst från försäljningen av godkända aktier helt får undantas från skatt på kapitalvinst. Dessutom kan uppskov med kapitalvinstskatten beviljas vid avyttring av godkända aktier, om de återinvesteras i godkända aktier inom ett år. |
| --- | --- |

155.

Samma sak gäller skattelättnader vid kapitalvinster, där all vinst från försäljningen av godkända aktier helt får undantas från skatt på kapitalvinst. Dessutom kan uppskov med kapitalvinstskatten beviljas vid avyttring av godkända aktier, om de återinvesteras i godkända aktier inom ett år.

3.2.4.3   Villkor för alternativa handelsplattformar

Villkor för alternativa handelsplattformar

| 156. | För att möjliggör en korrekt analys av proportionaliteten i stödet till den alternativa handelsplattformen, kan statligt stöd beviljas för att täcka högst 50 % av de investeringskostnader som inrättandet av en sådan plattform medför. |
| --- | --- |

156.

För att möjliggör en korrekt analys av proportionaliteten i stödet till den alternativa handelsplattformen, kan statligt stöd beviljas för att täcka högst 50 % av de investeringskostnader som inrättandet av en sådan plattform medför.

| 157. | I fall av skatteincitament till företagsinvesterare kommer kommissionen att bedöma åtgärdens proportionalitet i förhållande till de villkor för skatteincitament som anges i avsnitt 3.2.4.2. |
| --- | --- |

157.

I fall av skatteincitament till företagsinvesterare kommer kommissionen att bedöma åtgärdens proportionalitet i förhållande till de villkor för skatteincitament som anges i avsnitt 3.2.4.2.

3.2.4.4   Kumulering

Kumulering

| 158. | Riskfinansieringsstöd får kumuleras med alla andra statliga stödåtgärder med identifierbara stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

158.

Riskfinansieringsstöd får kumuleras med alla andra statliga stödåtgärder med identifierbara stödberättigande kostnader.

| 159. | Riskfinansieringsstöd får, genom ett gruppundantag eller ett beslut fattat av kommissionen, kumuleras med andra statliga stödåtgärder utan identifierbara stödberättigande kostnader, eller med stöd av mindre betydelse, upp till det högsta relevanta totala finansieringstak som fastläggs i de specifika omständigheter som råder i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

159.

Riskfinansieringsstöd får, genom ett gruppundantag eller ett beslut fattat av kommissionen, kumuleras med andra statliga stödåtgärder utan identifierbara stödberättigande kostnader, eller med stöd av mindre betydelse, upp till det högsta relevanta totala finansieringstak som fastläggs i de specifika omständigheter som råder i varje enskilt fall.

| 160. | EU-finansiering som förvaltas centralt av institutionerna, byråer, gemensamma företag eller andra EU-organ som inte står under direkt eller indirekt kontroll av medlemsstaterna utgör inte statligt stöd. Om sådan unionsfinansiering kombineras med statligt stöd, får det sammanlagda beviljade beloppet offentlig finansiering i förhållande till samma investering inte överstiga den gynnsammaste finansieringsnivå som föreskrivs i tillämplig unionslagstiftning. |
| --- | --- |

160.

EU-finansiering som förvaltas centralt av institutionerna, byråer, gemensamma företag eller andra EU-organ som inte står under direkt eller indirekt kontroll av medlemsstaterna utgör inte statligt stöd. Om sådan unionsfinansiering kombineras med statligt stöd, får det sammanlagda beviljade beloppet offentlig finansiering i förhållande till samma investering inte överstiga den gynnsammaste finansieringsnivå som föreskrivs i tillämplig unionslagstiftning.

3.2.5   Undvikande av otillbörliga negativa effekter av riskfinansieringsstöd på konkurrens och handel

Undvikande av otillbörliga negativa effekter av riskfinansieringsstöd på konkurrens och handel

| 161. | Stödåtgärdens negativa effekter i fråga om snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna måste vara begränsade och de får inte vara större än stödets positiva effekter i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset om stödet ska vara förenligt med gällande regler. |
| --- | --- |

161.

Stödåtgärdens negativa effekter i fråga om snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna måste vara begränsade och de får inte vara större än stödets positiva effekter i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset om stödet ska vara förenligt med gällande regler.

3.2.5.1   Positiva effekter som ska beaktas

Positiva effekter som ska beaktas

| 162. | Såsom förklaras i avsnitt 1 fortsätter nystartade företag och små och medelstora företag att spela en avgörande roll för medlemsstaternas ekonomier, både när det gäller att skapa arbetstillfällen och stimulera ekonomisk dynamik och tillväxt. Små och medelstora företag sysselsätter omkring 100 miljoner människor i unionen och står för mer än hälften av unionens BNP. De är också en nödvändig förutsättning för unionens konkurrenskraft och välstånd, för vårt ekonomiska och tekniska oberoende och för vår motståndskraft mot externa chocker. För att de små och medelstora företagen ska kunna fullgöra sin roll och uppnå dessa positiva effekter behöver de dock finansiering. Därför är en effektiv riskfinansieringsmarknad för små och medelstora företag avgörande för att driftiga företag ska kunna få tillgång till den finansiering som krävs i varje utvecklingsfas. Om det föreligger ett marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder för en effektiv hantering av en sådan finansiering, kan riskfinansieringsstöd behövas för att förbättra tillhandahållandet av riskfinansiering till livskraftiga små och medelstora företag. Detta kan behövas från deras tidiga utveckling fram till tillväxtfasen (och, under vissa omständigheter, till små midcap-bolag och innovativa midcap-bolag) för att utveckla en konkurrensutsatt marknad för riskfinansiering på längre sikt. Mot denna bakgrund är den viktigaste positiva effekt som riskfinansieringsstödet syftar till uppnå en förbättring av de berörda företagens tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

162.

Såsom förklaras i avsnitt 1 fortsätter nystartade företag och små och medelstora företag att spela en avgörande roll för medlemsstaternas ekonomier, både när det gäller att skapa arbetstillfällen och stimulera ekonomisk dynamik och tillväxt. Små och medelstora företag sysselsätter omkring 100 miljoner människor i unionen och står för mer än hälften av unionens BNP. De är också en nödvändig förutsättning för unionens konkurrenskraft och välstånd, för vårt ekonomiska och tekniska oberoende och för vår motståndskraft mot externa chocker. För att de små och medelstora företagen ska kunna fullgöra sin roll och uppnå dessa positiva effekter behöver de dock finansiering. Därför är en effektiv riskfinansieringsmarknad för små och medelstora företag avgörande för att driftiga företag ska kunna få tillgång till den finansiering som krävs i varje utvecklingsfas. Om det föreligger ett marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder för en effektiv hantering av en sådan finansiering, kan riskfinansieringsstöd behövas för att förbättra tillhandahållandet av riskfinansiering till livskraftiga små och medelstora företag. Detta kan behövas från deras tidiga utveckling fram till tillväxtfasen (och, under vissa omständigheter, till små midcap-bolag och innovativa midcap-bolag) för att utveckla en konkurrensutsatt marknad för riskfinansiering på längre sikt. Mot denna bakgrund är den viktigaste positiva effekt som riskfinansieringsstödet syftar till uppnå en förbättring av de berörda företagens tillgång till finansiering.

| 163. | Vid bedömningen av de positiva effekterna av riskfinansieringsstödet, som ska vägas mot dess negativa effekter på konkurrens och handel, kan kommissionen dessutom i förekommande fall beakta den omständigheten att stödet, utöver dess bidrag till tillhandahållandet av riskfinansiering, ger andra positiva effekter. Detta kan vara fallet om det fastställs att riskfinansieringsinvesteringen, utöver att göra det möjligt för företag att växa eller att utveckla nya verksamheter och generera ekonomisk tillväxt, i hög grad bidrar till den digitala omställningen eller övergången till miljömässigt hållbara verksamheter, inbegripet koldioxidsnåla, klimatneutrala eller klimattåliga verksamheter, resilienta värdekedjor eller utveckling av stödområden. Vid bedömningen av de positiva effekter som ska beaktas kommer kommissionen i tillämpliga fall att ägna särskild uppmärksamhet åt kriterierna för miljömässigt hållbara ekonomiska verksamheter i artikel 3 i förordning (EU) 2020/852, inbegripet principen om att inte orsaka betydande skada, eller andra jämförbara metoder (58). |
| --- | --- |

163.

Vid bedömningen av de positiva effekterna av riskfinansieringsstödet, som ska vägas mot dess negativa effekter på konkurrens och handel, kan kommissionen dessutom i förekommande fall beakta den omständigheten att stödet, utöver dess bidrag till tillhandahållandet av riskfinansiering, ger andra positiva effekter. Detta kan vara fallet om det fastställs att riskfinansieringsinvesteringen, utöver att göra det möjligt för företag att växa eller att utveckla nya verksamheter och generera ekonomisk tillväxt, i hög grad bidrar till den digitala omställningen eller övergången till miljömässigt hållbara verksamheter, inbegripet koldioxidsnåla, klimatneutrala eller klimattåliga verksamheter, resilienta värdekedjor eller utveckling av stödområden. Vid bedömningen av de positiva effekter som ska beaktas kommer kommissionen i tillämpliga fall att ägna särskild uppmärksamhet åt kriterierna för miljömässigt hållbara ekonomiska verksamheter i artikel 3 i förordning (EU) 2020/852, inbegripet principen om att inte orsaka betydande skada, eller andra jämförbara metoder (58

| 164. | För att kommissionen ska kunna bedöma de förväntade positiva effekterna av stödet när det gäller att utveckla den berörda verksamheten, bör medlemsstaten ange ett tydligt och specifikt mål (eller en rad mål) för att åtgärda marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder som identifierats i förhandsbedömningen . Åtgärden ska ha lämplig omfattning och varaktighet i förhållande till dessa mål. Dessutom måste medlemsstaten också fastställa relevanta resultatindikatorer, baserade på resultaten av förhandsbedömningen, så att kommissionen kan mäta stödets förväntade effekter i förhållande till de mål som eftersträvas. Resultatindikatorerna kan innehålla uppgifter om följande:






  a) | Den investering från den privata sektorn som krävs eller planeras. |
| --- | --- | --- |

164.

