# Europos Sąjungos L 169/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 169 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. birželio 27d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 169

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. birželio 27d.

---

| Turinys | | I   Teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/991, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/794, kiek tai susiję su Europolo bendradarbiavimu su privačiais subjektais, Europolo atliekamu asmens duomenų tvarkymu padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimus ir Europolo vaidmeniu mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje | 1 |
| | * | 2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/992, kuriuo dėl Komisijos įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus pratęsimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1628 (
  1
  ) | 43 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/993 dėl minimalaus jūrininkų rengimo  (
  1
  ) | 45 |

Turinys

I   Teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/991, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/794, kiek tai susiję su Europolo bendradarbiavimu su privačiais subjektais, Europolo atliekamu asmens duomenų tvarkymu padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimus ir Europolo vaidmeniu mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje

1

*

2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/992, kuriuo dėl Komisijos įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus pratęsimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1628 (
  1
  )

1

43

DIREKTYVOS

*

2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/993 dėl minimalaus jūrininkų rengimo  (
  1
  )

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2022 6 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 169/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/991

2022 m. birželio 8 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/794, kiek tai susiję su Europolo bendradarbiavimu su privačiais subjektais, Europolo atliekamu asmens duomenų tvarkymu padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimus ir Europolo vaidmeniu mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 88 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | siekiant remti ir stiprinti valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus ir jų tarpusavio bendradarbiavimą vykdant sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, terorizmo ir kitų Sąjungos politikos bendriems interesams poveikio turinčių nusikaltimų prevenciją ir kovojant su jais, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/794 buvo įsteigta Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas) (2); |
| --- | --- |

(1)

siekiant remti ir stiprinti valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus ir jų tarpusavio bendradarbiavimą vykdant sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, terorizmo ir kitų Sąjungos politikos bendriems interesams poveikio turinčių nusikaltimų prevenciją ir kovojant su jais, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/794 buvo įsteigta Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas) (2);

| (2) | Europa susiduria su tuo, kad nuolat kinta saugumo padėtis, o grėsmės saugumui kinta ir darosi vis sudėtingesnės. Teroristai ir kiti nusikaltėliai naudojasi skaitmeninėmis transformacijomis ir naujomis technologijomis, visų pirma tuo, kad fizinis ir skaitmeninis pasauliai yra persipynę, o juos skiriančios ribos tampa neaiškios, pavyzdžiui, nuslepiant savo nusikalstamas veikas ir savo tapatybę pasitelkiant vis sudėtingesnius būdus. Teroristai ir kiti nusikaltėliai įrodė sugebantys krizės metu pritaikyti savo veikimo būdus ir išplėtoti naują nusikalstamą veiklą, be kita ko, pasitelkdami technologijomis grindžiamas priemones, kad padidintų ir išplėstų savo nusikalstamos veiklos įvairovę ir mastą. Terorizmas ir toliau kelia didelę grėsmę Sąjungos piliečių laisvei ir gyvenimo būdui; |
| --- | --- |

(2)

Europa susiduria su tuo, kad nuolat kinta saugumo padėtis, o grėsmės saugumui kinta ir darosi vis sudėtingesnės. Teroristai ir kiti nusikaltėliai naudojasi skaitmeninėmis transformacijomis ir naujomis technologijomis, visų pirma tuo, kad fizinis ir skaitmeninis pasauliai yra persipynę, o juos skiriančios ribos tampa neaiškios, pavyzdžiui, nuslepiant savo nusikalstamas veikas ir savo tapatybę pasitelkiant vis sudėtingesnius būdus. Teroristai ir kiti nusikaltėliai įrodė sugebantys krizės metu pritaikyti savo veikimo būdus ir išplėtoti naują nusikalstamą veiklą, be kita ko, pasitelkdami technologijomis grindžiamas priemones, kad padidintų ir išplėstų savo nusikalstamos veiklos įvairovę ir mastą. Terorizmas ir toliau kelia didelę grėsmę Sąjungos piliečių laisvei ir gyvenimo būdui;

| (3) | kintančių formų ir sudėtingo pobūdžio grėsmės peržengia sienas, yra susijusios su įvairiais nusikaltimais, kuriuos tokiomis aplinkybėmis tampa lengviau vykdyti, ir pasireiškia įvairių rūšių nusikalstamą veiklą aprėpiančiose ir vykdančiose organizuotose nusikalstamose grupėse. Kadangi tokioms tarpvalstybinėms saugumo grėsmėms įveikti nacionalinio lygmens veiksmų ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo nepakanka, valstybių narių kompetentingos institucijos, siekdamos užkirsti kelią sunkiems nusikaltimams ir terorizmui ir su jais kovoti, vis labiau naudojasi Europolo teikiama parama ir ekspertinėmis žiniomis. Nuo tada, kai buvo pradėtas taikyti Reglamentas (ES) 2016/794, operatyvinė Europolo užduočių svarba labai padidėjo. Be to, dėl naujos grėsmių aplinkos keičiasi paramos, kurios valstybėms narėms reikia ir kurios jos tikisi iš Europolo, kad galėtų užtikrinti piliečių saugumą, mastas ir pobūdis; |
| --- | --- |

(3)

kintančių formų ir sudėtingo pobūdžio grėsmės peržengia sienas, yra susijusios su įvairiais nusikaltimais, kuriuos tokiomis aplinkybėmis tampa lengviau vykdyti, ir pasireiškia įvairių rūšių nusikalstamą veiklą aprėpiančiose ir vykdančiose organizuotose nusikalstamose grupėse. Kadangi tokioms tarpvalstybinėms saugumo grėsmėms įveikti nacionalinio lygmens veiksmų ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo nepakanka, valstybių narių kompetentingos institucijos, siekdamos užkirsti kelią sunkiems nusikaltimams ir terorizmui ir su jais kovoti, vis labiau naudojasi Europolo teikiama parama ir ekspertinėmis žiniomis. Nuo tada, kai buvo pradėtas taikyti Reglamentas (ES) 2016/794, operatyvinė Europolo užduočių svarba labai padidėjo. Be to, dėl naujos grėsmių aplinkos keičiasi paramos, kurios valstybėms narėms reikia ir kurios jos tikisi iš Europolo, kad galėtų užtikrinti piliečių saugumą, mastas ir pobūdis;

| (4) | todėl šiuo reglamentu Europolui reikėtų pavesti papildomas užduotis siekiant sudaryti jam sąlygas geriau padėti valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kartu visiškai išsaugant valstybių narių atsakomybę nacionalinio saugumo srityje, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 4 straipsnio 2 dalyje. Sustiprinti Europolo įgaliojimai turėtų būti suderinti su griežtesnėmis pagrindinių teisių apsaugos priemonėmis, didesne atskaitomybe, atsakomybe ir priežiūra, įskaitant parlamentinę priežiūrą ir priežiūrą pasitelkiant Europolo valdybą (toliau – valdyba). Kad Europolas galėtų vykdyti savo sustiprintus įgaliojimus, jam turėtų būti numatyti pakankami žmogiškieji ir finansiniais ištekliai jo papildomų užduočių vykdymui remti; |
| --- | --- |

(4)

todėl šiuo reglamentu Europolui reikėtų pavesti papildomas užduotis siekiant sudaryti jam sąlygas geriau padėti valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kartu visiškai išsaugant valstybių narių atsakomybę nacionalinio saugumo srityje, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 4 straipsnio 2 dalyje. Sustiprinti Europolo įgaliojimai turėtų būti suderinti su griežtesnėmis pagrindinių teisių apsaugos priemonėmis, didesne atskaitomybe, atsakomybe ir priežiūra, įskaitant parlamentinę priežiūrą ir priežiūrą pasitelkiant Europolo valdybą (toliau – valdyba). Kad Europolas galėtų vykdyti savo sustiprintus įgaliojimus, jam turėtų būti numatyti pakankami žmogiškieji ir finansiniais ištekliai jo papildomų užduočių vykdymui remti;

| (5) | kadangi Sąjunga susiduria su didėjančiomis organizuotų nusikalstamų grupių ir teroristinių išpuolių grėsmėmis, veiksmingas teisėsaugos atsakas turi apimti galimybę pasitelkti gerai parengtus sąveikius specialiuosius intervencijos padalinius, kurie specializuojasi žmogaus sukeltų krizinių situacijų kontrolės srityje. Sąjungoje, valstybių narių specialieji intervencijos padaliniai bendradarbiauja remdamiesi Tarybos sprendimu 2008/617/TVR (3). Europolas turėtų galėti padėti tiems specialiesiems intervencijos padaliniams teikdamas techninę ir finansinę paramą, papildančią valstybių narių dedamas pastangas; |
| --- | --- |

(5)

kadangi Sąjunga susiduria su didėjančiomis organizuotų nusikalstamų grupių ir teroristinių išpuolių grėsmėmis, veiksmingas teisėsaugos atsakas turi apimti galimybę pasitelkti gerai parengtus sąveikius specialiuosius intervencijos padalinius, kurie specializuojasi žmogaus sukeltų krizinių situacijų kontrolės srityje. Sąjungoje, valstybių narių specialieji intervencijos padaliniai bendradarbiauja remdamiesi Tarybos sprendimu 2008/617/TVR (3). Europolas turėtų galėti padėti tiems specialiesiems intervencijos padaliniams teikdamas techninę ir finansinę paramą, papildančią valstybių narių dedamas pastangas;

| (6) | pastaraisiais metais tiek prieš viešuosius, tiek prieš privačius subjektus daugelyje Sąjungai priklausančių ir už jos ribų esančių jurisdikcijų buvo rengiami didelio masto kibernetiniai išpuoliai, įskaitant išpuolius iš trečiųjų šalių, nuo kurių nukentėjo įvairūs sektoriai, įskaitant transporto, sveikatos priežiūros ir finansinių paslaugų sektorius. Tokių kibernetinių išpuolių prevencija, nustatymas, tyrimas ir baudžiamasis persekiojimas remiami užtikrinant atitinkamų subjektų, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/881 (4) įsteigtą Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūrą (ENISA), kompetentingas tinklų ir informacinių sistemų saugumo institucijas (TIS institucijas), kaip tai suprantama Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/1148 (5), valstybių narių kompetentingas institucijas ir privačius subjektus, veiksmų koordinavimą ir bendradarbiavimą. Kad būtų galima užtikrinti veiksmingą visų atitinkamų Sąjungos ir nacionalinio lygmens subjektų bendradarbiavimą kovos su kibernetiniais išpuoliais ir kibernetinėmis grėsmėmis srityje, Europolas turėtų bendradarbiauti su ENISA, visų pirma keisdamasis informacija ir teikdamas analitinę paramą jų atitinkamai kompetencijai priklausančiose srityse; |
| --- | --- |

(6)

pastaraisiais metais tiek prieš viešuosius, tiek prieš privačius subjektus daugelyje Sąjungai priklausančių ir už jos ribų esančių jurisdikcijų buvo rengiami didelio masto kibernetiniai išpuoliai, įskaitant išpuolius iš trečiųjų šalių, nuo kurių nukentėjo įvairūs sektoriai, įskaitant transporto, sveikatos priežiūros ir finansinių paslaugų sektorius. Tokių kibernetinių išpuolių prevencija, nustatymas, tyrimas ir baudžiamasis persekiojimas remiami užtikrinant atitinkamų subjektų, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/881 (4) įsteigtą Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūrą (ENISA), kompetentingas tinklų ir informacinių sistemų saugumo institucijas (TIS institucijas), kaip tai suprantama Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/1148 (5), valstybių narių kompetentingas institucijas ir privačius subjektus, veiksmų koordinavimą ir bendradarbiavimą. Kad būtų galima užtikrinti veiksmingą visų atitinkamų Sąjungos ir nacionalinio lygmens subjektų bendradarbiavimą kovos su kibernetiniais išpuoliais ir kibernetinėmis grėsmėmis srityje, Europolas turėtų bendradarbiauti su ENISA, visų pirma keisdamasis informacija ir teikdamas analitinę paramą jų atitinkamai kompetencijai priklausančiose srityse;

| (7) | didelę riziką keliantys nusikaltėliai atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų nusikaltėlių tinkluose ir dėl jų nusikalstamos veiklos Sąjungos vidaus saugumui kyla didelė rizika. Siekdamas kovoti su didelę riziką keliančiomis organizuoto nusikalstamumo grupėmis ir jų vadeivomis, Europolas turėtų galėti padėti valstybėms narėms jų tyrimo veiksmus orientuoti į tikslą nustatyti tokių tinklų narius ir vadeivas, jų vykdomą nusikalstamą veiklą ir jų finansinį turtą; |
| --- | --- |

(7)

didelę riziką keliantys nusikaltėliai atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų nusikaltėlių tinkluose ir dėl jų nusikalstamos veiklos Sąjungos vidaus saugumui kyla didelė rizika. Siekdamas kovoti su didelę riziką keliančiomis organizuoto nusikalstamumo grupėmis ir jų vadeivomis, Europolas turėtų galėti padėti valstybėms narėms jų tyrimo veiksmus orientuoti į tikslą nustatyti tokių tinklų narius ir vadeivas, jų vykdomą nusikalstamą veiklą ir jų finansinį turtą;

| (8) | norint kovoti su sunkių nusikaltimų keliamomis grėsmėmis, reikalingas suderintas, nuoseklus ir daugiadalykis tarpinstitucinis atsakas. Europolas turėtų galėti palengvinti ir remti valstybių narių žvalgybos informacija grindžiamas saugumo iniciatyvas, kuriomis siekiama nustatyti sunkių nusikaltimų grėsmes, joms teikti pirmenybę ir jas mažinti, pavyzdžiui, Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykę platformą (EMPACT). Europolas turėtų galėti teikti administracinę, logistinę, finansinę ir operatyvinę paramą tokioms iniciatyvoms; |
| --- | --- |

(8)

norint kovoti su sunkių nusikaltimų keliamomis grėsmėmis, reikalingas suderintas, nuoseklus ir daugiadalykis tarpinstitucinis atsakas. Europolas turėtų galėti palengvinti ir remti valstybių narių žvalgybos informacija grindžiamas saugumo iniciatyvas, kuriomis siekiama nustatyti sunkių nusikaltimų grėsmes, joms teikti pirmenybę ir jas mažinti, pavyzdžiui, Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykę platformą (EMPACT). Europolas turėtų galėti teikti administracinę, logistinę, finansinę ir operatyvinę paramą tokioms iniciatyvoms;

| (9) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1862 (6) policijos bendradarbiavimo ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje sukurta Šengeno informacinė sistema (SIS) yra labai svarbi priemonė aukšto lygio saugumui laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje išlaikyti. Europolas, kaip vienas iš keitimosi informacija Sąjungoje centrų, iš trečiųjų valstybių ir tarptautinių organizacijų gauna vertingos informacijos apie asmenis, įtariamus dalyvavus vykdant nusikaltimus, patenkančius į Europolo veiklos užduočių sritį, ir tokią informaciją saugo. Europolas, vykdydamas savo užduotis padėti valstybėms narėms užkertant kelią sunkiems nusikaltimams ir terorizmui ir kovojant su jais, turėtų padėti valstybėms narėms tvarkyti trečiųjų valstybių ar tarptautinių organizacijų jam pateiktus duomenis, rekomenduojant valstybėms narėms Sąjungos interesais į SIS įvesti naujos kategorijos perspėjimus (toliau – informaciniai perspėjimai), kad tokie informaciniai perspėjimai taptų prieinami ir galutiniams SIS naudotojams. Tuo tikslu turėtų būti nustatytas periodinis duomenų teikimo mechanizmas, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės ir Europolas būtų informuojami apie tų duomenų analizės ir patikrinimo rezultatus bei apie tai, ar informaciniai perspėjimai buvo įvesti į SIS. Valstybių narių bendradarbiavimo tvarkant tokius duomenis ir įvedant informacinius perspėjimus į SIS sąlygos, visų pirma kiek tai susiję su kova su terorizmu, turėtų būti nuolat derinamos tarp valstybių narių. Valdyba turėtų nustatyti kriterijus, kuriais remdamasis Europolas galėtų teikti pasiūlymus dėl tokių informacinių perspėjimų įvedimo į SIS; |
| --- | --- |

(9)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1862 (6) policijos bendradarbiavimo ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje sukurta Šengeno informacinė sistema (SIS) yra labai svarbi priemonė aukšto lygio saugumui laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje išlaikyti. Europolas, kaip vienas iš keitimosi informacija Sąjungoje centrų, iš trečiųjų valstybių ir tarptautinių organizacijų gauna vertingos informacijos apie asmenis, įtariamus dalyvavus vykdant nusikaltimus, patenkančius į Europolo veiklos užduočių sritį, ir tokią informaciją saugo. Europolas, vykdydamas savo užduotis padėti valstybėms narėms užkertant kelią sunkiems nusikaltimams ir terorizmui ir kovojant su jais, turėtų padėti valstybėms narėms tvarkyti trečiųjų valstybių ar tarptautinių organizacijų jam pateiktus duomenis, rekomenduojant valstybėms narėms Sąjungos interesais į SIS įvesti naujos kategorijos perspėjimus (toliau – informaciniai perspėjimai), kad tokie informaciniai perspėjimai taptų prieinami ir galutiniams SIS naudotojams. Tuo tikslu turėtų būti nustatytas periodinis duomenų teikimo mechanizmas, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės ir Europolas būtų informuojami apie tų duomenų analizės ir patikrinimo rezultatus bei apie tai, ar informaciniai perspėjimai buvo įvesti į SIS. Valstybių narių bendradarbiavimo tvarkant tokius duomenis ir įvedant informacinius perspėjimus į SIS sąlygos, visų pirma kiek tai susiję su kova su terorizmu, turėtų būti nuolat derinamos tarp valstybių narių. Valdyba turėtų nustatyti kriterijus, kuriais remdamasis Europolas galėtų teikti pasiūlymus dėl tokių informacinių perspėjimų įvedimo į SIS;

| (10) | Europolui tenka svarbus vaidmuo palaikant Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1053/2013 (7) sukurtą tikrinimo, kaip taikoma Šengeno acquis, vertinimo ir stebėsenos mechanizmą. Todėl, gavęs valstybių narių prašymą, Europolas turėtų prisidėti prie vertinimo ir stebėsenos mechanizmo savo ekspertinėmis žiniomis, atliekama analize, pranešimais ir kita atitinkama informacija, siekiant tikrinti Šengeno acquis taikymą; |
| --- | --- |

(10)

Europolui tenka svarbus vaidmuo palaikant Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1053/2013 (7) sukurtą tikrinimo, kaip taikoma Šengeno acquis, vertinimo ir stebėsenos mechanizmą. Todėl, gavęs valstybių narių prašymą, Europolas turėtų prisidėti prie vertinimo ir stebėsenos mechanizmo savo ekspertinėmis žiniomis, atliekama analize, pranešimais ir kita atitinkama informacija, siekiant tikrinti Šengeno acquis taikymą;

| (11) | rizikos vertinimai padeda numatyti naujas sunkių nusikaltimų ir terorizmo tendencijas ir kovoti su naujomis tų reiškinių keliamomis grėsmėmis. Siekdamas padėti Komisijai ir valstybėms narėms atlikti veiksmingus rizikos vertinimus, Europolas turėtų pateikti Komisijai ir valstybėms narėms grėsmės vertinimo analizę, grindžiamą turima informacija apie nusikalstamus reiškinius ir tendencijas, nedarant poveikio Sąjungos teisės aktams, susijusiems su muitinės rizikos valdymu; |
| --- | --- |

(11)

rizikos vertinimai padeda numatyti naujas sunkių nusikaltimų ir terorizmo tendencijas ir kovoti su naujomis tų reiškinių keliamomis grėsmėmis. Siekdamas padėti Komisijai ir valstybėms narėms atlikti veiksmingus rizikos vertinimus, Europolas turėtų pateikti Komisijai ir valstybėms narėms grėsmės vertinimo analizę, grindžiamą turima informacija apie nusikalstamus reiškinius ir tendencijas, nedarant poveikio Sąjungos teisės aktams, susijusiems su muitinės rizikos valdymu;

| (12) | kad Sąjungos finansavimas saugumo moksliniams tyrimams pasiektų savo tikslą – užtikrinti, kad tais tyrimais būtų pilnai išnaudotas jų potencialas ir patenkinti teisėsaugos poreikiai, Europolas turėtų padėti Komisijai nustatyti pagrindines mokslinių tyrimų temas, rengti ir įgyvendinti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąsias programas, kurios yra svarbios siekiant Europolo tikslų. Kai aktualu, Europolas turėtų galėti skleisti savo veiklos rezultatus, taip prisidėdamas prie atitinkamų Sąjungos įstaigų veiklos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje sinergijos kūrimo. Rengdamas ir konceptualizuodamas mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kuri svarbi siekiant Europolo veiklos tikslų, Europolas turėtų galėti, kai tikslinga, konsultuotis su Komisijos jungtiniu tyrimų centru (JTC). Europolas turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad išvengtų interesų konfliktų. Kai Europolas padeda Komisijai nustatyti pagrindines mokslinių tyrimų temas arba rengti ir įgyvendinti atitinkamą Sąjungos bendrąją programą, finansavimas Europolui pagal tą programą neturėtų būti skiriamas. Svarbu, kad Europolas galėtų remtis tinkamo ir patikimo finansavimo teikimu, kad galėtų padėti valstybėms narėms ir Komisijai mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje; |
| --- | --- |

(12)

kad Sąjungos finansavimas saugumo moksliniams tyrimams pasiektų savo tikslą – užtikrinti, kad tais tyrimais būtų pilnai išnaudotas jų potencialas ir patenkinti teisėsaugos poreikiai, Europolas turėtų padėti Komisijai nustatyti pagrindines mokslinių tyrimų temas, rengti ir įgyvendinti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąsias programas, kurios yra svarbios siekiant Europolo tikslų. Kai aktualu, Europolas turėtų galėti skleisti savo veiklos rezultatus, taip prisidėdamas prie atitinkamų Sąjungos įstaigų veiklos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje sinergijos kūrimo. Rengdamas ir konceptualizuodamas mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kuri svarbi siekiant Europolo veiklos tikslų, Europolas turėtų galėti, kai tikslinga, konsultuotis su Komisijos jungtiniu tyrimų centru (JTC). Europolas turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad išvengtų interesų konfliktų. Kai Europolas padeda Komisijai nustatyti pagrindines mokslinių tyrimų temas arba rengti ir įgyvendinti atitinkamą Sąjungos bendrąją programą, finansavimas Europolui pagal tą programą neturėtų būti skiriamas. Svarbu, kad Europolas galėtų remtis tinkamo ir patikimo finansavimo teikimu, kad galėtų padėti valstybėms narėms ir Komisijai mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje;

| (13) | Sąjunga ir valstybės narės saugumo arba viešosios tvarkos sumetimais gali priimti su tiesioginėmis užsienio investicijomis susijusias ribojamąsias priemones. Tuo tikslu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/452 (8) nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema. Tiesioginėms užsienio investicijoms į besiformuojančias technologijas reikėtų skirti ypatingą dėmesį, nes jos gali turėti reikšmingą poveikį saugumui ir viešajai tvarkai, ypač kai tokias technologijas naudoja valstybių narių kompetentingos institucijos. Atsižvelgiant į Europolo dalyvavimą stebint besiformuojančias technologijas ir jo dalyvavimą plėtojant naujus tų technologijų panaudojimo teisėsaugos tikslams būdus, visų pirma per savo Inovacijų laboratoriją ir ES vidaus saugumo inovacijų centrą, Europolas turi išsamių žinių apie tokių technologijų teikiamas galimybes ir su jų naudojimu susijusią riziką. Todėl Europolas turėtų turėti galimybę padėti valstybėms narėms tikrinti tiesiogines užsienio investicijas į Sąjungą ir susijusias saugumo rizikas, susijusias su įmonėmis, teikiančiomis technologijas, įskaitant programinę įrangą, kurias Europolas naudoja nusikalstamų veikų, kurias apima Europolo veiklos tikslai, prevencijos ir tyrimo tikslais, arba ypatingos svarbos technologijas, kurios galėtų būti naudojamos sudaryti palankesnes sąlygas terorizmui. Tame kontekste Europolo ekspertinės žinios turėtų pasitarnauti tikrinant tiesiogines užsienio investicijas ir susijusias saugumo rizikas. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, ar užsienio investuotojas jau dalyvavo veikloje, turinčioje įtakos saugumui, ar kyla rimtas pavojus, kad užsienio investuotojas užsiims neteisėta ar nusikalstama veikla, ir ar užsienio investuotojas yra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamas trečiosios valstybės Vyriausybės, be kita ko, teikiant subsidijas; |
| --- | --- |

(13)

Sąjunga ir valstybės narės saugumo arba viešosios tvarkos sumetimais gali priimti su tiesioginėmis užsienio investicijomis susijusias ribojamąsias priemones. Tuo tikslu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/452 (8) nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema. Tiesioginėms užsienio investicijoms į besiformuojančias technologijas reikėtų skirti ypatingą dėmesį, nes jos gali turėti reikšmingą poveikį saugumui ir viešajai tvarkai, ypač kai tokias technologijas naudoja valstybių narių kompetentingos institucijos. Atsižvelgiant į Europolo dalyvavimą stebint besiformuojančias technologijas ir jo dalyvavimą plėtojant naujus tų technologijų panaudojimo teisėsaugos tikslams būdus, visų pirma per savo Inovacijų laboratoriją ir ES vidaus saugumo inovacijų centrą, Europolas turi išsamių žinių apie tokių technologijų teikiamas galimybes ir su jų naudojimu susijusią riziką. Todėl Europolas turėtų turėti galimybę padėti valstybėms narėms tikrinti tiesiogines užsienio investicijas į Sąjungą ir susijusias saugumo rizikas, susijusias su įmonėmis, teikiančiomis technologijas, įskaitant programinę įrangą, kurias Europolas naudoja nusikalstamų veikų, kurias apima Europolo veiklos tikslai, prevencijos ir tyrimo tikslais, arba ypatingos svarbos technologijas, kurios galėtų būti naudojamos sudaryti palankesnes sąlygas terorizmui. Tame kontekste Europolo ekspertinės žinios turėtų pasitarnauti tikrinant tiesiogines užsienio investicijas ir susijusias saugumo rizikas. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, ar užsienio investuotojas jau dalyvavo veikloje, turinčioje įtakos saugumui, ar kyla rimtas pavojus, kad užsienio investuotojas užsiims neteisėta ar nusikalstama veikla, ir ar užsienio investuotojas yra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamas trečiosios valstybės Vyriausybės, be kita ko, teikiant subsidijas;

| (14) | kovojant su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu, Europolas teikia specializuotas ekspertines žinias. Valstybės narės prašymu Europolo darbuotojai turėtų galėti teikti operatyvinę paramą tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms atliekant operacijas ir tyrimus, visų pirma sudarydami palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam keitimuisi informacija ir teikdami kriminalistinę ir techninę paramą operacijų ir tyrimų metu, be kita ko, kai juos atlieka jungtinės tyrimų grupės. Valstybės narės prašymu Europolo darbuotojai turėtų turėti teisę dalyvauti toje valstybėje narėje vykdant tyrimo priemones. Europolo darbuotojai neturėtų turėti įgaliojimų vykdyti tyrimo priemonių; |
| --- | --- |

(14)

kovojant su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu, Europolas teikia specializuotas ekspertines žinias. Valstybės narės prašymu Europolo darbuotojai turėtų galėti teikti operatyvinę paramą tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms atliekant operacijas ir tyrimus, visų pirma sudarydami palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam keitimuisi informacija ir teikdami kriminalistinę ir techninę paramą operacijų ir tyrimų metu, be kita ko, kai juos atlieka jungtinės tyrimų grupės. Valstybės narės prašymu Europolo darbuotojai turėtų turėti teisę dalyvauti toje valstybėje narėje vykdant tyrimo priemones. Europolo darbuotojai neturėtų turėti įgaliojimų vykdyti tyrimo priemonių;

| (15) | vienas iš Europolo tikslų yra remti ir stiprinti valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą vykdant Sąjungos politikos bendriems interesams poveikio turinčių nusikaltimų prevenciją ir kovojant su jais. Norint tą paramą sustiprinti, Europolo vykdomasis direktorius (toliau – vykdomasis direktorius) turėtų galėti pasiūlyti valstybės narės kompetentingoms institucijoms inicijuoti, vykdyti arba koordinuoti nusikaltimo, susijusio tik su ta valstybe nare, tačiau darančio poveikį Sąjungos politikos bendriems interesams, tyrimą. Apie bet kurį tokį pasiūlymą Europolas turėtų informuoti Eurojustą ir, kai aktualu, Europos prokuratūrą, įsteigtą Tarybos reglamentu (ES) 2017/1939 (9); |
| --- | --- |

(15)

vienas iš Europolo tikslų yra remti ir stiprinti valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą vykdant Sąjungos politikos bendriems interesams poveikio turinčių nusikaltimų prevenciją ir kovojant su jais. Norint tą paramą sustiprinti, Europolo vykdomasis direktorius (toliau – vykdomasis direktorius) turėtų galėti pasiūlyti valstybės narės kompetentingoms institucijoms inicijuoti, vykdyti arba koordinuoti nusikaltimo, susijusio tik su ta valstybe nare, tačiau darančio poveikį Sąjungos politikos bendriems interesams, tyrimą. Apie bet kurį tokį pasiūlymą Europolas turėtų informuoti Eurojustą ir, kai aktualu, Europos prokuratūrą, įsteigtą Tarybos reglamentu (ES) 2017/1939 (9);

| (16) | skelbiant informaciją apie įtariamųjų arba nuteistųjų, ieškomų remiantis nacionalinio teismo sprendimu, tapatybę ir tam tikrus asmens duomenis, didėja valstybių narių tikimybė nustatyti tokių asmenų buvimo vietą ir juos sulaikyti. Kad padėtų valstybėms narėms nustatyti tokių asmenų buvimo vietą ir juos sulaikyti, Europolas turėtų galėti savo interneto svetainėje skelbti informaciją apie ieškomiausius Europos besislapstančius asmenis, siejamus su nusikalstamomis veikomis, kurias apima Europolo veiklos tikslai. Tuo pačiu tikslu Europolas turėtų sudaryti visuomenei palankesnes sąlygas informaciją apie tuos asmenis teikti valstybėms narėms ir Europolui; |
| --- | --- |

(16)

skelbiant informaciją apie įtariamųjų arba nuteistųjų, ieškomų remiantis nacionalinio teismo sprendimu, tapatybę ir tam tikrus asmens duomenis, didėja valstybių narių tikimybė nustatyti tokių asmenų buvimo vietą ir juos sulaikyti. Kad padėtų valstybėms narėms nustatyti tokių asmenų buvimo vietą ir juos sulaikyti, Europolas turėtų galėti savo interneto svetainėje skelbti informaciją apie ieškomiausius Europos besislapstančius asmenis, siejamus su nusikalstamomis veikomis, kurias apima Europolo veiklos tikslai. Tuo pačiu tikslu Europolas turėtų sudaryti visuomenei palankesnes sąlygas informaciją apie tuos asmenis teikti valstybėms narėms ir Europolui;

| (17) | kai Europolas įsitikina, kad jo gautus duomenis apima jo veiklos tikslai, jis turėtų galėti tvarkyti tuos asmens duomenis toliau išdėstytais keturiais atvejais. Pirma, kai gauti asmens duomenys susiję su bet kurios iš Reglamento (ES) 2016/794 II priede (toliau – II priedas) išvardytų kategorijų duomenų subjektais. Antra, kai gautus asmens duomenis sudaro tyrimo duomenys, kuriuose yra duomenų, nesusijusių su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais, bet buvo pateikti valstybei narei, Europos prokuratūrai, Eurojustui ar trečiajai valstybei paprašius Europolo paramos konkrečiam nusikalstamos veikos tyrimui, su sąlyga, kad ta valstybė narė, Europos prokuratūra, Eurojustas ar ta trečioji valstybė turi leidimą tvarkyti tokius tyrimo duomenis laikydamosi procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių, taikytinų pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę. Tokiu atveju Europolas turėtų galėti tvarkyti tuos tyrimo duomenis tol, kol jis padeda vykdyti tą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą. Trečia, kai gauti asmens duomenys gali būti nesusiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais, ir jie buvo pateikti be prašymo dėl Europolo paramos konkrečiam nusikalstamos veikos tyrimui. Tokiu atveju Europolas turėtų galėti patikrinti, ar tie asmens duomenys susiję su kuria nors iš tų duomenų subjektų kategorijų. Ketvirta, kai gauti asmens duomenys buvo pateikti mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų tikslu ir jie nesusiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais; |
| --- | --- |

(17)

kai Europolas įsitikina, kad jo gautus duomenis apima jo veiklos tikslai, jis turėtų galėti tvarkyti tuos asmens duomenis toliau išdėstytais keturiais atvejais. Pirma, kai gauti asmens duomenys susiję su bet kurios iš Reglamento (ES) 2016/794 II priede (toliau – II priedas) išvardytų kategorijų duomenų subjektais. Antra, kai gautus asmens duomenis sudaro tyrimo duomenys, kuriuose yra duomenų, nesusijusių su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais, bet buvo pateikti valstybei narei, Europos prokuratūrai, Eurojustui ar trečiajai valstybei paprašius Europolo paramos konkrečiam nusikalstamos veikos tyrimui, su sąlyga, kad ta valstybė narė, Europos prokuratūra, Eurojustas ar ta trečioji valstybė turi leidimą tvarkyti tokius tyrimo duomenis laikydamosi procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių, taikytinų pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę. Tokiu atveju Europolas turėtų galėti tvarkyti tuos tyrimo duomenis tol, kol jis padeda vykdyti tą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą. Trečia, kai gauti asmens duomenys gali būti nesusiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais, ir jie buvo pateikti be prašymo dėl Europolo paramos konkrečiam nusikalstamos veikos tyrimui. Tokiu atveju Europolas turėtų galėti patikrinti, ar tie asmens duomenys susiję su kuria nors iš tų duomenų subjektų kategorijų. Ketvirta, kai gauti asmens duomenys buvo pateikti mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų tikslu ir jie nesusiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais;

| (18) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (10) 73 straipsnį Europolas, kai taikytina ir kiek tai įmanoma, turi aiškiai atskirti asmens duomenis, susijusius su II priede išvardytų skirtingų kategorijų duomenų subjektais; |
| --- | --- |

(18)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (10) 73 straipsnį Europolas, kai taikytina ir kiek tai įmanoma, turi aiškiai atskirti asmens duomenis, susijusius su II priede išvardytų skirtingų kategorijų duomenų subjektais;

| (19) | kai valstybės narės naudojasi Europolo infrastruktūra siekdamos keistis asmens duomenimis, kurių neapima Europolo veiklos tikslai, Europolas neturėtų turėti prieigos prie tų duomenų ir turėtų būti laikomas „duomenų tvarkytoju“ pagal Reglamento (ES) 2018/1725 87 straipsnį. Tokiais atvejais Europolas turėtų galėti tvarkyti duomenis, kurie nesusiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais. Tais atvejais, kai valstybės narės naudojasi Europolo infrastruktūra siekdamos keistis asmens duomenimis, kurių neapima Europolo veiklos tikslai, ir kai jos suteikia Europolui prieigą prie tų duomenų, bet kokiam kitam Europolo atliekamam tų duomenų tvarkymui turėtų būti taikomi reikalavimai, susiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais; |
| --- | --- |

(19)

kai valstybės narės naudojasi Europolo infrastruktūra siekdamos keistis asmens duomenimis, kurių neapima Europolo veiklos tikslai, Europolas neturėtų turėti prieigos prie tų duomenų ir turėtų būti laikomas „duomenų tvarkytoju“ pagal Reglamento (ES) 2018/1725 87 straipsnį. Tokiais atvejais Europolas turėtų galėti tvarkyti duomenis, kurie nesusiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais. Tais atvejais, kai valstybės narės naudojasi Europolo infrastruktūra siekdamos keistis asmens duomenimis, kurių neapima Europolo veiklos tikslai, ir kai jos suteikia Europolui prieigą prie tų duomenų, bet kokiam kitam Europolo atliekamam tų duomenų tvarkymui turėtų būti taikomi reikalavimai, susiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais;

| (20) | laikydamasis duomenų kiekio mažinimo principo Europolas turėtų galėti patikrinti, ar asmens duomenys, gauti vykdant nusikalstamų veikų, kurias apima jo veiklos tikslai, prevenciją ir kovą su jomis, susiję su kurios nors iš II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektų. Tuo tikslu Europolas turėtų galėti atlikti išankstinę gautų asmens duomenų analizę, tačiau tik tam, kad nustatytų, ar tokie duomenys susiję su kuria nors iš tų duomenų subjektų kategorijų, tuos asmens duomenis palygindamas su jau turimais duomenimis išsamiau jų neanalizuodamas. Tokia išankstinė analizė turėtų būti atliekama atskirai, prieš Europolui tvarkant duomenis kryžminės patikros, strateginės analizės, operatyvinės analizės ar keitimosi informacija tikslais, ir Europolui nustačius, kad atitinkami duomenys yra svarbūs ir reikalingi jo užduotims atlikti. Europolui nustačius, kad tie asmens duomenys susiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais, Europolas turėtų galėti tvarkyti tuos asmens duomenis kryžminės patikros, strateginės analizės, operatyvinės analizės ar keitimosi informacija tikslais. Jei Europolas padaro išvadą, kad tie asmens duomenys nesusiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais, jis tuos duomenis turėtų ištrinti; |
| --- | --- |

(20)

laikydamasis duomenų kiekio mažinimo principo Europolas turėtų galėti patikrinti, ar asmens duomenys, gauti vykdant nusikalstamų veikų, kurias apima jo veiklos tikslai, prevenciją ir kovą su jomis, susiję su kurios nors iš II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektų. Tuo tikslu Europolas turėtų galėti atlikti išankstinę gautų asmens duomenų analizę, tačiau tik tam, kad nustatytų, ar tokie duomenys susiję su kuria nors iš tų duomenų subjektų kategorijų, tuos asmens duomenis palygindamas su jau turimais duomenimis išsamiau jų neanalizuodamas. Tokia išankstinė analizė turėtų būti atliekama atskirai, prieš Europolui tvarkant duomenis kryžminės patikros, strateginės analizės, operatyvinės analizės ar keitimosi informacija tikslais, ir Europolui nustačius, kad atitinkami duomenys yra svarbūs ir reikalingi jo užduotims atlikti. Europolui nustačius, kad tie asmens duomenys susiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais, Europolas turėtų galėti tvarkyti tuos asmens duomenis kryžminės patikros, strateginės analizės, operatyvinės analizės ar keitimosi informacija tikslais. Jei Europolas padaro išvadą, kad tie asmens duomenys nesusiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais, jis tuos duomenis turėtų ištrinti;

| (21) | dėl naujos informacijos, gaunamos nusikalstamų veikų tyrimo kontekste, pavyzdžiui, dėl papildomų įtariamųjų, laikui bėgant asmens duomenų skirstymas į kategorijas tam tikrame duomenų rinkinyje gali pasikeisti. Todėl, kai tai tikrai būtina ir proporcinga siekiant nustatyti duomenų subjektų kategorijas, su kuriomis susiję atitinkami duomenys, Europolui turėtų būti leidžiama tvarkyti tuos asmens duomenis ne ilgiau kaip 18 mėnesių nuo tada, kai Europolas nustato, kad tuos duomenis apima jo veiklos tikslai. Tinkamai pagrįstais atvejais Europolas turėtų galėti pratęsti tą laikotarpį iki trejų metų, su sąlyga, kad toks pratęsimas yra būtinas ir proporcingas. Apie tokį pratęsimą turėtų būti informuotas Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (EDAPP). Jei asmens duomenų tvarkymas siekiant nustatyti duomenų subjektų kategorijas nebėra būtinas ir pagrįstas ir bet kuriuo atveju pasibaigus maksimaliam duomenų tvarkymo laikotarpiui, Europolas turėtų asmens duomenis ištrinti; |
| --- | --- |

(21)

dėl naujos informacijos, gaunamos nusikalstamų veikų tyrimo kontekste, pavyzdžiui, dėl papildomų įtariamųjų, laikui bėgant asmens duomenų skirstymas į kategorijas tam tikrame duomenų rinkinyje gali pasikeisti. Todėl, kai tai tikrai būtina ir proporcinga siekiant nustatyti duomenų subjektų kategorijas, su kuriomis susiję atitinkami duomenys, Europolui turėtų būti leidžiama tvarkyti tuos asmens duomenis ne ilgiau kaip 18 mėnesių nuo tada, kai Europolas nustato, kad tuos duomenis apima jo veiklos tikslai. Tinkamai pagrįstais atvejais Europolas turėtų galėti pratęsti tą laikotarpį iki trejų metų, su sąlyga, kad toks pratęsimas yra būtinas ir proporcingas. Apie tokį pratęsimą turėtų būti informuotas Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (EDAPP). Jei asmens duomenų tvarkymas siekiant nustatyti duomenų subjektų kategorijas nebėra būtinas ir pagrįstas ir bet kuriuo atveju pasibaigus maksimaliam duomenų tvarkymo laikotarpiui, Europolas turėtų asmens duomenis ištrinti;

| (22) | duomenų, surinktų atliekant nusikalstamų veikų tyrimus, kiekis vis didėja ir duomenų rinkiniai tampa vis sudėtingesni. Valstybės narės Europolui pateikia didelius ir sudėtingus duomenų rinkinius ir jo prašo atlikti operatyvinę analizę, kad būtų nustatytos sąsajos su kitais nusikaltimais nei tie, dėl kurių atliekamo tyrimo tie duomenys buvo surinkti, ir nusikaltėliais kitose valstybėse narėse ir už Sąjungos ribų. Kadangi Europolas tokias tarpvalstybines sąsajas gali nustatyti veiksmingiau nei valstybės narės, kai jos pačios atlieka duomenų analizę, Europolas turėtų galėti padėti valstybėms narėms atlikti nusikalstamų veikų tyrimus tvarkydamas didelius ir sudėtingus duomenų rinkinius siekiant nustatyti tokias tarpvalstybines sąsajas, su sąlyga, kad laikomasi šiame reglamente nustatytų griežtų reikalavimų ir apsaugos priemonių. Kai reikia veiksmingai paremti vykdomą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą valstybėje narėje, Europolas turėtų galėti tvarkyti tyrimo duomenis, kuriuos valstybių narių kompetentingos institucijos turi teisę tvarkyti atlikdamos tą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą laikydamosi pagal nacionalinę teisę taikomų procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių, ir kuriuos jam vėliau perduoda. Tai turėtų apimti asmens duomenis, tais atvejais, kai valstybė narė negalėjo nustatyti, ar tie duomenys susiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais. Kai valstybė narė, Europos prokuratūra arba Eurojustas teikia Europolui tyrimo duomenis ir prašo Europolo paramos vykdomam konkrečios nusikalstamos veikos tyrimui, Europolas turėtų galėti tvarkyti tuos duomenis tol, kol padeda atlikti tą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, laikydamasis pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę taikomų procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių; |
| --- | --- |

(22)

duomenų, surinktų atliekant nusikalstamų veikų tyrimus, kiekis vis didėja ir duomenų rinkiniai tampa vis sudėtingesni. Valstybės narės Europolui pateikia didelius ir sudėtingus duomenų rinkinius ir jo prašo atlikti operatyvinę analizę, kad būtų nustatytos sąsajos su kitais nusikaltimais nei tie, dėl kurių atliekamo tyrimo tie duomenys buvo surinkti, ir nusikaltėliais kitose valstybėse narėse ir už Sąjungos ribų. Kadangi Europolas tokias tarpvalstybines sąsajas gali nustatyti veiksmingiau nei valstybės narės, kai jos pačios atlieka duomenų analizę, Europolas turėtų galėti padėti valstybėms narėms atlikti nusikalstamų veikų tyrimus tvarkydamas didelius ir sudėtingus duomenų rinkinius siekiant nustatyti tokias tarpvalstybines sąsajas, su sąlyga, kad laikomasi šiame reglamente nustatytų griežtų reikalavimų ir apsaugos priemonių. Kai reikia veiksmingai paremti vykdomą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą valstybėje narėje, Europolas turėtų galėti tvarkyti tyrimo duomenis, kuriuos valstybių narių kompetentingos institucijos turi teisę tvarkyti atlikdamos tą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą laikydamosi pagal nacionalinę teisę taikomų procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių, ir kuriuos jam vėliau perduoda. Tai turėtų apimti asmens duomenis, tais atvejais, kai valstybė narė negalėjo nustatyti, ar tie duomenys susiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais. Kai valstybė narė, Europos prokuratūra arba Eurojustas teikia Europolui tyrimo duomenis ir prašo Europolo paramos vykdomam konkrečios nusikalstamos veikos tyrimui, Europolas turėtų galėti tvarkyti tuos duomenis tol, kol padeda atlikti tą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, laikydamasis pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę taikomų procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių;

| (23) | siekiant užtikrinti, kad bet koks duomenų tvarkymas baudžiamojo tyrimo kontekste atitiktų būtinumo ir proporcingumo principus, valstybės narės, teikdamos Europolui tyrimo duomenis, turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi Sąjungos ir nacionalinės teisės. Teikdamos tyrimo duomenis Europolui, kad paprašytų jo paramos dėl konkretaus nusikalstamos veikos tyrimo, valstybės narės turėtų atsižvelgti į atitinkamų duomenų tvarkymo mastą ir sudėtingumą bei tyrimo rūšį ir svarbą. Valstybės narės turėtų informuoti Europolą, kai jų leidimas tvarkyti duomenis vykdant konkretų nusikalstamos veikos tyrimą nustoja galioti, laikantis procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių, taikytinų pagal jų nacionalinę teisę. Europolas turėtų tvarkyti tik tuos asmens duomenis, kurie nesusiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais, kai jis įvertina, kad nėra įmanoma padėti atlikti vykdomą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą be tų asmens duomenų tvarkymo. Tokį vertinimą Europolas turėtų pagrįsti dokumentais. Europolas turėtų saugoti tokius duomenis juos funkciškai atskyrus nuo kitų duomenų ir juos tvarkyti tik tuomet, kai tai būtina padedant atlikti vykdomą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, pavyzdžiui, gavus naujos informacijos; |
| --- | --- |

(23)

siekiant užtikrinti, kad bet koks duomenų tvarkymas baudžiamojo tyrimo kontekste atitiktų būtinumo ir proporcingumo principus, valstybės narės, teikdamos Europolui tyrimo duomenis, turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi Sąjungos ir nacionalinės teisės. Teikdamos tyrimo duomenis Europolui, kad paprašytų jo paramos dėl konkretaus nusikalstamos veikos tyrimo, valstybės narės turėtų atsižvelgti į atitinkamų duomenų tvarkymo mastą ir sudėtingumą bei tyrimo rūšį ir svarbą. Valstybės narės turėtų informuoti Europolą, kai jų leidimas tvarkyti duomenis vykdant konkretų nusikalstamos veikos tyrimą nustoja galioti, laikantis procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių, taikytinų pagal jų nacionalinę teisę. Europolas turėtų tvarkyti tik tuos asmens duomenis, kurie nesusiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais, kai jis įvertina, kad nėra įmanoma padėti atlikti vykdomą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą be tų asmens duomenų tvarkymo. Tokį vertinimą Europolas turėtų pagrįsti dokumentais. Europolas turėtų saugoti tokius duomenis juos funkciškai atskyrus nuo kitų duomenų ir juos tvarkyti tik tuomet, kai tai būtina padedant atlikti vykdomą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, pavyzdžiui, gavus naujos informacijos;

| (24) | Europolas taip pat turėtų galėti tvarkyti trečiosios valstybės pateiktus asmens duomenis, kurie yra būtini jam padedant atlikti konkretų nusikalstamos veikos tyrimą vienoje ar daugiau valstybių narių, jeigu tai trečiajai valstybei taikomas sprendimas dėl tinkamumo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 (11) (toliau – sprendimas dėl tinkamumo), arba Sąjunga pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnį yra sudariusi tarptautinį susitarimą, kuriame numatyta galimybė perduoti asmens duomenis teisėsaugos tikslais (toliau – tarptautinis susitarimas), arba iki Reglamento (ES) 2016/794 įsigaliojimo Europolas ir trečioji valstybė yra sudariusios bendradarbiavimo susitarimą, pagal kurį leidžiama keistis asmens duomenimis (toliau – bendradarbiavimo susitarimas), arba tuo atveju, kai tinkamos asmens duomenų apsaugos priemonės yra numatytos teisiškai privalomame dokumente arba Europolas, remdamasis visų su asmens duomenų perdavimu susijusių aplinkybių įvertinimu, padaro išvadą, kad tokios apsaugos priemonės toje trečiojoje valstybėje egzistuoja, su sąlyga, kad ta trečioji valstybė duomenis gavo atlikdama nusikalstamos veikos tyrimą, laikydamasi pagal jos nacionalinę baudžiamąją teisę taikomų procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių. Kai Europolui tyrimo duomenis teikia trečioji valstybė, Europolas turėtų patikrinti, ar asmens duomenų kiekis nėra akivaizdžiai neproporcingas konkretaus nusikalstamos veikos tyrimo, kurį vykdyti Europolas padeda atitinkamoje valstybėje narėje, atžvilgiu, ir, kiek įmanoma, ar nėra objektyvių priežasčių manyti, kad tyrimo duomenys trečiojoje valstybėje buvo surinkti akivaizdžiai pažeidžiant pagrindines teises. Jei Europolas padaro išvadą, kad tos sąlygos nėra tenkinamos, jis neturėtų tvarkyti duomenų ir turėtų juos ištrinti. Kai trečioji valstybė Europolui teikia tyrimo duomenis, Europolo duomenų apsaugos pareigūnas turėtų galėti apie tai pranešti EDAPP, kai aktualu; |
| --- | --- |

(24)

Europolas taip pat turėtų galėti tvarkyti trečiosios valstybės pateiktus asmens duomenis, kurie yra būtini jam padedant atlikti konkretų nusikalstamos veikos tyrimą vienoje ar daugiau valstybių narių, jeigu tai trečiajai valstybei taikomas sprendimas dėl tinkamumo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 (11) (toliau – sprendimas dėl tinkamumo), arba Sąjunga pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnį yra sudariusi tarptautinį susitarimą, kuriame numatyta galimybė perduoti asmens duomenis teisėsaugos tikslais (toliau – tarptautinis susitarimas), arba iki Reglamento (ES) 2016/794 įsigaliojimo Europolas ir trečioji valstybė yra sudariusios bendradarbiavimo susitarimą, pagal kurį leidžiama keistis asmens duomenimis (toliau – bendradarbiavimo susitarimas), arba tuo atveju, kai tinkamos asmens duomenų apsaugos priemonės yra numatytos teisiškai privalomame dokumente arba Europolas, remdamasis visų su asmens duomenų perdavimu susijusių aplinkybių įvertinimu, padaro išvadą, kad tokios apsaugos priemonės toje trečiojoje valstybėje egzistuoja, su sąlyga, kad ta trečioji valstybė duomenis gavo atlikdama nusikalstamos veikos tyrimą, laikydamasi pagal jos nacionalinę baudžiamąją teisę taikomų procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių. Kai Europolui tyrimo duomenis teikia trečioji valstybė, Europolas turėtų patikrinti, ar asmens duomenų kiekis nėra akivaizdžiai neproporcingas konkretaus nusikalstamos veikos tyrimo, kurį vykdyti Europolas padeda atitinkamoje valstybėje narėje, atžvilgiu, ir, kiek įmanoma, ar nėra objektyvių priežasčių manyti, kad tyrimo duomenys trečiojoje valstybėje buvo surinkti akivaizdžiai pažeidžiant pagrindines teises. Jei Europolas padaro išvadą, kad tos sąlygos nėra tenkinamos, jis neturėtų tvarkyti duomenų ir turėtų juos ištrinti. Kai trečioji valstybė Europolui teikia tyrimo duomenis, Europolo duomenų apsaugos pareigūnas turėtų galėti apie tai pranešti EDAPP, kai aktualu;

| (25) | siekiant užtikrinti, kad valstybė narė per teismo procesą po nusikalstamų veikų tyrimo galėtų naudotis Europolo analitinėmis ataskaitomis, Europolas turėtų galėti tos valstybės narės, Europos prokuratūros arba Eurojusto prašymu saugoti susijusius tyrimo duomenis, kad būtų užtikrinamas kriminalinės žvalgybos proceso teisingumas, patikimumas ir atsekamumas. Europolas tokius duomenis turėtų saugoti juos funkciškai atskyrus nuo kitų duomenų ir tik tol, kol valstybėje narėje vyksta su tuo nusikalstamų veikų tyrimu susijęs teismo procesas. Be to, turi būti užtikrinama galimybė kreiptis į kompetentingas teismines institucijas, taip pat teisės į gynybą, visų pirma įtariamųjų ar kaltinamųjų arba jų advokatų teisė susipažinti su bylos medžiaga. Tuo tikslu Europolas turėtų registruoti visus įrodymus ir metodus, kuriuos taikant tie įrodymai buvo gauti arba pateko į Europolą, kad gynyba galėtų veiksmingai juos patikrinti; |
| --- | --- |

(25)

siekiant užtikrinti, kad valstybė narė per teismo procesą po nusikalstamų veikų tyrimo galėtų naudotis Europolo analitinėmis ataskaitomis, Europolas turėtų galėti tos valstybės narės, Europos prokuratūros arba Eurojusto prašymu saugoti susijusius tyrimo duomenis, kad būtų užtikrinamas kriminalinės žvalgybos proceso teisingumas, patikimumas ir atsekamumas. Europolas tokius duomenis turėtų saugoti juos funkciškai atskyrus nuo kitų duomenų ir tik tol, kol valstybėje narėje vyksta su tuo nusikalstamų veikų tyrimu susijęs teismo procesas. Be to, turi būti užtikrinama galimybė kreiptis į kompetentingas teismines institucijas, taip pat teisės į gynybą, visų pirma įtariamųjų ar kaltinamųjų arba jų advokatų teisė susipažinti su bylos medžiaga. Tuo tikslu Europolas turėtų registruoti visus įrodymus ir metodus, kuriuos taikant tie įrodymai buvo gauti arba pateko į Europolą, kad gynyba galėtų veiksmingai juos patikrinti;

| (26) | asmens duomenis, kuriuos Europolas gavo iki šio reglamento įsigaliojimo ir kurie nesusiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais, Europolas turėtų galėti tvarkyti pagal šį reglamentą dviem atvejais. Pirma, Europolas turėtų galėti tvarkyti tokius asmens duomenis padėdamas atlikti nusikalstamų veikų tyrimą arba užtikrinti kriminalinės žvalgybos proceso teisingumą, patikimumą ir atsekamumą, su sąlyga, kad tenkinami pereinamojo laikotarpio nuostatose nustatyti reikalavimai dėl asmens duomenų, gautų padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimą, tvarkymo. Antra, Europolas taip pat turėtų galėti patikrinti, ar tokie asmens duomenys susiję su kuria nors iš II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektų, atlikdamas išankstinę tų asmens duomenų analizę per ne ilgesnį kaip 18 mėnesių laikotarpį nuo tos dienos, kai tie duomenys buvo pirmą kartą gauti, arba, pagrįstais atvejais ir gavus išankstinį EDAPP leidimą, ilgesnį laikotarpį. Maksimalus asmens duomenų tvarkymo laikotarpis tokios išankstinės analizės tikslu neturėtų viršyti trejų metų nuo tos dienos, kai Europolas pirmą kartą gavo duomenis; |
| --- | --- |

(26)

asmens duomenis, kuriuos Europolas gavo iki šio reglamento įsigaliojimo ir kurie nesusiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais, Europolas turėtų galėti tvarkyti pagal šį reglamentą dviem atvejais. Pirma, Europolas turėtų galėti tvarkyti tokius asmens duomenis padėdamas atlikti nusikalstamų veikų tyrimą arba užtikrinti kriminalinės žvalgybos proceso teisingumą, patikimumą ir atsekamumą, su sąlyga, kad tenkinami pereinamojo laikotarpio nuostatose nustatyti reikalavimai dėl asmens duomenų, gautų padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimą, tvarkymo. Antra, Europolas taip pat turėtų galėti patikrinti, ar tokie asmens duomenys susiję su kuria nors iš II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektų, atlikdamas išankstinę tų asmens duomenų analizę per ne ilgesnį kaip 18 mėnesių laikotarpį nuo tos dienos, kai tie duomenys buvo pirmą kartą gauti, arba, pagrįstais atvejais ir gavus išankstinį EDAPP leidimą, ilgesnį laikotarpį. Maksimalus asmens duomenų tvarkymo laikotarpis tokios išankstinės analizės tikslu neturėtų viršyti trejų metų nuo tos dienos, kai Europolas pirmą kartą gavo duomenis;

| (27) | tarpvalstybiniais sunkių nusikaltimų ar terorizmo atvejais reikalingas glaudus atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų tarpusavio bendradarbiavimas. Europolas suteikia priemonių stiprinti tokį bendradarbiavimą atliekant tyrimus, visų pirma keičiantis informacija. Kad būtų galima toliau stiprinti tokį konkretaus nusikalstamų veikų tyrimo metu palaikomą bendradarbiavimą atliekant bendrą operatyvinę analizę, valstybės narės turėtų galėti leisti kitoms valstybėms narėms tiesiogiai susipažinti su jų Europolui pateikta informacija, nedarant poveikio jokiems bendro pobūdžio ar konkretiems apribojimams, kuriuos jos taiko galimybei susipažinti su ta informacija. Valstybės narės, atlikdamos bendrą operatyvinę analizę, asmens duomenis turėtų tvarkyti pagal šį reglamentą ir Direktyvą (ES) 2016/680; |
| --- | --- |

(27)

tarpvalstybiniais sunkių nusikaltimų ar terorizmo atvejais reikalingas glaudus atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų tarpusavio bendradarbiavimas. Europolas suteikia priemonių stiprinti tokį bendradarbiavimą atliekant tyrimus, visų pirma keičiantis informacija. Kad būtų galima toliau stiprinti tokį konkretaus nusikalstamų veikų tyrimo metu palaikomą bendradarbiavimą atliekant bendrą operatyvinę analizę, valstybės narės turėtų galėti leisti kitoms valstybėms narėms tiesiogiai susipažinti su jų Europolui pateikta informacija, nedarant poveikio jokiems bendro pobūdžio ar konkretiems apribojimams, kuriuos jos taiko galimybei susipažinti su ta informacija. Valstybės narės, atlikdamos bendrą operatyvinę analizę, asmens duomenis turėtų tvarkyti pagal šį reglamentą ir Direktyvą (ES) 2016/680;

| (28) | Europolas ir Europos prokuratūra, deramai atsižvelgdami į savo atitinkamus įgaliojimus, turėtų sudaryti darbo susitarimą, kuriuo nustatoma jų bendradarbiavimo tvarka. Europolas turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos prokuratūra ir jos prašymu aktyviai padėti Europos prokuratūrai atlikti tyrimus, be kita ko, teikdamas analitinę paramą ir atitinkamą informaciją. Europolas taip pat turėtų bendradarbiauti su Europos prokuratūra nuo tada, kai Europos prokuratūrai pranešama apie įtariamą nusikalstamą veiką, iki tol, kol Europos prokuratūra nusprendžia, ar dėl jos vykdyti baudžiamąjį persekiojimą, ar kitaip užbaigti bylą. Europolas turėtų nepagrįstai nedelsdamas pranešti Europos prokuratūrai apie bet kokį nusikalstamą elgesį, dėl kurių ji galėtų pasinaudoti savo kompetencija. Siekiant sustiprinti Europolo ir Europos prokuratūros operatyvinį bendradarbiavimą, Europolas turėtų suteikti Europos prokuratūrai prieigą prie Europolo turimų duomenų remiantis sistema „yra atitiktis/nėra atitikties“, pagal kurią Europolui pranešama tik atitikties atveju, laikantis šio reglamento, įskaitant bet kokius informacijos Europolui teikėjo nurodytus apribojimus. Jei informacijai taikomas valstybės narės nustatytas apribojimas, Europolas turėtų perduoti klausimą tai valstybei narei, kad ji laikytųsi savo pareigų pagal Reglamentą (ES) 2017/1939. Tuomet atitinkama valstybė narė, laikydamasi savo nacionalinės procedūros, turėtų informuoti Europos prokuratūrą. Europolo ir Europos prokuratūros bendradarbiavimui turėtų būti taikomos šiame reglamente nustatytos asmens duomenų perdavimo Sąjungos įstaigoms taisyklės. Europolas taip pat turėtų galėti padėti Europos prokuratūrai atlikti veikų tyrimus analizuodamas didelius ir sudėtingus duomenų rinkinius, laikydamasis šiame reglamente nustatytų apsaugos priemonių ir duomenų apsaugos garantijų; |
| --- | --- |

(28)

Europolas ir Europos prokuratūra, deramai atsižvelgdami į savo atitinkamus įgaliojimus, turėtų sudaryti darbo susitarimą, kuriuo nustatoma jų bendradarbiavimo tvarka. Europolas turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos prokuratūra ir jos prašymu aktyviai padėti Europos prokuratūrai atlikti tyrimus, be kita ko, teikdamas analitinę paramą ir atitinkamą informaciją. Europolas taip pat turėtų bendradarbiauti su Europos prokuratūra nuo tada, kai Europos prokuratūrai pranešama apie įtariamą nusikalstamą veiką, iki tol, kol Europos prokuratūra nusprendžia, ar dėl jos vykdyti baudžiamąjį persekiojimą, ar kitaip užbaigti bylą. Europolas turėtų nepagrįstai nedelsdamas pranešti Europos prokuratūrai apie bet kokį nusikalstamą elgesį, dėl kurių ji galėtų pasinaudoti savo kompetencija. Siekiant sustiprinti Europolo ir Europos prokuratūros operatyvinį bendradarbiavimą, Europolas turėtų suteikti Europos prokuratūrai prieigą prie Europolo turimų duomenų remiantis sistema „yra atitiktis/nėra atitikties“, pagal kurią Europolui pranešama tik atitikties atveju, laikantis šio reglamento, įskaitant bet kokius informacijos Europolui teikėjo nurodytus apribojimus. Jei informacijai taikomas valstybės narės nustatytas apribojimas, Europolas turėtų perduoti klausimą tai valstybei narei, kad ji laikytųsi savo pareigų pagal Reglamentą (ES) 2017/1939. Tuomet atitinkama valstybė narė, laikydamasi savo nacionalinės procedūros, turėtų informuoti Europos prokuratūrą. Europolo ir Europos prokuratūros bendradarbiavimui turėtų būti taikomos šiame reglamente nustatytos asmens duomenų perdavimo Sąjungos įstaigoms taisyklės. Europolas taip pat turėtų galėti padėti Europos prokuratūrai atlikti veikų tyrimus analizuodamas didelius ir sudėtingus duomenų rinkinius, laikydamasis šiame reglamente nustatytų apsaugos priemonių ir duomenų apsaugos garantijų;

| (29) | Europolas turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), kad būtų nustatyti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos atvejus. Tuo tikslu Europolas turėtų nepagrįstai nedelsdamas perduoti OLAF bet kokią informaciją, kuria remdamasi OLAF galėtų pasinaudoti savo kompetencija. Europolo bendradarbiavimui su OLAF turėtų būti taikomos šiame reglamente nustatytos asmens duomenų perdavimo Sąjungos įstaigoms taisyklės; |
| --- | --- |

(29)

Europolas turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), kad būtų nustatyti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos atvejus. Tuo tikslu Europolas turėtų nepagrįstai nedelsdamas perduoti OLAF bet kokią informaciją, kuria remdamasi OLAF galėtų pasinaudoti savo kompetencija. Europolo bendradarbiavimui su OLAF turėtų būti taikomos šiame reglamente nustatytos asmens duomenų perdavimo Sąjungos įstaigoms taisyklės;

| (30) | sunkių nusikaltimų ir terorizmo gijos dažnai driekiasi už Sąjungos ribų. Europolas gali keistis asmens duomenimis su trečiosiomis valstybėmis, kartu užtikrindamas duomenų subjektų privatumo ir pagrindinių teisių bei laisvių apsaugą. Kai tai labai svarbu konkrečios nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, tyrimui, vykdomasis direktorius, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, turėtų galėti leisti perduoti tam tikros kategorijos asmens duomenis trečiosioms valstybėms, kai tokios kategorijos duomenų perdavimas susijęs su tokia pačia konkrečia situacija, jį sudaro tokių pačių kategorijų asmens duomenys ir tokių pačių kategorijų duomenų subjektai, jis yra būtinas ir proporcingas konkretaus nusikaltimo tyrimui atlikti ir atitinka visus šiame reglamente nustatytus reikalavimus. Atskiri duomenų perdavimai, patenkantys į tam tikrą perdavimų kategoriją, turėtų galėti apimti tik kai kurias iš asmens duomenų kategorijų ir duomenų subjektų kategorijų, kurių perdavimą leidžia vykdomasis direktorius. Tam tikros kategorijos asmens duomenų perdavimas taip pat turėtų būti galimas šiais konkrečiais atvejais: kai asmens duomenų perdavimas yra būtinas siekiant apsaugoti gyvybinius duomenų subjekto ar kito asmens interesus; kai asmens duomenų perdavimas yra būtinas siekiant užkirsti kelią tiesioginei ir didelei grėsmei valstybės narės arba trečiosios valstybės visuomenės saugumui; kai asmens duomenų perdavimo tikslas yra apsaugoti teisėtus duomenų subjekto interesus arba, atskirais atvejais, siekiant vykdyti nusikalstamų veikų prevenciją, tyrimą, atskleidimą ar baudžiamąjį persekiojimą už jas arba baudžiamąsias sankcijas, arba siekiant nustatyti, vykdyti ar ginti teisinius reikalavimus, susijusius su konkrečios nusikalstamos veikos prevencija, tyrimu, atskleidimu ar baudžiamuoju persekiojimu už ją arba konkrečios baudžiamosios sankcijos vykdymu; |
| --- | --- |

(30)

sunkių nusikaltimų ir terorizmo gijos dažnai driekiasi už Sąjungos ribų. Europolas gali keistis asmens duomenimis su trečiosiomis valstybėmis, kartu užtikrindamas duomenų subjektų privatumo ir pagrindinių teisių bei laisvių apsaugą. Kai tai labai svarbu konkrečios nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, tyrimui, vykdomasis direktorius, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, turėtų galėti leisti perduoti tam tikros kategorijos asmens duomenis trečiosioms valstybėms, kai tokios kategorijos duomenų perdavimas susijęs su tokia pačia konkrečia situacija, jį sudaro tokių pačių kategorijų asmens duomenys ir tokių pačių kategorijų duomenų subjektai, jis yra būtinas ir proporcingas konkretaus nusikaltimo tyrimui atlikti ir atitinka visus šiame reglamente nustatytus reikalavimus. Atskiri duomenų perdavimai, patenkantys į tam tikrą perdavimų kategoriją, turėtų galėti apimti tik kai kurias iš asmens duomenų kategorijų ir duomenų subjektų kategorijų, kurių perdavimą leidžia vykdomasis direktorius. Tam tikros kategorijos asmens duomenų perdavimas taip pat turėtų būti galimas šiais konkrečiais atvejais: kai asmens duomenų perdavimas yra būtinas siekiant apsaugoti gyvybinius duomenų subjekto ar kito asmens interesus; kai asmens duomenų perdavimas yra būtinas siekiant užkirsti kelią tiesioginei ir didelei grėsmei valstybės narės arba trečiosios valstybės visuomenės saugumui; kai asmens duomenų perdavimo tikslas yra apsaugoti teisėtus duomenų subjekto interesus arba, atskirais atvejais, siekiant vykdyti nusikalstamų veikų prevenciją, tyrimą, atskleidimą ar baudžiamąjį persekiojimą už jas arba baudžiamąsias sankcijas, arba siekiant nustatyti, vykdyti ar ginti teisinius reikalavimus, susijusius su konkrečios nusikalstamos veikos prevencija, tyrimu, atskleidimu ar baudžiamuoju persekiojimu už ją arba konkrečios baudžiamosios sankcijos vykdymu;

| (31) | duomenų perdavimai, kurie nėra grindžiami vykdomojo direktoriaus leidimu, sprendimu dėl tinkamumo, tarptautiniu susitarimu arba bendradarbiavimo susitarimu, turėtų būti leidžiami tik tuo atveju, jei teisiškai privalomame dokumente numatytos tinkamos apsaugos priemonės dėl asmens duomenų apsaugos, arba jei Europolas, remdamasis visų su asmens duomenų perdavimu susijusių aplinkybių įvertinimu, padaro išvadą, kad tokios asmens duomenų apsaugos priemonės egzistuoja. To vertinimo tikslais Europolas turėtų galėti atsižvelgti į valstybių narių ir trečiųjų šalių sudarytus dvišalius susitarimus, kuriais leidžiama keistis asmens duomenimis, ir ar asmens duomenų perdavimui taikytini konfidencialumo įsipareigojimai ir konkretumo principas, užtikrinant, kad duomenys būtų tvarkomi tik tais tikslais, kuriais jie yra perduodami. Be to, svarbu, kad Europolas atsižvelgtų į tai, kad asmens duomenys negalėtų būti naudojami siekiant reikalauti mirties bausmės, ją paskelbti ar įvykdyti arba kitokio pobūdžio žiauriam ir nežmoniškam elgesiui. Europolas turėtų galėti pareikalauti papildomų apsaugos priemonių; |
| --- | --- |

(31)

duomenų perdavimai, kurie nėra grindžiami vykdomojo direktoriaus leidimu, sprendimu dėl tinkamumo, tarptautiniu susitarimu arba bendradarbiavimo susitarimu, turėtų būti leidžiami tik tuo atveju, jei teisiškai privalomame dokumente numatytos tinkamos apsaugos priemonės dėl asmens duomenų apsaugos, arba jei Europolas, remdamasis visų su asmens duomenų perdavimu susijusių aplinkybių įvertinimu, padaro išvadą, kad tokios asmens duomenų apsaugos priemonės egzistuoja. To vertinimo tikslais Europolas turėtų galėti atsižvelgti į valstybių narių ir trečiųjų šalių sudarytus dvišalius susitarimus, kuriais leidžiama keistis asmens duomenimis, ir ar asmens duomenų perdavimui taikytini konfidencialumo įsipareigojimai ir konkretumo principas, užtikrinant, kad duomenys būtų tvarkomi tik tais tikslais, kuriais jie yra perduodami. Be to, svarbu, kad Europolas atsižvelgtų į tai, kad asmens duomenys negalėtų būti naudojami siekiant reikalauti mirties bausmės, ją paskelbti ar įvykdyti arba kitokio pobūdžio žiauriam ir nežmoniškam elgesiui. Europolas turėtų galėti pareikalauti papildomų apsaugos priemonių;

| (32) | siekdamas padėti valstybėms narėms bendradarbiauti su privačiais subjektais, kai tie privatūs subjektai turi informacijos, susijusios su sunkių nusikaltimų ir terorizmo prevencija ir kova su jais, Europolas turėtų galėti gauti asmens duomenis iš privačių subjektų ir, konkrečiais atvejais, kai tai būtina ir proporcinga, jais keistis su privačiais subjektais; |
| --- | --- |