För att kommissionen ska kunna bedöma de förväntade positiva effekterna av stödet när det gäller att utveckla den berörda verksamheten, bör medlemsstaten ange ett tydligt och specifikt mål (eller en rad mål) för att åtgärda marknadsmisslyckande eller något annat relevant hinder som identifierats i förhandsbedömningen . Åtgärden ska ha lämplig omfattning och varaktighet i förhållande till dessa mål. Dessutom måste medlemsstaten också fastställa relevanta resultatindikatorer, baserade på resultaten av förhandsbedömningen, så att kommissionen kan mäta stödets förväntade effekter i förhållande till de mål som eftersträvas. Resultatindikatorerna kan innehålla uppgifter om följande:

a)

Den investering från den privata sektorn som krävs eller planeras.

| b) | Förväntat antal slutliga stödmottagare som blir föremål för investeringar, inklusive antalet nystartade företag och nya små och medelstora företag. |
| --- | --- |

b)

Förväntat antal slutliga stödmottagare som blir föremål för investeringar, inklusive antalet nystartade företag och nya små och medelstora företag.

| c) | Beräknat antal nya företag som skapas under genomförandet av riskfinansieringsåtgärden och till följd av riskfinansieringsinvesteringarna. |
| --- | --- |

c)

Beräknat antal nya företag som skapas under genomförandet av riskfinansieringsåtgärden och till följd av riskfinansieringsinvesteringarna.

| d) | Antalet arbetstillfällen som skapas i de slutliga stödmottagande företagen från dagen för den första riskfinansieringsinvesteringen enligt riskfinansieringsåtgärden och fram till exit. |
| --- | --- |

d)

Antalet arbetstillfällen som skapas i de slutliga stödmottagande företagen från dagen för den första riskfinansieringsinvesteringen enligt riskfinansieringsåtgärden och fram till exit.

| e) | I tillämpliga fall andelen investeringar som görs i enlighet med kriteriet om en marknadsekonomisk aktör. |
| --- | --- |

e)

I tillämpliga fall andelen investeringar som görs i enlighet med kriteriet om en marknadsekonomisk aktör.

| f) | Milstolpar och tidsfrister inom vilka vissa förhandsdefinierade belopp eller andelar av budgeten ska vara investerade. |
| --- | --- |

f)

Milstolpar och tidsfrister inom vilka vissa förhandsdefinierade belopp eller andelar av budgeten ska vara investerade.

| g) | Förväntad intäkt eller avkastning av investeringarna. |
| --- | --- |

g)

Förväntad intäkt eller avkastning av investeringarna.

| h) | I tillämpliga fall patentansökningar från de slutliga stödmottagarna under genomförandet av riskfinansieringsåtgärden. |
| --- | --- |

h)

I tillämpliga fall patentansökningar från de slutliga stödmottagarna under genomförandet av riskfinansieringsåtgärden.

| i) | vid behov stärka motståndskraften hos kritiska leveranskedjor (t.ex. sektorerna hälso- och sjukvård, elektronik, flyg- och rymd, dubbla användningsområden och försvar) och främja teknisk utveckling. |
| --- | --- |

i)

vid behov stärka motståndskraften hos kritiska leveranskedjor (t.ex. sektorerna hälso- och sjukvård, elektronik, flyg- och rymd, dubbla användningsområden och försvar) och främja teknisk utveckling.

| 165. | De indikatorer som avses i punkt 164 är relevanta för att visa att riskfinansieringsstödet förväntas ge de positiva effekterna i linje med de mål som har fastställts. Indikatorerna möjliggör framför allt en bedömning av åtgärdens effektivitet och giltigheten hos de investeringsstrategier som den finansiella intermediären har utarbetat i samband med urvalsförfarandet. |
| --- | --- |

165.

De indikatorer som avses i punkt 164 är relevanta för att visa att riskfinansieringsstödet förväntas ge de positiva effekterna i linje med de mål som har fastställts. Indikatorerna möjliggör framför allt en bedömning av åtgärdens effektivitet och giltigheten hos de investeringsstrategier som den finansiella intermediären har utarbetat i samband med urvalsförfarandet.

| 166. | Om en riskfinansieringsåtgärd helt eller delvis används till att stödja företag som nyligen har fått erkänsla/belönats för innovationsförmåga i enlighet med kriterierna för Cassini-åtgärder eller tilldelats en spetskompetensstämpel av Europeiska innovationsrådet, eller till att saminvestera med Europeiska innovationsrådets fond eller tillhandahålla uppföljningsinvesteringar i samband med Acceleratorprogrammet (59), kan kommissionen att godta att medlemsstaten använder samma nyckelresultatindikatorer som Cassini respektive Europeiska innovationsrådet. |
| --- | --- |

166.

Om en riskfinansieringsåtgärd helt eller delvis används till att stödja företag som nyligen har fått erkänsla/belönats för innovationsförmåga i enlighet med kriterierna för Cassini-åtgärder eller tilldelats en spetskompetensstämpel av Europeiska innovationsrådet, eller till att saminvestera med Europeiska innovationsrådets fond eller tillhandahålla uppföljningsinvesteringar i samband med Acceleratorprogrammet (59

3.2.5.2   Negativa effekter som ska beaktas

Negativa effekter som ska beaktas

| 167. | Det statliga stödet måste vara utformat på ett sätt som begränsar snedvridningar av konkurrensen och handeln på den inre marknaden. När det gäller riskfinansieringsåtgärder måste de möjliga negativa effekterna bedömas på varje nivå där stöd kan förekomma: investerarna, investeringsintermediärerna och deras förvaltare samt de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

167.

Det statliga stödet måste vara utformat på ett sätt som begränsar snedvridningar av konkurrensen och handeln på den inre marknaden. När det gäller riskfinansieringsåtgärder måste de möjliga negativa effekterna bedömas på varje nivå där stöd kan förekomma: investerarna, investeringsintermediärerna och deras förvaltare samt de slutliga stödmottagarna.

| 168. | Medlemsstaten får lägga fram alla undersökningar eller andra relevanta bevis som den förfogar över, såsom efterhandsutvärderingar av liknande stödordningar, med avseende på stödberättigade företag, finansieringsstrukturer, utformningsparametrar och geografiska områden, så att kommissionen kan bedöma åtgärdens sannolika negativa effekter på konkurrens och handel. |
| --- | --- |

168.

Medlemsstaten får lägga fram alla undersökningar eller andra relevanta bevis som den förfogar över, såsom efterhandsutvärderingar av liknande stödordningar, med avseende på stödberättigade företag, finansieringsstrukturer, utformningsparametrar och geografiska områden, så att kommissionen kan bedöma åtgärdens sannolika negativa effekter på konkurrens och handel.

| 169. | På den marknad där riskfinansieringen tillhandahålls kan statligt stöd leda till en utträngning av privata investerare. Detta kan minska incitamenten för privata investerare att förse stödberättigade företag med finansiering och uppmuntra dem att vänta tills staten tillhandahåller stöd för sådana investeringar. Denna risk ökar ju högre det totala finansieringsbeloppet till slutmottagarna är, ju större de stödmottagande företagen är och ju längre de nått i sin utveckling, eftersom privat finansiering gradvis blir mer tillgänglig under sådana omständigheter. Statligt stöd bör heller inte ersätta den affärsrisk med investeringar som investerare normalt skulle ha tagit även utan statligt stöd. I den mån marknadsmisslyckandet eller det andra relevanta hindret är korrekt definierat är det dock mindre sannolikt att riskfinansieringsåtgärden kommer att leda till en sådan utträngning. |
| --- | --- |

169.

På den marknad där riskfinansieringen tillhandahålls kan statligt stöd leda till en utträngning av privata investerare. Detta kan minska incitamenten för privata investerare att förse stödberättigade företag med finansiering och uppmuntra dem att vänta tills staten tillhandahåller stöd för sådana investeringar. Denna risk ökar ju högre det totala finansieringsbeloppet till slutmottagarna är, ju större de stödmottagande företagen är och ju längre de nått i sin utveckling, eftersom privat finansiering gradvis blir mer tillgänglig under sådana omständigheter. Statligt stöd bör heller inte ersätta den affärsrisk med investeringar som investerare normalt skulle ha tagit även utan statligt stöd. I den mån marknadsmisslyckandet eller det andra relevanta hindret är korrekt definierat är det dock mindre sannolikt att riskfinansieringsåtgärden kommer att leda till en sådan utträngning.

| 170. | Statligt stöd till finansiella intermediärer kan ha snedvridande effekter genom att öka eller upprätthålla en intermediärs marknadsstyrka, till exempel på marknaden i en viss region. Även om stödet inte direkt ökar den finansiella intermediärens marknadsstyrka, kan det göra det indirekt genom att befintliga konkurrenter avskräcks ifrån att expandera, fås att lämna marknaden eller att nya konkurrenter avskräcks ifrån att komma in på marknaden. |
| --- | --- |

170.