(32)

siekdamas padėti valstybėms narėms bendradarbiauti su privačiais subjektais, kai tie privatūs subjektai turi informacijos, susijusios su sunkių nusikaltimų ir terorizmo prevencija ir kova su jais, Europolas turėtų galėti gauti asmens duomenis iš privačių subjektų ir, konkrečiais atvejais, kai tai būtina ir proporcinga, jais keistis su privačiais subjektais;

| (33) | nusikaltėliai, norėdami bendrauti tarpusavyje ir vykdyti neteisėtą veiklą, vis dažniau naudojasi privačių subjektų siūlomomis paslaugomis. Seksualiniai nusikaltėliai išnaudoja vaikus ir dalijasi nuotraukomis ir vaizdo įrašais, kurie yra seksualinės prievartos prieš vaikus medžiaga, internetinėse platformose visame pasaulyje arba su kitais panašiais nusikaltėliais, naudodamiesi su numeriu nesiejamo asmenų tarpusavio ryšio paslaugomis. Teroristai naudojasi internetinių paslaugų teikėjų siūlomomis paslaugomis savanoriams verbuoti, išpuoliams planuoti ir koordinuoti, taip pat propagandai skleisti. Kibernetiniai nusikaltėliai naudojasi mūsų visuomenės skaitmeninimu ir prastu plačiosios visuomenės skaitmeniniu raštingumu ir kitais skaitmeniniais įgūdžiais – jie pasitelkia duomenų viliojimo ir socialinės inžinerijos metodus kitų rūšių kibernetiniams nusikaltimams, pavyzdžiui, internetinėms aferoms, išpuoliams naudojant išpirkos reikalavimo programinę įrangą ar sukčiavimui atliekant mokėjimus, vykdyti. Nusikaltėliams vis dažniau naudojantis internetinėmis paslaugomis, privatūs subjektai turi vis daugiau asmens duomenų, įskaitant duomenis apie abonentą, srauto duomenis ir turinio duomenis, kurie galėtų būti svarbūs atliekant nusikalstamų veikų tyrimus; |
| --- | --- |

(33)

nusikaltėliai, norėdami bendrauti tarpusavyje ir vykdyti neteisėtą veiklą, vis dažniau naudojasi privačių subjektų siūlomomis paslaugomis. Seksualiniai nusikaltėliai išnaudoja vaikus ir dalijasi nuotraukomis ir vaizdo įrašais, kurie yra seksualinės prievartos prieš vaikus medžiaga, internetinėse platformose visame pasaulyje arba su kitais panašiais nusikaltėliais, naudodamiesi su numeriu nesiejamo asmenų tarpusavio ryšio paslaugomis. Teroristai naudojasi internetinių paslaugų teikėjų siūlomomis paslaugomis savanoriams verbuoti, išpuoliams planuoti ir koordinuoti, taip pat propagandai skleisti. Kibernetiniai nusikaltėliai naudojasi mūsų visuomenės skaitmeninimu ir prastu plačiosios visuomenės skaitmeniniu raštingumu ir kitais skaitmeniniais įgūdžiais – jie pasitelkia duomenų viliojimo ir socialinės inžinerijos metodus kitų rūšių kibernetiniams nusikaltimams, pavyzdžiui, internetinėms aferoms, išpuoliams naudojant išpirkos reikalavimo programinę įrangą ar sukčiavimui atliekant mokėjimus, vykdyti. Nusikaltėliams vis dažniau naudojantis internetinėmis paslaugomis, privatūs subjektai turi vis daugiau asmens duomenų, įskaitant duomenis apie abonentą, srauto duomenis ir turinio duomenis, kurie galėtų būti svarbūs atliekant nusikalstamų veikų tyrimus;

| (34) | dėl to, kad internetas neturi sienų, internetinių paslaugų teikėjas ir skaitmeninė infrastruktūra, kurioje saugomi asmens duomenys, gali priklausyti skirtingoms nacionalinėms jurisdikcijoms Sąjungoje ar už jos ribų. Todėl privatūs subjektai gali turėti teisėsaugai svarbių duomenų rinkinių, apimančių su kelioms jurisdikcijoms susijusius asmens duomenis, taip pat asmens duomenų, kurių negalima lengvai priskirti jokiai konkrečiai jurisdikcijai. Valstybių narių kompetentingoms institucijoms gali būti sudėtinga nacionalinėmis priemonėmis veiksmingai analizuoti tokius kelioms jurisdikcijoms priskiriamus arba konkrečiai jurisdikcijai nepriskiriamus duomenų rinkinius. Be to, šiuo metu nėra bendro kontaktinio punkto privatiems subjektams, kurie nusprendžia teisėtai ir savanoriškai keistis duomenų rinkiniais su valstybių narių kompetentingomis institucijomis. Taigi Europolas turėtų nustatyti priemones, kurias taikant būtų palengvinamas privačių subjektų bendradarbiavimas, be kita ko, dėl keitimosi informacija; |
| --- | --- |

(34)

dėl to, kad internetas neturi sienų, internetinių paslaugų teikėjas ir skaitmeninė infrastruktūra, kurioje saugomi asmens duomenys, gali priklausyti skirtingoms nacionalinėms jurisdikcijoms Sąjungoje ar už jos ribų. Todėl privatūs subjektai gali turėti teisėsaugai svarbių duomenų rinkinių, apimančių su kelioms jurisdikcijoms susijusius asmens duomenis, taip pat asmens duomenų, kurių negalima lengvai priskirti jokiai konkrečiai jurisdikcijai. Valstybių narių kompetentingoms institucijoms gali būti sudėtinga nacionalinėmis priemonėmis veiksmingai analizuoti tokius kelioms jurisdikcijoms priskiriamus arba konkrečiai jurisdikcijai nepriskiriamus duomenų rinkinius. Be to, šiuo metu nėra bendro kontaktinio punkto privatiems subjektams, kurie nusprendžia teisėtai ir savanoriškai keistis duomenų rinkiniais su valstybių narių kompetentingomis institucijomis. Taigi Europolas turėtų nustatyti priemones, kurias taikant būtų palengvinamas privačių subjektų bendradarbiavimas, be kita ko, dėl keitimosi informacija;

| (35) | siekiant užtikrinti, kad privatūs subjektai Sąjungos lygmeniu turėtų informacijos centrą, kuriame galėtų teisėtai ir savanoriškai teikti kelioms jurisdikcijoms priskiriamus duomenų rinkinius arba duomenų rinkinius, kurių nebuvo galima lengvai priskirti vienai ar kelioms konkrečioms jurisdikcijoms, Europolas turėtų galėti gauti asmens duomenis tiesiogiai iš privačių subjektų, siekiant suteikti valstybėms narėms informacijos, būtinos jurisdikcijai nustatyti ir nusikaltimų tyrimui atlikti atitinkamose jų jurisdikcijose, laikantis šio reglamento. Ta informacija galėtų apimti pranešimus, susijusius su ribotu turiniu, kuris, kaip pagrįstai galima manyti, yra susijęs su nusikalstama veikla, kurią apima Europolo veiklos tikslai; |
| --- | --- |

(35)

siekiant užtikrinti, kad privatūs subjektai Sąjungos lygmeniu turėtų informacijos centrą, kuriame galėtų teisėtai ir savanoriškai teikti kelioms jurisdikcijoms priskiriamus duomenų rinkinius arba duomenų rinkinius, kurių nebuvo galima lengvai priskirti vienai ar kelioms konkrečioms jurisdikcijoms, Europolas turėtų galėti gauti asmens duomenis tiesiogiai iš privačių subjektų, siekiant suteikti valstybėms narėms informacijos, būtinos jurisdikcijai nustatyti ir nusikaltimų tyrimui atlikti atitinkamose jų jurisdikcijose, laikantis šio reglamento. Ta informacija galėtų apimti pranešimus, susijusius su ribotu turiniu, kuris, kaip pagrįstai galima manyti, yra susijęs su nusikalstama veikla, kurią apima Europolo veiklos tikslai;

| (36) | siekiant užtikrinti, kad valstybės narės nepagrįstai nedelsiant gautų informaciją, kurios reikia tyrimams pradėti norint užkirsti kelią sunkiems nusikaltimams ir terorizmui bei kovoti su jais, Europolas turėtų galėti tvarkyti ir analizuoti asmens duomenis, kad būtų galima nustatyti susijusius nacionalinius padalinius ir tiems nacionaliniams padaliniams perduoti asmens duomenis ir bet kokius jo atliktos tų duomenų analizės bei patikrinimo rezultatus, kurie svarbūs jurisdikcijai nustatyti ir atitinkamų nusikaltimų tyrimui atlikti atitinkamose jų jurisdikcijose. Europolas taip pat turėtų galėti perduoti asmens duomenis ir jų analizės bei patikrinimo rezultatus, kurie svarbūs siekiant nustatyti jurisdikciją, atitinkamų trečiųjų valstybių, kurioms taikomas sprendimas dėl tinkamumo, arba su kuriomis yra sudarytas tarptautinis susitarimas ar bendradarbiavimo susitarimas, arba jei tinkamos asmens duomenų apsaugos priemonės yra numatytos teisiškai privalomame dokumente, arba jei Europolas, remdamasis visų su asmens duomenų perdavimu susijusių aplinkybių įvertinimu, padaro išvadą, kad tokios apsaugos priemonės tose trečiosiose valstybėse egzistuoja, kontaktiniams punktams ar institucijoms. Jei atitinkamai trečiajai valstybei sprendimas dėl tinkamumo netaikomas arba ji nėra tarptautinio susitarimo ar bendradarbiavimo susitarimo šalis, arba jei teisiškai privalomo dokumento nėra arba jei Europolas nepadarė išvados, kad tinkamos apsaugos priemonės egzistuoja, Europolas turėtų galėti perduoti tokių duomenų analizės ir patikrinimo rezultatus atitinkamai trečiajai valstybei pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(36)

siekiant užtikrinti, kad valstybės narės nepagrįstai nedelsiant gautų informaciją, kurios reikia tyrimams pradėti norint užkirsti kelią sunkiems nusikaltimams ir terorizmui bei kovoti su jais, Europolas turėtų galėti tvarkyti ir analizuoti asmens duomenis, kad būtų galima nustatyti susijusius nacionalinius padalinius ir tiems nacionaliniams padaliniams perduoti asmens duomenis ir bet kokius jo atliktos tų duomenų analizės bei patikrinimo rezultatus, kurie svarbūs jurisdikcijai nustatyti ir atitinkamų nusikaltimų tyrimui atlikti atitinkamose jų jurisdikcijose. Europolas taip pat turėtų galėti perduoti asmens duomenis ir jų analizės bei patikrinimo rezultatus, kurie svarbūs siekiant nustatyti jurisdikciją, atitinkamų trečiųjų valstybių, kurioms taikomas sprendimas dėl tinkamumo, arba su kuriomis yra sudarytas tarptautinis susitarimas ar bendradarbiavimo susitarimas, arba jei tinkamos asmens duomenų apsaugos priemonės yra numatytos teisiškai privalomame dokumente, arba jei Europolas, remdamasis visų su asmens duomenų perdavimu susijusių aplinkybių įvertinimu, padaro išvadą, kad tokios apsaugos priemonės tose trečiosiose valstybėse egzistuoja, kontaktiniams punktams ar institucijoms. Jei atitinkamai trečiajai valstybei sprendimas dėl tinkamumo netaikomas arba ji nėra tarptautinio susitarimo ar bendradarbiavimo susitarimo šalis, arba jei teisiškai privalomo dokumento nėra arba jei Europolas nepadarė išvados, kad tinkamos apsaugos priemonės egzistuoja, Europolas turėtų galėti perduoti tokių duomenų analizės ir patikrinimo rezultatus atitinkamai trečiajai valstybei pagal šį reglamentą;

| (37) | pagal Reglamentą (ES) 2016/794, tam tikrais atvejais ir sąlygomis Europolui gali būti būtina ir proporcinga perduoti asmens duomenis privatiems subjektams, kurie nėra įsisteigę Sąjungoje ar trečiojoje valstybėje, kuriai taikomas sprendimas dėl tinkamumo arba su kuria buvo sudarytas tarptautinis susitarimas ar bendradarbiavimo susitarimas, arba kurios atžvilgiu tinkamų asmens duomenų apsaugos priemonių nenumatyta teisiškai privalomame dokumente, arba kai Europolas nėra padaręs išvados, kad egzistuoja tinkamos apsaugos priemonės. Tokiais atvejais perdavimas turėtų būti atliekamas gavus išankstinį vykdomojo direktoriaus leidimą; |
| --- | --- |

(37)

pagal Reglamentą (ES) 2016/794, tam tikrais atvejais ir sąlygomis Europolui gali būti būtina ir proporcinga perduoti asmens duomenis privatiems subjektams, kurie nėra įsisteigę Sąjungoje ar trečiojoje valstybėje, kuriai taikomas sprendimas dėl tinkamumo arba su kuria buvo sudarytas tarptautinis susitarimas ar bendradarbiavimo susitarimas, arba kurios atžvilgiu tinkamų asmens duomenų apsaugos priemonių nenumatyta teisiškai privalomame dokumente, arba kai Europolas nėra padaręs išvados, kad egzistuoja tinkamos apsaugos priemonės. Tokiais atvejais perdavimas turėtų būti atliekamas gavus išankstinį vykdomojo direktoriaus leidimą;

| (38) | siekiant užtikrinti, kad Europolas galėtų nustatyti visus atitinkamus susijusius nacionalinius padalinius, jis turėtų galėti informuoti privačius subjektus, kai jų pateiktos informacijos nepakanka atitinkamiems nacionaliniams padaliniams nustatyti. Taip tie privatūs subjektai galėtų nuspręsti, ar jiems naudinga su Europolu pasidalyti papildoma informacija ir ar jie gali teisėtai tai padaryti. Tuo tikslu Europolas turėtų galėti informuoti privačius subjektus apie trūkstamą informaciją, jeigu tai tikrai būtina tik siekiant nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius. Tokiam informacijos iš Europolo perdavimui privatiems subjektams turėtų būti taikomos specialios apsaugos priemonės, kai atitinkamas privatus subjektas nėra įsisteigęs Sąjungoje ar trečiojoje valstybėje, kuriai taikomas sprendimas dėl tinkamumo arba su kuria buvo sudarytas tarptautinis susitarimas ar bendradarbiavimo susitarimas, arba kurios atžvilgiu tinkamų asmens duomenų apsaugos priemonių nenumatyta teisiškai privalomame dokumente, arba kai Europolas nėra padaręs išvados, kad egzistuoja tinkamos apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

(38)

siekiant užtikrinti, kad Europolas galėtų nustatyti visus atitinkamus susijusius nacionalinius padalinius, jis turėtų galėti informuoti privačius subjektus, kai jų pateiktos informacijos nepakanka atitinkamiems nacionaliniams padaliniams nustatyti. Taip tie privatūs subjektai galėtų nuspręsti, ar jiems naudinga su Europolu pasidalyti papildoma informacija ir ar jie gali teisėtai tai padaryti. Tuo tikslu Europolas turėtų galėti informuoti privačius subjektus apie trūkstamą informaciją, jeigu tai tikrai būtina tik siekiant nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius. Tokiam informacijos iš Europolo perdavimui privatiems subjektams turėtų būti taikomos specialios apsaugos priemonės, kai atitinkamas privatus subjektas nėra įsisteigęs Sąjungoje ar trečiojoje valstybėje, kuriai taikomas sprendimas dėl tinkamumo arba su kuria buvo sudarytas tarptautinis susitarimas ar bendradarbiavimo susitarimas, arba kurios atžvilgiu tinkamų asmens duomenų apsaugos priemonių nenumatyta teisiškai privalomame dokumente, arba kai Europolas nėra padaręs išvados, kad egzistuoja tinkamos apsaugos priemonės;

| (39) | kai valstybės narės, trečiosios valstybės, tarptautinės organizacijos ar privatūs subjektai keičiasi su Europolu kelioms jurisdikcijoms priskiriamais duomenų rinkiniais arba duomenų rinkiniais, kurių negalima priskirti vienai ar kelioms konkrečioms jurisdikcijoms, galima situacija, kad tie duomenų rinkiniai yra susiję su privačių subjektų turimais asmens duomenimis. Tokiais atvejais Europolas turėtų galėti valstybėms narėms per jų nacionalinius padalinius nusiųsti prašymą, kad jos gautų asmens duomenis iš tų valstybių narių teritorijoje įsisteigusių arba teisinį atstovą turinčių privačių subjektų. Toks prašymas turėtų būti teikiamas tik tuo atveju, kai papildomos informacijos gavimas iš tokių privačių subjektų yra būtinas siekiant nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius. Prašymas turėtų būti pagrįstas ir kuo tikslingesnis. Atitinkami asmens duomenys, kuriuose turėtų būti kuo mažiau neskelbtinos informacijos ir kurie turėtų apriboti tuo, kas tikrai būtina ir proporcinga siekiant nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius, turėtų būti teikiami Europolui pagal atitinkamų valstybių narių taikytiną teisę. Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų įvertinti Europolo prašymą ir pagal savo nacionalinę teisę nuspręsti, ar prisijungti prie jo. Bet kokiam privačių subjektų vykdomam duomenų tvarkymui pagal tokius valstybių narių kompetentingų institucijų prašymus ir toliau turėtų būti taikomos taikytinos taisyklės, visų pirma dėl duomenų apsaugos. Privatūs subjektai turėtų pateikti prašomus duomenis valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kad jie po to būtų perduoti Europolui. Daugeliu atvejų gali būti taip, kad atitinkamos valstybės narės negali nustatyti kitokios sąsajos su savo jurisdikcija nei ta, kad atitinkamus duomenis turintis privatus subjektas yra įsisteigęs arba jam teisėtai atstovaujama jų jurisdikcijoje. Nepriklausomai nuo to, ar valstybės narės turi jurisdikciją konkrečios nusikalstamos veiklos atžvilgiu, jos bet kuriuo atveju turėtų užtikrinti, kad jų kompetentingos institucijos, visapusiškai laikydamosi procedūrinių garantijų pagal nacionalinę teisę, galėtų gauti asmens duomenis iš privačių subjektų, kad suteiktų Europolui informaciją, kurios jam reikia savo tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(39)

kai valstybės narės, trečiosios valstybės, tarptautinės organizacijos ar privatūs subjektai keičiasi su Europolu kelioms jurisdikcijoms priskiriamais duomenų rinkiniais arba duomenų rinkiniais, kurių negalima priskirti vienai ar kelioms konkrečioms jurisdikcijoms, galima situacija, kad tie duomenų rinkiniai yra susiję su privačių subjektų turimais asmens duomenimis. Tokiais atvejais Europolas turėtų galėti valstybėms narėms per jų nacionalinius padalinius nusiųsti prašymą, kad jos gautų asmens duomenis iš tų valstybių narių teritorijoje įsisteigusių arba teisinį atstovą turinčių privačių subjektų. Toks prašymas turėtų būti teikiamas tik tuo atveju, kai papildomos informacijos gavimas iš tokių privačių subjektų yra būtinas siekiant nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius. Prašymas turėtų būti pagrįstas ir kuo tikslingesnis. Atitinkami asmens duomenys, kuriuose turėtų būti kuo mažiau neskelbtinos informacijos ir kurie turėtų apriboti tuo, kas tikrai būtina ir proporcinga siekiant nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius, turėtų būti teikiami Europolui pagal atitinkamų valstybių narių taikytiną teisę. Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų įvertinti Europolo prašymą ir pagal savo nacionalinę teisę nuspręsti, ar prisijungti prie jo. Bet kokiam privačių subjektų vykdomam duomenų tvarkymui pagal tokius valstybių narių kompetentingų institucijų prašymus ir toliau turėtų būti taikomos taikytinos taisyklės, visų pirma dėl duomenų apsaugos. Privatūs subjektai turėtų pateikti prašomus duomenis valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kad jie po to būtų perduoti Europolui. Daugeliu atvejų gali būti taip, kad atitinkamos valstybės narės negali nustatyti kitokios sąsajos su savo jurisdikcija nei ta, kad atitinkamus duomenis turintis privatus subjektas yra įsisteigęs arba jam teisėtai atstovaujama jų jurisdikcijoje. Nepriklausomai nuo to, ar valstybės narės turi jurisdikciją konkrečios nusikalstamos veiklos atžvilgiu, jos bet kuriuo atveju turėtų užtikrinti, kad jų kompetentingos institucijos, visapusiškai laikydamosi procedūrinių garantijų pagal nacionalinę teisę, galėtų gauti asmens duomenis iš privačių subjektų, kad suteiktų Europolui informaciją, kurios jam reikia savo tikslams pasiekti;

| (40) | siekiant užtikrinti, kad Europolas nesaugotų asmens duomenų, tiesiogiai gautų iš privačių subjektų, ilgiau nei būtina atitinkamiems nacionaliniams padaliniams nustatyti, turėtų būti taikomi Europolo asmens duomenų saugojimo terminai. Kai tik Europolas išnaudoja visas turimas priemones, kad nustatytų atitinkamus nacionalinius padalinius, ir negali pagrįstai tikėtis nustatyti kitų atitinkamų nacionalinių padalinių, nebėra būtina ir proporcinga saugoti tų asmens duomenų atitinkamų nacionalinių padalinių nustatymo tikslais. Europolas turėtų ištrinti asmens duomenis per keturis mėnesius nuo paskutinio jų persiuntimo ar perdavimo nacionaliniam padaliniui arba trečiosios valstybės kontaktiniam punktui ar institucijai, nebent per tą laikotarpį atitinkamas nacionalinis padalinys, kontaktinis punktas ar institucija, laikydamiesi Sąjungos ir nacionalinės teisės, pakartotinai pateikia Europolui asmens duomenis kaip savo duomenis. Jei pakartotinai pateikti asmens duomenys yra įtraukti į didesnį asmens duomenų rinkinį, Europolas turėtų saugoti tik tuos asmens duomenis, kuriuos pakartotinai pateikė atitinkamas nacionalinis padalinys, kontaktinis punktas ar institucija; |
| --- | --- |

(40)

siekiant užtikrinti, kad Europolas nesaugotų asmens duomenų, tiesiogiai gautų iš privačių subjektų, ilgiau nei būtina atitinkamiems nacionaliniams padaliniams nustatyti, turėtų būti taikomi Europolo asmens duomenų saugojimo terminai. Kai tik Europolas išnaudoja visas turimas priemones, kad nustatytų atitinkamus nacionalinius padalinius, ir negali pagrįstai tikėtis nustatyti kitų atitinkamų nacionalinių padalinių, nebėra būtina ir proporcinga saugoti tų asmens duomenų atitinkamų nacionalinių padalinių nustatymo tikslais. Europolas turėtų ištrinti asmens duomenis per keturis mėnesius nuo paskutinio jų persiuntimo ar perdavimo nacionaliniam padaliniui arba trečiosios valstybės kontaktiniam punktui ar institucijai, nebent per tą laikotarpį atitinkamas nacionalinis padalinys, kontaktinis punktas ar institucija, laikydamiesi Sąjungos ir nacionalinės teisės, pakartotinai pateikia Europolui asmens duomenis kaip savo duomenis. Jei pakartotinai pateikti asmens duomenys yra įtraukti į didesnį asmens duomenų rinkinį, Europolas turėtų saugoti tik tuos asmens duomenis, kuriuos pakartotinai pateikė atitinkamas nacionalinis padalinys, kontaktinis punktas ar institucija;

| (41) | Europolo bendradarbiavimas su privačiais subjektais neturėtų dubliuoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 (12) įsteigtų finansinės žvalgybos padalinių (FŽP) veiklos ar jai trukdyti, ir jis turėtų būti susijęs tik su informacija, kuri dar nėra teikiama FŽP pagal tą direktyvą. Europolas turėtų toliau bendradarbiauti su FŽP, visų pirma per nacionalinius padalinius; |
| --- | --- |

(41)

Europolo bendradarbiavimas su privačiais subjektais neturėtų dubliuoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 (12) įsteigtų finansinės žvalgybos padalinių (FŽP) veiklos ar jai trukdyti, ir jis turėtų būti susijęs tik su informacija, kuri dar nėra teikiama FŽP pagal tą direktyvą. Europolas turėtų toliau bendradarbiauti su FŽP, visų pirma per nacionalinius padalinius;

| (42) | Europolas turėtų galėti teikti paramą, būtiną valstybių narių kompetentingų institucijų bendravimui su privačiais subjektais, visų pirma užtikrindamas tokiam bendravimui būtiną infrastruktūrą, pavyzdžiui, kai valstybių narių kompetentingos institucijos internetinių paslaugų teikėjams nurodo internete esantį teroristinį turinį, siunčia jiems nurodymus pašalinti tokį turinį pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/784 (13), arba keičiasi informacija su privačiais subjektais kibernetinių išpuolių kontekste. Kai valstybės narės naudojasi Europolo infrastruktūra, siekdamos keistis asmens duomenimis, susijusiais su nusikalstamomis veikomis, kurios nepatenka į Europolo veiklos tikslus, Europolas neturėtų turėti prieigos prie tų duomenų. Europolas turėtų techninėmis priemonėmis užtikrinti, kad jo infrastruktūra būtų griežtai apribota tik tokiam valstybių narių kompetentingų institucijų ir privataus subjekto bendravimui skirto kanalo suteikimu, ir kad Europolas numatytų visas būtinas apsaugos priemones siekiant užtikrinti, jog privatus subjektas negalėtų susipažinti su jokia kita Europolo sistemose esančia informacija, kuri nėra susijusi su keitimusi duomenimis su tuo privačiu subjektu; |
| --- | --- |

(42)

Europolas turėtų galėti teikti paramą, būtiną valstybių narių kompetentingų institucijų bendravimui su privačiais subjektais, visų pirma užtikrindamas tokiam bendravimui būtiną infrastruktūrą, pavyzdžiui, kai valstybių narių kompetentingos institucijos internetinių paslaugų teikėjams nurodo internete esantį teroristinį turinį, siunčia jiems nurodymus pašalinti tokį turinį pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/784 (13), arba keičiasi informacija su privačiais subjektais kibernetinių išpuolių kontekste. Kai valstybės narės naudojasi Europolo infrastruktūra, siekdamos keistis asmens duomenimis, susijusiais su nusikalstamomis veikomis, kurios nepatenka į Europolo veiklos tikslus, Europolas neturėtų turėti prieigos prie tų duomenų. Europolas turėtų techninėmis priemonėmis užtikrinti, kad jo infrastruktūra būtų griežtai apribota tik tokiam valstybių narių kompetentingų institucijų ir privataus subjekto bendravimui skirto kanalo suteikimu, ir kad Europolas numatytų visas būtinas apsaugos priemones siekiant užtikrinti, jog privatus subjektas negalėtų susipažinti su jokia kita Europolo sistemose esančia informacija, kuri nėra susijusi su keitimusi duomenimis su tuo privačiu subjektu;

| (43) | dėl vykdomų teroristinių išpuolių internetinėse platformose dideliu mastu platinamas teroristinis turinys, kuriame vaizduojama žala gyvybei ar fizinei neliečiamybei arba kuriuo kurstoma neišvengiamai pakenkti gyvybei ar fizinei neliečiamybei, taip sudarant sąlygas terorizmo šlovinimui, mokymams, galiausiai radikalizacijai ir kitų asmenų verbavimui. Be to, dėl vis dažnesnio interneto naudojimo siekiant įrašyti ar dalytis įrašais, kuriuose yra seksualinės prievartos prieš vaikus medžiagos, įtvirtinama aukoms padaryta žala, nes medžiaga gali būti lengvai padauginama ir išplatinama. Siekiant užkirsti kelią nusikalstamomis veikomis, kurias apima Europolo veiklos tikslai, ir su jais kovoti, Europolas turėtų galėti remti valstybių narių veiksmus veiksmingai sprendžiant teroristinio turinio sklaidos internete problemą krizinėse situacijose, susidariusiose dėl vykstančių ar neseniai įvykusių nevirtualaus pasaulio įvykių, ir seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos sklaidos internete problemą, bei remti internetinių paslaugų teikėjų veiksmus, atsižvelgiant į jų pareigas pagal Sąjungos teisę, taip pat jų savanoriškus veiksmus. Tuo tikslu Europolas turėtų turėti galimybę keistis atitinkamais asmens duomenimis, įskaitant su tokiu turiniu susijusius unikalius, nepakeičiamus skaitmeninius parašus (maišus), IP adresus ar URL, su privačiais subjektais, įsisteigusiais Sąjungoje arba trečiojoje valstybėje, kuriai taikomas sprendimas dėl tinkamumo arba, jei tokio sprendimo nėra, su kuria buvo sudarytas tarptautinis susitarimas ar bendradarbiavimo susitarimas, arba jei tinkamos asmens duomenų apsaugos priemonės yra numatytos teisiškai privalomame dokumente, arba jei Europolas, remdamasis visų su asmens duomenų perdavimu susijusių aplinkybių įvertinimu, padaro išvadą, kad tokios apsaugos priemonės toje trečiojoje valstybėje egzistuoja. Toks keitimasis asmens duomenimis turėtų būti vykdomas tik siekiant pašalinti teroristinį turinį ir seksualinės prievartos prieš vaikus internetinę medžiagą, visų pirma tais atvejais, kai tikėtina, jog įvairūs internetinių paslaugų teikėjai eksponentiškai daugins ir platins tokį turinį ir medžiagą. Jokia šio reglamento nuostata neturėtų būti suprantama kaip draudžianti valstybei narei pasinaudoti galimybe duoti nurodymus pašalinti turinį, kaip numatyta Reglamente (ES) 2021/784, kaip kovos su teroristiniu turiniu internete priemone; |
| --- | --- |

(43)

dėl vykdomų teroristinių išpuolių internetinėse platformose dideliu mastu platinamas teroristinis turinys, kuriame vaizduojama žala gyvybei ar fizinei neliečiamybei arba kuriuo kurstoma neišvengiamai pakenkti gyvybei ar fizinei neliečiamybei, taip sudarant sąlygas terorizmo šlovinimui, mokymams, galiausiai radikalizacijai ir kitų asmenų verbavimui. Be to, dėl vis dažnesnio interneto naudojimo siekiant įrašyti ar dalytis įrašais, kuriuose yra seksualinės prievartos prieš vaikus medžiagos, įtvirtinama aukoms padaryta žala, nes medžiaga gali būti lengvai padauginama ir išplatinama. Siekiant užkirsti kelią nusikalstamomis veikomis, kurias apima Europolo veiklos tikslai, ir su jais kovoti, Europolas turėtų galėti remti valstybių narių veiksmus veiksmingai sprendžiant teroristinio turinio sklaidos internete problemą krizinėse situacijose, susidariusiose dėl vykstančių ar neseniai įvykusių nevirtualaus pasaulio įvykių, ir seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos sklaidos internete problemą, bei remti internetinių paslaugų teikėjų veiksmus, atsižvelgiant į jų pareigas pagal Sąjungos teisę, taip pat jų savanoriškus veiksmus. Tuo tikslu Europolas turėtų turėti galimybę keistis atitinkamais asmens duomenimis, įskaitant su tokiu turiniu susijusius unikalius, nepakeičiamus skaitmeninius parašus (maišus), IP adresus ar URL, su privačiais subjektais, įsisteigusiais Sąjungoje arba trečiojoje valstybėje, kuriai taikomas sprendimas dėl tinkamumo arba, jei tokio sprendimo nėra, su kuria buvo sudarytas tarptautinis susitarimas ar bendradarbiavimo susitarimas, arba jei tinkamos asmens duomenų apsaugos priemonės yra numatytos teisiškai privalomame dokumente, arba jei Europolas, remdamasis visų su asmens duomenų perdavimu susijusių aplinkybių įvertinimu, padaro išvadą, kad tokios apsaugos priemonės toje trečiojoje valstybėje egzistuoja. Toks keitimasis asmens duomenimis turėtų būti vykdomas tik siekiant pašalinti teroristinį turinį ir seksualinės prievartos prieš vaikus internetinę medžiagą, visų pirma tais atvejais, kai tikėtina, jog įvairūs internetinių paslaugų teikėjai eksponentiškai daugins ir platins tokį turinį ir medžiagą. Jokia šio reglamento nuostata neturėtų būti suprantama kaip draudžianti valstybei narei pasinaudoti galimybe duoti nurodymus pašalinti turinį, kaip numatyta Reglamente (ES) 2021/784, kaip kovos su teroristiniu turiniu internete priemone;

| (44) | siekiant išvengti pastangų dubliavimosi ir galimo kišimosi į tyrimus ir kuo labiau sumažinti atitinkamiems prieglobos paslaugų teikėjams tenkančią naštą, Europolas turėtų padėti valstybių narių kompetentingoms institucijoms asmens duomenų persiuntimo ir perdavimo privatiems subjektams klausimais, keistis su jomis informacija ir bendradarbiauti, kad būtų sprendžiamos internetinės krizinės situacijos ir kovojama su seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos platinimu internete; |
| --- | --- |

(44)

siekiant išvengti pastangų dubliavimosi ir galimo kišimosi į tyrimus ir kuo labiau sumažinti atitinkamiems prieglobos paslaugų teikėjams tenkančią naštą, Europolas turėtų padėti valstybių narių kompetentingoms institucijoms asmens duomenų persiuntimo ir perdavimo privatiems subjektams klausimais, keistis su jomis informacija ir bendradarbiauti, kad būtų sprendžiamos internetinės krizinės situacijos ir kovojama su seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos platinimu internete;

| (45) | Reglamentu (ES) 2018/1725 nustatomos fizinių asmenų apsaugos taisyklės, taikomos Sąjungos institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų atliekamam asmens duomenų tvarkymui. Reglamentas (ES) 2018/1725 taikomas Europolo tvarkomiems administraciniams asmens duomenims, nesusijusiems su nusikalstamų veikų tyrimais, tokiems kaip darbuotojų duomenys, tačiau to reglamento 3 straipsnio 2 punktas ir IX skyrius, kuriais reglamentuojamas asmens duomenų tvarkymas, šiuo metu Europolui netaikomi. Siekiant užtikrinti vienodą ir nuoseklią fizinių asmenų apsaugą tvarkant asmens duomenis, Reglamento (ES) 2018/1725 IX skyrius pagal to reglamento 2 straipsnio 2 dalį turėtų būti taikomas Europolui ir papildytas specialiomis nuostatomis dėl konkrečių duomenų tvarkymo operacijų, kurias Europolas turėtų atlikti siekdamas įvykdyti savo užduotis; Todėl turėtų būti sustiprinti EDAPP priežiūros įgaliojimai Europolo vykdomo duomenų tvarkymo operacijų atžvilgiu, laikantis atitinkamų administracinių asmens duomenų tvarkymui taikomų įgaliojimų, kurie pagal Reglamento (ES) 2018/1725 VI skyrių taikomi visoms Sąjungos institucijoms, įstaigoms, biurams ir agentūroms. Tuo tikslu, kai Europolas tvarko asmens duomenis operatyviniais tikslais, EDAPP turėtų galėti nurodyti Europolui užtikrinti, kad jam vykdant duomenų tvarkymo operacijas būtų laikomasi šio reglamento, bei nurodyti sustabdyti duomenų srautus gavėjui valstybėje narėje, trečiojoje valstybėje arba tarptautinei organizacijai, ir turėtų galėti skirti administracinę baudą, jei Europolas minėtų nuostatų nesilaiko; |
| --- | --- |

(45)

Reglamentu (ES) 2018/1725 nustatomos fizinių asmenų apsaugos taisyklės, taikomos Sąjungos institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų atliekamam asmens duomenų tvarkymui. Reglamentas (ES) 2018/1725 taikomas Europolo tvarkomiems administraciniams asmens duomenims, nesusijusiems su nusikalstamų veikų tyrimais, tokiems kaip darbuotojų duomenys, tačiau to reglamento 3 straipsnio 2 punktas ir IX skyrius, kuriais reglamentuojamas asmens duomenų tvarkymas, šiuo metu Europolui netaikomi. Siekiant užtikrinti vienodą ir nuoseklią fizinių asmenų apsaugą tvarkant asmens duomenis, Reglamento (ES) 2018/1725 IX skyrius pagal to reglamento 2 straipsnio 2 dalį turėtų būti taikomas Europolui ir papildytas specialiomis nuostatomis dėl konkrečių duomenų tvarkymo operacijų, kurias Europolas turėtų atlikti siekdamas įvykdyti savo užduotis; Todėl turėtų būti sustiprinti EDAPP priežiūros įgaliojimai Europolo vykdomo duomenų tvarkymo operacijų atžvilgiu, laikantis atitinkamų administracinių asmens duomenų tvarkymui taikomų įgaliojimų, kurie pagal Reglamento (ES) 2018/1725 VI skyrių taikomi visoms Sąjungos institucijoms, įstaigoms, biurams ir agentūroms. Tuo tikslu, kai Europolas tvarko asmens duomenis operatyviniais tikslais, EDAPP turėtų galėti nurodyti Europolui užtikrinti, kad jam vykdant duomenų tvarkymo operacijas būtų laikomasi šio reglamento, bei nurodyti sustabdyti duomenų srautus gavėjui valstybėje narėje, trečiojoje valstybėje arba tarptautinei organizacijai, ir turėtų galėti skirti administracinę baudą, jei Europolas minėtų nuostatų nesilaiko;

| (46) | tvarkant duomenis šio reglamento tikslais galėtų būti tvarkomi specialių kategorijų asmens duomenys, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/679 (14). Nuotraukų tvarkymas neturėtų būti automatiškai laikomas specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymu, nes nuotraukoms biometrinių duomenų apibrėžtis pagal Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio 18 punktą taikoma tik tuo atveju, kai jos tvarkomos taikant specialias technines priemones, leidžiančias konkrečiai nustatyti fizinio asmens tapatybę ar jį atpažinti; |
| --- | --- |