Statligt stöd till finansiella intermediärer kan ha snedvridande effekter genom att öka eller upprätthålla en intermediärs marknadsstyrka, till exempel på marknaden i en viss region. Även om stödet inte direkt ökar den finansiella intermediärens marknadsstyrka, kan det göra det indirekt genom att befintliga konkurrenter avskräcks ifrån att expandera, fås att lämna marknaden eller att nya konkurrenter avskräcks ifrån att komma in på marknaden.

| 171. | Riskfinansieringsåtgärder måste vara inriktade på tillväxtorienterade företag som inte kan attrahera tillräckligt med finansiering från privata resurser, men som kan bli lönsamma med statligt stöd för riskfinansiering. En åtgärd som inbegriper upprättande av en offentlig fond, men investeringsstrategi för den fonden inte tillräckligt visar att de stödberättigade företagen är potentiellt livskraftiga, uppfyller dock knappast avvägningstestet (se avsnitt 3.2.5.3), eftersom riskfinansieringsinvesteringen i sådana fall kan få karaktären av bidrag. |
| --- | --- |

171.

Riskfinansieringsåtgärder måste vara inriktade på tillväxtorienterade företag som inte kan attrahera tillräckligt med finansiering från privata resurser, men som kan bli lönsamma med statligt stöd för riskfinansiering. En åtgärd som inbegriper upprättande av en offentlig fond, men investeringsstrategi för den fonden inte tillräckligt visar att de stödberättigade företagen är potentiellt livskraftiga, uppfyller dock knappast avvägningstestet (se avsnitt 3.2.5.3), eftersom riskfinansieringsinvesteringen i sådana fall kan få karaktären av bidrag.

| 172. | De villkor som gäller kommersiell förvaltning och vinstorienterat beslutsfattande och som anges i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen är väsentliga för att säkerställa att urvalet av de slutliga stödmottagande företagen baseras på affärslogik. Kommissionen kommer därför att beakta dessa villkor när den bedömer riskfinansieringsåtgärder enligt dessa riktlinjer, även när åtgärden involverar offentliga finansiella intermediärer. |
| --- | --- |

172.

De villkor som gäller kommersiell förvaltning och vinstorienterat beslutsfattande och som anges i artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen är väsentliga för att säkerställa att urvalet av de slutliga stödmottagande företagen baseras på affärslogik. Kommissionen kommer därför att beakta dessa villkor när den bedömer riskfinansieringsåtgärder enligt dessa riktlinjer, även när åtgärden involverar offentliga finansiella intermediärer.

| 173. | För att undvika risken för att ineffektiva marknadsstrukturer upprätthålls, kommer effektiviteten hos investeringsfonder i liten skala, med begränsat regionalt fokus och utan tillräckliga förvaltningsarrangemang, att analyseras. Regionala stödordningar för riskfinansiering kanske inte alltid har tillräcklig omfattning och räckvidd på grund av bristande diversifiering till följd av att antalet stödberättigande företag som kan fungera som investeringsobjekt kan vara för litet. Detta kan minska fondernas effektivitet och leda till att stöd beviljas mindre lönsamma företag. I sådana fall kan investeringar potentiellt snedvrida konkurrensen och ge vissa företag otillbörliga fördelar. |
| --- | --- |

173.

För att undvika risken för att ineffektiva marknadsstrukturer upprätthålls, kommer effektiviteten hos investeringsfonder i liten skala, med begränsat regionalt fokus och utan tillräckliga förvaltningsarrangemang, att analyseras. Regionala stödordningar för riskfinansiering kanske inte alltid har tillräcklig omfattning och räckvidd på grund av bristande diversifiering till följd av att antalet stödberättigande företag som kan fungera som investeringsobjekt kan vara för litet. Detta kan minska fondernas effektivitet och leda till att stöd beviljas mindre lönsamma företag. I sådana fall kan investeringar potentiellt snedvrida konkurrensen och ge vissa företag otillbörliga fördelar.

| 174. | På de slutliga stödmottagarnas nivå kan åtgärden ha snedvridande effekter på de produktmarknader där de företagen konkurrerar. Åtgärden kan till exempel snedvrida konkurrensen om den är riktad till företag i sektorer med dåliga resultat. En väsentlig kapacitetsökning orsakad av statligt stöd på en underpresterande marknad kan bland annat leda till otillbörlig snedvridning av konkurrensen, eftersom skapandet eller upprätthållandet av överkapacitet kan leda till krympta vinstmarginaler, en minskning av konkurrenternas investeringar eller till och med till deras utträde från marknaden. Det kan även hindra företag från att träda in på marknaden. Det leder till ineffektiva marknadsstrukturer som också är till skada för konsumenterna på lång sikt. Om marknaden i målsektorerna är under tillväxt, finns det normalt sett mindre anledning att frukta att stödet får en negativ inverkan på dynamiska incitament eller att det skulle hindra utträden eller inträden på ett otillbörligt sätt. Kommissionen anser att risken för sådana snedvridningar är betydande när riskfinansieringsåtgärden är sektorspecifik eller ger vissa sektorer företräde framför andra. I sådana fall kommer kommissionen att analysera nivån på produktionskapaciteten inom en viss sektor mot bakgrund av den potentiella efterfrågan. Medlemsstaten måste i sin anmälan ange huruvida riskfinansieringsåtgärden är sektorsspecifik eller om den innebär att vissa sektorer prioriteras framför andra om kommissionen ska kunna genomföra en sådan bedömning. |
| --- | --- |

174.

På de slutliga stödmottagarnas nivå kan åtgärden ha snedvridande effekter på de produktmarknader där de företagen konkurrerar. Åtgärden kan till exempel snedvrida konkurrensen om den är riktad till företag i sektorer med dåliga resultat. En väsentlig kapacitetsökning orsakad av statligt stöd på en underpresterande marknad kan bland annat leda till otillbörlig snedvridning av konkurrensen, eftersom skapandet eller upprätthållandet av överkapacitet kan leda till krympta vinstmarginaler, en minskning av konkurrenternas investeringar eller till och med till deras utträde från marknaden. Det kan även hindra företag från att träda in på marknaden. Det leder till ineffektiva marknadsstrukturer som också är till skada för konsumenterna på lång sikt. Om marknaden i målsektorerna är under tillväxt, finns det normalt sett mindre anledning att frukta att stödet får en negativ inverkan på dynamiska incitament eller att det skulle hindra utträden eller inträden på ett otillbörligt sätt. Kommissionen anser att risken för sådana snedvridningar är betydande när riskfinansieringsåtgärden är sektorspecifik eller ger vissa sektorer företräde framför andra. I sådana fall kommer kommissionen att analysera nivån på produktionskapaciteten inom en viss sektor mot bakgrund av den potentiella efterfrågan. Medlemsstaten måste i sin anmälan ange huruvida riskfinansieringsåtgärden är sektorsspecifik eller om den innebär att vissa sektorer prioriteras framför andra om kommissionen ska kunna genomföra en sådan bedömning.

| 175. | Kommissionen kommer också att bedöma eventuella negativa utlokaliseringseffekter eftersom de kan påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. I det avseendet kommer kommissionen att analysera om regionala fonder kan stimulera utlokalisering inom den inre marknaden. Om den finansiella intermediärens verksamhet är inriktad på en icke-stödberättigad region som gränsar till stödregioner, eller en region med högre regional stödnivå än målregionen, är risken för en sådan snedvridning mer uttalad. En regional åtgärd för riskfinansiering som enbart riktar sig till vissa sektorer kan också ha negativa utlokaliseringseffekter. |
| --- | --- |

175.

Kommissionen kommer också att bedöma eventuella negativa utlokaliseringseffekter eftersom de kan påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. I det avseendet kommer kommissionen att analysera om regionala fonder kan stimulera utlokalisering inom den inre marknaden. Om den finansiella intermediärens verksamhet är inriktad på en icke-stödberättigad region som gränsar till stödregioner, eller en region med högre regional stödnivå än målregionen, är risken för en sådan snedvridning mer uttalad. En regional åtgärd för riskfinansiering som enbart riktar sig till vissa sektorer kan också ha negativa utlokaliseringseffekter.

| 176. | Slutligen kan kommissionen, som en del av bedömningen av negativa effekter på konkurrens och handel, i tillämpliga fall beakta negativa externa effekter av den understödda verksamheten, om sådana externa effekter negativt påverkar konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset genom att skapa eller förvärra ineffektivitet på marknaden (60). |
| --- | --- |

176.

Slutligen kan kommissionen, som en del av bedömningen av negativa effekter på konkurrens och handel, i tillämpliga fall beakta negativa externa effekter av den understödda verksamheten, om sådana externa effekter negativt påverkar konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset genom att skapa eller förvärra ineffektivitet på marknaden (60

3.2.5.3   Avvägning mellan stödets positiva och negativa effekter

Avvägning mellan stödets positiva och negativa effekter

| 177. | Som ett sista steg i sin analys kommer kommissionen att väga de identifierade negativa effekterna av stödåtgärden i form av snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna mot stödets positiva effekter. Därpå kommer den att dra slutsatsen att stödåtgärden är förenlig med den inre marknaden endast om de positiva effekterna uppväger de negativa effekterna. |
| --- | --- |

177.