(46)

tvarkant duomenis šio reglamento tikslais galėtų būti tvarkomi specialių kategorijų asmens duomenys, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/679 (14). Nuotraukų tvarkymas neturėtų būti automatiškai laikomas specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymu, nes nuotraukoms biometrinių duomenų apibrėžtis pagal Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio 18 punktą taikoma tik tuo atveju, kai jos tvarkomos taikant specialias technines priemones, leidžiančias konkrečiai nustatyti fizinio asmens tapatybę ar jį atpažinti;

| (47) | Reglamente (ES) 2018/1725 numatytas išankstinio konsultavimosi su EDAPP mechanizmas yra svarbi naujų rūšių tvarkymo operacijų apsaugos priemonė. Tačiau tas mechanizmas turėtų būti taikomas ne konkrečiai atskirai operatyvinei veiklai, pavyzdžiui, operatyvinės analizės projektams, o naujų informacinių technologijų (IT) sistemų, skirtų asmens duomenų tvarkymui, naudojimui ir tų sistemų esminiams pakeitimams, kurie galėtų kelti didelę riziką duomenų subjektų teisėms ir laisvėms. Termino, per kurį EDAPP turėtų būti prašoma pateikti rašytinę rekomendaciją dėl tokių konsultacijų, neturėtų būti galima sustabdyti. Tais atvejais, kai duomenų tvarkymo veikla yra labai svarbi Europolui vykdant itin skubias užduotis, Europolui išimties tvarka turėtų būti galima pradėti duomenų tvarkymą jau po to, kai buvo pradėtos išankstinės konsultacijos, net jei dar nėra pasibaigęs EDAPP rašytinės konsultacijos pateikimo terminas. Tokia skuba gali atsirasti tais atvejais, kai Europolo užduočių vykdymas yra itin svarbus dėl to, kad duomenų tvarkymas yra būtinas siekiant užkirsti kelią tiesioginei nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, grėsmei ir su ta veika kovoti, taip pat apsaugoti gyvybinius duomenų subjekto ar kito asmens interesus. Europolo duomenų apsaugos pareigūnas turėtų dalyvauti tokio duomenų tvarkymo skubumo ir būtinybės vertinime, kol nepasibaigęs terminas, per kurį EDAPP turi atsakyti į išankstinės konsultacijos prašymą. Europolo duomenų apsaugos pareigūnas turėtų prižiūrėti tokį duomenų tvarkymą. EDAPP turėtų galėti naudotis savo įgaliojimais, susijusiais su tokiu duomenų tvarkymu; |
| --- | --- |

(47)

Reglamente (ES) 2018/1725 numatytas išankstinio konsultavimosi su EDAPP mechanizmas yra svarbi naujų rūšių tvarkymo operacijų apsaugos priemonė. Tačiau tas mechanizmas turėtų būti taikomas ne konkrečiai atskirai operatyvinei veiklai, pavyzdžiui, operatyvinės analizės projektams, o naujų informacinių technologijų (IT) sistemų, skirtų asmens duomenų tvarkymui, naudojimui ir tų sistemų esminiams pakeitimams, kurie galėtų kelti didelę riziką duomenų subjektų teisėms ir laisvėms. Termino, per kurį EDAPP turėtų būti prašoma pateikti rašytinę rekomendaciją dėl tokių konsultacijų, neturėtų būti galima sustabdyti. Tais atvejais, kai duomenų tvarkymo veikla yra labai svarbi Europolui vykdant itin skubias užduotis, Europolui išimties tvarka turėtų būti galima pradėti duomenų tvarkymą jau po to, kai buvo pradėtos išankstinės konsultacijos, net jei dar nėra pasibaigęs EDAPP rašytinės konsultacijos pateikimo terminas. Tokia skuba gali atsirasti tais atvejais, kai Europolo užduočių vykdymas yra itin svarbus dėl to, kad duomenų tvarkymas yra būtinas siekiant užkirsti kelią tiesioginei nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, grėsmei ir su ta veika kovoti, taip pat apsaugoti gyvybinius duomenų subjekto ar kito asmens interesus. Europolo duomenų apsaugos pareigūnas turėtų dalyvauti tokio duomenų tvarkymo skubumo ir būtinybės vertinime, kol nepasibaigęs terminas, per kurį EDAPP turi atsakyti į išankstinės konsultacijos prašymą. Europolo duomenų apsaugos pareigūnas turėtų prižiūrėti tokį duomenų tvarkymą. EDAPP turėtų galėti naudotis savo įgaliojimais, susijusiais su tokiu duomenų tvarkymu;

| (48) | atsižvelgiant į iššūkius, kylančius Sąjungos saugumui dėl sparčios technologinės plėtros ir dėl to, kad teroristai ir kiti nusikaltėliai naudojasi naujomis technologijomis, valstybių narių kompetentingos institucijos turi stiprinti technologinius pajėgumus, kad galėtų nustatyti, apsaugoti ir analizuoti duomenis, reikalingus nusikalstamoms veikoms tirti. Europolas turėtų galėti padėti valstybėms narėms naudotis besiformuojančiomis technologijomis, ieškoti naujų metodų ir diegti bendrus technologinius sprendimus, kad valstybės narės galėtų geriau užkirsti kelią terorizmui ir nusikaltimams, kuriuos apima Europolo veiklos tikslai, ir su jais kovoti. Tuo pat metu Europolas turėtų užtikrinti, kad kuriant, naudojant ir diegiant naujas technologijas būtų vadovaujamasi skaidrumo, paaiškinamumo, teisingumo ir atskaitomybės principais, nebūtų pažeidžiamos pagrindinės teisės bei laisvės ir kad būtų laikomasi Sąjungos teisės. Tuo tikslu Europolas turėtų galėti vykdyti su šiame reglamente nagrinėjamais klausimais susijusius mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriuos valdyba nustato įpareigojančiu dokumentu. Kai tinkama, tas dokumentas turėtų būti atnaujinamas ir pateikiamas EDAPP. Į tuos projektus turėtų būti galima įtraukti asmens duomenų tvarkymą tik kai tenkinamos tam tikros sąlygos, būtent, kai tvarkyti asmens duomenis yra tikrai būtina, kai atitinkamo projekto tikslo negalima pasiekti naudojant ne asmens duomenis, pavyzdžiui, dirbtinius ar anoniminius duomenis, ir užtikrinamas visapusiškas pagrindinių teisių, visų pirma nediskriminavimo principo, laikymasis.
  Specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymas mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslais turėtų būti leidžiamas tik tais atvejais, kai tai tikrai būtina. Atsižvelgiant į tai, kad tvarkomi neskelbtini duomenys, turėtų būti taikomos atitinkamos papildomos apsaugos priemonės, įskaitant pseudonimų suteikimą. Siekiant užkirsti kelią šališkumui, kai sprendimus priima algoritmai, Europolui turėtų būti leidžiama tvarkyti asmens duomenis, nesusijusius su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais. Europolas turėtų saugoti visų asmens duomenų tvarkymo mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų kontekste registracijos įrašus tik duomenų tvarkymo rezultatų tikslumui patikrinti ir tik iki tol, kol tai būtina tam patikrinimui. Nuostatos dėl Europolo kuriamų naujų priemonių neturėtų būti laikomos teisiniu pagrindu jas taikyti Sąjungos ar nacionaliniu lygmeniu. Siekiant skatinti inovacijas ir stiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų sinergijas, svarbu, kad Europolas stiprintų bendradarbiavimą su atitinkamais valstybių narių specialistų tinklais ir kitomis Sąjungos agentūromis, atsižvelgdamas į atitinkamą jų kompetenciją toje srityje, ir remtų kitas susijusias bendradarbiavimo formas, pavyzdžiui, sekretoriato paramą ES vidaus saugumo inovacijų centrui, kaip inovacijų laboratorijų bendradarbiavimo tinklui; |
| --- | --- |

(48)

atsižvelgiant į iššūkius, kylančius Sąjungos saugumui dėl sparčios technologinės plėtros ir dėl to, kad teroristai ir kiti nusikaltėliai naudojasi naujomis technologijomis, valstybių narių kompetentingos institucijos turi stiprinti technologinius pajėgumus, kad galėtų nustatyti, apsaugoti ir analizuoti duomenis, reikalingus nusikalstamoms veikoms tirti. Europolas turėtų galėti padėti valstybėms narėms naudotis besiformuojančiomis technologijomis, ieškoti naujų metodų ir diegti bendrus technologinius sprendimus, kad valstybės narės galėtų geriau užkirsti kelią terorizmui ir nusikaltimams, kuriuos apima Europolo veiklos tikslai, ir su jais kovoti. Tuo pat metu Europolas turėtų užtikrinti, kad kuriant, naudojant ir diegiant naujas technologijas būtų vadovaujamasi skaidrumo, paaiškinamumo, teisingumo ir atskaitomybės principais, nebūtų pažeidžiamos pagrindinės teisės bei laisvės ir kad būtų laikomasi Sąjungos teisės. Tuo tikslu Europolas turėtų galėti vykdyti su šiame reglamente nagrinėjamais klausimais susijusius mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriuos valdyba nustato įpareigojančiu dokumentu. Kai tinkama, tas dokumentas turėtų būti atnaujinamas ir pateikiamas EDAPP. Į tuos projektus turėtų būti galima įtraukti asmens duomenų tvarkymą tik kai tenkinamos tam tikros sąlygos, būtent, kai tvarkyti asmens duomenis yra tikrai būtina, kai atitinkamo projekto tikslo negalima pasiekti naudojant ne asmens duomenis, pavyzdžiui, dirbtinius ar anoniminius duomenis, ir užtikrinamas visapusiškas pagrindinių teisių, visų pirma nediskriminavimo principo, laikymasis.

Specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymas mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslais turėtų būti leidžiamas tik tais atvejais, kai tai tikrai būtina. Atsižvelgiant į tai, kad tvarkomi neskelbtini duomenys, turėtų būti taikomos atitinkamos papildomos apsaugos priemonės, įskaitant pseudonimų suteikimą. Siekiant užkirsti kelią šališkumui, kai sprendimus priima algoritmai, Europolui turėtų būti leidžiama tvarkyti asmens duomenis, nesusijusius su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais. Europolas turėtų saugoti visų asmens duomenų tvarkymo mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų kontekste registracijos įrašus tik duomenų tvarkymo rezultatų tikslumui patikrinti ir tik iki tol, kol tai būtina tam patikrinimui. Nuostatos dėl Europolo kuriamų naujų priemonių neturėtų būti laikomos teisiniu pagrindu jas taikyti Sąjungos ar nacionaliniu lygmeniu. Siekiant skatinti inovacijas ir stiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų sinergijas, svarbu, kad Europolas stiprintų bendradarbiavimą su atitinkamais valstybių narių specialistų tinklais ir kitomis Sąjungos agentūromis, atsižvelgdamas į atitinkamą jų kompetenciją toje srityje, ir remtų kitas susijusias bendradarbiavimo formas, pavyzdžiui, sekretoriato paramą ES vidaus saugumo inovacijų centrui, kaip inovacijų laboratorijų bendradarbiavimo tinklui;

| (49) | Europolas turėtų atlikti svarbų vaidmenį padedant valstybėms narėms kurti naujus Europolo tikslams pasiekti svarbius dirbtiniu intelektu grindžiamus technologinius sprendimus, kurie naudingi valstybių narių kompetentingoms institucijoms visoje Sąjungoje. Ta pagalba turėtų būti teikiama visapusiškai laikantis pagrindinių teisių ir laisvių, įskaitant nediskriminavimo principą. Europolas turėtų atlikti svarbų vaidmenį populiarinant etiško, patikimo ir į žmogų orientuoto dirbtinio intelekto, kuriam taikomos griežtos saugumo, saugos, skaidrumo, paaiškinamumo ir pagrindinių teisių apsaugos priemonės, kūrimą ir diegimą; |
| --- | --- |

(49)

Europolas turėtų atlikti svarbų vaidmenį padedant valstybėms narėms kurti naujus Europolo tikslams pasiekti svarbius dirbtiniu intelektu grindžiamus technologinius sprendimus, kurie naudingi valstybių narių kompetentingoms institucijoms visoje Sąjungoje. Ta pagalba turėtų būti teikiama visapusiškai laikantis pagrindinių teisių ir laisvių, įskaitant nediskriminavimo principą. Europolas turėtų atlikti svarbų vaidmenį populiarinant etiško, patikimo ir į žmogų orientuoto dirbtinio intelekto, kuriam taikomos griežtos saugumo, saugos, skaidrumo, paaiškinamumo ir pagrindinių teisių apsaugos priemonės, kūrimą ir diegimą;

| (50) | prieš pradėdamas savo mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriuos vykdant tvarkomi asmens duomenys, Europolas apie tai turėtų informuoti EDAPP. Europolas turėtų informuoti savo valdybą arba pasikonsultuoti su ja, vadovaudamasis tam tikrais kriterijais, kurie turėtų būti nustatyti atitinkamose gairėse. Europolas neturėtų tvarkyti duomenų mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų tikslais be Europolui duomenis pateikusios valstybės narės, Sąjungos įstaigos, trečiosios valstybės ar tarptautinės organizacijos sutikimo, nebent ta valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji valstybė ar tarptautinė organizacija yra suteikusi išankstinį leidimą tuo tikslu. Įgyvendindamas kiekvieną projektą, Europolas prieš tvarkydamas duomenis turėtų įvertinti poveikį duomenų apsaugai, kad būtų užtikrinta teisė į visapusišką duomenų apsaugą ir visos kitos duomenų subjektų pagrindinės teisės ir laisvės. Duomenų apsaugos poveikio įvertinimas turėtų apimti konkrečiu projekto tikslu tvarkytinų asmens duomenų tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo vertinimą, įskaitant reikalavimą kuo labiau sumažinti duomenų kiekį ir bet kokio galimo šališkumo, susijusio su rezultatais ir asmens duomenimis, tvarkytinais konkrečiu projekto tikslu, vertinimą, taip pat priemones, numatytas šiai rizikai šalinti. Europolo kuriamos naujos priemonės neturėtų daryti poveikio teisiniam pagrindui, įskaitant atitinkamų asmens duomenų tvarkymo priežastis, kurios vėliau bus reikalingos šias priemones taikant Sąjungos ar nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

(50)

prieš pradėdamas savo mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriuos vykdant tvarkomi asmens duomenys, Europolas apie tai turėtų informuoti EDAPP. Europolas turėtų informuoti savo valdybą arba pasikonsultuoti su ja, vadovaudamasis tam tikrais kriterijais, kurie turėtų būti nustatyti atitinkamose gairėse. Europolas neturėtų tvarkyti duomenų mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų tikslais be Europolui duomenis pateikusios valstybės narės, Sąjungos įstaigos, trečiosios valstybės ar tarptautinės organizacijos sutikimo, nebent ta valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji valstybė ar tarptautinė organizacija yra suteikusi išankstinį leidimą tuo tikslu. Įgyvendindamas kiekvieną projektą, Europolas prieš tvarkydamas duomenis turėtų įvertinti poveikį duomenų apsaugai, kad būtų užtikrinta teisė į visapusišką duomenų apsaugą ir visos kitos duomenų subjektų pagrindinės teisės ir laisvės. Duomenų apsaugos poveikio įvertinimas turėtų apimti konkrečiu projekto tikslu tvarkytinų asmens duomenų tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo vertinimą, įskaitant reikalavimą kuo labiau sumažinti duomenų kiekį ir bet kokio galimo šališkumo, susijusio su rezultatais ir asmens duomenimis, tvarkytinais konkrečiu projekto tikslu, vertinimą, taip pat priemones, numatytas šiai rizikai šalinti. Europolo kuriamos naujos priemonės neturėtų daryti poveikio teisiniam pagrindui, įskaitant atitinkamų asmens duomenų tvarkymo priežastis, kurios vėliau bus reikalingos šias priemones taikant Sąjungos ar nacionaliniu lygmeniu;

| (51) | aprūpinant Europolą papildomomis priemonėmis ir pajėgumais reikia stiprinti Europolo demokratinę priežiūrą ir atskaitomybę. Jungtinė parlamentinė kontrolė yra svarbi Europolo veiklos politinės stebėsenos dalis. Kad būtų galima užtikrinti veiksmingą politinę stebėseną to, kaip Europolas naudojasi pagal šį reglamentą jam suteikiamomis papildomomis priemonėmis ir pajėgumais, Europolas turėtų kasmet teikti Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei (JPKG) ir valstybėms narėms išsamią informaciją apie tų priemonių ir pajėgumų plėtojimą, naudojimą ir veiksmingumą bei jų naudojimo rezultatus, visų pirma apie mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, taip pat naują veiklą arba naujų specializuotų centrų Europole steigimą. Be to, kad būtų atspindėtas dvejopas JPKG rinkiminis pobūdis, du JPKG atstovai – po vieną atstovą iš Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų, – turėtų būti kviečiami į ne mažiau kaip du eilinius valdybos posėdžius per metus, kad JPKG vardu kreiptųsi į valdybą ir aptartų konsoliduotąją metinę veiklos ataskaitą, bendrąjį programavimo dokumentą ir metinį biudžetą, JPKG klausimus raštu ir atsakymus, taip pat išorės santykius ir partnerystes, kartu atsižvelgiant į skirtingus valdybos ir JPKG vaidmenis ir atsakomybę pagal šį reglamentą. Valdyba kartu su JPKG atstovais turėtų galėti nustatyti kitus svarstytinus politinius klausimus. Atsižvelgiant į JPKG atliekamą priežiūros vaidmenį, abu JPKG atstovai neturėtų turėti balso teisės valdyboje. Planuojama mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla turėtų būti apibrėžta bendrajame programavimo dokumente, apimančiame Europolo daugiametį programavimą ir metinę darbo programą, o informacija apie tą veiklą turėtų būti pateikta JPKG; |
| --- | --- |

(51)

aprūpinant Europolą papildomomis priemonėmis ir pajėgumais reikia stiprinti Europolo demokratinę priežiūrą ir atskaitomybę. Jungtinė parlamentinė kontrolė yra svarbi Europolo veiklos politinės stebėsenos dalis. Kad būtų galima užtikrinti veiksmingą politinę stebėseną to, kaip Europolas naudojasi pagal šį reglamentą jam suteikiamomis papildomomis priemonėmis ir pajėgumais, Europolas turėtų kasmet teikti Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei (JPKG) ir valstybėms narėms išsamią informaciją apie tų priemonių ir pajėgumų plėtojimą, naudojimą ir veiksmingumą bei jų naudojimo rezultatus, visų pirma apie mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, taip pat naują veiklą arba naujų specializuotų centrų Europole steigimą. Be to, kad būtų atspindėtas dvejopas JPKG rinkiminis pobūdis, du JPKG atstovai – po vieną atstovą iš Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų, – turėtų būti kviečiami į ne mažiau kaip du eilinius valdybos posėdžius per metus, kad JPKG vardu kreiptųsi į valdybą ir aptartų konsoliduotąją metinę veiklos ataskaitą, bendrąjį programavimo dokumentą ir metinį biudžetą, JPKG klausimus raštu ir atsakymus, taip pat išorės santykius ir partnerystes, kartu atsižvelgiant į skirtingus valdybos ir JPKG vaidmenis ir atsakomybę pagal šį reglamentą. Valdyba kartu su JPKG atstovais turėtų galėti nustatyti kitus svarstytinus politinius klausimus. Atsižvelgiant į JPKG atliekamą priežiūros vaidmenį, abu JPKG atstovai neturėtų turėti balso teisės valdyboje. Planuojama mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla turėtų būti apibrėžta bendrajame programavimo dokumente, apimančiame Europolo daugiametį programavimą ir metinę darbo programą, o informacija apie tą veiklą turėtų būti pateikta JPKG;

| (52) | vykdomajam direktoriui pasiūlius, valdyba turėtų paskirti pagrindinių teisių pareigūną, kuris būtų atsakingas už tai, kad padėtų Europolui užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms jam vykdant visą savo veiklą ir užduotis, visų pirma mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, bei keičiantis asmens duomenimis su privačiais subjektais. Europolo esamo personalo narį, specialiai apmokytą pagrindinių teisių teisės ir praktikos srityje, turėtų būti galima paskirti pagrindinių teisių pareigūnu. Pagrindinių teisių pareigūnas turėtų glaudžiai bendradarbiauti su duomenų apsaugos pareigūnu pagal savo atitinkamą kompetenciją. Visa atsakomybė už duomenų apsaugos klausimus turėtų būti priskirta duomenų apsaugos pareigūnui; |
| --- | --- |

(52)

vykdomajam direktoriui pasiūlius, valdyba turėtų paskirti pagrindinių teisių pareigūną, kuris būtų atsakingas už tai, kad padėtų Europolui užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms jam vykdant visą savo veiklą ir užduotis, visų pirma mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, bei keičiantis asmens duomenimis su privačiais subjektais. Europolo esamo personalo narį, specialiai apmokytą pagrindinių teisių teisės ir praktikos srityje, turėtų būti galima paskirti pagrindinių teisių pareigūnu. Pagrindinių teisių pareigūnas turėtų glaudžiai bendradarbiauti su duomenų apsaugos pareigūnu pagal savo atitinkamą kompetenciją. Visa atsakomybė už duomenų apsaugos klausimus turėtų būti priskirta duomenų apsaugos pareigūnui;

| (53) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. remti ir stiprinti valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą vykdant sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, terorizmo ir kitų Sąjungos politikos bendriems interesams poveikio turinčių nusikaltimų prevenciją ir kovojant su jais, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl tarpvalstybinio sunkių nusikaltimų ir terorizmo pobūdžio ir būtinybės suderintai reaguoti į susijusias grėsmes saugumui to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(53)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. remti ir stiprinti valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą vykdant sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, terorizmo ir kitų Sąjungos politikos bendriems interesams poveikio turinčių nusikaltimų prevenciją ir kovojant su jais, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl tarpvalstybinio sunkių nusikaltimų ir terorizmo pobūdžio ir būtinybės suderintai reaguoti į susijusias grėsmes saugumui to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (54) | pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Airija pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą; |
| --- | --- |

(54)

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Airija pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą;

| (55) | pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(55)

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (56) | vadovaujantis Reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnio 1 dalimi buvo konsultuojamasi su EDAPP ir jis pateikė nuomonę 2021 m. kovo 8 d. (15); |
| --- | --- |

(56)

vadovaujantis Reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnio 1 dalimi buvo konsultuojamasi su EDAPP ir jis pateikė nuomonę 2021 m. kovo 8 d. (15);

| (57) | šiame reglamente visapusiškai paisoma pagrindinių teisių ir apsaugos priemonių ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija), visų pirma teisės gerbti privatų ir šeimos gyvenimą bei teisės į asmens duomenų apsaugą, kaip nustatyta Chartijos 7 ir 8 straipsniuose bei SESV 16 straipsnyje. Atsižvelgiant į asmens duomenų tvarkymo svarbą teisėsaugos darbui apskritai, ypač Europolo teikiamai pagalbai, į šį reglamentą reikėtų įtraukti sugriežtintas apsaugos priemones bei demokratinės priežiūros ir atskaitomybės mechanizmus, kuriais siekiama užtikrinti, kad Europolo veikla ir užduotys būtų vykdomos visapusiškai laikantis Chartijoje įtvirtintų pagrindinių teisių, visų pirma teisių į lygybę prieš įstatymą, nediskriminavimą ir veiksmingą teisinę gynybą kompetentingame nacionaliniame teisme, kiek tai susiję su bet kuria iš priemonių, įgyvendinamų pagal šį reglamentą. Asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą turėtų apsiriboti tiek, kiek tai tikrai būtina ir proporcinga, laikantis aiškių sąlygų ir griežtų reikalavimų ir užtikrinant veiksmingą EDAPP priežiūrą; |
| --- | --- |

(57)

šiame reglamente visapusiškai paisoma pagrindinių teisių ir apsaugos priemonių ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija), visų pirma teisės gerbti privatų ir šeimos gyvenimą bei teisės į asmens duomenų apsaugą, kaip nustatyta Chartijos 7 ir 8 straipsniuose bei SESV 16 straipsnyje. Atsižvelgiant į asmens duomenų tvarkymo svarbą teisėsaugos darbui apskritai, ypač Europolo teikiamai pagalbai, į šį reglamentą reikėtų įtraukti sugriežtintas apsaugos priemones bei demokratinės priežiūros ir atskaitomybės mechanizmus, kuriais siekiama užtikrinti, kad Europolo veikla ir užduotys būtų vykdomos visapusiškai laikantis Chartijoje įtvirtintų pagrindinių teisių, visų pirma teisių į lygybę prieš įstatymą, nediskriminavimą ir veiksmingą teisinę gynybą kompetentingame nacionaliniame teisme, kiek tai susiję su bet kuria iš priemonių, įgyvendinamų pagal šį reglamentą. Asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą turėtų apsiriboti tiek, kiek tai tikrai būtina ir proporcinga, laikantis aiškių sąlygų ir griežtų reikalavimų ir užtikrinant veiksmingą EDAPP priežiūrą;

| (58) | todėl Reglamentas (ES) 2016/794 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(58)

todėl Reglamentas (ES) 2016/794 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (59) | siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų pradėtos taikyti skubiai, jis turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(59)

siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų pradėtos taikyti skubiai, jis turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) 2016/794 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | h–k punktai ir m, n ir o punktai išbraukiami; |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

h–k punktai ir m, n ir o punktai išbraukiami;

| b) | p punktas pakeičiamas taip:






  „p) | administraciniai asmens duomenys –Europolo tvarkomi asmens duomenys, išskyrus operatyvinius asmens duomenis;“; |
| --- | --- | --- |

b)

p punktas pakeičiamas taip:

„p)

administraciniai asmens duomenys –Europolo tvarkomi asmens duomenys, išskyrus operatyvinius asmens duomenis;“;

| c) | papildoma šiais punktais:






  „q) | tyrimo duomenys – duomenys, kuriuos valstybė narė, Europos prokuratūra, įsteigta Tarybos reglamentu (ES) 2017/1939 (*1), Eurojustas arba trečioji šalis turi teisę tvarkyti vykdant nusikalstamos veikos tyrimą, susijusį su viena ar daugiau valstybių narių, laikydamasi pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę taikytinų procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių, kuriuos valstybė narė, Europos prokuratūra, Eurojustas arba trečioji šalis pateikė Europolui padėdama atlikti tą nusikalstamos veikos tyrimą, ir tarp kurių yra asmens duomenų, nepriskiriamų II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektams; |
| --- | --- | --- |

c)

papildoma šiais punktais:

„q)

tyrimo duomenys – duomenys, kuriuos valstybė narė, Europos prokuratūra, įsteigta Tarybos reglamentu (ES) 2017/1939 (*1), Eurojustas arba trečioji šalis turi teisę tvarkyti vykdant nusikalstamos veikos tyrimą, susijusį su viena ar daugiau valstybių narių, laikydamasi pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę taikytinų procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių, kuriuos valstybė narė, Europos prokuratūra, Eurojustas arba trečioji šalis pateikė Europolui padėdama atlikti tą nusikalstamos veikos tyrimą, ir tarp kurių yra asmens duomenų, nepriskiriamų II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektams;

| r) | teroristinis turinys – turinys, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/784 (*2) 2 straipsnio 7 punkte; |
| --- | --- |

r)

teroristinis turinys – turinys, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/784 (*2) 2 straipsnio 7 punkte;

| s) | seksualinės prievartos prieš vaikus medžiaga internete – medžiaga internete, kuri yra vaikų pornografija, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/93/ES (*3) 2 straipsnio c punkte, arba pornografinis renginys, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio e punkte; |
| --- | --- |

s)

seksualinės prievartos prieš vaikus medžiaga internete – medžiaga internete, kuri yra vaikų pornografija, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/93/ES (*3) 2 straipsnio c punkte, arba pornografinis renginys, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio e punkte;

| t) | internetinė krizinė situacija – internetinio turinio sklaida, kai šis turinys yra sukurtas dėl nevirtualioje aplinkoje vykstančio ar neseniai įvykusio įvykio, jame vaizduojama žala gyvybei ar fizinei neliečiamybei arba raginama nedelsiant pakenkti gyvybei ar fizinei neliečiamybei, arba juo siekiama rimtai įbauginti gyventojus arba sukeliamas toks poveikis, jei yra sąsaja su terorizmu ar smurtiniu ekstremizmu arba pagrįstas įtarimas, kad yra tokia sąsaja, ir tikimybė, kad toks turinys gali būti eksponentiškai dauginamas ir platinamas teikiant įvairias internetines paslaugas; |
| --- | --- |

t)

internetinė krizinė situacija – internetinio turinio sklaida, kai šis turinys yra sukurtas dėl nevirtualioje aplinkoje vykstančio ar neseniai įvykusio įvykio, jame vaizduojama žala gyvybei ar fizinei neliečiamybei arba raginama nedelsiant pakenkti gyvybei ar fizinei neliečiamybei, arba juo siekiama rimtai įbauginti gyventojus arba sukeliamas toks poveikis, jei yra sąsaja su terorizmu ar smurtiniu ekstremizmu arba pagrįstas įtarimas, kad yra tokia sąsaja, ir tikimybė, kad toks turinys gali būti eksponentiškai dauginamas ir platinamas teikiant įvairias internetines paslaugas;

| u) | asmens duomenų perdavimo kategorija – perduodamų asmens duomenų, kai duomenys susiję su ta pačia konkrečia situacija ir kai perdavimas susijęs su tų pačių kategorijų asmens duomenimis ir tų pačių kategorijų duomenų subjektais, perdavimų visuma; |
| --- | --- |

u)

asmens duomenų perdavimo kategorija – perduodamų asmens duomenų, kai duomenys susiję su ta pačia konkrečia situacija ir kai perdavimas susijęs su tų pačių kategorijų asmens duomenimis ir tų pačių kategorijų duomenų subjektais, perdavimų visuma;

| v) | mokslinių tyrimų ir inovacijų projektai – projektai, susiję su klausimais, kuriuos apima šis reglamentas, skirti specialių priemonių kūrimui skirtų algoritmų kūrimui, mokymui, testavimui ir patvirtinimui, ir kiti konkretūs mokslinių tyrimų ir inovacijų projektai, kurie yra svarbūs siekiant Europolo tikslų. |
| --- | --- |

v)

mokslinių tyrimų ir inovacijų projektai – projektai, susiję su klausimais, kuriuos apima šis reglamentas, skirti specialių priemonių kūrimui skirtų algoritmų kūrimui, mokymui, testavimui ir patvirtinimui, ir kiti konkretūs mokslinių tyrimų ir inovacijų projektai, kurie yra svarbūs siekiant Europolo tikslų.

(*1)  
  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1)."

(*2)  
  2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/784 dėl teroristinio turinio sklaidos internete klausimo sprendimo (OL L 172, 2021 5 17, p. 79)."

(*3)  
  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (OL L 335, 2011 12 17, p. 1).“;"

| 2) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | įterpiamas šis punktas:






  „ha) | teikia administracinę ir finansinę paramą valstybių narių specialiesiems intervencijos padaliniams, kaip nurodyta Tarybos sprendime 2008/617/TVR (*4); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

įterpiamas šis punktas:

„ha)

teikia administracinę ir finansinę paramą valstybių narių specialiesiems intervencijos padaliniams, kaip nurodyta Tarybos sprendime 2008/617/TVR (*4);

(*4)  
  2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2008/617/TVR dėl Europos Sąjungos valstybių narių specialiųjų intervencijos padalinių bendradarbiavimo krizinėse situacijose gerinimo (OL L 210, 2008 8 6, p. 73).“;"

| ii) | j punktas pakeičiamas taip:






  „j) | bendradarbiauja su Sąjungos įstaigomis, įsteigtomis remiantis SESV V antraštine dalimi, su OLAF bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/881 (*5) įsteigta Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūra (ENISA), visų pirma keisdamasis informacija ir teikdamas joms analitinę paramą jų atitinkamai kompetencijai priklausančiose srityse; |
| --- | --- | --- |

ii)

j punktas pakeičiamas taip:

„j)

bendradarbiauja su Sąjungos įstaigomis, įsteigtomis remiantis SESV V antraštine dalimi, su OLAF bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/881 (*5) įsteigta Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūra (ENISA), visų pirma keisdamasis informacija ir teikdamas joms analitinę paramą jų atitinkamai kompetencijai priklausančiose srityse;

(*5)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/881 dėl ENISA (Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūros) ir informacinių ir ryšių technologijų kibernetinio saugumo sertifikavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 526/2013 (Kibernetinio saugumo aktas) (OL L 151, 2019 6 7, p. 15).“;"

| iii) | m punktas pakeičiamas taip:






  „m) | remia valstybių narių veiksmus užkertant kelią I priede išvardytoms nusikalstamoms veikoms, kurioms sudaromos sąlygos, kurios skatinamos ar įvykdomos naudojantis internetu, ir su jomis kovojant, be kita ko:






  i) | valstybių narių kompetentingų institucijų prašymu padėdamas joms reaguoti į įtariamai nusikalstamo pobūdžio kibernetinius išpuolius; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

m punktas pakeičiamas taip:

„m)

remia valstybių narių veiksmus užkertant kelią I priede išvardytoms nusikalstamoms veikoms, kurioms sudaromos sąlygos, kurios skatinamos ar įvykdomos naudojantis internetu, ir su jomis kovojant, be kita ko:

i)

valstybių narių kompetentingų institucijų prašymu padėdamas joms reaguoti į įtariamai nusikalstamo pobūdžio kibernetinius išpuolius;

| ii) | bendradarbiaudamas su valstybių narių kompetentingomis institucijomis dėl nurodymų pašalinti pagal Reglamento (ES) 2021/784 14 straipsnį, ir |
| --- | --- |

ii)

bendradarbiaudamas su valstybių narių kompetentingomis institucijomis dėl nurodymų pašalinti pagal Reglamento (ES) 2021/784 14 straipsnį, ir

| iii) | atkreipdamas atitinkamų internetinių paslaugų teikėjų dėmesį į internetinį turinį, kad jie savanoriškai apsvarstytų to turinio suderinamumą su jų pačių nuostatomis ir sąlygomis;“; |
| --- | --- |

iii)

atkreipdamas atitinkamų internetinių paslaugų teikėjų dėmesį į internetinį turinį, kad jie savanoriškai apsvarstytų to turinio suderinamumą su jų pačių nuostatomis ir sąlygomis;“;

| iv) | papildoma šiais punktais:






  „r) | padeda valstybėms narėms nustatyti asmenis, kurie dalyvauja vykdant I priede nurodytą nusikalstamą veiką ir kurie kelia didelę riziką saugumui; |
| --- | --- | --- |

iv)

papildoma šiais punktais:

„r)

padeda valstybėms narėms nustatyti asmenis, kurie dalyvauja vykdant I priede nurodytą nusikalstamą veiką ir kurie kelia didelę riziką saugumui;

| s) | padeda atlikti bendrus, koordinuojamus ir prioritetinius tyrimus r punkte nurodytų asmenų atžvilgiu; |
| --- | --- |

s)

padeda atlikti bendrus, koordinuojamus ir prioritetinius tyrimus r punkte nurodytų asmenų atžvilgiu;

| t) | padeda valstybėms narėms tvarkyti trečiųjų valstybių arba tarptautinių organizacijų Europolui perduotus duomenis apie asmenis, dalyvaujančius teroristinėje arba sunkaus nusikalstamumo veikloje, ir siūlo valstybėms narėms (jų nuožiūra ir tuos duomenis patikrinus bei išanalizavus) galimą Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų valstybių piliečių (toliau – informaciniai perspėjimai) įvedimą į Šengeno informacinę sistemą (SIS) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1862 (*6); |
| --- | --- |

t)

padeda valstybėms narėms tvarkyti trečiųjų valstybių arba tarptautinių organizacijų Europolui perduotus duomenis apie asmenis, dalyvaujančius teroristinėje arba sunkaus nusikalstamumo veikloje, ir siūlo valstybėms narėms (jų nuožiūra ir tuos duomenis patikrinus bei išanalizavus) galimą Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų valstybių piliečių (toliau – informaciniai perspėjimai) įvedimą į Šengeno informacinę sistemą (SIS) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1862 (*6);

| u) | atsižvelgdamas į savo tikslus, padeda įgyvendinti Reglamentu (ES) Nr. 1053/2013 nustatytą vertinimo ir stebėsenos mechanizmą siekiant tikrinti Šengeno acquis taikymą, kai aktualu, teikdamas ekspertines žinias ir analizę; |
| --- | --- |

u)

atsižvelgdamas į savo tikslus, padeda įgyvendinti Reglamentu (ES) Nr. 1053/2013 nustatytą vertinimo ir stebėsenos mechanizmą siekiant tikrinti Šengeno acquis taikymą, kai aktualu, teikdamas ekspertines žinias ir analizę;

| v) | proaktyviai stebi mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kuri yra svarbi siekiant Europolo tikslų, ir prisideda prie tokios veiklos vykdymo remdamas susijusią valstybių narių veiklą ir pats vykdydamas susijusią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, įskaitant teisėsaugos institucijų naudojimui skirtų specialių priemonių kūrimui skirtų algoritmų kūrimo, mokymo, testavimo ir patvirtinimo projektus, bei platina tokios veiklos rezultatus valstybėms narėms pagal 67 straipsnį; |
| --- | --- |

v)

proaktyviai stebi mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kuri yra svarbi siekiant Europolo tikslų, ir prisideda prie tokios veiklos vykdymo remdamas susijusią valstybių narių veiklą ir pats vykdydamas susijusią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, įskaitant teisėsaugos institucijų naudojimui skirtų specialių priemonių kūrimui skirtų algoritmų kūrimo, mokymo, testavimo ir patvirtinimo projektus, bei platina tokios veiklos rezultatus valstybėms narėms pagal 67 straipsnį;

| w) | padeda kurti Sąjungos įstaigų vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos sinergijas, kurios svarbios siekiant Europolo tikslų, be kita ko, pasitelkdamas ES vidaus saugumo inovacijų centrą ir glaudžiai bendradarbiaudamas su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

w)

padeda kurti Sąjungos įstaigų vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos sinergijas, kurios svarbios siekiant Europolo tikslų, be kita ko, pasitelkdamas ES vidaus saugumo inovacijų centrą ir glaudžiai bendradarbiaudamas su valstybėmis narėmis;

| x) | valstybių narių prašymu remia jų veiksmus sprendžiant internetines krizines situacijas, visų pirma teikdamas privatiems subjektams informaciją, būtiną atitinkamam internetiniam turiniui nustatyti; |
| --- | --- |

x)

valstybių narių prašymu remia jų veiksmus sprendžiant internetines krizines situacijas, visų pirma teikdamas privatiems subjektams informaciją, būtiną atitinkamam internetiniam turiniui nustatyti;

| y) | remia valstybių narių veiksmus sprendžiant seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos platinimo internete problemą; |
| --- | --- |

y)

remia valstybių narių veiksmus sprendžiant seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos platinimo internete problemą;

| z) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/1153 (*7) 12 straipsnį bendradarbiauja su finansinės žvalgybos padaliniais (FŽP), įsteigtais pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 (*8), per atitinkamą Europolo nacionalinį padalinį arba, jei leidžia atitinkama valstybė narė, palaikydamas tiesioginius ryšius su FŽP, visų pirma keisdamasis informacija su valstybėms narėms ir teikdamas joms analizes, kad padėtų atlikti tarpvalstybinius tyrimus dėl tarpvalstybinių nusikalstamų organizacijų vykdomos pinigų plovimo veiklos ir terorizmo finansavimo. |
| --- | --- |

z)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/1153 (*7) 12 straipsnį bendradarbiauja su finansinės žvalgybos padaliniais (FŽP), įsteigtais pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 (*8), per atitinkamą Europolo nacionalinį padalinį arba, jei leidžia atitinkama valstybė narė, palaikydamas tiesioginius ryšius su FŽP, visų pirma keisdamasis informacija su valstybėms narėms ir teikdamas joms analizes, kad padėtų atlikti tarpvalstybinius tyrimus dėl tarpvalstybinių nusikalstamų organizacijų vykdomos pinigų plovimo veiklos ir terorizmo finansavimo.

(*6)  
  2018 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1862 dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo policijos bendradarbiavimui ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose, kuriuo iš dalies keičiamas ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2007/533/TVR ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1986/2006 ir Komisijos sprendimas 2010/261/ES (OL L 312, 2018 12 7, p. 56)."

(*7)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1153, kuria nustatomos taisyklės dėl paprastesnio finansinės ir kitos informacijos naudojimo tam tikrų nusikalstamų veikų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais ir kuria panaikinamas Tarybos sprendimas 2000/642/TVR (OL L 186, 2019 7 11, p. 122)."

(*8)  
  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).“;"

| v) | papildoma šiomis pastraipomis:
  „Kad valstybė narė per 12 mėnesių nuo tos dienos, kurią Europolas pateikia pasiūlymą dėl galimo pirmos pastraipos t punkte nurodyto informacinio perspėjimo įvedimo, galėtų pranešti kitoms valstybėms narėms ir Europolui apie duomenų analizės ir patikrinimo rezultatus bei apie tai, ar perspėjimas buvo įvestas į SIS, įdiegiamas periodinio informacijos teikimo mechanizmas.
  Valstybės narės informuoja Europolą apie visus į SIS įvestus informacinius perspėjimus ir apie visas tokių informacinių perspėjimų atitiktis, ir per Europolą gali informuoti trečiąją valstybę ar tarptautinę organizaciją, kuri pateikė duomenis, kurių pagrindu buvo įvestas informacinis perspėjimas, apie tokių informacinių perspėjimų atitiktis, laikydamosi Reglamente (ES) 2018/1862 nustatytos procedūros.“; |
| --- | --- |

v)

papildoma šiomis pastraipomis:

„Kad valstybė narė per 12 mėnesių nuo tos dienos, kurią Europolas pateikia pasiūlymą dėl galimo pirmos pastraipos t punkte nurodyto informacinio perspėjimo įvedimo, galėtų pranešti kitoms valstybėms narėms ir Europolui apie duomenų analizės ir patikrinimo rezultatus bei apie tai, ar perspėjimas buvo įvestas į SIS, įdiegiamas periodinio informacijos teikimo mechanizmas.

Valstybės narės informuoja Europolą apie visus į SIS įvestus informacinius perspėjimus ir apie visas tokių informacinių perspėjimų atitiktis, ir per Europolą gali informuoti trečiąją valstybę ar tarptautinę organizaciją, kuri pateikė duomenis, kurių pagrindu buvo įvestas informacinis perspėjimas, apie tokių informacinių perspėjimų atitiktis, laikydamosi Reglamente (ES) 2018/1862 nustatytos procedūros.“;

| b) | 2 dalies antras sakinys pakeičiamas taip:
  „Europolas taip pat padeda įgyvendinti šiuos prioritetus operatyviniu lygiu, visų pirma Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykėje platformoje (EMPACT), be kita ko, palengvindamas valstybių narių vadovaujamą operatyvinę ir strateginę veiklą bei jai teikdamas administracinę, logistinę, finansinę ir operatyvinę paramą.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies antras sakinys pakeičiamas taip:

„Europolas taip pat padeda įgyvendinti šiuos prioritetus operatyviniu lygiu, visų pirma Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykėje platformoje (EMPACT), be kita ko, palengvindamas valstybių narių vadovaujamą operatyvinę ir strateginę veiklą bei jai teikdamas administracinę, logistinę, finansinę ir operatyvinę paramą.“;

| c) | 3 dalis papildoma šiuo sakiniu:
  „Europolas taip pat teikia grėsmės vertinimo analizę, grindžiamą jo turima informacija apie nusikalstamus reiškinius ir tendencijas, kad padėtų Komisijai ir valstybėms narėms atlikti rizikos vertinimus.“; |
| --- | --- |

c)

3 dalis papildoma šiuo sakiniu:

„Europolas taip pat teikia grėsmės vertinimo analizę, grindžiamą jo turima informacija apie nusikalstamus reiškinius ir tendencijas, kad padėtų Komisijai ir valstybėms narėms atlikti rizikos vertinimus.“;

| d) | įterpiamos šios dalys:

  „4a.   Europolas padeda valstybėms narėms ir Komisijai nustatyti pagrindines mokslinių tyrimų temas.
  Europolas padeda Komisijai rengti ir įgyvendinti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos bendrąsias programas, kurios yra svarbios siekiant Europolo tikslų.
  Kai aktualu, vadovaudamasis 1 dalies pirmos pastraipos w punktu Europolas gali platinti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus, taip prisidėdamas prie atitinkamų Sąjungos įstaigų vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos sinergijų kūrimo.
  Europolas imasi visų būtinų priemonių, kad būtų vengiama interesų konfliktų. Kai Europolas padeda Komisijai nustatyti pagrindines mokslinių tyrimų temas ir rengti bei įgyvendinti atitinkamą Sąjungos bendrąją programą, Europolui pagal tą programą finansavimas neskiriamas.
  Rengdamas ir konceptualizuodamas mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, susijusią su klausimais, kuriems taikomas šis reglamentas, Europolas gali, kai aktualu, konsultuotis su Komisijos jungtiniu tyrimų centru.


  4b.   Europolas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/452 (*9) padeda valstybėms narėms tikrinti konkrečių tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą atvejų, susijusių su įmonėmis, tiekiančiomis technologijas, įskaitant programinę įrangą, kurias Europolas arba valstybės narės naudoja nusikalstamų veikų, kurias apima Europolo veiklos tikslai, prevencijos ir tyrimo tikslais, numatomą poveikį saugumui.


  (*9)  
  2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/452, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema (OL L 79 I, 2019 3 21, p. 1).“;" |
| --- | --- |

d)

įterpiamos šios dalys:

„4a.   Europolas padeda valstybėms narėms ir Komisijai nustatyti pagrindines mokslinių tyrimų temas.

Europolas padeda Komisijai rengti ir įgyvendinti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos bendrąsias programas, kurios yra svarbios siekiant Europolo tikslų.

Kai aktualu, vadovaudamasis 1 dalies pirmos pastraipos w punktu Europolas gali platinti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus, taip prisidėdamas prie atitinkamų Sąjungos įstaigų vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos sinergijų kūrimo.

Europolas imasi visų būtinų priemonių, kad būtų vengiama interesų konfliktų. Kai Europolas padeda Komisijai nustatyti pagrindines mokslinių tyrimų temas ir rengti bei įgyvendinti atitinkamą Sąjungos bendrąją programą, Europolui pagal tą programą finansavimas neskiriamas.

Rengdamas ir konceptualizuodamas mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, susijusią su klausimais, kuriems taikomas šis reglamentas, Europolas gali, kai aktualu, konsultuotis su Komisijos jungtiniu tyrimų centru.

4b.   Europolas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/452 (*9) padeda valstybėms narėms tikrinti konkrečių tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą atvejų, susijusių su įmonėmis, tiekiančiomis technologijas, įskaitant programinę įrangą, kurias Europolas arba valstybės narės naudoja nusikalstamų veikų, kurias apima Europolo veiklos tikslai, prevencijos ir tyrimo tikslais, numatomą poveikį saugumui.

(*9)  
  2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/452, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema (OL L 79 I, 2019 3 21, p. 1).“;"

*9

| e) | 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Vykdydamas savo užduotis, Europolas netaiko prievartos priemonių.
  Europolo darbuotojai gali valstybių narių kompetentingoms institucijoms jų prašymu ir laikydamiesi savo nacionalinės teisės teikti operatyvinę paramą tyrimo priemonių taikymo metu, visų pirma palengvindami tarpvalstybinį keitimąsi informacija, teikdami kriminalistinę ir techninę pagalbą ir dalyvaudami vykdant tas tyrimo priemones. Europolo darbuotojai neturi įgaliojimų patys vykdyti tyrimo priemonių.“; |
| --- | --- |

e)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Vykdydamas savo užduotis, Europolas netaiko prievartos priemonių.

Europolo darbuotojai gali valstybių narių kompetentingoms institucijoms jų prašymu ir laikydamiesi savo nacionalinės teisės teikti operatyvinę paramą tyrimo priemonių taikymo metu, visų pirma palengvindami tarpvalstybinį keitimąsi informacija, teikdami kriminalistinę ir techninę pagalbą ir dalyvaudami vykdant tas tyrimo priemones. Europolo darbuotojai neturi įgaliojimų patys vykdyti tyrimo priemonių.“;

| f) | papildoma šia dalimi:

  „5a.   Vykdydamas savo užduotis, Europolas užtikrina pagarbą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija) įtvirtintoms pagrindinėms teisėms ir laisvėms.“; |
| --- | --- |

f)

papildoma šia dalimi:

„5a.   Vykdydamas savo užduotis, Europolas užtikrina pagarbą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija) įtvirtintoms pagrindinėms teisėms ir laisvėms.“;

| 3) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:

  „1a.   Nedarant poveikio 1 daliai, kai, vykdomojo direktoriaus nuomone, turėtų būti inicijuotas konkrečios nusikalstamos veikos, kuri susijusi tik su viena valstybe nare, tačiau daro poveikį su Sąjungos politika susijusiam bendrajam interesui, tyrimas, jis per nacionalinį padalinį gali pasiūlyti atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai inicijuoti, atlikti arba koordinuoti tokį nusikalstamos veikos tyrimą.“; |
| --- | --- | --- |

3)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„1a.   Nedarant poveikio 1 daliai, kai, vykdomojo direktoriaus nuomone, turėtų būti inicijuotas konkrečios nusikalstamos veikos, kuri susijusi tik su viena valstybe nare, tačiau daro poveikį su Sąjungos politika susijusiam bendrajam interesui, tyrimas, jis per nacionalinį padalinį gali pasiūlyti atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai inicijuoti, atlikti arba koordinuoti tokį nusikalstamos veikos tyrimą.“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Nacionaliniai padaliniai nepagrįstai nedelsdami praneša Europolui arba vykdomajam direktoriui apie atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sprendimą dėl visų prašymų, pateiktų pagal 1 dalį ar visų pasiūlymų, pateiktų pagal 1a dalį.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Nacionaliniai padaliniai nepagrįstai nedelsdami praneša Europolui arba vykdomajam direktoriui apie atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sprendimą dėl visų prašymų, pateiktų pagal 1 dalį ar visų pasiūlymų, pateiktų pagal 1a dalį.“;

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Europolas nedelsdamas informuoja Eurojustą ir, kai tinkama, Europos prokuratūrą apie visus pagal 1 dalį pateiktus prašymus ar pagal 1a dalį pateiktus pasiūlymus ir visus valstybės narės kompetentingos institucijos sprendimus pagal 2 dalį.“; |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Europolas nedelsdamas informuoja Eurojustą ir, kai tinkama, Europos prokuratūrą apie visus pagal 1 dalį pateiktus prašymus ar pagal 1a dalį pateiktus pasiūlymus ir visus valstybės narės kompetentingos institucijos sprendimus pagal 2 dalį.“;

| 4) | 7 straipsnio 8 dalis pakeičiama taip:

  „8.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos FŽP, neviršydamas savo įgaliojimų ir kompetencijos bei laikydamasis nacionalinių procedūrinių apsaugos priemonių, turėtų teisę atsakyti į tinkamai pagrįstus prašymus, kuriuos pagal Direktyvos (ES) 2019/1153 12 straipsnį dėl finansinės informacijos ir finansinės analizės pateikė Europolas per savo nacionalinį padalinį arba, jei tai leidžia ta valstybė narė, palaikydamas tiesioginius ryšius su FŽP.“; |
| --- | --- |

4)

7 straipsnio 8 dalis pakeičiama taip:

„8.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos FŽP, neviršydamas savo įgaliojimų ir kompetencijos bei laikydamasis nacionalinių procedūrinių apsaugos priemonių, turėtų teisę atsakyti į tinkamai pagrįstus prašymus, kuriuos pagal Direktyvos (ES) 2019/1153 12 straipsnį dėl finansinės informacijos ir finansinės analizės pateikė Europolas per savo nacionalinį padalinį arba, jei tai leidžia ta valstybė narė, palaikydamas tiesioginius ryšius su FŽP.“;

| 5) | 11 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma ir vadovaudamasi šio reglamento 12 straipsniu kasmet priima bendrąjį programavimo dokumentą, kaip nurodyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/715 (*10) 32 straipsnyje. |
| --- | --- | --- | --- |

5)

11 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma ir vadovaudamasi šio reglamento 12 straipsniu kasmet priima bendrąjį programavimo dokumentą, kaip nurodyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/715 (*10) 32 straipsnyje.

*10

(*10)  
  2018 m. gruodžio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/715 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo organams, įsteigtiems pagal SESV ir Euratomo sutartį ir nurodytiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 70 straipsnyje (OL L 122, 2019 5 10, p. 1).“;"

*10

| b) | papildoma šiais punktais:






  „v) | skiria 41c straipsnyje nurodytą pagrindinių teisių pareigūną; |
| --- | --- | --- |

b)

papildoma šiais punktais:

„v)

skiria 41c straipsnyje nurodytą pagrindinių teisių pareigūną;

| w) | nustato kriterijus, kuriais remdamasis Europolas gali teikti pasiūlymus dėl galimo informacinių perspėjimų įvedimo į SIS.“; |
| --- | --- |

w)

nustato kriterijus, kuriais remdamasis Europolas gali teikti pasiūlymus dėl galimo informacinių perspėjimų įvedimo į SIS.“;

| 6) | 12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valdyba kasmet ne vėliau kaip lapkričio 30 d. priima bendrąjį programavimo dokumentą, kurį sudaro Europolo daugiametis programavimas ir metinė darbo programa, remdamasi vykdomojo direktoriaus pateiktu projektu, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę ir dėl daugiamečio programavimo pasikonsultavusi su Jungtinė parlamentinės kontrolės grupė (JPKG).
  Jei valdyba nusprendžia visiškai ar iš dalies neatsižvelgti į pirmoje pastraipoje nurodytą Komisijos nuomonę, Europolas pateikia išsamų pagrindimą.
  Jei valdyba nusprendžia neatsižvelgti į klausimus, kuriuos pagal 51 straipsnio 2 dalies c punktą iškelia JPK), Europolas pateikia išsamų pagrindimą.
  Priėmus bendrąjį programavimo dokumentą, valdyba jį perduoda Tarybai, Komisijai ir JPKG.“; |
| --- | --- | --- |

6)

12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valdyba kasmet ne vėliau kaip lapkričio 30 d. priima bendrąjį programavimo dokumentą, kurį sudaro Europolo daugiametis programavimas ir metinė darbo programa, remdamasi vykdomojo direktoriaus pateiktu projektu, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę ir dėl daugiamečio programavimo pasikonsultavusi su Jungtinė parlamentinės kontrolės grupė (JPKG).

Jei valdyba nusprendžia visiškai ar iš dalies neatsižvelgti į pirmoje pastraipoje nurodytą Komisijos nuomonę, Europolas pateikia išsamų pagrindimą.

Jei valdyba nusprendžia neatsižvelgti į klausimus, kuriuos pagal 51 straipsnio 2 dalies c punktą iškelia JPK), Europolas pateikia išsamų pagrindimą.

Priėmus bendrąjį programavimo dokumentą, valdyba jį perduoda Tarybai, Komisijai ir JPKG.“;

| b) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Daugiamečiame programavime nustatomas bendras strateginis programavimas, įskaitant tikslus, numatomus rezultatus ir veiklos rezultatų rodiklius. Jame taip pat išdėstomas išteklių planavimas, įskaitant daugiametį biudžetą ir personalo planą. Jis apima santykių su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis strategiją bei Europolo planuojamą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Daugiamečiame programavime nustatomas bendras strateginis programavimas, įskaitant tikslus, numatomus rezultatus ir veiklos rezultatų rodiklius. Jame taip pat išdėstomas išteklių planavimas, įskaitant daugiametį biudžetą ir personalo planą. Jis apima santykių su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis strategiją bei Europolo planuojamą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą.“;

| 7) | 14 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Valdyba gali pakviesti bet kurį asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi diskusijoje, dalyvauti jos posėdyje kaip balso teisės neturintį stebėtoją.
  Du JPKG atstovai kviečiami dalyvauti dviejuose eiliniuose valdybos posėdžiuose per metus stebėtojų teisėmis be balsavimo teisės aptarti šiuos politinės svarbos klausimus:






  a) | 11 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą praėjusių metų konsoliduotosios metinės veiklos ataskaitą; |
| --- | --- | --- |

7)

14 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Valdyba gali pakviesti bet kurį asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi diskusijoje, dalyvauti jos posėdyje kaip balso teisės neturintį stebėtoją.

Du JPKG atstovai kviečiami dalyvauti dviejuose eiliniuose valdybos posėdžiuose per metus stebėtojų teisėmis be balsavimo teisės aptarti šiuos politinės svarbos klausimus:

a)

11 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą praėjusių metų konsoliduotosios metinės veiklos ataskaitą;

| b) | 12 straipsnyje nurodytą sekančių metų bendrąjį programavimo dokumentą ir metinį biudžetą; |
| --- | --- |

b)

12 straipsnyje nurodytą sekančių metų bendrąjį programavimo dokumentą ir metinį biudžetą;

| c) | JPKG klausimus raštu ir atsakymus; |
| --- | --- |

c)

JPKG klausimus raštu ir atsakymus;

| d) | išorės santykius ir partnerystės klausimus. |
| --- | --- |

d)

išorės santykius ir partnerystės klausimus.

Valdyba kartu su JPKG atstovais gali nustatyti kitus politinės svarbos klausimus, kurie turi būti aptariami pirmoje pastraipoje nurodytuose posėdžiuose.“;

| 8) | 16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Taryba arba JPKG gali paprašyti vykdomojo direktoriaus pateikti savo pareigų vykdymo ataskaitą.“; |
| --- | --- | --- |

8)

16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Taryba arba JPKG gali paprašyti vykdomojo direktoriaus pateikti savo pareigų vykdymo ataskaitą.“;

| b) | 5 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | 12 straipsnyje nurodyto bendrojo programavimo dokumento projekto rengimą bei jo pateikimą valdybai, pasikonsultavus su Komisija ir JPKG;“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

5 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

d punktas pakeičiamas taip:

„d)

12 straipsnyje nurodyto bendrojo programavimo dokumento projekto rengimą bei jo pateikimą valdybai, pasikonsultavus su Komisija ir JPKG;“;

| ii) | įterpiamas šis punktas:






  „oa) | valdybos informavimą apie susitarimo memorandumus, pasirašytus su privačiais subjektais;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

įterpiamas šis punktas:

„oa)

valdybos informavimą apie susitarimo memorandumus, pasirašytus su privačiais subjektais;“;

| 9) | 18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | sudarant palankesnes sąlygas valstybėms narėms, Europolui, kitoms Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims, tarptautinėms organizacijoms ir privatiems subjektams keistis informacija;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

9)

18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

d punktas pakeičiamas taip:

„d)

sudarant palankesnes sąlygas valstybėms narėms, Europolui, kitoms Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims, tarptautinėms organizacijoms ir privatiems subjektams keistis informacija;“;

| ii) | papildoma šiais punktais:






  „e) | vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus; |
| --- | --- | --- |

ii)

papildoma šiais punktais:

„e)

vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus;

| f) | padedant valstybėms narėms jų prašymu informuoti visuomenę apie įtariamus ar nuteistus asmenis, kurių ieškoma remiantis nacionalinio teismo sprendimu, priimtu dėl nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, ir sudarant visuomenei palankesnes sąlygas informaciją apie tokius asmenis teikti valstybėms narėms ir Europolui.“; |
| --- | --- |

f)

padedant valstybėms narėms jų prašymu informuoti visuomenę apie įtariamus ar nuteistus asmenis, kurių ieškoma remiantis nacionalinio teismo sprendimu, priimtu dėl nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, ir sudarant visuomenei palankesnes sąlygas informaciją apie tokius asmenis teikti valstybėms narėms ir Europolui.“;

| b) | įterpiama ši dalis:

  „3a.   Jei to reikia norint pasiekti Europolo mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų tikslus, asmens duomenų tvarkymas tuo tikslu vykdomas tik įgyvendinant Europolo mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus su aiškiai apibrėžtais tikslais ir paskirtimi, laikantis 33a straipsnio.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„3a.   Jei to reikia norint pasiekti Europolo mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų tikslus, asmens duomenų tvarkymas tuo tikslu vykdomas tik įgyvendinant Europolo mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus su aiškiai apibrėžtais tikslais ir paskirtimi, laikantis 33a straipsnio.“;

| c) | 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Nedarant poveikio 8 straipsnio 4 daliai, 18 straipsnio 2 dalies e punktui, 18a straipsniui ir duomenų tvarkymui pagal 26 straipsnio 6c dalį, kai Europolo infrastruktūra yra naudojama asmens duomenų dvišaliams mainams ir Europolas neturi prieigos prie duomenų turinio, asmens duomenų kategorijos ir duomenų subjektų, kurių duomenys gali būti renkami ir tvarkomi šio straipsnio 2 dalies tikslais, kategorijos yra išvardytos II priede.“; |
| --- | --- |

c)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Nedarant poveikio 8 straipsnio 4 daliai, 18 straipsnio 2 dalies e punktui, 18a straipsniui ir duomenų tvarkymui pagal 26 straipsnio 6c dalį, kai Europolo infrastruktūra yra naudojama asmens duomenų dvišaliams mainams ir Europolas neturi prieigos prie duomenų turinio, asmens duomenų kategorijos ir duomenų subjektų, kurių duomenys gali būti renkami ir tvarkomi šio straipsnio 2 dalies tikslais, kategorijos yra išvardytos II priede.“;

| d) | įterpiama ši dalis:

  „5a.   Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (*11) 73 straipsnį Europolas, kai taikytina ir kiek tai įmanoma, aiškiai atskiria asmens duomenis, susijusius su II priede išvardintų skirtingų kategorijų duomenų subjektais.


  (*11)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).“;" |
| --- | --- |

d)

įterpiama ši dalis:

„5a.   Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (*11) 73 straipsnį Europolas, kai taikytina ir kiek tai įmanoma, aiškiai atskiria asmens duomenis, susijusius su II priede išvardintų skirtingų kategorijų duomenų subjektais.

(*11)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).“;"

*11

| e) | 6 dalis pakeičiama taip:

  „6.   Europolas gali laikinai tvarkyti duomenis siekdamas nustatyti, ar tie duomenys susiję su jo užduotimis, ir, jei tie duomenys susiję su jo užduotimis, dėl kurio iš 2 dalyje nurodytų tikslų jie yra svarbūs. Tokių duomenų tvarkymo terminas negali viršyti šešių mėnesių nuo jų gavimo.“; |
| --- | --- |

e)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Europolas gali laikinai tvarkyti duomenis siekdamas nustatyti, ar tie duomenys susiję su jo užduotimis, ir, jei tie duomenys susiję su jo užduotimis, dėl kurio iš 2 dalyje nurodytų tikslų jie yra svarbūs. Tokių duomenų tvarkymo terminas negali viršyti šešių mėnesių nuo jų gavimo.“;

| f) | įterpiamos šios dalys:

  „6a.   Prieš tvarkydamas duomenis pagal šio straipsnio 2 dalį, kai tai tikrai būtina siekiant tik nustatyti, ar asmens duomenys atitinka šio straipsnio 5 dalį, ir tik tuo vieninteliu tikslu, Europolas gali laikinai tvarkyti pagal 17 straipsnio 1 ir 2 dalis jam pateiktus asmens duomenis, be kita ko, palygindamas tuos duomenis su visais duomenimis, kuriuos Europolas jau tvarko pagal šio straipsnio 5 dalį.
  Europolas asmens duomenis pagal pirmą pastraipą tvarko ne ilgiau kaip 18 mėnesių nuo tada, kai jis nustato, kad tuos duomenis apima jo veiklos tikslai, arba, pagrįstais atvejais, ilgesnį laikotarpį, jeigu tai būtina šio straipsnio tikslais. Apie bet kokį duomenų tvarkymo laikotarpio pratęsimą Europolas informuoja EDAPP. Maksimalus duomenų tvarkymo pagal pirmą pastraipą laikotarpis yra treji metai. Tokie asmens duomenys saugomi juos funkciškai atskyrus nuo kitų duomenų.
  Jei Europolas padaro išvadą, kad šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmens duomenys neatitinka 5 dalies, jis tuos duomenis ištrina ir, kai aktualu, atitinkamai informuoja tų ištrintų duomenų teikėją.


  6b.   Vykdomojo direktoriaus pasiūlymu valdyba, pasikonsultavusi su EDAPP ir tinkamai atsižvelgdama į Reglamento (ES) 2018/1725 71 straipsnyje nurodytus principus, patikslina su šio straipsnio 6 ir 6a dalyse nurodytu duomenų tvarkymu susijusias sąlygas, visų pirma kiek tai susiję su tų duomenų teikimu, prieiga prie tų duomenų ir jų naudojimu, taip pat tokių duomenų laikymo ir ištrynimo terminais, kurie negali viršyti šio straipsnio 6 ir 6a dalyse nustatytų terminų.“; |
| --- | --- |

f)

įterpiamos šios dalys:

„6a.   Prieš tvarkydamas duomenis pagal šio straipsnio 2 dalį, kai tai tikrai būtina siekiant tik nustatyti, ar asmens duomenys atitinka šio straipsnio 5 dalį, ir tik tuo vieninteliu tikslu, Europolas gali laikinai tvarkyti pagal 17 straipsnio 1 ir 2 dalis jam pateiktus asmens duomenis, be kita ko, palygindamas tuos duomenis su visais duomenimis, kuriuos Europolas jau tvarko pagal šio straipsnio 5 dalį.

Europolas asmens duomenis pagal pirmą pastraipą tvarko ne ilgiau kaip 18 mėnesių nuo tada, kai jis nustato, kad tuos duomenis apima jo veiklos tikslai, arba, pagrįstais atvejais, ilgesnį laikotarpį, jeigu tai būtina šio straipsnio tikslais. Apie bet kokį duomenų tvarkymo laikotarpio pratęsimą Europolas informuoja EDAPP. Maksimalus duomenų tvarkymo pagal pirmą pastraipą laikotarpis yra treji metai. Tokie asmens duomenys saugomi juos funkciškai atskyrus nuo kitų duomenų.

Jei Europolas padaro išvadą, kad šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmens duomenys neatitinka 5 dalies, jis tuos duomenis ištrina ir, kai aktualu, atitinkamai informuoja tų ištrintų duomenų teikėją.

6b.   Vykdomojo direktoriaus pasiūlymu valdyba, pasikonsultavusi su EDAPP ir tinkamai atsižvelgdama į Reglamento (ES) 2018/1725 71 straipsnyje nurodytus principus, patikslina su šio straipsnio 6 ir 6a dalyse nurodytu duomenų tvarkymu susijusias sąlygas, visų pirma kiek tai susiję su tų duomenų teikimu, prieiga prie tų duomenų ir jų naudojimu, taip pat tokių duomenų laikymo ir ištrynimo terminais, kurie negali viršyti šio straipsnio 6 ir 6a dalyse nustatytų terminų.“;

| 10) | įterpiamas šis straipsnis:

  „18a straipsnis
  Asmens duomenų tvarkymas padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimą

  1.   Prireikus padėti vykdyti konkretų nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, vykdomą tyrimą, Europolas gali tvarkyti su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais nesusijusius asmens duomenis, jeigu:






  a) | valstybė narė, Europos prokuratūra arba Eurojustas teikia tyrimo duomenis Europolui pagal 17 straipsnio 1 dalies a arba b punktą ir prašo Europolo padėti atlikti tą tyrimą:






  i) | atliekant operatyvinę analizę pagal 18 straipsnio 2 dalies c punktą, arba |
| --- | --- | --- | --- |

10)

įterpiamas šis straipsnis:

„18a straipsnis

Asmens duomenų tvarkymas padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimą

1.   Prireikus padėti vykdyti konkretų nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, vykdomą tyrimą, Europolas gali tvarkyti su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais nesusijusius asmens duomenis, jeigu:

a)

valstybė narė, Europos prokuratūra arba Eurojustas teikia tyrimo duomenis Europolui pagal 17 straipsnio 1 dalies a arba b punktą ir prašo Europolo padėti atlikti tą tyrimą:

i)

atliekant operatyvinę analizę pagal 18 straipsnio 2 dalies c punktą, arba

| ii) | išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais atliekant kryžminę patikrą pagal 18 straipsnio 2 dalies a punktą; |
| --- | --- |

ii)

išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais atliekant kryžminę patikrą pagal 18 straipsnio 2 dalies a punktą;

| b) | Europolas nustato, kad netvarkant asmens duomenų, kurie neatitinka 18 straipsnio 5 dalies, neįmanoma atlikti operatyvinės analizės pagal 18 straipsnio 2 dalies c punktą arba kryžminės patikros pagal 18 straipsnio 2 dalies a punktą siekiant padėti vykdyti tą tyrimą. |
| --- | --- |

b)

Europolas nustato, kad netvarkant asmens duomenų, kurie neatitinka 18 straipsnio 5 dalies, neįmanoma atlikti operatyvinės analizės pagal 18 straipsnio 2 dalies c punktą arba kryžminės patikros pagal 18 straipsnio 2 dalies a punktą siekiant padėti vykdyti tą tyrimą.

Pirmos pastraipos b punkte nurodyto įvertinimo rezultatai užregistruojami ir siunčiami EDAPP susipažinti, kai Europolas nustoja padėti vykdyti pirmoje pastraipoje nurodytą tyrimą.

2.   Kai 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytos valstybės narės leidimas tvarkyti duomenis vykdant 1 dalyje nurodytą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą laikantis procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių pagal jos taikytiną nacionalinę teisę nustoja galioti, ji praneša apie tai Europolui.

Kai Europos prokuratūra arba Eurojustas teikia tyrimo duomenis Europolui, ir jų leidimas tvarkyti duomenis vykdant 1 dalyje nurodytą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą laikantis procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių pagal taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę nustoja galioti, atitinkama institucija praneša apie tai Europolui.

3.   Europolas gali tvarkyti tyrimo duomenis pagal 18 straipsnio 2 dalį tol, kol padeda atlikti vykdomą konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, dėl kurio tyrimo duomenys buvo pateikti pagal šio straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktą, ir tik tam, kad padėtų atlikti tą tyrimą.

4.   Europolas tyrimo duomenis, pateiktus pagal 1 dalies pirmos pastraipos a punktą, ir tų duomenų tvarkymo rezultatus tų tyrimo duomenų teikėjo prašymu gali saugoti ilgiau nei 3 dalyje nustatytas duomenų tvarkymo terminas, siekiant užtikrinti kriminalinės žvalgybos proceso teisingumą, patikimumą ir atsekamumą, ir tik tol, kol vyksta teismo procesas dėl konkretaus nusikalstamos veikos tyrimo, dėl kurio tie duomenys buvo pateikti.

1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodyti tyrimo duomenų teikėjai arba, jų sutikimu, valstybė narė, kurioje vyksta teismo procesas dėl susijusio konkretaus nusikalstamos veikos tyrimo, gali prašyti Europolo saugoti tyrimo duomenis ir tų duomenų operatyvinės analizės rezultatus ilgiau nei 3 dalyje nustatytas duomenų tvarkymo terminas, siekiant užtikrinti kriminalinės žvalgybos proceso teisingumą, patikimumą ir atsekamumą, ir tik tol, kol vyksta teismo procesas dėl susijusio konkretaus nusikalstamos veikos tyrimo toje kitoje valstybėje narėje.