Som ett sista steg i sin analys kommer kommissionen att väga de identifierade negativa effekterna av stödåtgärden i form av snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna mot stödets positiva effekter. Därpå kommer den att dra slutsatsen att stödåtgärden är förenlig med den inre marknaden endast om de positiva effekterna uppväger de negativa effekterna.

| 178. | Resultatet totalt sett för vissa kategorier av stödordningar kan dessutom bli föremål för ett krav på efterhandsutvärdering enligt beskrivningen i avsnitt 4. I sådana fall kan kommissionen begränsa stödordningarnas varaktighet, med möjlighet till förlängning vid ett senare tillfälle genom en ny anmälan. |
| --- | --- |

178.

Resultatet totalt sett för vissa kategorier av stödordningar kan dessutom bli föremål för ett krav på efterhandsutvärdering enligt beskrivningen i avsnitt 4. I sådana fall kan kommissionen begränsa stödordningarnas varaktighet, med möjlighet till förlängning vid ett senare tillfälle genom en ny anmälan.

3.2.6   Överblickbarhet

Överblickbarhet

| 179. | Som ännu en skyddsåtgärd mot otillbörliga snedvridningar av konkurrensen måste medlemsstaterna, kommissionen, ekonomiska aktörer och allmänheten lätt kunan få tillgång till alla relevanta akter och till relevant information om det stöd som beviljas inom ramen för dessa. |
| --- | --- |

179.

Som ännu en skyddsåtgärd mot otillbörliga snedvridningar av konkurrensen måste medlemsstaterna, kommissionen, ekonomiska aktörer och allmänheten lätt kunan få tillgång till alla relevanta akter och till relevant information om det stöd som beviljas inom ramen för dessa.

| 180. | Medlemsstaterna ska offentliggöra följande information på Europeiska kommissionens modul för stödtransparens (61) eller på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå:






  a) | Den fullständiga texten till beslutet om beviljande av individuellt stöd eller till den godkända stödordningen och dess genomförandebestämmelser, eller en länk till beslutet. |
| --- | --- | --- |

180.

Medlemsstaterna ska offentliggöra följande information på Europeiska kommissionens modul för stödtransparens (61

a)

Den fullständiga texten till beslutet om beviljande av individuellt stöd eller till den godkända stödordningen och dess genomförandebestämmelser, eller en länk till beslutet.

| b) | Information om varje beviljat individuellt stöd som överstiger 100 000 euro enligt bilagan till dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

b)

Information om varje beviljat individuellt stöd som överstiger 100 000 euro enligt bilagan till dessa riktlinjer.

| 181. | Medlemsstaterna ska organisera sina övergripande webbplatser för statligt stöd i enlighet med punkt 180 på ett sätt som gör att informationen är lättillgänglig. Informationen ska offentliggöras på ett icke upphovsrättsligt skyddat kalkylblad, som möjliggör sökning, utdrag och nedladdning av uppgifter och som är lätt att offentliggöra på internet, till exempel i formaten CSV eller XML Allmänheten måste ha rätt att få tillgång till webbplatsen utan begränsningar, inklusive förhandsregistrering av användare. |
| --- | --- |

181.

Medlemsstaterna ska organisera sina övergripande webbplatser för statligt stöd i enlighet med punkt 180 på ett sätt som gör att informationen är lättillgänglig. Informationen ska offentliggöras på ett icke upphovsrättsligt skyddat kalkylblad, som möjliggör sökning, utdrag och nedladdning av uppgifter och som är lätt att offentliggöra på internet, till exempel i formaten CSV eller XML Allmänheten måste ha rätt att få tillgång till webbplatsen utan begränsningar, inklusive förhandsregistrering av användare.

| 182. | För stödordningar i form av skatteincitament kommer de villkor som anges i punkt 180 b att anses vara uppfyllda, om medlemsstaterna offentliggör den efterfrågade informationen om individuella stödbelopp inom följande intervaller (i miljoner euro): | 0,1–0,5 |
| --- | --- | --- |

182.

För stödordningar i form av skatteincitament kommer de villkor som anges i punkt 180 b att anses vara uppfyllda, om medlemsstaterna offentliggör den efterfrågade informationen om individuella stödbelopp inom följande intervaller (i miljoner euro):

0,1–0,5

| | 0,5–1 |
| --- | --- |

0,5–1

| | 1–2 |
| --- | --- |

1–2

| | 2–5 |
| --- | --- |

2–5

| | 5–10 |
| --- | --- |

5–10

| | 10–30 |
| --- | --- |

10–30

| | 30–60 |
| --- | --- |

30–60

| | 60–100 |
| --- | --- |

60–100

| | 100–250 |
| --- | --- |

100–250

| | 250 och högre. |
| --- | --- |

250 och högre.

| 183. | Informationen i punkt 180 b ska offentliggöras inom sex månader från den dag då stödet beviljades, eller, för stöd i form av skatteincitament, inom ett år från den dag då skattedeklarationen ska lämnas in (62). För stöd som är olagligt men som senare konstateras vara förenligt med den inre marknaden ska medlemsstaterna offentliggöra denna information inom sex månader från dagen för kommissionens beslut i vilket stödet förklarats förenligt med den inre marknaden. Informationen ska finnas tillgänglig i åtminstone tio år från och med den dag då stödet beviljas så att det är möjligt att kontrollera efterlevnaden av reglerna för statligt stöd i fördraget. |
| --- | --- |

183.

Informationen i punkt 180 b ska offentliggöras inom sex månader från den dag då stödet beviljades, eller, för stöd i form av skatteincitament, inom ett år från den dag då skattedeklarationen ska lämnas in (62

| 184. | Kommissionen kommer på sin webbplats att offentliggöra länkarna till de webbplatser för statligt stöd som avses i punkt 180. |
| --- | --- |

184.

Kommissionen kommer på sin webbplats att offentliggöra länkarna till de webbplatser för statligt stöd som avses i punkt 180.

4.   UTVÄRDERING

UTVÄRDERING

| 185. | Kommissionen får kräva att vissa stödordningar görs till föremål för en efterhandsutvärdering, så att det vidare kan säkerställas att snedvridningen av konkurrens och handel begränsas. Utvärderingar kommer att krävas av stödordningar där risken för snedvridning av konkurrensen och handeln är särskilt stor, dvs. stödordningar som kan riskera att begränsa eller snedvrida konkurrensen märkbart om deras genomförande inte granskas i god tid. |
| --- | --- |

185.

Kommissionen får kräva att vissa stödordningar görs till föremål för en efterhandsutvärdering, så att det vidare kan säkerställas att snedvridningen av konkurrens och handel begränsas. Utvärderingar kommer att krävas av stödordningar där risken för snedvridning av konkurrensen och handeln är särskilt stor, dvs. stödordningar som kan riskera att begränsa eller snedvrida konkurrensen märkbart om deras genomförande inte granskas i god tid.

| 186. | En utvärdering i efterhand kan krävas för följande typer av stödordningar:






  a) | Stödordningar med en stor stödbudget. |
| --- | --- | --- |

186.

En utvärdering i efterhand kan krävas för följande typer av stödordningar:

a)

Stödordningar med en stor stödbudget.

| b) | Stödordningar med regional inriktning. |
| --- | --- |

b)

Stödordningar med regional inriktning.

| c) | Stödordningar med en snäv sektoriell inriktning. |
| --- | --- |

c)

Stödordningar med en snäv sektoriell inriktning.

| d) | Stödordningar som ändras, om ändringen påverkar kriterierna för stödberättigande, investeringsbeloppet eller utformningen av de finansiella parametrarna. |
| --- | --- |

d)

Stödordningar som ändras, om ändringen påverkar kriterierna för stödberättigande, investeringsbeloppet eller utformningen av de finansiella parametrarna.

| e) | Stödordningar med nyskapande egenskaper. |
| --- | --- |

e)

Stödordningar med nyskapande egenskaper.

| f) | Stödordningar för vilka det begärs av kommissionen, mot bakgrund av systemets potentiella negativa effekter på konkurrens och handel. |
| --- | --- |

f)

Stödordningar för vilka det begärs av kommissionen, mot bakgrund av systemets potentiella negativa effekter på konkurrens och handel.

| 187. | Under alla omständigheter kommer en utvärdering i efterhand att krävas för stödordningar med en budget för statligt stöd eller redovisade utgifter på mer än 150 miljoner euro under ett givet år eller 750 miljoner euro under deras totala varaktighet. Det gäller med andra ord den sammanlagda varaktigheten för stödordningen och eventuella tidigare stödordningar som omfattar ett liknande mål och geografiskt område, med början den 1 januari 2022. Med tanke på utvärderingens syften och för att undvika att lägga en oproportionerligt stor börda på medlemsstaterna kommer efterhandsutvärderingar endast att krävas för stödordningar vars sammanlagda varaktighet överstiger tre år med början den 1 januari 2022. |
| --- | --- |

187.