5.   Nedarant poveikio asmens duomenų tvarkymui pagal 18 straipsnio 6a dalį, asmens duomenys, nesusiję su II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektais, saugomi juos funkciškai atskyrus nuo kitų duomenų ir tvarkomi tik tada, kai tai būtina ir proporcinga šio straipsnio 3, 4 ir 6 dalių tikslais.

Vykdomojo direktoriaus pasiūlymu valdyba, pasikonsultavusi su EDAPP, patikslina sąlygas, susijusias su asmens duomenų teikimu ir tvarkymu pagal 3 ir 4 dalis.

6.   Šio straipsnio 1–4 dalys taip pat taikomos tuomet, kai Europolui asmens duomenis teikia trečioji valstybė, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a, b ar c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje, ir ta trečioji valstybė teikia tyrimo duomenis Europolui operatyvinei analizei, kuria prisidedama prie konkretaus nusikalstamos veikos tyrimo vienoje ar daugiau valstybių narių, kurioms padeda Europolas, jei trečioji valstybė duomenis gavo konkretaus nusikalstamos veikos tyrimo kontekste laikydamasi procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių, taikomų pagal jos nacionalinę baudžiamąją teisę.

Kai trečioji valstybė Europolui teikia tyrimo duomenis pagal pirmą pastraipą, duomenų apsaugos pareigūnas gali, kai tikslinga, apie tai pranešti EDAPP.

Europolas patikrina, ar pirmoje pastraipoje nurodytų asmens duomenų kiekis nėra akivaizdžiai neproporcingas konkrečiam nusikalstamos veikos tyrimui atitinkamoje valstybėje narėje. Jei Europolas padaro išvadą, kad yra požymių, jog tokie duomenys yra akivaizdžiai neproporcingi arba buvo surinkti akivaizdžiai pažeidžiant pagrindines teises, Europolas duomenų netvarko ir juos ištrina.

Prieigą prie asmens duomenų, tvarkomų pagal šią dalį, Europolas turi tik tokiu atveju, kai tai būtina siekiant padėti vykdyti konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, dėl kurio jie buvo pateikti. Tais asmens duomenimis dalijamasi tik Sąjungoje.“;

| 11) | 19 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

  „1.   Europolui informaciją teikianti valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji valstybė ar tarptautinė organizacija nustato tikslą arba tikslus, kuriuo (-iais) ta informacija turi būti tvarkoma pagal 18 straipsnį.
  Jei pirmoje pastraipoje nurodytas informacijos teikėjas nesilaiko toje pastraipoje nustatyto reikalavimo, Europolas, gavęs atitinkamo informacijos teikėjo sutikimą, tą informaciją tvarko siekdamas nustatyti tokios informacijos aktualumą ir tikslą arba tikslus, kuriuo (-iais) ji turi būti toliau tvarkoma.
  Informaciją kitu tikslu nei tuo, kuriuo ji buvo pateikta, Europolas tvarko tik gavęs tos informacijos teikėjo leidimą.
  18 straipsnio 2 dalies a–d punktuose nurodytais tikslais pateiktą informaciją Europolas taip pat gali tvarkyti 18 straipsnio 2 dalies e punkto tikslais pagal 33a straipsnį.


  2.   Valstybės narės, Sąjungos įstaigos, trečiosios valstybės ir tarptautinės organizacijos gali informacijos pateikimo Europolui momentu nustatyti bendrų ar konkrečių prieigos prie šios informacijos ar jos naudojimo apribojimų, įskaitant jos perdavimo, persiuntimo, ištrynimo ar sunaikinimo apribojimus. Jei poreikis nustatyti tokius apribojimus paaiškėja jau pateikus informaciją, jos atitinkamai apie tai praneša Europolui. Europolas laikosi tokių apribojimų.“; |
| --- | --- |

11)

19 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Europolui informaciją teikianti valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji valstybė ar tarptautinė organizacija nustato tikslą arba tikslus, kuriuo (-iais) ta informacija turi būti tvarkoma pagal 18 straipsnį.

Jei pirmoje pastraipoje nurodytas informacijos teikėjas nesilaiko toje pastraipoje nustatyto reikalavimo, Europolas, gavęs atitinkamo informacijos teikėjo sutikimą, tą informaciją tvarko siekdamas nustatyti tokios informacijos aktualumą ir tikslą arba tikslus, kuriuo (-iais) ji turi būti toliau tvarkoma.

Informaciją kitu tikslu nei tuo, kuriuo ji buvo pateikta, Europolas tvarko tik gavęs tos informacijos teikėjo leidimą.

18 straipsnio 2 dalies a–d punktuose nurodytais tikslais pateiktą informaciją Europolas taip pat gali tvarkyti 18 straipsnio 2 dalies e punkto tikslais pagal 33a straipsnį.

2.   Valstybės narės, Sąjungos įstaigos, trečiosios valstybės ir tarptautinės organizacijos gali informacijos pateikimo Europolui momentu nustatyti bendrų ar konkrečių prieigos prie šios informacijos ar jos naudojimo apribojimų, įskaitant jos perdavimo, persiuntimo, ištrynimo ar sunaikinimo apribojimus. Jei poreikis nustatyti tokius apribojimus paaiškėja jau pateikus informaciją, jos atitinkamai apie tai praneša Europolui. Europolas laikosi tokių apribojimų.“;

| 12) | 20 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:

  „2a.   Nedarant poveikio pagal 19 straipsnio 2 dalį nustatytiems apribojimams ir laikantis procedūrų, nustatytų 18 straipsnio 7 dalyje nurodytose gairėse, valstybės narės, įgyvendindamos 18 straipsnio 3 dalyje nurodytus operatyvinės analizės projektus ir laikydamosi šiame reglamente nustatytų asmens duomenų tvarkymo taisyklių ir apsaugos priemonių, gali nustatyti, prie kokios informacijos Europolas gali suteikti tiesioginę prieigą kitoms pasirinktoms valstybėms narėms bendros operatyvinės analizės, atliekamos vykdant konkrečius tyrimus, tikslais.“; |
| --- | --- | --- |

12)

20 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„2a.   Nedarant poveikio pagal 19 straipsnio 2 dalį nustatytiems apribojimams ir laikantis procedūrų, nustatytų 18 straipsnio 7 dalyje nurodytose gairėse, valstybės narės, įgyvendindamos 18 straipsnio 3 dalyje nurodytus operatyvinės analizės projektus ir laikydamosi šiame reglamente nustatytų asmens duomenų tvarkymo taisyklių ir apsaugos priemonių, gali nustatyti, prie kokios informacijos Europolas gali suteikti tiesioginę prieigą kitoms pasirinktoms valstybėms narėms bendros operatyvinės analizės, atliekamos vykdant konkrečius tyrimus, tikslais.“;

| b) | 3 dalies įvadinė frazė pakeičiama taip:

  „3.   Pagal nacionalinę teisę valstybės narės turi prieigą prie 1, 2 ir 2a dalyse nurodytos informacijos ir ją toliau tvarko tik toliau išdėstytų nusikalstamų veikų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais:“; |
| --- | --- |

b)

3 dalies įvadinė frazė pakeičiama taip:

„3.   Pagal nacionalinę teisę valstybės narės turi prieigą prie 1, 2 ir 2a dalyse nurodytos informacijos ir ją toliau tvarko tik toliau išdėstytų nusikalstamų veikų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais:“;

| 13) | įterpiamas šis straipsnis:

  „20a straipsnis
  Santykiai su Europos prokuratūra

  1.   Europolas užmezga ir palaiko glaudžius santykius su Europos prokuratūra. Palaikydami tuos santykius, Europolas ir Europos prokuratūra veikia pagal atitinkamus savo įgaliojimus ir kompetenciją. Tuo tikslu jie sudaro darbo susitarimą, kuriame nustato tarpusavio bendradarbiavimo sąlygas.


  2.   Europos prokuratūros prašymu pagal Reglamento (ES) 2017/1939 102 straipsnį Europolas padeda Europos prokuratūrai atlikti tyrimus ir su ja bendradarbiauja – teikia informaciją ir analitinę paramą, tol, kol Europos prokuratūra nusprendžia, ar vykdyti baudžiamąjį persekiojimą, ar kitaip užbaigti bylą.


  3.   Siekdamas teikti Europos prokuratūrai informaciją pagal šio straipsnio 2 dalį, Europolas imasi visų tinkamų priemonių, kad Europos prokuratūra turėtų netiesioginę prieigą, remiantis sistema „yra atitiktis/nėra atitikties“, prie 18 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktų tikslais pateiktų duomenų, susijusių su nusikalstamomis veikomis, kurios patenka į Europos prokuratūros kompetencijos sritį. Pagal tą sistemą „yra atitiktis/nėra atitikties“ Europolui pranešama tik atitikties atveju, ir nedarant poveikio jokiems 19 straipsnio 1 dalyje nurodytų informacijos teikėjų pagal 19 straipsnio 2 dalį nustatytiems apribojimams.
  Atitikties atveju Europolas pradeda procedūrą, pagal kurią atitikties paieškos užklausą atitinkančia informacija gali būti dalijamasi, vadovaujantis 19 straipsnio 1 dalyje nurodyto informacijos teikėjo sprendimu, ir tik tiek, kiek paieškos užklausą atitinkantys duomenys yra svarbūs dėl prašymo, pateikto pagal šio straipsnio 2 dalį.


  4.   Europolas nepagrįstai nedelsdamas praneša Europos prokuratūrai apie bet kokį nusikalstamą elgesį, kurio atžvilgiu Europos prokuratūra galėtų pasinaudoti savo kompetencija pagal Reglamento (ES) 2017/1939 22 straipsnį ir 25 straipsnio 2 ir 3 dalis bei nedarant poveikio jokiems informacijos teikėjo pagal šio reglamento 19 straipsnio 2 dalį nustatytiems apribojimams.
  Kai Europolas teikia informaciją Europos prokuratūrai pagal pirmą pastraipą, jis nedelsdamas apie tai praneša atitinkamoms valstybėms narėms.
  Jeigu informaciją apie nusikalstamą elgesį, kurio atžvilgiu Europos prokuratūra galėtų pasinaudoti savo kompetencija, Europolui pateikė valstybė narė, kuri nurodė tos informacijos naudojimo apribojimus pagal šio reglamento 19 straipsnio 2 dalį, Europolas praneša Europos prokuratūrai, kad tokie apribojimai yra, ir perduoda klausimą atitinkamai valstybei narei. Atitinkama valstybė narė tiesiogiai bendradarbiauja su Europos prokuratūra siekiant laikytis Reglamento (ES) 2017/1939 24 straipsnio 1 ir 4 dalių.“; |
| --- | --- |

13)

įterpiamas šis straipsnis:

„20a straipsnis

Santykiai su Europos prokuratūra

1.   Europolas užmezga ir palaiko glaudžius santykius su Europos prokuratūra. Palaikydami tuos santykius, Europolas ir Europos prokuratūra veikia pagal atitinkamus savo įgaliojimus ir kompetenciją. Tuo tikslu jie sudaro darbo susitarimą, kuriame nustato tarpusavio bendradarbiavimo sąlygas.

2.   Europos prokuratūros prašymu pagal Reglamento (ES) 2017/1939 102 straipsnį Europolas padeda Europos prokuratūrai atlikti tyrimus ir su ja bendradarbiauja – teikia informaciją ir analitinę paramą, tol, kol Europos prokuratūra nusprendžia, ar vykdyti baudžiamąjį persekiojimą, ar kitaip užbaigti bylą.

3.   Siekdamas teikti Europos prokuratūrai informaciją pagal šio straipsnio 2 dalį, Europolas imasi visų tinkamų priemonių, kad Europos prokuratūra turėtų netiesioginę prieigą, remiantis sistema „yra atitiktis/nėra atitikties“, prie 18 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktų tikslais pateiktų duomenų, susijusių su nusikalstamomis veikomis, kurios patenka į Europos prokuratūros kompetencijos sritį. Pagal tą sistemą „yra atitiktis/nėra atitikties“ Europolui pranešama tik atitikties atveju, ir nedarant poveikio jokiems 19 straipsnio 1 dalyje nurodytų informacijos teikėjų pagal 19 straipsnio 2 dalį nustatytiems apribojimams.

Atitikties atveju Europolas pradeda procedūrą, pagal kurią atitikties paieškos užklausą atitinkančia informacija gali būti dalijamasi, vadovaujantis 19 straipsnio 1 dalyje nurodyto informacijos teikėjo sprendimu, ir tik tiek, kiek paieškos užklausą atitinkantys duomenys yra svarbūs dėl prašymo, pateikto pagal šio straipsnio 2 dalį.

4.   Europolas nepagrįstai nedelsdamas praneša Europos prokuratūrai apie bet kokį nusikalstamą elgesį, kurio atžvilgiu Europos prokuratūra galėtų pasinaudoti savo kompetencija pagal Reglamento (ES) 2017/1939 22 straipsnį ir 25 straipsnio 2 ir 3 dalis bei nedarant poveikio jokiems informacijos teikėjo pagal šio reglamento 19 straipsnio 2 dalį nustatytiems apribojimams.

Kai Europolas teikia informaciją Europos prokuratūrai pagal pirmą pastraipą, jis nedelsdamas apie tai praneša atitinkamoms valstybėms narėms.

Jeigu informaciją apie nusikalstamą elgesį, kurio atžvilgiu Europos prokuratūra galėtų pasinaudoti savo kompetencija, Europolui pateikė valstybė narė, kuri nurodė tos informacijos naudojimo apribojimus pagal šio reglamento 19 straipsnio 2 dalį, Europolas praneša Europos prokuratūrai, kad tokie apribojimai yra, ir perduoda klausimą atitinkamai valstybei narei. Atitinkama valstybė narė tiesiogiai bendradarbiauja su Europos prokuratūra siekiant laikytis Reglamento (ES) 2017/1939 24 straipsnio 1 ir 4 dalių.“;

| 14) | 21 straipsnis papildomas šia dalimi:

  „8.   Jei, tvarkydamas su konkrečiu nusikalstamos veiklos tyrimu ar konkrečiu projektu susijusią informaciją, Europolas nustato informaciją, susijusią su galima neteisėta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančia veikla, Europolas nedelsdamas tą informaciją pateikia OLAF, nedarant poveikio tą informaciją pateikusios valstybės narės nurodytiems apribojimams pagal 19 straipsnio 2 dalį.
  Kai Europolas teikia informaciją OLAF pagal pirmą pastraipą, jis nedelsdamas apie tai praneša atitinkamoms valstybėms narėms.“; |
| --- | --- |

14)

21 straipsnis papildomas šia dalimi:

„8.   Jei, tvarkydamas su konkrečiu nusikalstamos veiklos tyrimu ar konkrečiu projektu susijusią informaciją, Europolas nustato informaciją, susijusią su galima neteisėta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančia veikla, Europolas nedelsdamas tą informaciją pateikia OLAF, nedarant poveikio tą informaciją pateikusios valstybės narės nurodytiems apribojimams pagal 19 straipsnio 2 dalį.

Kai Europolas teikia informaciją OLAF pagal pirmą pastraipą, jis nedelsdamas apie tai praneša atitinkamoms valstybėms narėms.“;

| 15) | 23 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:

  „7.   Valstybėms narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms valstybėms, tarptautinėms organizacijoms arba privatiems subjektams draudžiama toliau perduoti Europolo turimus asmens duomenis, nebent Europolas yra davęs aiškų išankstinį leidimą.“; |
| --- | --- |

15)

23 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:

„7.   Valstybėms narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms valstybėms, tarptautinėms organizacijoms arba privatiems subjektams draudžiama toliau perduoti Europolo turimus asmens duomenis, nebent Europolas yra davęs aiškų išankstinį leidimą.“;

| 16) | 2 skirsnio pavadinimas pakeičiamas taip:

  „
  Asmens duomenų persiuntimas, perdavimas ir keitimasis jais
  “; |
| --- | --- |

16)

2 skirsnio pavadinimas pakeičiamas taip:

„
  Asmens duomenų persiuntimas, perdavimas ir keitimasis jais
  “;

Asmens duomenų persiuntimas, perdavimas ir keitimasis jais

| 17) | 24 straipsnis pakeičiamas taip:

  „24 straipsnis
  Asmens duomenų perdavimas Sąjungos įstaigoms

  1.   Laikantis Reglamento (ES) 2018/1725 71 straipsnio 2 dalies, atsižvelgiant į bet kuriuos kitus apribojimus pagal šį reglamentą ir nedarant poveikio šio reglamento 67 straipsniui, Europolas asmens duomenis Sąjungos įstaigai perduoda tik tuo atveju, jei perduoti tuos duomenis yra proporcinga ir būtina teisėtam duomenų gavėjos Sąjungos įstaigos užduočių vykdymui.


  2.   Gavęs Sąjungos įstaigos prašymą dėl asmens duomenų perdavimo, Europolas patikrina kitos Sąjungos įstaigos kompetenciją. Jei kyla abejonių dėl tokios asmens duomenų perdavimo būtinybės pagal 1 dalį, Europolas prašo duomenų gavėją pateikti papildomos informacijos.
  Prašančioji Sąjungos įstaiga užtikrina, kad galėtų būti patikrinta būtinybė perduoti asmens duomenis.


  3.   Duomenų gavėja Sąjungos įstaiga 1 ir 2 dalyse nurodytus asmens duomenis tvarko tik tais tikslais, kuriais jie buvo perduoti.“; |
| --- | --- |

17)

24 straipsnis pakeičiamas taip:

„24 straipsnis

Asmens duomenų perdavimas Sąjungos įstaigoms

1.   Laikantis Reglamento (ES) 2018/1725 71 straipsnio 2 dalies, atsižvelgiant į bet kuriuos kitus apribojimus pagal šį reglamentą ir nedarant poveikio šio reglamento 67 straipsniui, Europolas asmens duomenis Sąjungos įstaigai perduoda tik tuo atveju, jei perduoti tuos duomenis yra proporcinga ir būtina teisėtam duomenų gavėjos Sąjungos įstaigos užduočių vykdymui.

2.   Gavęs Sąjungos įstaigos prašymą dėl asmens duomenų perdavimo, Europolas patikrina kitos Sąjungos įstaigos kompetenciją. Jei kyla abejonių dėl tokios asmens duomenų perdavimo būtinybės pagal 1 dalį, Europolas prašo duomenų gavėją pateikti papildomos informacijos.

Prašančioji Sąjungos įstaiga užtikrina, kad galėtų būti patikrinta būtinybė perduoti asmens duomenis.

3.   Duomenų gavėja Sąjungos įstaiga 1 ir 2 dalyse nurodytus asmens duomenis tvarko tik tais tikslais, kuriais jie buvo perduoti.“;

| 18) | 25 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | įvadinė frazė iš dalies keičiama taip:

  „1.   Laikantis visų pagal 19 straipsnio 2 arba 3 dalį nustatytų apribojimų ir nedarant poveikio 67 straipsniui, Europolas gali perduoti asmens duomenis trečiosios valstybės kompetentingoms institucijoms arba tarptautinei organizacijai, jei toks perdavimas reikalingas Europolo užduotims vykdyti, remdamasis vienu iš šių atvejų:“; |
| --- | --- | --- | --- |

18)

25 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

įvadinė frazė iš dalies keičiama taip:

„1.   Laikantis visų pagal 19 straipsnio 2 arba 3 dalį nustatytų apribojimų ir nedarant poveikio 67 straipsniui, Europolas gali perduoti asmens duomenis trečiosios valstybės kompetentingoms institucijoms arba tarptautinei organizacijai, jei toks perdavimas reikalingas Europolo užduotims vykdyti, remdamasis vienu iš šių atvejų:“;

| ii) | a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | pagal Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnį priimtu Komisijos sprendimu, kuriame nustatyta, kad trečioji valstybė, teritorija ar vienas ar daugiau nurodytų sektorių toje trečiojoje valstybėje, arba atitinkama tarptautinė organizacija užtikrina tinkamą apsaugos lygį (sprendimas dėl tinkamumo);“; |
| --- | --- | --- |

ii)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

pagal Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnį priimtu Komisijos sprendimu, kuriame nustatyta, kad trečioji valstybė, teritorija ar vienas ar daugiau nurodytų sektorių toje trečiojoje valstybėje, arba atitinkama tarptautinė organizacija užtikrina tinkamą apsaugos lygį (sprendimas dėl tinkamumo);“;

| b) | 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

3 dalis išbraukiama;

| c) | įterpiama ši dalis:

  „4a.   Nesant sprendimo dėl tinkamumo, valdyba gali leisti Europolui perduoti asmens duomenis trečiosios šalies kompetentingai institucijai arba tarptautinei organizacijai, jeigu:






  a) | su asmens duomenų apsauga susijusios tinkamos apsaugos priemonės yra numatytos teisiškai privalomame dokumente, arba |
| --- | --- | --- |

c)

įterpiama ši dalis:

„4a.   Nesant sprendimo dėl tinkamumo, valdyba gali leisti Europolui perduoti asmens duomenis trečiosios šalies kompetentingai institucijai arba tarptautinei organizacijai, jeigu:

a)

su asmens duomenų apsauga susijusios tinkamos apsaugos priemonės yra numatytos teisiškai privalomame dokumente, arba

| b) | Europolas įvertino visas su asmens duomenų perdavimu susijusias aplinkybes ir padarė išvadą, kad egzistuoja su asmens duomenų apsauga susijusios tinkamos apsaugos priemonės.“; |
| --- | --- |

b)

Europolas įvertino visas su asmens duomenų perdavimu susijusias aplinkybes ir padarė išvadą, kad egzistuoja su asmens duomenų apsauga susijusios tinkamos apsaugos priemonės.“;

| d) | 5 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | įvadinė frazė pakeičiama taip:

  „Nukrypstant nuo 1 dalies, vykdomasis direktorius gali tinkamai pagrįstais atvejais leisti asmens duomenų perdavimą arba tam tikrų kategorijų asmens duomenų perdavimus trečiosios valstybės kompetentingai institucijai ar tarptautinei organizacijai, atsižvelgdamas į kiekvieną konkretų atvejį, jeigu perdavimas yra:“; |
| --- | --- | --- |

d)

5 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

įvadinė frazė pakeičiama taip:

„Nukrypstant nuo 1 dalies, vykdomasis direktorius gali tinkamai pagrįstais atvejais leisti asmens duomenų perdavimą arba tam tikrų kategorijų asmens duomenų perdavimus trečiosios valstybės kompetentingai institucijai ar tarptautinei organizacijai, atsižvelgdamas į kiekvieną konkretų atvejį, jeigu perdavimas yra:“;

| ii) | b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | būtini siekiant apsaugoti teisėtus duomenų subjekto interesus;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)

būtini siekiant apsaugoti teisėtus duomenų subjekto interesus;“;

| e) | 8 dalis pakeičiama taip:

  „8.   Europolas informuoja EDAPP apie duomenų perdavimo kategorijas pagal 4a dalies b punktą. Kai duomenų perdavimas atliekamas pagal 4a arba 5 dalį, toks perdavimas dokumentuojamas, ir tie dokumentai, gavus prašymą, pateikiami EDAPP. Dokumentuose nurodoma duomenų perdavimo data ir laikas, taip pat pateikiama informacija apie šiame straipsnyje nurodytą kompetentingą instituciją, perdavimo pagrindimą ir perduotus asmens duomenis.“; |
| --- | --- |

e)

8 dalis pakeičiama taip:

„8.   Europolas informuoja EDAPP apie duomenų perdavimo kategorijas pagal 4a dalies b punktą. Kai duomenų perdavimas atliekamas pagal 4a arba 5 dalį, toks perdavimas dokumentuojamas, ir tie dokumentai, gavus prašymą, pateikiami EDAPP. Dokumentuose nurodoma duomenų perdavimo data ir laikas, taip pat pateikiama informacija apie šiame straipsnyje nurodytą kompetentingą instituciją, perdavimo pagrindimą ir perduotus asmens duomenis.“;

| 19) | 26 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | trečiosios valstybės institucija arba tarptautinė organizacija, kaip nurodyta šio reglamento 25 straipsnio 1 dalies a, b arba c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje.“; |
| --- | --- | --- | --- |

19)

26 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

trečiosios valstybės institucija arba tarptautinė organizacija, kaip nurodyta šio reglamento 25 straipsnio 1 dalies a, b arba c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje.“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Kai Europolas gauna asmens duomenis tiesiogiai iš privačių subjektų, jis gali tuos asmens duomenis tvarkyti pagal 18 straipsnį, kad nustatytų atitinkamus nacionalinius padalinius, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalies a punkte. Europolas nedelsdamas atitinkamiems nacionaliniams padaliniams perduoda asmens duomenis ir visus aktualius jurisdikcijos nustatymo tikslais būtino tų duomenų tvarkymo rezultatus. Europolas gali asmens duomenis ir aktualius jurisdikcijos nustatymo tikslais būtino tų duomenų tvarkymo rezultatus perduoti pagal 25 straipsnį atitinkamiems kontaktiniams punktams ir institucijoms, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalies b ir c punktuose. Jei Europolas negali nustatyti atitinkamų nacionalinių padalinių arba jau yra perdavęs susijusius asmens duomenis visiems nustatytiems atitinkamiems nacionaliniams padaliniams ir nėra įmanoma nustatyti kitų atitinkamų nacionalinių padalinių, jis duomenis ištrina, nebent atitinkamas nacionalinis padalinys, kontaktinis punktas ar institucija pakartotinai pateikia asmens duomenis Europolui pagal 19 straipsnio 1 dalį per keturis mėnesius nuo duomenų persiuntimo ar perdavimo.
  Kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar atitinkamo privataus subjekto įsisteigimo valstybės narės nacionalinis padalinys yra atitinkamas nacionalinis padalinys, yra išdėstyti 18 straipsnio 7 dalyje nurodytose gairėse.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Kai Europolas gauna asmens duomenis tiesiogiai iš privačių subjektų, jis gali tuos asmens duomenis tvarkyti pagal 18 straipsnį, kad nustatytų atitinkamus nacionalinius padalinius, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalies a punkte. Europolas nedelsdamas atitinkamiems nacionaliniams padaliniams perduoda asmens duomenis ir visus aktualius jurisdikcijos nustatymo tikslais būtino tų duomenų tvarkymo rezultatus. Europolas gali asmens duomenis ir aktualius jurisdikcijos nustatymo tikslais būtino tų duomenų tvarkymo rezultatus perduoti pagal 25 straipsnį atitinkamiems kontaktiniams punktams ir institucijoms, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalies b ir c punktuose. Jei Europolas negali nustatyti atitinkamų nacionalinių padalinių arba jau yra perdavęs susijusius asmens duomenis visiems nustatytiems atitinkamiems nacionaliniams padaliniams ir nėra įmanoma nustatyti kitų atitinkamų nacionalinių padalinių, jis duomenis ištrina, nebent atitinkamas nacionalinis padalinys, kontaktinis punktas ar institucija pakartotinai pateikia asmens duomenis Europolui pagal 19 straipsnio 1 dalį per keturis mėnesius nuo duomenų persiuntimo ar perdavimo.

Kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar atitinkamo privataus subjekto įsisteigimo valstybės narės nacionalinis padalinys yra atitinkamas nacionalinis padalinys, yra išdėstyti 18 straipsnio 7 dalyje nurodytose gairėse.“;

| c) | įterpiama ši dalis:

  „2a.   Europolo bendradarbiavimas su privačiais subjektais neturi dubliuoti valstybių narių FŽP veiklos ir jai trukdyti, taip pat neturi būti susijęs su informacija, kuri turi būti teikiama FŽP Direktyvos (ES) 2015/849 tikslais.“; |
| --- | --- |

c)

įterpiama ši dalis:

„2a.   Europolo bendradarbiavimas su privačiais subjektais neturi dubliuoti valstybių narių FŽP veiklos ir jai trukdyti, taip pat neturi būti susijęs su informacija, kuri turi būti teikiama FŽP Direktyvos (ES) 2015/849 tikslais.“;

| d) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Kai Europolas asmens duomenis gauna iš privataus subjekto, įsisteigusio trečiojoje valstybėje, jis tuos duomenis bei tų duomenų analizės ir patikrinimo rezultatus perduoda tik valstybei narei arba atitinkamai trečiajai valstybei, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a, b ar c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje.
  Nedarant poveikio šios dalies pirmai pastraipai, Europolas gali atitinkamai trečiajai valstybei perduoti šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus rezultatus pagal 25 straipsnio 5 arba 6 dalį.“; |
| --- | --- |

d)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Kai Europolas asmens duomenis gauna iš privataus subjekto, įsisteigusio trečiojoje valstybėje, jis tuos duomenis bei tų duomenų analizės ir patikrinimo rezultatus perduoda tik valstybei narei arba atitinkamai trečiajai valstybei, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a, b ar c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje.

Nedarant poveikio šios dalies pirmai pastraipai, Europolas gali atitinkamai trečiajai valstybei perduoti šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus rezultatus pagal 25 straipsnio 5 arba 6 dalį.“;

| e) | 5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:

  „5.   Europolas negali perduoti asmens duomenų privatiems subjektams, išskyrus toliau nurodytus atvejus ir su sąlyga, kad toks perdavimas, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, yra tikrai būtinas ir proporcingas:






  a) | duomenų perdavimas neabejotinai atitinka duomenų subjekto interesus; |
| --- | --- | --- |

e)

5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:

„5.   Europolas negali perduoti asmens duomenų privatiems subjektams, išskyrus toliau nurodytus atvejus ir su sąlyga, kad toks perdavimas, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, yra tikrai būtinas ir proporcingas:

a)

duomenų perdavimas neabejotinai atitinka duomenų subjekto interesus;

| b) | duomenų perdavimas yra tikrai būtinas, kad būtų užkirstas kelias realiai gresiančiai nusikalstamai veikai, įskaitant terorizmą, kurią apima Europolo veiklos tikslai; |
| --- | --- |

b)

duomenų perdavimas yra tikrai būtinas, kad būtų užkirstas kelias realiai gresiančiai nusikalstamai veikai, įskaitant terorizmą, kurią apima Europolo veiklos tikslai;

| c) | asmens duomenų, kurie yra viešai prieinami, perdavimas yra tikrai būtinas siekiant vykdyti 4 straipsnio 1 dalies m punkte nurodytą užduotį ir yra tenkinamos šios sąlygos:






  i) | perdavimas susijęs su atskiru ir konkrečiu atveju; |
| --- | --- | --- |

c)

asmens duomenų, kurie yra viešai prieinami, perdavimas yra tikrai būtinas siekiant vykdyti 4 straipsnio 1 dalies m punkte nurodytą užduotį ir yra tenkinamos šios sąlygos:

i)

perdavimas susijęs su atskiru ir konkrečiu atveju;

| ii) | atitinkamų duomenų subjektų pagrindinės teisės ir laisvės nėra viršesnės už viešąjį interesą, dėl kurio konkrečiu atveju būtina perduoti tuos asmens duomenis, arba |
| --- | --- |

ii)

atitinkamų duomenų subjektų pagrindinės teisės ir laisvės nėra viršesnės už viešąjį interesą, dėl kurio konkrečiu atveju būtina perduoti tuos asmens duomenis, arba

| d) | perdavimas yra tikrai būtinas, Europolui siekiant pranešti tam privačiam subjektui, jog gautos informacijos nepakanka, kad Europolas galėtų nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius, ir tenkinamos šios sąlygos:






  i) | perdavimas atliekamas asmens duomenis gavus tiesiogiai iš privataus subjekto pagal 2 dalį; |
| --- | --- | --- |

d)

perdavimas yra tikrai būtinas, Europolui siekiant pranešti tam privačiam subjektui, jog gautos informacijos nepakanka, kad Europolas galėtų nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius, ir tenkinamos šios sąlygos:

i)

perdavimas atliekamas asmens duomenis gavus tiesiogiai iš privataus subjekto pagal 2 dalį;

| ii) | trūkstama informacija, kurią Europolas gali nurodyti savo pranešimuose, yra aiškiai susijusi su informacija, kurią anksčiau pateikė tas privatus subjektas; |
| --- | --- |

ii)

trūkstama informacija, kurią Europolas gali nurodyti savo pranešimuose, yra aiškiai susijusi su informacija, kurią anksčiau pateikė tas privatus subjektas;

| iii) | trūkstama informacija, kurią Europolas gali nurodyti savo pranešimuose, yra tik ta informacija, kuri yra būtina Europolui siekiant nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius. |
| --- | --- |

iii)

trūkstama informacija, kurią Europolas gali nurodyti savo pranešimuose, yra tik ta informacija, kuri yra būtina Europolui siekiant nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius.

Šio straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytam perdavimui taikomi bet kokie pagal 19 straipsnio 2 arba 3 dalį nustatyti apribojimai ir nedaromas poveikis 67 straipsniui.

6.   Kalbant apie šio straipsnio 5 dalies a, b ir d punktus, jei atitinkamas privatus subjektas nėra įsisteigęs Sąjungoje arba trečiojoje valstybėje, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a, b ar c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje, vykdomasis direktorius leidžia perduoti duomenis tik tokiu atveju, jei perduoti duomenis:

| a) | būtina, kad būtų apsaugoti gyvybiniai atitinkamo duomenų subjekto arba kito asmens interesai; |
| --- | --- |

a)

būtina, kad būtų apsaugoti gyvybiniai atitinkamo duomenų subjekto arba kito asmens interesai;

| b) | būtina, kad būtų apsaugoti teisėti atitinkamo duomenų subjekto interesai; |
| --- | --- |

b)

būtina, kad būtų apsaugoti teisėti atitinkamo duomenų subjekto interesai;

| c) | itin svarbu, kad būtų užkirstas kelias tiesioginei ir didelei grėsmei valstybės narės arba trečiosios valstybės visuomenės saugumui; |
| --- | --- |

c)

itin svarbu, kad būtų užkirstas kelias tiesioginei ir didelei grėsmei valstybės narės arba trečiosios valstybės visuomenės saugumui;

| d) | būtina atskirais atvejais, siekiant vykdyti konkrečios nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, prevenciją, tyrimą, nustatymą ar patraukimą baudžiamojon atsakomybėn už ją, arba |
| --- | --- |

d)

būtina atskirais atvejais, siekiant vykdyti konkrečios nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, prevenciją, tyrimą, nustatymą ar patraukimą baudžiamojon atsakomybėn už ją, arba

| e) | būtina atskirais atvejais, kad būtų nustatyti, vykdomi ar ginami teisiniai reikalavimai, susiję su konkrečios nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, prevencija, tyrimu, nustatymu ar patraukimu baudžiamojon atsakomybėn už ją. |
| --- | --- |

e)

būtina atskirais atvejais, kad būtų nustatyti, vykdomi ar ginami teisiniai reikalavimai, susiję su konkrečios nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, prevencija, tyrimu, nustatymu ar patraukimu baudžiamojon atsakomybėn už ją.

Asmens duomenys neperduodami, jeigu vykdomasis direktorius nustato, kad atitinkamo duomenų subjekto pagrindinės teisės ir laisvės yra viršesnės už šios dalies pirmos pastraipos d ir e punktuose nurodytą viešąjį interesą, dėl kurio duomenis reikia perduoti.“;

| f) | įterpiamos šios dalys:

  „6a.   Nedarant poveikio šio straipsnio 5 dalies a, c ir d punktams bei kitiems Sąjungos teisės aktams, asmens duomenų perdavimas pagal 5 ir 6 dalis neturi būti sisteminis, masinis ar struktūrinis.


  6b.   Europolas per valstybių narių nacionalinius padalinius gali paprašyti valstybių narių, laikantis jų nacionalinės teisės, gauti asmens duomenis iš jų teritorijoje įsisteigusių arba teisinį atstovą turinčių privačių subjektų, siekiant pasidalyti tais duomenimis su Europolu. Tokie prašymai turi būti pagrįsti ir kuo tikslesni. Tokie asmens duomenys turi būti kuo mažiau neskelbtini ir būti apriboti tuo, kas tikrai būtina ir proporcinga Europolui siekiant nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius.
  Valstybės narės, nepaisant jų jurisdikcijos konkrečios nusikalstamos veikos atžvilgiu, užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos pagal nacionalinę teisę galėtų nagrinėti pirmoje pastraipoje nurodytus prašymus siekiant pateikti Europolui informaciją, kuri jam būtina siekiant nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius.


  6c.   Europolo infrastruktūra gali būti naudojamasi valstybių narių kompetentingų institucijų ir privačių subjektų keitimuisi informacija laikantis atitinkamų valstybių narių nacionalinės teisės. Toks keitimasis taip pat gali apimti nusikalstamas veikas, kurių neapima Europolo veiklos tikslai.
  Kai valstybės narės naudojasi Europolo infrastruktūra siekdamos keistis asmens duomenimis, susijusiais su nusikalstamomis veikomis, kurias apima Europolo veiklos tikslai, jos gali suteikti Europolui prieigą prie tokių duomenų.
  Kai valstybės narės naudojasi Europolo infrastruktūra siekdamos keistis asmens duomenimis, susijusiais su nusikalstamomis veikomis, kurių neapima Europolo veiklos tikslai, Europolas neturi prieigos prie tų duomenų ir laikomas duomenų tvarkytoju pagal Reglamento (ES) 2018/1725 87 straipsnį.
  Europolas įvertina galimą saugumo riziką, kuri kyla suteikus galimybę jo infrastruktūra naudotis privatiems subjektams, ir prireikus įgyvendina tinkamas prevencines ir rizikos mažinimo priemones.“; |
| --- | --- |

f)

įterpiamos šios dalys:

„6a.   Nedarant poveikio šio straipsnio 5 dalies a, c ir d punktams bei kitiems Sąjungos teisės aktams, asmens duomenų perdavimas pagal 5 ir 6 dalis neturi būti sisteminis, masinis ar struktūrinis.

6b.   Europolas per valstybių narių nacionalinius padalinius gali paprašyti valstybių narių, laikantis jų nacionalinės teisės, gauti asmens duomenis iš jų teritorijoje įsisteigusių arba teisinį atstovą turinčių privačių subjektų, siekiant pasidalyti tais duomenimis su Europolu. Tokie prašymai turi būti pagrįsti ir kuo tikslesni. Tokie asmens duomenys turi būti kuo mažiau neskelbtini ir būti apriboti tuo, kas tikrai būtina ir proporcinga Europolui siekiant nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius.

Valstybės narės, nepaisant jų jurisdikcijos konkrečios nusikalstamos veikos atžvilgiu, užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos pagal nacionalinę teisę galėtų nagrinėti pirmoje pastraipoje nurodytus prašymus siekiant pateikti Europolui informaciją, kuri jam būtina siekiant nustatyti atitinkamus nacionalinius padalinius.

6c.   Europolo infrastruktūra gali būti naudojamasi valstybių narių kompetentingų institucijų ir privačių subjektų keitimuisi informacija laikantis atitinkamų valstybių narių nacionalinės teisės. Toks keitimasis taip pat gali apimti nusikalstamas veikas, kurių neapima Europolo veiklos tikslai.

Kai valstybės narės naudojasi Europolo infrastruktūra siekdamos keistis asmens duomenimis, susijusiais su nusikalstamomis veikomis, kurias apima Europolo veiklos tikslai, jos gali suteikti Europolui prieigą prie tokių duomenų.

Kai valstybės narės naudojasi Europolo infrastruktūra siekdamos keistis asmens duomenimis, susijusiais su nusikalstamomis veikomis, kurių neapima Europolo veiklos tikslai, Europolas neturi prieigos prie tų duomenų ir laikomas duomenų tvarkytoju pagal Reglamento (ES) 2018/1725 87 straipsnį.

Europolas įvertina galimą saugumo riziką, kuri kyla suteikus galimybę jo infrastruktūra naudotis privatiems subjektams, ir prireikus įgyvendina tinkamas prevencines ir rizikos mažinimo priemones.“;

| g) | 9 ir 10 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

g)

9 ir 10 dalys išbraukiamos;

| h) | papildoma šia dalimi:

  „11.   Europolas parengia metinę ataskaitą valdybai dėl asmens duomenų, kuriais buvo pasikeista su privačiais subjektais pagal 26, 26a ir 26b straipsnius, remdamasis valdybos nustatytais kiekybiniais ir kokybiniais vertinimo kriterijais.
  Į metinę ataskaitą įtraukiami konkretūs atvejai, rodantys, kodėl Europolo prašymai pagal šio straipsnio 6b dalį buvo būtini Europolo tikslams siekti ir užduotims įvykdyti, pavyzdžius.
  Metinėje ataskaitoje atsižvelgiama į diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimus, o pavyzdžiai, kiek tai susiję su asmens duomenimis, suanoniminami.
  Metinė ataskaita siunčiama Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.“; |
| --- | --- |

h)

papildoma šia dalimi:

„11.   Europolas parengia metinę ataskaitą valdybai dėl asmens duomenų, kuriais buvo pasikeista su privačiais subjektais pagal 26, 26a ir 26b straipsnius, remdamasis valdybos nustatytais kiekybiniais ir kokybiniais vertinimo kriterijais.

Į metinę ataskaitą įtraukiami konkretūs atvejai, rodantys, kodėl Europolo prašymai pagal šio straipsnio 6b dalį buvo būtini Europolo tikslams siekti ir užduotims įvykdyti, pavyzdžius.

Metinėje ataskaitoje atsižvelgiama į diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimus, o pavyzdžiai, kiek tai susiję su asmens duomenimis, suanoniminami.

Metinė ataskaita siunčiama Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.“;

| 20) | įterpiami šie straipsniai:

  „26a straipsnis
  Keitimasis asmens duomenimis su privačiais subjektais internetinėse krizinėse situacijose

  1.   Internetinių krizinių situacijų atveju Europolas gali gauti asmens duomenis tiesiogiai iš privačių subjektų ir tuos asmens duomenis tvarkyti pagal 18 straipsnį.


  2.   Jei Europolas asmens duomenis gauna iš privataus subjekto, įsisteigusio trečiojoje valstybėje, jis tuos duomenis ir jų analizės bei patikrinimo rezultatus perduoda tik valstybei narei arba atitinkamai trečiajai valstybei, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a, b ar c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje.
  Europolas gali perduoti jo atliktos šio straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų analizės ir patikrinimo rezultatus atitinkamai trečiajai valstybei pagal 25 straipsnio 5 arba 6 dalį.


  3.   Europolas gali perduoti asmens duomenis privatiems subjektams, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, laikantis visų pagal 19 straipsnio 2 arba 3 dalį nustatytų apribojimų ir nedarant poveikio 67 straipsniui, kai tokių duomenų perdavimas yra tikrai būtinas siekiant spręsti internetines krizines situacijas, ir atitinkamų duomenų subjektų pagrindinės teisės ir laisvės nėra viršesnės už viešąjį interesą, dėl kurio būtina persiųsti ar perduoti tuos asmens duomenis.


  4.   Kai atitinkamas privatus subjektas nėra įsisteigęs Sąjungoje arba trečiojoje valstybėje, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a, b ar c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje, leidimą perduoti duomenis suteikia vykdomasis direktorius.


  5.   Europolas padeda valstybių narių kompetentingoms institucijoms, keičiasi informacija ir bendradarbiauja su jomis, kiek tai susiję su asmens duomenų persiuntimu ar perdavimu privatiems subjektams pagal 3 arba 4 dalį, visų pirma kad būtų išvengta pastangų dubliavimosi, būtų stiprinamas koordinavimas ir vengiama kišimosi į tyrimus skirtingose valstybėse narėse.


  6.   Europolas per valstybių narių nacionalinius padalinius gali paprašyti valstybių narių, laikantis jų nacionalinės teisės, gauti asmens duomenis iš jų teritorijoje įsisteigusių arba teisinį atstovą turinčių privačių subjektų, siekiant pasidalyti tais duomenimis su Europolu. Tokie prašymai turi būti pagrįsti ir kuo tikslesni. Tokie asmens duomenys turi būti kuo mažiau neskelbtini ir būti apriboti tuo, kas tikrai būtina ir proporcinga, kad Europolas galėtų padėti valstybėms narėms spręsti internetines krizines situacijas.
  Nepriklausomai nuo valstybių narių jurisdikcijos turinio, dėl kurio Europolas prašo pateikti asmens duomenis, sklaidos atžvilgiu, valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos pagal savo nacionalinę teisę galėtų nagrinėti pirmoje pastraipoje nurodytus prašymus, siekiant pateikti Europolui informaciją, kuri jam būtina jo tikslams pasiekti.


  7.   Europolas užtikrina, kad išsami informacija apie visus asmens duomenų perdavimo atvejus ir jų motyvus būtų saugoma pagal šį reglamentą. EDAPP paprašius Europolas tą informaciją jam pateikia pagal 39a straipsnį.


  8.   Jeigu gauti arba perduotini asmens duomenys turi poveikio valstybės narės interesams, Europolas nedelsdamas praneša apie tai atitinkamos valstybės narės nacionaliniam padaliniui.



  26b straipsnis
  Keitimasis asmens duomenimis su privačiais subjektais siekiant kovoti su seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos platinimu

  1.   Europolas gali gauti asmens duomenis tiesiogiai iš privačių subjektų ir tvarkyti tuos asmens duomenis pagal 18 straipsnį siekdamas kovoti su seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos platinimu internete, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies y punkte.


  2.   Jei Europolas asmens duomenis gauna iš trečiojoje valstybėje įsisteigusio privataus subjekto, jis tuos duomenis ir jų analizės bei patikrinimo rezultatus perduoda tik valstybei narei arba atitinkamai trečiajai valstybei, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a, b ar c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje.
  Europolas gali perduoti jo atliktos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų duomenų analizės ir patikrinimo rezultatus atitinkamai trečiajai valstybei pagal 25 straipsnio 5 arba 6 dalį.


  3.   Europolas gali perduoti asmens duomenis privatiems subjektams, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, laikantis visų pagal 19 straipsnio 2 arba 3 dalį nustatytų apribojimų ir nedarant poveikio 67 straipsniui, kai tokių duomenų persiuntimas arba perdavimas yra tikrai būtinas siekiant kovoti su seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos platinimu internete, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies y punkte, ir atitinkamų duomenų subjektų pagrindinės teisės ir laisvės nėra viršesnės už viešąjį interesą, dėl kurio būtina persiųsti ar perduoti tuos asmens duomenis.


  4.   Jei atitinkamas privatus subjektas nėra įsisteigęs Sąjungoje arba trečiojoje valstybėje, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a, b ar c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje, leidimą perduoti duomenis suteikia vykdomasis direktorius.


  5.   Europolas padeda valstybių narių kompetentingoms institucijoms, keičiasi informacija ir bendradarbiauja su jomis, kiek tai susiję su asmens duomenų perdavimu privatiems subjektams pagal 3 arba 4 dalį, visų pirma kad būtų išvengta pastangų dubliavimosi, būtų stiprinamas koordinavimas ir vengiama kišimosi į tyrimus skirtingose valstybėse narėse.


  6.   Europolas per valstybių narių nacionalinius padalinius gali paprašyti valstybių narių, laikantis jų nacionalinės teisės, gauti asmens duomenis iš jų teritorijoje įsisteigusių arba teisinį atstovą turinčių privačių subjektų, siekiant pasidalyti tais duomenimis su Europolu. Tokie prašymai turi būti pagrįsti ir kuo tikslesni. Tokie asmens duomenys turi būti kuo mažiau neskelbtini ir būti apriboti tuo, kas tikrai būtina ir proporcinga, kad Europolas galėtų kovoti su seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos platinimu internete, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies y punkte.
  Nepaisant valstybių narių jurisdikcijos turinio, dėl kurio Europolas prašo pateikti asmens duomenis, sklaidos atžvilgiu, valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos pagal savo nacionalinę teisę galėtų nagrinėti pirmoje pastraipoje nurodytus prašymus, siekdamos pateikti Europolui informaciją, kuri jam būtina jo tikslams pasiekti.


  7.   Europolas užtikrina, kad išsami informacija apie visus asmens duomenų perdavimo atvejus ir jų motyvai būtų saugojami pagal šį reglamentą. EDAPP paprašius Europolas tą informaciją jam pateikia pagal 39a straipsnį.


  8.   Jeigu gauti arba perduotini asmens duomenys turi poveikio valstybės narės interesams, Europolas nedelsdamas praneša apie tai atitinkamos valstybės narės nacionaliniam padaliniui.“; |
| --- | --- |

20)

įterpiami šie straipsniai:

„26a straipsnis

Keitimasis asmens duomenimis su privačiais subjektais internetinėse krizinėse situacijose

1.   Internetinių krizinių situacijų atveju Europolas gali gauti asmens duomenis tiesiogiai iš privačių subjektų ir tuos asmens duomenis tvarkyti pagal 18 straipsnį.

2.   Jei Europolas asmens duomenis gauna iš privataus subjekto, įsisteigusio trečiojoje valstybėje, jis tuos duomenis ir jų analizės bei patikrinimo rezultatus perduoda tik valstybei narei arba atitinkamai trečiajai valstybei, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a, b ar c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje.

Europolas gali perduoti jo atliktos šio straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų analizės ir patikrinimo rezultatus atitinkamai trečiajai valstybei pagal 25 straipsnio 5 arba 6 dalį.

3.   Europolas gali perduoti asmens duomenis privatiems subjektams, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, laikantis visų pagal 19 straipsnio 2 arba 3 dalį nustatytų apribojimų ir nedarant poveikio 67 straipsniui, kai tokių duomenų perdavimas yra tikrai būtinas siekiant spręsti internetines krizines situacijas, ir atitinkamų duomenų subjektų pagrindinės teisės ir laisvės nėra viršesnės už viešąjį interesą, dėl kurio būtina persiųsti ar perduoti tuos asmens duomenis.

4.   Kai atitinkamas privatus subjektas nėra įsisteigęs Sąjungoje arba trečiojoje valstybėje, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a, b ar c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje, leidimą perduoti duomenis suteikia vykdomasis direktorius.

5.   Europolas padeda valstybių narių kompetentingoms institucijoms, keičiasi informacija ir bendradarbiauja su jomis, kiek tai susiję su asmens duomenų persiuntimu ar perdavimu privatiems subjektams pagal 3 arba 4 dalį, visų pirma kad būtų išvengta pastangų dubliavimosi, būtų stiprinamas koordinavimas ir vengiama kišimosi į tyrimus skirtingose valstybėse narėse.

6.   Europolas per valstybių narių nacionalinius padalinius gali paprašyti valstybių narių, laikantis jų nacionalinės teisės, gauti asmens duomenis iš jų teritorijoje įsisteigusių arba teisinį atstovą turinčių privačių subjektų, siekiant pasidalyti tais duomenimis su Europolu. Tokie prašymai turi būti pagrįsti ir kuo tikslesni. Tokie asmens duomenys turi būti kuo mažiau neskelbtini ir būti apriboti tuo, kas tikrai būtina ir proporcinga, kad Europolas galėtų padėti valstybėms narėms spręsti internetines krizines situacijas.

Nepriklausomai nuo valstybių narių jurisdikcijos turinio, dėl kurio Europolas prašo pateikti asmens duomenis, sklaidos atžvilgiu, valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos pagal savo nacionalinę teisę galėtų nagrinėti pirmoje pastraipoje nurodytus prašymus, siekiant pateikti Europolui informaciją, kuri jam būtina jo tikslams pasiekti.

7.   Europolas užtikrina, kad išsami informacija apie visus asmens duomenų perdavimo atvejus ir jų motyvus būtų saugoma pagal šį reglamentą. EDAPP paprašius Europolas tą informaciją jam pateikia pagal 39a straipsnį.

8.   Jeigu gauti arba perduotini asmens duomenys turi poveikio valstybės narės interesams, Europolas nedelsdamas praneša apie tai atitinkamos valstybės narės nacionaliniam padaliniui.

26b straipsnis

Keitimasis asmens duomenimis su privačiais subjektais siekiant kovoti su seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos platinimu

1.   Europolas gali gauti asmens duomenis tiesiogiai iš privačių subjektų ir tvarkyti tuos asmens duomenis pagal 18 straipsnį siekdamas kovoti su seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos platinimu internete, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies y punkte.

2.   Jei Europolas asmens duomenis gauna iš trečiojoje valstybėje įsisteigusio privataus subjekto, jis tuos duomenis ir jų analizės bei patikrinimo rezultatus perduoda tik valstybei narei arba atitinkamai trečiajai valstybei, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a, b ar c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje.

Europolas gali perduoti jo atliktos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų duomenų analizės ir patikrinimo rezultatus atitinkamai trečiajai valstybei pagal 25 straipsnio 5 arba 6 dalį.

3.   Europolas gali perduoti asmens duomenis privatiems subjektams, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, laikantis visų pagal 19 straipsnio 2 arba 3 dalį nustatytų apribojimų ir nedarant poveikio 67 straipsniui, kai tokių duomenų persiuntimas arba perdavimas yra tikrai būtinas siekiant kovoti su seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos platinimu internete, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies y punkte, ir atitinkamų duomenų subjektų pagrindinės teisės ir laisvės nėra viršesnės už viešąjį interesą, dėl kurio būtina persiųsti ar perduoti tuos asmens duomenis.

4.   Jei atitinkamas privatus subjektas nėra įsisteigęs Sąjungoje arba trečiojoje valstybėje, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a, b ar c punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje, leidimą perduoti duomenis suteikia vykdomasis direktorius.

5.   Europolas padeda valstybių narių kompetentingoms institucijoms, keičiasi informacija ir bendradarbiauja su jomis, kiek tai susiję su asmens duomenų perdavimu privatiems subjektams pagal 3 arba 4 dalį, visų pirma kad būtų išvengta pastangų dubliavimosi, būtų stiprinamas koordinavimas ir vengiama kišimosi į tyrimus skirtingose valstybėse narėse.

6.   Europolas per valstybių narių nacionalinius padalinius gali paprašyti valstybių narių, laikantis jų nacionalinės teisės, gauti asmens duomenis iš jų teritorijoje įsisteigusių arba teisinį atstovą turinčių privačių subjektų, siekiant pasidalyti tais duomenimis su Europolu. Tokie prašymai turi būti pagrįsti ir kuo tikslesni. Tokie asmens duomenys turi būti kuo mažiau neskelbtini ir būti apriboti tuo, kas tikrai būtina ir proporcinga, kad Europolas galėtų kovoti su seksualinės prievartos prieš vaikus internetinės medžiagos platinimu internete, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies y punkte.

Nepaisant valstybių narių jurisdikcijos turinio, dėl kurio Europolas prašo pateikti asmens duomenis, sklaidos atžvilgiu, valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos pagal savo nacionalinę teisę galėtų nagrinėti pirmoje pastraipoje nurodytus prašymus, siekdamos pateikti Europolui informaciją, kuri jam būtina jo tikslams pasiekti.

7.   Europolas užtikrina, kad išsami informacija apie visus asmens duomenų perdavimo atvejus ir jų motyvai būtų saugojami pagal šį reglamentą. EDAPP paprašius Europolas tą informaciją jam pateikia pagal 39a straipsnį.

8.   Jeigu gauti arba perduotini asmens duomenys turi poveikio valstybės narės interesams, Europolas nedelsdamas praneša apie tai atitinkamos valstybės narės nacionaliniam padaliniui.“;

| 21) | 27 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

  „1.   Jei tai reikalinga Europolo užduotims vykdyti, jis gali gauti ir tvarkyti privačių asmenų pateiktą informaciją.
  Privačių asmenų pateiktus asmens duomenis Europolas tvarko tik jei jie gauti per:






  a) | nacionalinį padalinį pagal nacionalinę teisę; |
| --- | --- | --- |

21)

27 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Jei tai reikalinga Europolo užduotims vykdyti, jis gali gauti ir tvarkyti privačių asmenų pateiktą informaciją.

Privačių asmenų pateiktus asmens duomenis Europolas tvarko tik jei jie gauti per:

a)

nacionalinį padalinį pagal nacionalinę teisę;

| b) | trečiosios valstybės arba tarptautinės organizacijos kontaktinį punktą pagal 25 straipsnio 1 dalies c punktą, arba |
| --- | --- |

b)

trečiosios valstybės arba tarptautinės organizacijos kontaktinį punktą pagal 25 straipsnio 1 dalies c punktą, arba

| c) | trečiosios valstybės arba tarptautinės organizacijos instituciją, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a ar b punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje. |
| --- | --- |

c)

trečiosios valstybės arba tarptautinės organizacijos instituciją, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a ar b punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje.

2.   Jei Europolas informaciją, įskaitant asmens duomenis, gauna iš trečiojoje valstybėje gyvenančio privataus asmens, išskyrus nurodytas 25 straipsnio 1 dalies a ar b punkte arba 25 straipsnio 4a dalyje, Europolas tą informaciją persiunčia tik valstybei narei arba tokiai trečiajai valstybei.“;

| 22) | VI skyriaus pavadinimas pakeičiamas taip:

  „DUOMENŲ APSAUGA“; |
| --- | --- |

22)

VI skyriaus pavadinimas pakeičiamas taip:

„DUOMENŲ APSAUGA“;

| 23) | įterpiamas šis straipsnis:

  „27a straipsnis
  Europolo atliekamas asmens duomenų tvarkymas

  1.   Nedarant poveikio šiam reglamentui, Europolo atliekamam asmens duomenų tvarkymui taikomas šis reglamentas, Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnis ir IX skyrius.
  Europolo atliekamam administracinių asmens duomenų tvarkymui taikomas Reglamentas (ES) 2018/1725, išskyrus jo IX skyrių.


  2.   Jei šiame reglamente nenumatyta kitaip, nuorodos į „asmens duomenis“ šiame reglamente laikomos nuorodomis į „operatyvinius asmens duomenis“, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio 2 punkte.


  3.   Valdyba priima taisykles, kuriomis nustatomi administracinių asmens duomenų saugojimo terminai.“; |
| --- | --- |

23)

įterpiamas šis straipsnis:

„27a straipsnis

Europolo atliekamas asmens duomenų tvarkymas

1.   Nedarant poveikio šiam reglamentui, Europolo atliekamam asmens duomenų tvarkymui taikomas šis reglamentas, Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnis ir IX skyrius.

Europolo atliekamam administracinių asmens duomenų tvarkymui taikomas Reglamentas (ES) 2018/1725, išskyrus jo IX skyrių.

2.   Jei šiame reglamente nenumatyta kitaip, nuorodos į „asmens duomenis“ šiame reglamente laikomos nuorodomis į „operatyvinius asmens duomenis“, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio 2 punkte.

3.   Valdyba priima taisykles, kuriomis nustatomi administracinių asmens duomenų saugojimo terminai.“;

| 24) | 28 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

24)

28 straipsnis išbraukiamas;

| 25) | 30 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

  „2.   Automatiniu ar kitais būdais tvarkyti asmens duomenis, atskleidžiančius rasinę ar etninę kilmę, politinius, religinius ar filosofinius įsitikinimus arba narystę profesinėse sąjungose, taip pat tvarkyti genetinius ir biometrinius duomenis tik fizinio asmens tapatybės nustatymo tikslu arba tvarkyti duomenis apie sveikatą ar fizinių asmenų lytinį gyvenimą arba seksualinę orientaciją leidžiama tik tada, kai tai tikrai proporcinga ir būtina mokslinių tyrimų ir inovacijų projektams pagal 33a straipsnį ir operatyviniais tikslais, laikantis Europolo veiklos tikslų ir tik siekiant užkirsti kelią nusikalstamoms veikoms, kurias apima Europolo veiklos tikslai, ir kovoti su jomis. Tokiam tvarkymui taip pat taikomos šiame reglamente nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, susijusios su duomenų subjekto teisėmis ir laisvėmis, ir toks tvarkymas, išskyrus biometrinius duomenis, tvarkomus tik fizinio asmens tapatybės nustatymo tikslu, leidžiamas tik tuo atveju, jei tie duomenys papildo kitus Europolo tvarkomus asmens duomenis.“; |
| --- | --- | --- |

25)

30 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„2.   Automatiniu ar kitais būdais tvarkyti asmens duomenis, atskleidžiančius rasinę ar etninę kilmę, politinius, religinius ar filosofinius įsitikinimus arba narystę profesinėse sąjungose, taip pat tvarkyti genetinius ir biometrinius duomenis tik fizinio asmens tapatybės nustatymo tikslu arba tvarkyti duomenis apie sveikatą ar fizinių asmenų lytinį gyvenimą arba seksualinę orientaciją leidžiama tik tada, kai tai tikrai proporcinga ir būtina mokslinių tyrimų ir inovacijų projektams pagal 33a straipsnį ir operatyviniais tikslais, laikantis Europolo veiklos tikslų ir tik siekiant užkirsti kelią nusikalstamoms veikoms, kurias apima Europolo veiklos tikslai, ir kovoti su jomis. Tokiam tvarkymui taip pat taikomos šiame reglamente nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, susijusios su duomenų subjekto teisėmis ir laisvėmis, ir toks tvarkymas, išskyrus biometrinius duomenis, tvarkomus tik fizinio asmens tapatybės nustatymo tikslu, leidžiamas tik tuo atveju, jei tie duomenys papildo kitus Europolo tvarkomus asmens duomenis.“;

| b) | įterpiama ši dalis:

  „2a.   Asmens duomenų tvarkymo pagal šį straipsnį atveju apie tai nepagrįstai nedelsiant informuojamas duomenų apsaugos pareigūnas.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„2a.   Asmens duomenų tvarkymo pagal šį straipsnį atveju apie tai nepagrįstai nedelsiant informuojamas duomenų apsaugos pareigūnas.“;

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Tiesioginę prieigą prie 1 ir 2 dalyse nurodytų asmens duomenų turi tik Europolas. Vykdomasis direktorius tinkamai suteikia tokią prieigą ribotam skaičiui Europolo pareigūnų, jei tai būtina jų užduotims vykdyti.
  Nepaisant pirmos pastraipos, šio reglamento 20 straipsnio 1 ir 2a dalyse numatytais atvejais arba vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, laikantis šio reglamento 33a straipsnio 2 dalies d punkto, kai būtina suteikti tiesioginę prieigą prie asmens duomenų valstybių narių kompetentingų institucijų ar pagal SESV V antraštinę dalį įsteigtų Sąjungos agentūrų darbuotojams jų užduotims vykdyti, vykdomasis direktorius tinkamai suteikia tokią prieigą ribotam tokių darbuotojų skaičiui.“; |
| --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Tiesioginę prieigą prie 1 ir 2 dalyse nurodytų asmens duomenų turi tik Europolas. Vykdomasis direktorius tinkamai suteikia tokią prieigą ribotam skaičiui Europolo pareigūnų, jei tai būtina jų užduotims vykdyti.

Nepaisant pirmos pastraipos, šio reglamento 20 straipsnio 1 ir 2a dalyse numatytais atvejais arba vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, laikantis šio reglamento 33a straipsnio 2 dalies d punkto, kai būtina suteikti tiesioginę prieigą prie asmens duomenų valstybių narių kompetentingų institucijų ar pagal SESV V antraštinę dalį įsteigtų Sąjungos agentūrų darbuotojams jų užduotims vykdyti, vykdomasis direktorius tinkamai suteikia tokią prieigą ribotam tokių darbuotojų skaičiui.“;

| d) | 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

d)

4 dalis išbraukiama;

| e) | 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Asmens duomenys, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse, nėra perduodami valstybėms narėms ar Sąjungos įstaigoms, trečiosioms valstybėms ar tarptautinėms organizacijoms, nebent toks persiuntimas ar perdavimas yra reikalaujamas pagal Sąjungos teisę arba yra tikrai būtinas ir proporcingas atskirais atvejais, susijusiais su nusikalstamomis veikomis, kurias apima Europolo veiklos tikslai, ir vadovaujantis V skyriumi.“; |
| --- | --- |

e)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Asmens duomenys, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse, nėra perduodami valstybėms narėms ar Sąjungos įstaigoms, trečiosioms valstybėms ar tarptautinėms organizacijoms, nebent toks persiuntimas ar perdavimas yra reikalaujamas pagal Sąjungos teisę arba yra tikrai būtinas ir proporcingas atskirais atvejais, susijusiais su nusikalstamomis veikomis, kurias apima Europolo veiklos tikslai, ir vadovaujantis V skyriumi.“;

| 26) | 32 straipsnis pakeičiamas taip:

  „32 straipsnis
  Tvarkymo saugumas
  Europolas, remdamasis Reglamento (ES) 2018/1725 91 straipsniu, ir valstybės narės, remdamosi Direktyvos (ES) 2016/680 29 straipsniu, nustato mechanizmus, kuriais užtikrinama, kad saugumo priemonės būtų taikomos visoje informacinėje sistemoje.“; |
| --- | --- |

26)

32 straipsnis pakeičiamas taip:

„32 straipsnis

Tvarkymo saugumas

Europolas, remdamasis Reglamento (ES) 2018/1725 91 straipsniu, ir valstybės narės, remdamosi Direktyvos (ES) 2016/680 29 straipsniu, nustato mechanizmus, kuriais užtikrinama, kad saugumo priemonės būtų taikomos visoje informacinėje sistemoje.“;

| 27) | 33 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

27)

33 straipsnis išbraukiamas;

| 28) | įterpiamas šis straipsnis:

  „33a straipsnis
  Asmens duomenų tvarkymas mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslais

  1.   Europolas gali tvarkyti asmens duomenis vykdydamas savo mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, jei tų asmens duomenų tvarkymas:






  a) | yra tikrai būtinas ir tinkamai pagrįstas, kad būtų pasiekti atitinkamo projekto tikslai; |
| --- | --- | --- |

28)

įterpiamas šis straipsnis:

„33a straipsnis

Asmens duomenų tvarkymas mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslais

1.   Europolas gali tvarkyti asmens duomenis vykdydamas savo mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, jei tų asmens duomenų tvarkymas:

a)

yra tikrai būtinas ir tinkamai pagrįstas, kad būtų pasiekti atitinkamo projekto tikslai;

| b) | specialių kategorijų asmens duomenų atveju – kai tai tikrai būtina ir taikomos atitinkamos apsaugos priemonės, kurios gali apimti pseudonimų suteikimą. |
| --- | --- |

b)

specialių kategorijų asmens duomenų atveju – kai tai tikrai būtina ir taikomos atitinkamos apsaugos priemonės, kurios gali apimti pseudonimų suteikimą.

Europolui tvarkant asmens duomenis mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų kontekste vadovaujamasi skaidrumo, paaiškinamumo, teisingumo ir atskaitomybės principais.

2.   Nedarant poveikio 1 daliai, kai asmens duomenys tvarkomi įgyvendinant Europolo mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, taikomos šios apsaugos priemonės:

| a) | bet kokiam mokslinių tyrimų ir inovacijų projektui turi būti gautas išankstinis leidimas, kurį suteikia vykdomasis direktorius, konsultuodamasis su duomenų apsaugos pareigūnu ir pagrindinių teisių pareigūnu, remiantis:






  i) | projekto tikslų aprašymu ir paaiškinimu, kaip projektas padės Europolui ar valstybių narių kompetentingoms institucijoms vykdyti jų užduotis; |
| --- | --- | --- |

a)

bet kokiam mokslinių tyrimų ir inovacijų projektui turi būti gautas išankstinis leidimas, kurį suteikia vykdomasis direktorius, konsultuodamasis su duomenų apsaugos pareigūnu ir pagrindinių teisių pareigūnu, remiantis:

i)

projekto tikslų aprašymu ir paaiškinimu, kaip projektas padės Europolui ar valstybių narių kompetentingoms institucijoms vykdyti jų užduotis;

| ii) | numatomos asmens duomenų tvarkymo veiklos aprašymu, kuriame išdėstomi tvarkymo tikslai, apimtis ir trukmė, taip pat asmens duomenų tvarkymo būtinybė ir proporcingumas, pavyzdžiui, novatoriškų technologinių sprendimų ištyrimo bei išbandymo ir projekto rezultatų tikslumo užtikrinimo tikslais; |
| --- | --- |

ii)

numatomos asmens duomenų tvarkymo veiklos aprašymu, kuriame išdėstomi tvarkymo tikslai, apimtis ir trukmė, taip pat asmens duomenų tvarkymo būtinybė ir proporcingumas, pavyzdžiui, novatoriškų technologinių sprendimų ištyrimo bei išbandymo ir projekto rezultatų tikslumo užtikrinimo tikslais;

| iii) | tvarkytinų asmens duomenų kategorijų aprašymu; |
| --- | --- |

iii)

tvarkytinų asmens duomenų kategorijų aprašymu;

| iv) | atitikties Reglamento (ES) 2018/1725 71 straipsnyje nustatytiems duomenų apsaugos principams, asmens duomenų saugojimo terminų ir prieigos prie jų sąlygų vertinimu ir |
| --- | --- |

iv)

atitikties Reglamento (ES) 2018/1725 71 straipsnyje nustatytiems duomenų apsaugos principams, asmens duomenų saugojimo terminų ir prieigos prie jų sąlygų vertinimu ir

| v) | poveikio duomenų apsaugai vertinimu, įskaitant rizikos duomenų subjektų teisėms ir laisvėms, bet kokio šališkumo, kiek tai susiję su asmens duomenimis, kurie bus naudojami algoritmų mokymui, ir tvarkymo rezultatais, rizikos vertinimą, ir priemones, kurios numatytos siekiant pašalinti tą riziką, taip pat išvengti pagrindinių teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

v)

poveikio duomenų apsaugai vertinimu, įskaitant rizikos duomenų subjektų teisėms ir laisvėms, bet kokio šališkumo, kiek tai susiję su asmens duomenimis, kurie bus naudojami algoritmų mokymui, ir tvarkymo rezultatais, rizikos vertinimą, ir priemones, kurios numatytos siekiant pašalinti tą riziką, taip pat išvengti pagrindinių teisių pažeidimų;

| b) | prieš pradedant įgyvendinti projektą, apie tai informuojamas EDAPP; |
| --- | --- |

b)

prieš pradedant įgyvendinti projektą, apie tai informuojamas EDAPP;

| c) | prieš pradedant įgyvendinti projektą, konsultuojamasi su valdyba arba ji apie tai informuojama pagal 18 straipsnio 7 dalyje nurodytas gaires; |
| --- | --- |

c)

prieš pradedant įgyvendinti projektą, konsultuojamasi su valdyba arba ji apie tai informuojama pagal 18 straipsnio 7 dalyje nurodytas gaires;

| d) | asmens duomenys, kurie turi būti tvarkomi projekto kontekste:






  i) | to projekto įgyvendinimo tikslais laikinai perkeliami į atskirą, izoliuotą ir apsaugotą Europolo duomenų tvarkymo aplinką; |
| --- | --- | --- |

d)

asmens duomenys, kurie turi būti tvarkomi projekto kontekste:

i)

to projekto įgyvendinimo tikslais laikinai perkeliami į atskirą, izoliuotą ir apsaugotą Europolo duomenų tvarkymo aplinką;

| ii) | pagal šio reglamento 30 straipsnio 3 dalį prieinami tik specialiai įgaliotiems Europolo darbuotojams ir, laikantis techninių saugumo priemonių, specialiai įgaliotiems valstybių narių kompetentingų institucijų bei pagal SESV V antraštinę dalį įsteigtų Sąjungos agentūrų darbuotojams; |
| --- | --- |

ii)

pagal šio reglamento 30 straipsnio 3 dalį prieinami tik specialiai įgaliotiems Europolo darbuotojams ir, laikantis techninių saugumo priemonių, specialiai įgaliotiems valstybių narių kompetentingų institucijų bei pagal SESV V antraštinę dalį įsteigtų Sąjungos agentūrų darbuotojams;

| iii) | neperduodami kitiems subjektams; |
| --- | --- |

iii)

neperduodami kitiems subjektams;

| iv) | dėl jų netaikomos priemonės ar nepriimami sprendimai, kurie duomenų tvarkymo pasekoje turėtų įtakos duomenų subjektams; |
| --- | --- |

iv)

dėl jų netaikomos priemonės ar nepriimami sprendimai, kurie duomenų tvarkymo pasekoje turėtų įtakos duomenų subjektams;

| v) | ištrinami užbaigus projektą arba pasibaigus asmens duomenų saugojimo terminui pagal 31 straipsnį; |
| --- | --- |

v)

ištrinami užbaigus projektą arba pasibaigus asmens duomenų saugojimo terminui pagal 31 straipsnį;

| e) | asmens duomenų tvarkymo vykdant projektą registracijos įrašai saugomi iki dvejų metų po projekto užbaigimo, tik tam, kad būtų galima patikrinti duomenų tvarkymo rezultatų tikslumą, ir tik tol, kol tai būtina šiam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

e)

asmens duomenų tvarkymo vykdant projektą registracijos įrašai saugomi iki dvejų metų po projekto užbaigimo, tik tam, kad būtų galima patikrinti duomenų tvarkymo rezultatų tikslumą, ir tik tol, kol tai būtina šiam tikslui pasiekti.