Under alla omständigheter kommer en utvärdering i efterhand att krävas för stödordningar med en budget för statligt stöd eller redovisade utgifter på mer än 150 miljoner euro under ett givet år eller 750 miljoner euro under deras totala varaktighet. Det gäller med andra ord den sammanlagda varaktigheten för stödordningen och eventuella tidigare stödordningar som omfattar ett liknande mål och geografiskt område, med början den 1 januari 2022. Med tanke på utvärderingens syften och för att undvika att lägga en oproportionerligt stor börda på medlemsstaterna kommer efterhandsutvärderingar endast att krävas för stödordningar vars sammanlagda varaktighet överstiger tre år med början den 1 januari 2022.

| 188. | Kravet på efterhandsutvärdering kan åsidosättas för stödordningar som är en direkt efterföljare till en stödordning med ett liknande mål och geografiskt område som redan har utvärderats, för vilken en slutlig utvärderingsrapport har lämnats in i enlighet med den utvärderingsplan som kommissionen godkänt, och som inte föranlett några negativa slutsatser. Om den slutliga utvärderingsrapporten för en stödordning inte överensstämmer med den godkända utvärderingsplanen måste den stödordningen skjutas upp med omedelbar verkan. |
| --- | --- |

188.

Kravet på efterhandsutvärdering kan åsidosättas för stödordningar som är en direkt efterföljare till en stödordning med ett liknande mål och geografiskt område som redan har utvärderats, för vilken en slutlig utvärderingsrapport har lämnats in i enlighet med den utvärderingsplan som kommissionen godkänt, och som inte föranlett några negativa slutsatser. Om den slutliga utvärderingsrapporten för en stödordning inte överensstämmer med den godkända utvärderingsplanen måste den stödordningen skjutas upp med omedelbar verkan.

| 189. | Syftet med utvärderingen bör vara att kontrollera om de antaganden och villkor som ligger till grund för stödordningens förenlighet med den inre marknaden har uppnåtts, i synnerhet stödåtgärdens nödvändighet och effektivitet mot bakgrund av dess mål. Den bör också bedöma riskfinansieringsåtgärdens inverkan på konkurrens och handel. |
| --- | --- |

189.

Syftet med utvärderingen bör vara att kontrollera om de antaganden och villkor som ligger till grund för stödordningens förenlighet med den inre marknaden har uppnåtts, i synnerhet stödåtgärdens nödvändighet och effektivitet mot bakgrund av dess mål. Den bör också bedöma riskfinansieringsåtgärdens inverkan på konkurrens och handel.

| 190. | För stödordningar för vilka en utvärdering måste göras (se punkterna 186 och 187) och vars sammanlagda varaktighet överstiger tre år, med början den 1 januari 2022, ska medlemsstaterna anmäla ett utkast till utvärderingsplan som kommer att utgöra en integrerad del av kommissionens bedömning av stödordningen, enligt följande:






  a) | Tillsammans med stödordningen, om budgeten för det statliga stödet överskrider 150 miljoner euro under något av åren, eller 750 miljoner euro under dess totala varaktighet. |
| --- | --- | --- |

190.

För stödordningar för vilka en utvärdering måste göras (se punkterna 186 och 187) och vars sammanlagda varaktighet överstiger tre år, med början den 1 januari 2022, ska medlemsstaterna anmäla ett utkast till utvärderingsplan som kommer att utgöra en integrerad del av kommissionens bedömning av stödordningen, enligt följande:

a)

Tillsammans med stödordningen, om budgeten för det statliga stödet överskrider 150 miljoner euro under något av åren, eller 750 miljoner euro under dess totala varaktighet.

| b) | Inom 30 arbetsdagar efter en betydande ändring som ökar stödordningens budget till mer än 150 miljoner euro under ett visst år, eller 750 miljoner euro under stödordningens totala varaktighet. |
| --- | --- |

b)

Inom 30 arbetsdagar efter en betydande ändring som ökar stödordningens budget till mer än 150 miljoner euro under ett visst år, eller 750 miljoner euro under stödordningens totala varaktighet.

| c) | Inom 30 arbetsdagar efter registrering i den officiella bokföringen av utgifter som överskrider 150 miljoner euro under ett år. |
| --- | --- |

c)

Inom 30 arbetsdagar efter registrering i den officiella bokföringen av utgifter som överskrider 150 miljoner euro under ett år.

| d) | efter en begäran från kommissionen, och under alla omständigheter innan stödordningen godkänns, om stödordningen omfattas av någon av de kategorier som förtecknas i punkt 186, oberoende av ordningens budget för statligt stöd. |
| --- | --- |

d)

efter en begäran från kommissionen, och under alla omständigheter innan stödordningen godkänns, om stödordningen omfattas av någon av de kategorier som förtecknas i punkt 186, oberoende av ordningens budget för statligt stöd.

| 191. | Utkastet till utvärderingsplan måste överensstämma med de gemensamma metodologiska principer som kommissionen anger (63). Medlemsstaterna ska offentliggöra den utvärderingsplan som godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

191.

Utkastet till utvärderingsplan måste överensstämma med de gemensamma metodologiska principer som kommissionen anger (63

| 192. | Efterhandsutvärderingen ska utföras av en expert som är oberoende i förhållande till den myndighet som beviljar stöd på grundval av en utvärderingsplan. Varje utvärdering ska åtminstone inkludera en interimsrapport och en slutlig utvärderingsrapport. Medlemsstaterna ska offentliggöra båda rapporterna. |
| --- | --- |

192.

Efterhandsutvärderingen ska utföras av en expert som är oberoende i förhållande till den myndighet som beviljar stöd på grundval av en utvärderingsplan. Varje utvärdering ska åtminstone inkludera en interimsrapport och en slutlig utvärderingsrapport. Medlemsstaterna ska offentliggöra båda rapporterna.

| 193. | Den slutliga utvärderingsrapporten ska lämnas in till kommissionen i god tid för att bedöma eventuella förlängningar av stödordningen och senast nio månader innan den löper ut. Denna period kan förkortas för system som utlöser utvärderingskravet under de två sista genomförandeåren. Den exakta omfattningen av och metoden för utvärderingen kommer att anges i beslutet om godkännande av stödåtgärden. Anmälan av en efterföljande stödåtgärd med ett liknande syfte ska innehålla en beskrivning av hur utvärderingsresultaten har beaktats. |
| --- | --- |

193.

Den slutliga utvärderingsrapporten ska lämnas in till kommissionen i god tid för att bedöma eventuella förlängningar av stödordningen och senast nio månader innan den löper ut. Denna period kan förkortas för system som utlöser utvärderingskravet under de två sista genomförandeåren. Den exakta omfattningen av och metoden för utvärderingen kommer att anges i beslutet om godkännande av stödåtgärden. Anmälan av en efterföljande stödåtgärd med ett liknande syfte ska innehålla en beskrivning av hur utvärderingsresultaten har beaktats.

5.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

5.1   
  Tillämplighet

Tillämplighet

| 194. | Kommissionen kommer att tillämpa de principer som anges i dessa riktlinjer vid bedömningen av förenligheten av allt anmälningspliktigt riskfinansieringsstöd som beviljas eller är avsett att beviljas från och med den 1 januari 2022. |
| --- | --- |

194.

Kommissionen kommer att tillämpa de principer som anges i dessa riktlinjer vid bedömningen av förenligheten av allt anmälningspliktigt riskfinansieringsstöd som beviljas eller är avsett att beviljas från och med den 1 januari 2022.

| 195. | Riskfinansieringsstöd som olagligen beviljats före den 1 januari 2022 kommer att bedömas i enlighet med de regler som gällde vid den tidpunkt då stödet beviljades. |
| --- | --- |

195.

Riskfinansieringsstöd som olagligen beviljats före den 1 januari 2022 kommer att bedömas i enlighet med de regler som gällde vid den tidpunkt då stödet beviljades.

| 196. | För att bevara de privata investerarnas legitima förväntningar på stödordningar för riskfinansiering som möjliggör offentlig finansiering till stöd för riskfinansiering, avgörs tillämpligheten av bestämmelserna på riskfinansieringsåtgärden av dagen för åtagandet om offentlig finansiering till de finansiella intermediärerna, vilket är dagen för undertecknandet av finansieringsavtalet. |
| --- | --- |

196.

För att bevara de privata investerarnas legitima förväntningar på stödordningar för riskfinansiering som möjliggör offentlig finansiering till stöd för riskfinansiering, avgörs tillämpligheten av bestämmelserna på riskfinansieringsåtgärden av dagen för åtagandet om offentlig finansiering till de finansiella intermediärerna, vilket är dagen för undertecknandet av finansieringsavtalet.

5.2   
  Lämpliga åtgärder

Lämpliga åtgärder

| 197. | Kommissionen anser att genomförandet av dessa riktlinjer kommer att leda till vissa ändringar av principerna för bedömning riskfinansieringsstöd i unionen. Av dessa skäl föreslår kommissionen följande lämpliga åtgärder för medlemsstaterna i enlighet med artikel 108.1 i fördraget:






  a) | Medlemsstaterna bör vid behov ändra sina befintliga stödordningar för riskfinansiering för att anpassa dem till dessa riktlinjer inom sex månader efter dagen för offentliggörandet av dessa. |
| --- | --- | --- |

197.

Kommissionen anser att genomförandet av dessa riktlinjer kommer att leda till vissa ändringar av principerna för bedömning riskfinansieringsstöd i unionen. Av dessa skäl föreslår kommissionen följande lämpliga åtgärder för medlemsstaterna i enlighet med artikel 108.1 i fördraget:

a)

Medlemsstaterna bör vid behov ändra sina befintliga stödordningar för riskfinansiering för att anpassa dem till dessa riktlinjer inom sex månader efter dagen för offentliggörandet av dessa.

| b) | Medlemsstaterna uppmanas att lämna sitt uttryckliga och ovillkorliga samtycke till de föreslagna åtgärderna inom två månader från dagen för offentliggörandet av dessa riktlinjer. Om ett svar uteblir kommer kommissionen att anta att medlemsstaten i fråga inte samtycker till de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna uppmanas att lämna sitt uttryckliga och ovillkorliga samtycke till de föreslagna åtgärderna inom två månader från dagen för offentliggörandet av dessa riktlinjer. Om ett svar uteblir kommer kommissionen att anta att medlemsstaten i fråga inte samtycker till de föreslagna åtgärderna.

| 198. | För att bevara de privata investerarnas legitima förväntningar behöver medlemsstaterna inte vidta några särskild åtgärder med avseende på stödordningar för riskfinansiering till förmån för små och medelstora företag när åtagandet om den offentliga finansieringen till de finansiella intermediärerna, som är dagen för undertecknandet av finansieringsavtalet, gavs före dagen för offentliggörandet av dessa riktlinjer och de villkor som anges i finansieringsavtalet förblir oförändrade. Dessa finansiella intermediärer får fortsätta att bedriva verksamhet och investera i enlighet med sin ursprungliga investeringsstrategi tills den frist som anges i finansieringsavtalet har löpt ut. |
| --- | --- |

198.

För att bevara de privata investerarnas legitima förväntningar behöver medlemsstaterna inte vidta några särskild åtgärder med avseende på stödordningar för riskfinansiering till förmån för små och medelstora företag när åtagandet om den offentliga finansieringen till de finansiella intermediärerna, som är dagen för undertecknandet av finansieringsavtalet, gavs före dagen för offentliggörandet av dessa riktlinjer och de villkor som anges i finansieringsavtalet förblir oförändrade. Dessa finansiella intermediärer får fortsätta att bedriva verksamhet och investera i enlighet med sin ursprungliga investeringsstrategi tills den frist som anges i finansieringsavtalet har löpt ut.

5.3   
  Rapportering och övervakning

Rapportering och övervakning

| 199. | Medlemsstaterna måste i enlighet med rådets förordning (EU) 2015/1589 (64) och kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (65) ge in årliga rapporter till kommissionen. |
| --- | --- |

199.

Medlemsstaterna måste i enlighet med rådets förordning (EU) 2015/1589 (64

65

| 200. | Medlemsstaterna ska föra detaljerade register över alla stödåtgärder. Sådana register ska innehålla alla uppgifter som krävs för att kontrollera att villkoren rörande stödberättigande belopp och högsta investeringsbelopp har uppfyllts. Dessa register ska bevaras i tio år från den dag då stödet beviljades och kommissionen ska ges tillgång till dem på begäran. Vad gäller stödåtgärder som omfattar skatteincitament enligt vilka skattemässigt stöd beviljas automatiskt, såsom de som beviljas på grundval av skattedeklarationer som lämnats in av stödmottagarna, och i fall där det inte sker någon förhandskontroll av att alla villkor för förenlighet med den inre marknaden är uppfyllda för varje stödmottagare, ska medlemsstaterna, åtminstone i efterhand och genom stickprov, regelbundet kontrollera att alla sådana villkor är uppfyllda och dra de nödvändiga slutsatserna. Medlemsstaterna ska föra detaljerade register över kontrollerna under minst tio år från den dag då kontrollerna utfördes. |
| --- | --- |

200.

Medlemsstaterna ska föra detaljerade register över alla stödåtgärder. Sådana register ska innehålla alla uppgifter som krävs för att kontrollera att villkoren rörande stödberättigande belopp och högsta investeringsbelopp har uppfyllts. Dessa register ska bevaras i tio år från den dag då stödet beviljades och kommissionen ska ges tillgång till dem på begäran. Vad gäller stödåtgärder som omfattar skatteincitament enligt vilka skattemässigt stöd beviljas automatiskt, såsom de som beviljas på grundval av skattedeklarationer som lämnats in av stödmottagarna, och i fall där det inte sker någon förhandskontroll av att alla villkor för förenlighet med den inre marknaden är uppfyllda för varje stödmottagare, ska medlemsstaterna, åtminstone i efterhand och genom stickprov, regelbundet kontrollera att alla sådana villkor är uppfyllda och dra de nödvändiga slutsatserna. Medlemsstaterna ska föra detaljerade register över kontrollerna under minst tio år från den dag då kontrollerna utfördes.

5.4   
  Ändring

Ändring

| 201. | Kommissionen kan när som helst besluta att se över eller ändra dessa riktlinjer om detta skulle vara nödvändigt av skäl som har samband med unionens konkurrenspolitik eller av hänsyn till annan unionspolitik och internationella åtaganden, marknadsutvecklingen eller av något annat motiverat skäl. |
| --- | --- |

201.

Kommissionen kan när som helst besluta att se över eller ändra dessa riktlinjer om detta skulle vara nödvändigt av skäl som har samband med unionens konkurrenspolitik eller av hänsyn till annan unionspolitik och internationella åtaganden, marknadsutvecklingen eller av något annat motiverat skäl.

---

(1)  De exakta definitionerna av små och medelstora företag, små midcap-bolag och innovativa midcap-bolag i dessa riktlinjer anges i punkt 35 i avsnitt 2.3.

1

(2)  Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (EUT C 194, 18.8.2006, s. 2).

2

(3)  Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar (EUT C 19, 22.1.2014, s. 4).

3

Riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar

(4)  Mellan 2012 och 2014 genomförde kommissionen ett ambitiöst program för modernisering av det statliga stödet, baserat på tre huvudmål, för närmare uppgifter se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om modernisering av det statliga stödet i EU, COM(2012) 209 final, 8.5.2012:

4

| a) | Främja en hållbar, smart tillväxt för alla på en konkurrensutsatt inre marknad. |
| --- | --- |

a)

Främja en hållbar, smart tillväxt för alla på en konkurrensutsatt inre marknad.

| b) | Inrikta kommissionens förhandsgranskning på de ärenden som mest påverkar den inre marknaden och samtidigt stärka medlemsstaternas samarbete i samband med tillämpningen av reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

b)

Inrikta kommissionens förhandsgranskning på de ärenden som mest påverkar den inre marknaden och samtidigt stärka medlemsstaternas samarbete i samband med tillämpningen av reglerna om statligt stöd.

| c) | Rationalisera reglerna för att säkerställa en snabbare beslutsprocess. |
| --- | --- |

c)

Rationalisera reglerna för att säkerställa en snabbare beslutsprocess.

(5)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020) 103 final, 10.3.2020).

5

En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU

(6)  Se Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs, Europeiska unionen (2020), tillgänglig online:

6

Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs

https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.

(7)  Sådana innovationer omfattar till exempel att ändra sociala förhållningssätt till stöd för den gröna eller digitala omställningen, eller att göra IKT-karriärer mer tillgängliga för kvinnor.

7

(8)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Den europeiska gröna given, COM(2019) 640 final, 11.12.2019.

8

Den europeiska gröna give

(9)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Att forma EU:s digitala framtid, COM(2020) 67 final, 19.2.2020.

9

Att forma EU:s digitala framtid

(10)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 och Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG vad gäller främjande av energi från förnybara energikällor och om upphävande av rådets direktiv (EU) 2015/652, COM(2021) 557 final, 14.7.2021.

10

(11)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt, COM(2018) 97 final, 8.3.2018.

11

Handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt

(12)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s taxonomi, hållbarhetsredovisning för företag, hållbarhetspreferenser och förvaltaruppdrag: Styra kapital mot den europeiska gröna given, COM(2021) 188 final, 21.4.2021.

12

EU:s taxonomi, hållbarhetsredovisning för företag, hållbarhetspreferenser och förvaltaruppdrag: Styra kapital mot den europeiska gröna given

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

13

(14)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Digital kompass 2030: den europeiska vägen för det digitala decenniet, COM(2021) 118 final, 9.3.2021.

14

Digital kompass 2030: den europeiska vägen för det digitala decennie

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

15

(16)  I meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken – Årlig strategi för hållbar tillväxt 2021, COM(2020) 575 final, 17.9.2020, identifieras sju flaggskeppsområden: Nya energikällor – Tidigareläggning av framtidssäkrad ren teknik och påskyndande av utveckling och användning av förnybara energikällor. Renovering – Förbättring av energieffektiviteten i offentliga och privata byggnader. Laddning och tankning – Främjande av framtidssäker ren teknik i syfte att påskynda användningen av hållbara tillgängliga och smarta transporter, ladd- och tankstationer samt utbyggnad av kollektivtrafiken. Konnektivitet – Skyndsam utbyggnad av snabba bredbandstjänster till alla regioner och hushåll, bl.a. fibernät och 5G-nät. Modernisering – Digitalisering av offentlig förvaltning och offentliga tjänster, även rättsväsende och hälso- och sjukvårdssystem. Kapacitetsökning – Ökning av kapaciteten när det gäller datamoln för industriella data och utveckling av de mest kraftfulla, modernaste och mest hållbara processorerna. Omskolning och fortbildning – Anpassning av utbildningssystem till stöd för digitala färdigheter, utbildning och yrkesutbildning för alla åldrar.

16

(17)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Uppdatering av industristrategin 2020: Att skapa en starkare inre marknad för Europas återhämtning, COM(2021) 350 final, 5.5.2021.

17

Uppdatering av industristrategin 2020: Att skapa en starkare inre marknad för Europas återhämtning

(18)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Handlingsplan för en kapitalmarknadsunion, COM(2015) 468 final, 30.9.2015.

18

Handlingsplan för en kapitalmarknadsunion

(19)  Exempelvis Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 345/2013 av den 17 april 2013 om europeiska riskkapitalfonder (EUT L 115, 25.4.2013, s. 1), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1129 av den 14 juni 2017 om prospekt som ska offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad, och om upphävande av direktiv 2003/71/EG (EUT L 168, 30.6.2017, s. 12), Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349) vad gäller utveckling av tillväxtmarknader för små och medelstora företag. Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv 2003/41/EG och 2009/65/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010 (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1).

19

(20)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En kapitalmarknadsunion för näringslivet och allmänheten – ny handlingsplan, COM(2020) 590 final, 24.9.2020.

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

21

(22)  Finansieringsinstrument omfattar andra instrument än bidrag och kan ha formen av låneinstrument (lån, garantier) eller egetkapitalinstrument (rena kapitalinvesteringar, investeringar i form av kapital likställt med eget kapital eller andra riskdelningsinstrument).

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1287/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1639/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 33).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 104).

24

(25)  För att förbättra möjligheterna att få lån inrättades ett särskilt riskdelningsinstrument av kommissionen, Europeiska investeringsfonden och Europeiska investeringsbanken tillsammans, inom ramen för EU:s sjunde ramprogram för forskning (FP7), se http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/index.htm. Riskdelningsinstrumentet gav genom en mekanism för riskdelning garantier för en del av lånen för att minska den finansiella risken för finansiella intermediärer och därmed uppmuntra dem att bevilja lån till små och medelstora företag som bedriver forsknings-, utvecklings- eller innovationsrelaterad verksamhet.

25

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

26

(27)  European Scale-up Action for Risk Capital (Escalar) är ett pilotprogram som lanserats av Europeiska kommissionen och förvaltas av EIF med hjälp av resurserna i investeringsplanen för Europa för att åtgärda det finansieringsunderskott som europeiska snabbväxande företag (expanderande företag) upplever. Escalar lanserades den 4 april 2020 och syftar till att avsevärt öka fondens resurser, vilket möjliggör större investeringsbiljetter och skapar större kapacitet för investeringar i expanderande företag.

27

(28)  I sina politiska riktlinjer för nästa Europeiska kommission 2019–2024 tillkännagav kandidaten till befattningen som kommissionens ordförande Ursula von der Leyen inrättandet av en privat offentlig fond som specialiserar sig på börsintroduktioner för små och medelstora företag i syfte att tillhandahålla offentligt stöd i form av finansiering för att underlätta tillgången till offentliga marknader för små och medelstora företag med stor potential.

28

(29)  Cassini-initiativet, som först tillkännagavs i strategin för små och medelstora företag för ett hållbart och digitalt Europa (COM(2020) 103 final, 10.3.2020), är en samling konkreta åtgärder som bland annat syftar till att underlätta tillgången till riskkapital för rymdbaserade små och medelstora företag i syfte att finansiera deras expansion. Cassini-tillväxtfonden kommer i likhet med ISEP att fungera som en fondandelsfond genom att investera i riskkapitalfonder som åtar sig att fungera som ”tematiska fonder”, dvs. att investera i rymdsektorn samtidigt som de självständigt beslutar vilka specifika företag de vill investera i. Cassini-tillväxtfonden kommer att avhjälpa bristen på kapital i expansionsfasen, vilket som bekant inverkar negativt på nya små och medelstora rymdföretag i unionen.

29

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 30). Syftet med InvestEU-programmet är att uppmuntra offentliga och privata investerare att delta i finansierings- och investeringstransaktioner genom att tillhandahålla garantier från unionens budget för hantering av misslyckanden och suboptimala investeringssituationer. Den bygger vidare på framgångarna med Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som lanserades 2015 för att överbrygga investeringsgapet i unionen efter den finansiella och ekonomiska krisen.

30

(31)  Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1).

31

(32)  Tillgängligt online på: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/fitness_check_en.html.

32

(33)  Kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT C 262, 19.7.2016, s. 1).

33

(34)  I det tillkännagivandet klargör kommissionen sin uppfattning om hur begreppet statligt stöd i artikel 107.1 i fördraget ska tolkas. Avsnitt 4.2 (kriteriet om en marknadsekonomisk aktör) i det meddelandet ger vägledning om när en offentlig stödåtgärd inte utgör statligt stöd på grund av att den genomförs under normala marknadsförhållanden.

34

(35)  Se fotnot 34.

35

(36)  Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse (EUT L 352, 24.12.2013, s. 1). Kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn (EUT L 352, 24.12.2013, s. 9). Kommissionens förordning (EU) nr 717/2014 av den 27 juni 2014 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom fiskeri- och vattenbrukssektorn (EUT L 190, 28.6.2014, s. 45).

36

(37)  Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (EUT C 249, 31.7.2014, s. 1).

37

Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter

(38)  Se fotnot 34.

38

(39)  Se fotnot 36.

39

(40)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

40

(41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

41

(42)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

42

(43)  Kommissionens genomförandebeslut C(2017)7124 av den 27 oktober 2017 om antagande av arbetsprogrammet för 2018–2020 inom ramen för det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om finansieringen av arbetsprogrammet för 2018.

43

(44)  Målen för Cassini-initiativet är 1) att öka antalet rymdbaserade nystartade företag som utvecklar innovativa lösningar med hjälp av unionens rymdteknik, 2) förbättra deras framgång när det gäller att grunda företag och 3) underlätta tillgången till riskkapital för rymdbaserade små och medelstora företag. Cassini-åtgärderna omfattar hela entreprenörscykeln och är till sin utformning inriktade på att välja ut de mest innovativa och konkurrenskraftiga affärsidéerna (dvs. externa uppdragstagare tillämpar marknadsdrivna kriterier för att tillhandahålla mentorskap och acceleration, och riskkapitalister som förvaltar temainriktade fonder på rymdområdet väljer självständigt vilka företag de vill investera i). Se också fotnot 29.

44

(45)  Genom undantag från led c ska företag som har bildats genom en koncentration mellan företag som är stödberättigade enligt dessa riktlinjer också betraktas som stödberättigade företag i högst fem år från dagen för registreringen av det äldsta av de företag som deltar i koncentrationen.

45

(46)  Se domstolens domar av den 19 september 2000, Tyskland/kommissionen, C-156/98, EU:C:2000:467, punkt 78, av den 22 december 2008, Régie Networks/Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, EU:C:2008:764, punkterna 94–116, av den 15 april 2008, Nuova Agricast, C-390/06 EU:C:2008:224, punkterna 50 och 51, samt av den 22 september 2020, Österrike/kommissionen, C-594/18 P, EU:C:2020:742, punkt 44.

46

(47)  Detta gäller utan att det påverkar kravet på att finansiella intermediärer eller deras förvaltare ska ha nödvändigt tillstånd för att bedriva investerings- och förvaltningsverksamhet i den berörda medlemsstaten eller på att slutliga stödmottagare ska vara etablerade och bedriva ekonomisk verksamhet på dess territorium.

47

(48)  I enlighet med arbetsprogrammet för Horisont 2020 för perioden 2018–2020 (se fotnot 24) eller med artiklarna 2.23 och 15.2 i förordning (EU) 2021/695 (se fotnot 26).

48

(49)  I enlighet med artikel 48 i förordning (EU) 2021/695 ( se fotnot 26).

49

(50)  Se fotnot 7 för exempel på social innovation. Huruvida små och medelstora företag är innovativa eller ej ska bedömas mot bakgrund av definitionen i artikel 2 i den allmänna gruppundantagsförordningen.

50

(51)  Kommissionen erkänner den växande betydelsen av plattformar för gräsrotsfinansiering när det gäller att locka finansiering till nystartade företag. Om det finns ett fastställt marknadsmisslyckande, och i de fall där en plattform för gräsrotsfinansiering har en operatör som är en separat juridisk person, kan därför kommissionen även på dessa plattformar tillämpa de regler som gäller alternativa handelsplattformar. Detta gäller även skatteincitament för investeringar via sådana plattformar för gräsrotsfinansiering. Den 10 november 2020 trädde Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1503 av den 7 oktober 2020 om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag och om ändring av förordning (EU) 2017/1129 och direktiv (EU) 2019/1937 (EUT L 347, 20.10.2020, s. 1) i kraft. Det förväntas att detta kommer att öka tillgången till gräsrotsfinansiering som en innovativ finansieringsform.

51

(52)  Detta omfattar alla nystartade företag och små och medelstora företag som ännu inte har genomfört sin första kommersiella försäljning (enligt definitionen i punkt 35.12 i dessa riktlinjer).

52

(53)  En clawback-mekanism eller motsvarande avtalsmekanism innebär ett arrangemang enligt vilket en mellanhand måste återbetala en fördel som erhållits från staten och som denne inte har överfört till den slutliga stödmottagaren enligt kraven.

53

(54)  För att undvika tvivel och i enlighet med artikel 21 i den allmänna gruppundantagsförordningen får högst 30 % av den finansiella intermediärens sammanlagda kapitalinvesteringar och ej inbetalda kapitalåtaganden användas för likviditetsstyrning, när det gäller investeringar i eget kapital eller kapital likställt med eget kapital.

54

(55)  Utjämnad avkastning för den offentliga investeraren till en viss förhandsdefinierad kapitalkostnad: om den fördefinierade avkastningsgraden överskrids fördelas all avkastning över den tröskeln till enbart de privata investerarna.

55

(56)  Köpoptioner på offentliga aktier: privata investerare ges rätten att utnyttja en köpoption för att köpa ut den offentliga investeringsandelen till ett förhandsbestämt lösenpris.

56

(57)  Asymmetrisk likvid intäktsfördelning: likvida medel tas från både offentliga och privata investerare på lika villkor, men avkastningen delas på ett asymmetriskt sätt, oavsett när den uppstår. Privata investerare får en större andel av utdelningen än de skulle få i förhållande till sina respektive innehav, upp till den fördefinierade kapitalkostnaden.

57

(58)  För åtgärder som är identiska med åtgärder inom ramen för planer för återhämtning och resiliens som godkänts av rådet anses detta villkor vara uppfyllt, eftersom det redan har kontrollerats att de är förenliga med principen om att ”inte orsaka betydande skada”.

58

(59)  I enlighet med artikel 48 i förordning (EU) 2021/695 ( se fotnot 26).

59

(60)  Detta kan också vara fallet om stödet snedvrider användningen av ekonomiska instrument som införts för att internalisera sådana negativa externa effekter (t.ex. genom att påverka prissignaler från unionens utsläppshandelssystem eller ett liknande instrument).

60

(61)  Sidan för offentlig sökning i modulen för stödtransparens finns på följande webbplats: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=en.

61

(62)  Om det inte finns något formellt krav på en årlig deklaration, ska den 31 december det år då stödet beviljades betraktas som dagen för beviljandet för registreringsändamål.

62

(63)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, Gemensam metod för utvärdering av statligt stöd, SWD(2014) 179 final, 28.5.2014.

63

(64)  Rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9).

64

(65)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EU) 2015/1589 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

65

---

BILAGA

Transparensinformation

Den information om enskilda bidrag som avses i 180 punkt b är följande:

| — | Den enskilda stödmottagarens identitet (1)







  — | Namn |
| --- | --- | --- |

—

Den enskilda stödmottagarens identitet (1)

—

Namn

| — | Stödmottagarens referens |
| --- | --- |

—

Stödmottagarens referens

| — | Typ av stödmottagande företag vid tidpunkten för ansökan:






  — | Små och medelstora företag |
| --- | --- | --- |

—

Typ av stödmottagande företag vid tidpunkten för ansökan:

—

Små och medelstora företag

| — | Stort företag |
| --- | --- |

—

Stort företag

| — | Region där stödmottagaren är belägen, på Nuts II-nivå eller lägre |
| --- | --- |

—

Region där stödmottagaren är belägen, på Nuts II-nivå eller lägre

| — | Stödmottagarens huvudsakliga verksamhetssektor för det aktuella stödet, angiven per Nace-grupp (tresiffrig kod) (2) |
| --- | --- |

—

Stödmottagarens huvudsakliga verksamhetssektor för det aktuella stödet, angiven per Nace-grupp (tresiffrig kod) (2)

| — | Stödinslag, angivet i heltal i nationell valuta. |
| --- | --- |

—

Stödinslag, angivet i heltal i nationell valuta.

| — | Om det skiljer sig från stödinslaget, det nominella stödbeloppet, angivet i heltal i nationell valuta (3) |
| --- | --- |

—

Om det skiljer sig från stödinslaget, det nominella stödbeloppet, angivet i heltal i nationell valuta (3)

| — | Stödinstrument (4):






  — | Bidrag/räntesubvention/avskrivning av skulder |
| --- | --- | --- |

—

Stödinstrument (4):

—

Bidrag/räntesubvention/avskrivning av skulder

| — | Lån/förskott med återbetalningsskyldighet/bidrag som ska återbetalas |
| --- | --- |

—

Lån/förskott med återbetalningsskyldighet/bidrag som ska återbetalas

| — | Garanti |
| --- | --- |

—

Garanti

| — | Skatteförmån eller skattebefrielse |
| --- | --- |

—

Skatteförmån eller skattebefrielse

| — | Riskfinansiering |
| --- | --- |

—

Riskfinansiering

| — | Annat (ange vad) |
| --- | --- |

—

Annat (ange vad)

| — | Dag för beviljande och dag för offentliggörande |
| --- | --- |

—

Dag för beviljande och dag för offentliggörande

| — | Stödets syfte |
| --- | --- |

—

Stödets syfte

| — | Namn på den eller de beviljande myndigheterna |
| --- | --- |

—

Namn på den eller de beviljande myndigheterna

| — | I tillämpliga fall, namnet på den enhet som anförtrotts uppdraget och namnen på de finansiella intermediärer som valts |
| --- | --- |

—

I tillämpliga fall, namnet på den enhet som anförtrotts uppdraget och namnen på de finansiella intermediärer som valts

| — | Stödåtgärdens referens (5) |
| --- | --- |

—

Stödåtgärdens referens (5)

---

(1)  Med undantag för affärshemligheter och annan hemlig information i vederbörligen berättigade fall och i enlighet med kommissionens överenskommelse (kommissionens meddelande C(2003) 4582 av den 1 december 2003 om tystnadsplikt vid beslut om statligt stöd (EUT C 297, 9.12.2003, s. 6).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(3)  Bruttobidragsekvivalenten, eller i tillämpliga fall, investeringens storlek. Vid driftstöd kan det årliga stödbeloppet per stödmottagare tillhandahållas. För stödordningar i form av skatteförmåner kan detta belopp anges i de intervall som fastställs i punkt 182. Det belopp som ska offentliggöras är den högsta tillåtna skatteförmånen och inte det belopp som dras av varje år (t.ex. i samband med skatteavdrag ska den högsta tillåtna skattelättnaden offentliggöras i stället för det faktiska beloppet som kan bero på de skattepliktiga intäkterna och variera från år till år).

(4)  Om stödet beviljas genom flera stödinstrument ska stödbeloppet anges per instrument.

(5)  Tillhandahålls av kommissionen i enlighet med det anmälningsförfarande som avses i avsnitt 2.2.

---

Rättelser

| 16.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 161/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 161/121

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 av den 5 juni 2019 om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 samt om upphävande av förordning (EG) nr 2003/2003

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 170 av den 25 juni 2019
  )

Sidan 87, bilaga IV, del I, avsnitt 1 (TILLÄMPLIGHET AV INTERN TILLVERKNINGSKONTROLL (MODUL A))

I punkt 1.1 utgår led d.

---

| 16.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 161/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 161/122

---

Rättelse till rådets genomförandeförordning (EU) 2022/658 av den 21 april 2022 om genomförande av förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 120 av den 21 april 2022
  )

Sidan 4 i bilagan, i tabellen ”Personer” i kolumnen ”Skäl”, post nr 234, första stycket

I stället för:

”Jevgenij Prigozjin är en framträdande rysk affärsman med nära kopplingar till president Vladimir Putin och det ryska försvarsministeriet. Han är grundare av och inofficiell chef för Wagnergruppen (Wagner Group), ett militärt företag baserat i Ryssland, som är ansvarigt för stationering av legosoldater från Wagnergruppen i Ukraina.”

ska det stå:

”Jevgenij Prigozjin är en framträdande rysk affärsman med nära kopplingar till president Vladimir Putin och det ryska försvarsministeriet. Han finansierar och är inofficiell chef för Wagnergruppen (Wagner Group), ett militärt företag baserat i Ryssland, som är ansvarigt för stationering av legosoldater från Wagnergruppen i Ukraina.”.

---

| 16.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 161/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 161/123

---

Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2021/2008 av den 16 november 2021 om ändring och uppdatering av beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 407 av den 17 november 2021
  )

Sidan 38, artikel 1

I stället för:

| ”48. | Centralt simulerings- och testcentrum för stridsvagnar (MBT-SIMTEC).” |
| --- | --- |

”48.

Centralt simulerings- och testcentrum för stridsvagnar (MBT-SIMTEC).”

ska det stå:

| ”48. | Simulerings- och testcentrum för huvudstridsvagnar (MBT-SIMTEC).” |
| --- | --- |

”48.

Simulerings- och testcentrum för huvudstridsvagnar (MBT-SIMTEC).”

Sidan 40, bilaga I, kolumnen ”Projekt”

I stället för:

| ”48. | Centralt simulerings- och testcentrum för stridsvagnar (MBT-SIMTEC)” |
| --- | --- |

”48.

Centralt simulerings- och testcentrum för stridsvagnar (MBT-SIMTEC)”

ska det stå:

| ”48. | Simulerings- och testcentrum för huvudstridsvagnar (MBT-SIMTEC)”. |
| --- | --- |

”48.

Simulerings- och testcentrum för huvudstridsvagnar (MBT-SIMTEC)”.

Sidan 43, bilaga II, kolumnen ”Projekt”

I stället för:

| ”47. | Centralt simulerings- och testcentrum för stridsvagnar (MBT-SIMTEC)” |
| --- | --- |

”47.

Centralt simulerings- och testcentrum för stridsvagnar (MBT-SIMTEC)”

ska det stå:

| ”47. | Simulerings- och testcentrum för huvudstridsvagnar (MBT-SIMTEC)”. |
| --- | --- |

”47.

Simulerings- och testcentrum för huvudstridsvagnar (MBT-SIMTEC)”.

---