3.   Valdyba įpareigojančiu dokumentu nustato bendrą mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų taikymo sritį. Toks dokumentas atnaujinamas, kai tikslinga, ir pateikiamas EDAPP, kad jis galėtų vykdyti priežiūrą.

4.   Europolas saugo dokumentą, kuriame pateikiamas išsamus algoritmų mokymo, testavimo ir patvirtinimo procesų ir pagrindimo aprašymas, kad būtų užtikrintas proceso ir algoritmų skaidrumas, įskaitant jų atitiktį šiame straipsnyje numatytoms apsaugos priemonėms, taip pat kad būtų sudarytos sąlygos patikrinti rezultatų tikslumą remiantis minėtų algoritmų naudojimu. Gavęs prašymą, Europolas pateikia tą dokumentą suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant valstybes nares ir JPKG.

5.   Jei asmens duomenis, kurie turi būti tvarkomi mokslinių tyrimų ir inovacijų projekto tikslais, pateikė valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji valstybė arba tarptautinė organizacija, Europolas paprašo to duomenų teikėjo sutikimo pagal 19 straipsnio 2 dalį, nebent duomenų teikėjas suteikė išankstinį leidimą tokiam tvarkymui mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų tikslais, nustatydamas bendras arba konkrečias sąlygas.

Europolas negali tvarkyti duomenų mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų tikslais be duomenų teikėjo sutikimo. Toks sutikimas gali būti bet kada atšauktas.“;

| 29) | 34 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2018/1725 92 straipsniui, asmens duomenų saugumo pažeidimo atveju Europolas nepagrįstai nedelsdamas praneša atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms apie tą pažeidimą, laikydamasis šio reglamento 7 straipsnio 5 dalies, ir atitinkamam duomenų teikėjui, išskyrus atvejus, kai dėl to asmens duomenų saugumo pažeidimo neturėtų kilti pavojus fizinių asmenų teisėms ir laisvėms.“; |
| --- | --- | --- |

29)

34 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2018/1725 92 straipsniui, asmens duomenų saugumo pažeidimo atveju Europolas nepagrįstai nedelsdamas praneša atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms apie tą pažeidimą, laikydamasis šio reglamento 7 straipsnio 5 dalies, ir atitinkamam duomenų teikėjui, išskyrus atvejus, kai dėl to asmens duomenų saugumo pažeidimo neturėtų kilti pavojus fizinių asmenų teisėms ir laisvėms.“;

| b) | 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

3 dalis išbraukiama;

| 30) | 35 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 ir 2 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- | --- |

30)

35 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 ir 2 dalys išbraukiamos;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2018/1725 93 straipsniui, jei Europolas neturi atitinkamo duomenų subjekto kontaktinių duomenų, jis paprašo duomenų teikėjo pranešti atitinkamam duomenų subjektui apie asmens duomenų saugumo pažeidimą ir informuoti Europolą apie priimtą sprendimą. Duomenis teikiančios valstybės narės apie asmens duomenų pažeidimą atitinkamam duomenų subjektui praneša laikydamosi savo nacionalinės teisės.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2018/1725 93 straipsniui, jei Europolas neturi atitinkamo duomenų subjekto kontaktinių duomenų, jis paprašo duomenų teikėjo pranešti atitinkamam duomenų subjektui apie asmens duomenų saugumo pažeidimą ir informuoti Europolą apie priimtą sprendimą. Duomenis teikiančios valstybės narės apie asmens duomenų pažeidimą atitinkamam duomenų subjektui praneša laikydamosi savo nacionalinės teisės.“;

| c) | 4 ir 5 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

c)

4 ir 5 dalys išbraukiamos;

| 31) | 36 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 ir 2 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- | --- |

31)

36 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 ir 2 dalys išbraukiamos;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Duomenų subjektas, norėdamas pasinaudoti Reglamento (ES) 2018/1725 80 straipsnyje nurodyta teise susipažinti su asmens duomenimis, susijusiais su duomenų subjektu, gali dėl to pateikti prašymą jo pasirinktos valstybės narės tuo tikslu paskirtai institucijai arba Europolui. Jei prašymas pateikiamas tai institucijai, ji nepagrįstai nedelsdama ir ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo perduoda jį Europolui.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Duomenų subjektas, norėdamas pasinaudoti Reglamento (ES) 2018/1725 80 straipsnyje nurodyta teise susipažinti su asmens duomenimis, susijusiais su duomenų subjektu, gali dėl to pateikti prašymą jo pasirinktos valstybės narės tuo tikslu paskirtai institucijai arba Europolui. Jei prašymas pateikiamas tai institucijai, ji nepagrįstai nedelsdama ir ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo perduoda jį Europolui.“;

| c) | 6 ir 7 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

c)

6 ir 7 dalys išbraukiamos;

| 32) | 37 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Duomenų subjektas, norėdamas pasinaudoti Reglamento (ES) 2018/1725 82 straipsnyje nurodyta teise reikalauti ištaisyti ar ištrinti su juo susijusius asmens duomenis arba apriboti jų tvarkymą, gali dėl to pateikti prašymą jo pasirinktos valstybės narės tuo tikslu paskirtai institucijai arba Europolui. Jei prašymas pateikiamas tai institucijai, ji nedelsdama ir ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo perduoda jį Europolui.“; |
| --- | --- | --- |

32)

37 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Duomenų subjektas, norėdamas pasinaudoti Reglamento (ES) 2018/1725 82 straipsnyje nurodyta teise reikalauti ištaisyti ar ištrinti su juo susijusius asmens duomenis arba apriboti jų tvarkymą, gali dėl to pateikti prašymą jo pasirinktos valstybės narės tuo tikslu paskirtai institucijai arba Europolui. Jei prašymas pateikiamas tai institucijai, ji nedelsdama ir ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo perduoda jį Europolui.“;

| b) | 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

2 dalis išbraukiama;

| c) | 3, 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:

  „3.   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2018/1725 82 straipsnio 3 daliai, Europolas veikiau apriboja asmens duomenų tvarkymą, o ne ištrina asmens duomenis, jei yra pagrįstų priežasčių manyti, kad ištrynimas galėtų pakenkti teisėtiems duomenų subjekto interesams.
  Apriboti duomenys tvarkomi tik siekiant apsaugoti duomenų subjekto teises, kai tai būtina apsaugoti duomenų subjekto ar kito asmens gyvybinius interesus, arba Reglamento (ES) 2018/1725 82 straipsnio 3 dalyje nustatytais tikslais.


  4.   Jeigu Europolo turimi asmens duomenys, nurodyti 1 ir 3 dalyse, jam buvo pateikti trečiųjų šalių, tarptautinių organizacijų ar Sąjungos įstaigų, tiesiogiai pateikti privačių subjektų, Europolo išgauti iš viešai prieinamų šaltinių arba gauti pačiam Europolui atlikus analizę, Europolas tokius duomenis ištaiso ar ištrina arba apriboja jų tvarkymą ir, kai tinkama, informuoja duomenų teikėjus.


  5.   Jeigu Europolo turimus asmens duomenis, nurodytus 1 ir 3 dalyse, Europolui pateikė valstybės narės, tokius duomenis ištaiso ar ištrina arba apriboja jų tvarkymą atitinkamos valstybės narės, bendradarbiaudamos su Europolu pagal savo atitinkamą kompetenciją.“; |
| --- | --- |

c)

3, 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:

„3.   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2018/1725 82 straipsnio 3 daliai, Europolas veikiau apriboja asmens duomenų tvarkymą, o ne ištrina asmens duomenis, jei yra pagrįstų priežasčių manyti, kad ištrynimas galėtų pakenkti teisėtiems duomenų subjekto interesams.

Apriboti duomenys tvarkomi tik siekiant apsaugoti duomenų subjekto teises, kai tai būtina apsaugoti duomenų subjekto ar kito asmens gyvybinius interesus, arba Reglamento (ES) 2018/1725 82 straipsnio 3 dalyje nustatytais tikslais.

4.   Jeigu Europolo turimi asmens duomenys, nurodyti 1 ir 3 dalyse, jam buvo pateikti trečiųjų šalių, tarptautinių organizacijų ar Sąjungos įstaigų, tiesiogiai pateikti privačių subjektų, Europolo išgauti iš viešai prieinamų šaltinių arba gauti pačiam Europolui atlikus analizę, Europolas tokius duomenis ištaiso ar ištrina arba apriboja jų tvarkymą ir, kai tinkama, informuoja duomenų teikėjus.

5.   Jeigu Europolo turimus asmens duomenis, nurodytus 1 ir 3 dalyse, Europolui pateikė valstybės narės, tokius duomenis ištaiso ar ištrina arba apriboja jų tvarkymą atitinkamos valstybės narės, bendradarbiaudamos su Europolu pagal savo atitinkamą kompetenciją.“;

| d) | 8 ir 9 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

d)

8 ir 9 dalys išbraukiamos;

| 33) | 38 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Europolas asmens duomenis tvarko tokiu būdu, kuris užtikrina galimybę nustatyti jų šaltinį, laikantis 17 straipsnio.“; |
| --- | --- | --- |

33)

38 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Europolas asmens duomenis tvarko tokiu būdu, kuris užtikrina galimybę nustatyti jų šaltinį, laikantis 17 straipsnio.“;

| b) | 2 dalies įvadinė frazė pakeičiama taip:

  „2.   Atsakomybė už asmens duomenų tikslumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1725 71 straipsnio 1 dalies d punkte, tenka:“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies įvadinė frazė pakeičiama taip:

„2.   Atsakomybė už asmens duomenų tikslumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1725 71 straipsnio 1 dalies d punkte, tenka:“;

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Europolui tenka atsakomybė už Reglamento (ES) 2018/1725 laikymąsi, kiek tai susiję su administracinių asmens duomenų tvarkymu, ir šio reglamento ir Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio ir IX skyriaus laikymąsi, kiek tai susiję su asmens duomenų tvarkymu.“; |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Europolui tenka atsakomybė už Reglamento (ES) 2018/1725 laikymąsi, kiek tai susiję su administracinių asmens duomenų tvarkymu, ir šio reglamento ir Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio ir IX skyriaus laikymąsi, kiek tai susiję su asmens duomenų tvarkymu.“;

| d) | 7 dalies trečias sakinys pakeičiamas taip:
  „Tokių keitimųsi saugumas užtikrinamas pagal Reglamento (ES) 2018/1725 91 straipsnį.“; |
| --- | --- |

d)

7 dalies trečias sakinys pakeičiamas taip:

„Tokių keitimųsi saugumas užtikrinamas pagal Reglamento (ES) 2018/1725 91 straipsnį.“;

| 34) | 39 straipsnis pakeičiamas taip:

  „39 straipsnis
  Išankstinė konsultacija

  1.   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2018/1725 90 straipsniui, konkrečiai atskirai operatyvinei veiklai, kuri neapima naujos rūšies tvarkymo, kuris keltų didelę riziką duomenų subjektų teisėms ir laisvėms, išankstinė konsultacija su EDAPP netaikoma.


  2.   Europolas gali pradėti tvarkymo operacijas, kurioms taikoma išankstinė konsultacija su EDAPP pagal Reglamento (ES) 2018/1725 90 straipsnio 1 dalį, nebent EDAPP raštu pateikė rekomendaciją pagal to reglamento 90 straipsnio 4 dalį per toje nuostatoje numatytą laikotarpį, kuris prasideda pirminio prašymo suteikti konsultaciją gavimo dieną ir negali būti sustabdytas.


  3.   Jei šio straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkymo operacijos yra labai svarbios Europolo užduočių vykdymui ir yra ypač skubios bei būtinos siekiant užkirsti kelią tiesioginei nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, grėsmei bei su ja kovoti, arba apsaugoti duomenų subjekto ar kito asmens gyvybinius interesus, Europolas išimties tvarka gali inicijuoti tvarkymą jau prasidėjus EDAPP konsultacijai, numatytai Reglamento (ES) 2018/1725 90 straipsnio 1 dalyje, bet nepasibaigus to reglamento 90 straipsnio 4 dalyje numatytam laikotarpiui. Tokiu atveju, prieš pradėdamas tvarkymo operacijas, Europolas apie tai informuoja EDAPP.
  Į rašytines EDAPP rekomendacijas pagal Reglamento (ES) 2018/1725 90 straipsnio 4 dalį atsižvelgiama retrospektyviai ir atitinkamai pakoreguojamas duomenų tvarkymo būdas.
  Duomenų apsaugos pareigūnas dalyvauja vertinant tokių tvarkymo operacijų skubumą dar nepasibaigus Reglamento (ES) 2018/1725 90 straipsnio 4 dalyje nustatytam terminui ir prižiūri atitinkamą duomenų tvarkymą.


  4.   EDAPP tvarko visų tvarkymo operacijų, apie kurias jam pranešta pagal 1 dalį, registrą. Tas registras neviešinamas.“; |
| --- | --- |

34)

39 straipsnis pakeičiamas taip:

„39 straipsnis

Išankstinė konsultacija

1.   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2018/1725 90 straipsniui, konkrečiai atskirai operatyvinei veiklai, kuri neapima naujos rūšies tvarkymo, kuris keltų didelę riziką duomenų subjektų teisėms ir laisvėms, išankstinė konsultacija su EDAPP netaikoma.

2.   Europolas gali pradėti tvarkymo operacijas, kurioms taikoma išankstinė konsultacija su EDAPP pagal Reglamento (ES) 2018/1725 90 straipsnio 1 dalį, nebent EDAPP raštu pateikė rekomendaciją pagal to reglamento 90 straipsnio 4 dalį per toje nuostatoje numatytą laikotarpį, kuris prasideda pirminio prašymo suteikti konsultaciją gavimo dieną ir negali būti sustabdytas.

3.   Jei šio straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkymo operacijos yra labai svarbios Europolo užduočių vykdymui ir yra ypač skubios bei būtinos siekiant užkirsti kelią tiesioginei nusikalstamos veikos, kurią apima Europolo veiklos tikslai, grėsmei bei su ja kovoti, arba apsaugoti duomenų subjekto ar kito asmens gyvybinius interesus, Europolas išimties tvarka gali inicijuoti tvarkymą jau prasidėjus EDAPP konsultacijai, numatytai Reglamento (ES) 2018/1725 90 straipsnio 1 dalyje, bet nepasibaigus to reglamento 90 straipsnio 4 dalyje numatytam laikotarpiui. Tokiu atveju, prieš pradėdamas tvarkymo operacijas, Europolas apie tai informuoja EDAPP.

Į rašytines EDAPP rekomendacijas pagal Reglamento (ES) 2018/1725 90 straipsnio 4 dalį atsižvelgiama retrospektyviai ir atitinkamai pakoreguojamas duomenų tvarkymo būdas.

Duomenų apsaugos pareigūnas dalyvauja vertinant tokių tvarkymo operacijų skubumą dar nepasibaigus Reglamento (ES) 2018/1725 90 straipsnio 4 dalyje nustatytam terminui ir prižiūri atitinkamą duomenų tvarkymą.

4.   EDAPP tvarko visų tvarkymo operacijų, apie kurias jam pranešta pagal 1 dalį, registrą. Tas registras neviešinamas.“;

| 35) | įterpiamas šis straipsnis:

  „39a straipsnis
  Duomenų tvarkymo veiklos kategorijų registravimas

  1.   Europolas tvarko visų kategorijų duomenų tvarkymo veiklos, už kurią jis atsako, registrą. Tame registre pateikiama ši informacija:






  a) | Europolo kontaktiniai duomenys ir jo duomenų apsaugos pareigūno vardas, pavardė ir kontaktiniai duomenys; |
| --- | --- | --- |

35)

įterpiamas šis straipsnis:

„39a straipsnis

Duomenų tvarkymo veiklos kategorijų registravimas

1.   Europolas tvarko visų kategorijų duomenų tvarkymo veiklos, už kurią jis atsako, registrą. Tame registre pateikiama ši informacija:

a)

Europolo kontaktiniai duomenys ir jo duomenų apsaugos pareigūno vardas, pavardė ir kontaktiniai duomenys;

| b) | duomenų tvarkymo tikslai; |
| --- | --- |

b)

duomenų tvarkymo tikslai;

| c) | duomenų subjektų kategorijų ir asmens duomenų kategorijų aprašymas; |
| --- | --- |

c)

duomenų subjektų kategorijų ir asmens duomenų kategorijų aprašymas;

| d) | duomenų gavėjų, kuriems buvo arba bus atskleisti asmens duomenys, įskaitant duomenų gavėjus trečiosiose šalyse ar tarptautinėse organizacijose, kategorijos; |
| --- | --- |

d)

duomenų gavėjų, kuriems buvo arba bus atskleisti asmens duomenys, įskaitant duomenų gavėjus trečiosiose šalyse ar tarptautinėse organizacijose, kategorijos;

| e) | kai taikytina, asmens duomenų perdavimo trečiajai valstybei, tarptautinei organizacijai ar privačiam subjektui atvejai, be kita ko, nurodant tą gavėją; |
| --- | --- |

e)

kai taikytina, asmens duomenų perdavimo trečiajai valstybei, tarptautinei organizacijai ar privačiam subjektui atvejai, be kita ko, nurodant tą gavėją;

| f) | kai įmanoma, numatomi įvairių kategorijų duomenų ištrynimo terminai; |
| --- | --- |

f)

kai įmanoma, numatomi įvairių kategorijų duomenų ištrynimo terminai;

| g) | kai įmanoma, bendras Reglamento (ES) 2018/1725 91 straipsnyje nurodytų techninių ir organizacinių saugumo priemonių aprašymas; |
| --- | --- |

g)

kai įmanoma, bendras Reglamento (ES) 2018/1725 91 straipsnyje nurodytų techninių ir organizacinių saugumo priemonių aprašymas;

| h) | kai taikytina, profiliavimo naudojimas. |
| --- | --- |

h)

kai taikytina, profiliavimo naudojimas.

2.   1 dalyje nurodyti įrašai tvarkomi raštu, be kita ko, ir elektronine forma.

3.   Europolas, gavęs prašymą, 1 dalyje nurodytus įrašus pateikia EDAPP.“;

| 36) | 40 straipsnis pakeičiamas taip:

  „40 straipsnis
  Registracijos įrašai

  1.   Pagal Reglamento (ES) 2018/1725 88 straipsnį Europolas saugo savo duomenų tvarkymo operacijų registracijos įrašus. Registracijos įrašų keisti negalima.


  2.   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2018/1725 88 straipsniui, 1 dalyje nurodyti registracijos įrašai, jei to paprašo nacionalinis padalinys konkrečiam tyrimui, susijusiam su duomenų apsaugos taisyklių laikymusi, pateikiami tam nacionaliniam padaliniui.“; |
| --- | --- |

36)

40 straipsnis pakeičiamas taip:

„40 straipsnis

Registracijos įrašai

1.   Pagal Reglamento (ES) 2018/1725 88 straipsnį Europolas saugo savo duomenų tvarkymo operacijų registracijos įrašus. Registracijos įrašų keisti negalima.

2.   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2018/1725 88 straipsniui, 1 dalyje nurodyti registracijos įrašai, jei to paprašo nacionalinis padalinys konkrečiam tyrimui, susijusiam su duomenų apsaugos taisyklių laikymusi, pateikiami tam nacionaliniam padaliniui.“;

| 37) | 41 straipsnis pakeičiamas taip:

  „41 straipsnis
  Duomenų apsaugos pareigūno paskyrimas

  1.   Valdyba paskiria Europolo darbuotoją duomenų apsaugos pareigūnu; jis paskiriamas tik tai vienintelei pareigybei.


  2.   Duomenų apsaugos pareigūnas atrenkamas atsižvelgiant į jo profesines savybes, ypač į duomenų apsaugos teisės ekspertines žinias ir praktiką, taip pat gebėjimą atlikti užduotis, nurodytas šio reglamento 41b straipsnyje ir Reglamente (ES) 2018/1725.


  3.   Atrenkant duomenų apsaugos pareigūną negali atsirasti interesų konflikto dėl jo, kaip duomenų apsaugos pareigūno, pareigų ir bet kurių kitų tarnybinių pareigų, kurias jis gali turėti, ypač susijusių su šio reglamento taikymu.


  4.   Valdyba negali atleisti iš pareigų arba bausti duomenų apsaugos pareigūno dėl jam nustatytų užduočių atlikimo.


  5.   Europolas paskelbia duomenų apsaugos pareigūno kontaktinius duomenis ir praneša juos EDAPP.“; |
| --- | --- |

37)

41 straipsnis pakeičiamas taip:

„41 straipsnis

Duomenų apsaugos pareigūno paskyrimas

1.   Valdyba paskiria Europolo darbuotoją duomenų apsaugos pareigūnu; jis paskiriamas tik tai vienintelei pareigybei.

2.   Duomenų apsaugos pareigūnas atrenkamas atsižvelgiant į jo profesines savybes, ypač į duomenų apsaugos teisės ekspertines žinias ir praktiką, taip pat gebėjimą atlikti užduotis, nurodytas šio reglamento 41b straipsnyje ir Reglamente (ES) 2018/1725.

3.   Atrenkant duomenų apsaugos pareigūną negali atsirasti interesų konflikto dėl jo, kaip duomenų apsaugos pareigūno, pareigų ir bet kurių kitų tarnybinių pareigų, kurias jis gali turėti, ypač susijusių su šio reglamento taikymu.

4.   Valdyba negali atleisti iš pareigų arba bausti duomenų apsaugos pareigūno dėl jam nustatytų užduočių atlikimo.

5.   Europolas paskelbia duomenų apsaugos pareigūno kontaktinius duomenis ir praneša juos EDAPP.“;

| 38) | įterpiami šie straipsniai:

  „41a straipsnis
  Duomenų apsaugos pareigūno statusas

  1.   Europolas užtikrina, kad duomenų apsaugos pareigūnas būtų tinkamai ir laiku įtraukiamas į visų su asmens duomenų apsauga susijusių klausimų sprendimą.


  2.   Europolas padeda duomenų apsaugos pareigūnui vykdyti 41b straipsnyje nurodytas užduotis suteikdamas toms užduotims atlikti būtinų išteklių ir darbuotojų, taip pat suteikdamas galimybę susipažinti su asmens duomenimis, dalyvauti duomenų tvarkymo operacijose ir plėtoti savo dalykines žinias.
  Siekiant padėti duomenų apsaugos pareigūnui vykdyti savo užduotis, Europolo darbuotojas gali būti paskirtas duomenų apsaugos pareigūno padėjėju.


  3.   Europolas užtikrina, kad duomenų apsaugos pareigūnas veiktų nepriklausomai ir negautų jokių nurodymų dėl savo užduočių vykdymo.
  Duomenų apsaugos pareigūnas tiesiogiai atsiskaito valdybai.


  4.   Duomenų subjektai gali kreiptis į duomenų apsaugos pareigūną visais klausimais, susijusiais su jų asmens duomenų tvarkymu ir naudojimusi savo teisėmis pagal šį reglamentą ir Reglamentą (ES) 2018/1725.
  Joks asmuo negali nukentėti dėl to, kad atkreipė kompetentingo duomenų apsaugos pareigūno dėmesį į tai, jog galimai pažeistas šis reglamentas ar Reglamentas (ES) 2018/1725.


  5.   Valdyba priima kitas su duomenų apsaugos pareigūnu susijusias įgyvendinimo taisykles. Tose įgyvendinimo taisyklėse visų pirma nustatoma atrankos į duomenų apsaugos pareigūno pareigas ir atleidimo iš jų procedūra, jo užduotys, pareigos, įgaliojimai ir jo nepriklausomumo apsaugos priemonės.


  6.   Duomenų apsaugos pareigūnas ir jo personalas laikosi konfidencialumo įsipareigojimo pagal 67 straipsnio 1 dalį.


  7.   Duomenų apsaugos pareigūnas skiriamas ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsiama.


  8.   Jei duomenų apsaugos pareigūnas nebeatitinka jo pareigoms keliamų sąlygų, valdyba atleidžia jį iš pareigų tik gavusi EDAPP sutikimą.


  9.   Duomenų apsaugos pareigūną ir duomenų apsaugos pareigūno padėjėją valdyba įregistruoja EDAPP registre.


  10.   Duomenų apsaugos pareigūnui taikomos nuostatos mutatis mutandis taikomos duomenų apsaugos pareigūno padėjėjams.



  41b straipsnis
  Duomenų apsaugos pareigūno užduotys

  1.   Duomenų apsaugos pareigūnas visų pirma vykdo šias su asmens duomenų tvarkymu susijusias užduotis:






  a) | veikdamas nepriklausomai užtikrina, kad Europolas laikytųsi šio reglamento ir Reglamento (ES) 2018/1725 duomenų apsaugos nuostatų ir atitinkamų Europolo vidaus taisyklėse išdėstytų duomenų apsaugos nuostatų; tai apima stebėjimą, kaip laikomasi šio reglamento, Reglamento (ES) 2018/1725, kitų Sąjungos ar nacionalinių duomenų apsaugos nuostatų ir Europolo politikos, susijusios su asmens duomenų apsauga, įskaitant pareigų pavedimą, duomenų tvarkymo operacijose dalyvaujančių darbuotojų informuotumo didinimą ir mokymą, taip pat susijusius auditus; |
| --- | --- | --- |

38)

įterpiami šie straipsniai:

„41a straipsnis

Duomenų apsaugos pareigūno statusas

1.   Europolas užtikrina, kad duomenų apsaugos pareigūnas būtų tinkamai ir laiku įtraukiamas į visų su asmens duomenų apsauga susijusių klausimų sprendimą.

2.   Europolas padeda duomenų apsaugos pareigūnui vykdyti 41b straipsnyje nurodytas užduotis suteikdamas toms užduotims atlikti būtinų išteklių ir darbuotojų, taip pat suteikdamas galimybę susipažinti su asmens duomenimis, dalyvauti duomenų tvarkymo operacijose ir plėtoti savo dalykines žinias.

Siekiant padėti duomenų apsaugos pareigūnui vykdyti savo užduotis, Europolo darbuotojas gali būti paskirtas duomenų apsaugos pareigūno padėjėju.

3.   Europolas užtikrina, kad duomenų apsaugos pareigūnas veiktų nepriklausomai ir negautų jokių nurodymų dėl savo užduočių vykdymo.

Duomenų apsaugos pareigūnas tiesiogiai atsiskaito valdybai.

4.   Duomenų subjektai gali kreiptis į duomenų apsaugos pareigūną visais klausimais, susijusiais su jų asmens duomenų tvarkymu ir naudojimusi savo teisėmis pagal šį reglamentą ir Reglamentą (ES) 2018/1725.

Joks asmuo negali nukentėti dėl to, kad atkreipė kompetentingo duomenų apsaugos pareigūno dėmesį į tai, jog galimai pažeistas šis reglamentas ar Reglamentas (ES) 2018/1725.

5.   Valdyba priima kitas su duomenų apsaugos pareigūnu susijusias įgyvendinimo taisykles. Tose įgyvendinimo taisyklėse visų pirma nustatoma atrankos į duomenų apsaugos pareigūno pareigas ir atleidimo iš jų procedūra, jo užduotys, pareigos, įgaliojimai ir jo nepriklausomumo apsaugos priemonės.

6.   Duomenų apsaugos pareigūnas ir jo personalas laikosi konfidencialumo įsipareigojimo pagal 67 straipsnio 1 dalį.

7.   Duomenų apsaugos pareigūnas skiriamas ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsiama.

8.   Jei duomenų apsaugos pareigūnas nebeatitinka jo pareigoms keliamų sąlygų, valdyba atleidžia jį iš pareigų tik gavusi EDAPP sutikimą.

9.   Duomenų apsaugos pareigūną ir duomenų apsaugos pareigūno padėjėją valdyba įregistruoja EDAPP registre.

10.   Duomenų apsaugos pareigūnui taikomos nuostatos mutatis mutandis taikomos duomenų apsaugos pareigūno padėjėjams.

41b straipsnis

Duomenų apsaugos pareigūno užduotys

1.   Duomenų apsaugos pareigūnas visų pirma vykdo šias su asmens duomenų tvarkymu susijusias užduotis:

a)

veikdamas nepriklausomai užtikrina, kad Europolas laikytųsi šio reglamento ir Reglamento (ES) 2018/1725 duomenų apsaugos nuostatų ir atitinkamų Europolo vidaus taisyklėse išdėstytų duomenų apsaugos nuostatų; tai apima stebėjimą, kaip laikomasi šio reglamento, Reglamento (ES) 2018/1725, kitų Sąjungos ar nacionalinių duomenų apsaugos nuostatų ir Europolo politikos, susijusios su asmens duomenų apsauga, įskaitant pareigų pavedimą, duomenų tvarkymo operacijose dalyvaujančių darbuotojų informuotumo didinimą ir mokymą, taip pat susijusius auditus;

| b) | informuoja Europolą ir asmens duomenis tvarkančius darbuotojus apie jų pareigas pagal šį reglamentą, Reglamentą (ES) 2018/1725 ir kitas Sąjungos arba nacionalines duomenų apsaugos nuostatas ir konsultuoja juos tais klausimais; |
| --- | --- |

b)

informuoja Europolą ir asmens duomenis tvarkančius darbuotojus apie jų pareigas pagal šį reglamentą, Reglamentą (ES) 2018/1725 ir kitas Sąjungos arba nacionalines duomenų apsaugos nuostatas ir konsultuoja juos tais klausimais;

| c) | paprašius teikia konsultacijas dėl poveikio duomenų apsaugai vertinimo pagal Reglamento (ES) 2018/1725 89 straipsnį ir stebi poveikio duomenų apsaugai vertinimo atlikimą; |
| --- | --- |

c)

paprašius teikia konsultacijas dėl poveikio duomenų apsaugai vertinimo pagal Reglamento (ES) 2018/1725 89 straipsnį ir stebi poveikio duomenų apsaugai vertinimo atlikimą;

| d) | veda asmens duomenų saugumo pažeidimų registrą ir paprašius teikia konsultacijas dėl būtinumo pateikti pranešimą arba informuoti apie asmens duomenų saugumo pažeidimą pagal Reglamento (ES) 2018/1725 92 ir 93 straipsnius; |
| --- | --- |

d)

veda asmens duomenų saugumo pažeidimų registrą ir paprašius teikia konsultacijas dėl būtinumo pateikti pranešimą arba informuoti apie asmens duomenų saugumo pažeidimą pagal Reglamento (ES) 2018/1725 92 ir 93 straipsnius;

| e) | užtikrina, kad įrašai apie asmens duomenų perdavimą ir gavimą būtų saugomi pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

e)

užtikrina, kad įrašai apie asmens duomenų perdavimą ir gavimą būtų saugomi pagal šį reglamentą;

| f) | užtikrina, kad duomenų subjektai jų prašymu būtų informuojami apie jų teises pagal šį reglamentą ir Reglamentą (ES) 2018/1725; |
| --- | --- |

f)

užtikrina, kad duomenų subjektai jų prašymu būtų informuojami apie jų teises pagal šį reglamentą ir Reglamentą (ES) 2018/1725;

| g) | bendradarbiauja su Europolo darbuotojais, atsakingais už procedūras, mokymą ir konsultacijas duomenų tvarkymo klausimais; |
| --- | --- |

g)

bendradarbiauja su Europolo darbuotojais, atsakingais už procedūras, mokymą ir konsultacijas duomenų tvarkymo klausimais;

| h) | atsako į EDAPP prašymus; pagal savo kompetenciją bendradarbiauja ir konsultuojasi su EDAPP jo prašymu arba savo iniciatyva; |
| --- | --- |

h)

atsako į EDAPP prašymus; pagal savo kompetenciją bendradarbiauja ir konsultuojasi su EDAPP jo prašymu arba savo iniciatyva;

| i) | bendradarbiauja su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, visų pirma su valstybių narių kompetentingų institucijų ir nacionalinių priežiūros institucijų duomenų apsaugos pareigūnais, duomenų apsaugos klausimais teisėsaugos srityje; |
| --- | --- |

i)

bendradarbiauja su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, visų pirma su valstybių narių kompetentingų institucijų ir nacionalinių priežiūros institucijų duomenų apsaugos pareigūnais, duomenų apsaugos klausimais teisėsaugos srityje;

| j) | atlieka kontaktinio asmens funkcijas EDAPP kreipiantis su duomenų tvarkymu susijusiais klausimais, įskaitant išankstinę konsultaciją pagal Reglamento (ES) 2018/1725 40 ir 90 straipsnius, taip pat, kai tinkama, teikia konsultacijas visais kitais jo kompetencijai priklausančiais klausimais; |
| --- | --- |

j)

atlieka kontaktinio asmens funkcijas EDAPP kreipiantis su duomenų tvarkymu susijusiais klausimais, įskaitant išankstinę konsultaciją pagal Reglamento (ES) 2018/1725 40 ir 90 straipsnius, taip pat, kai tinkama, teikia konsultacijas visais kitais jo kompetencijai priklausančiais klausimais;

| k) | rengia metines ataskaitas ir teikia jas valdybai ir EDAPP; |
| --- | --- |

k)

rengia metines ataskaitas ir teikia jas valdybai ir EDAPP;

| l) | užtikrina, kad duomenų tvarkymo operacijos neturėtų neigiamo poveikio duomenų subjektų teisėms ir laisvėms. |
| --- | --- |

l)

užtikrina, kad duomenų tvarkymo operacijos neturėtų neigiamo poveikio duomenų subjektų teisėms ir laisvėms.

2.   Duomenų apsaugos pareigūnas gali teikti rekomendacijas valdybai, kaip praktiškai pagerinti duomenų apsaugą, ir patarti klausimais, susijusiais su duomenų apsaugos nuostatų taikymu.

Duomenų apsaugos pareigūnas gali savo iniciatyva arba valdybos ar bet kurio asmens prašymu tirti klausimus ir įvykius, tiesiogiai susijusius su jo užduotimis, apie kuriuos jam pranešama, ir apie rezultatus informuoti tyrimą užsakiusį asmenį arba valdybą.

3.   Duomenų apsaugos pareigūnas vykdo Reglamente (ES) 2018/1725 numatytas funkcijas, susijusias su administraciniais asmens duomenimis.

4.   Vykdydami savo užduotis, duomenų apsaugos pareigūnas ir Europolo darbuotojai, padedantys duomenų apsaugos pareigūnui atlikti savo pareigas, turi prieigą prie visų Europolo tvarkomų duomenų ir gali patekti į visas Europolo patalpas.

5.   Jei duomenų apsaugos pareigūnas mano, kad nesilaikoma šio reglamento arba Reglamento (ES) 2018/1725 nuostatų, susijusių su administracinių asmens duomenų tvarkymu, arba šio reglamento ar Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio ir IX skyriaus nuostatų, susijusių su asmens duomenų tvarkymu, jis apie tai informuoja vykdomąjį direktorių ir paprašo jo per nustatytą laikotarpį pašalinti tą pažeidimą.

Vykdomajam direktoriui per nustatytą laikotarpį tvarkymo pažeidimo nepašalinus, duomenų apsaugos pareigūnas praneša apie tai valdybai. Valdyba pateikia atsakymą per nustatytą laikotarpį, dėl kurio sutarta su duomenų apsaugos pareigūnu. Valdybai per nustatytą laikotarpį nepašalinus pažeidimo, duomenų apsaugos pareigūnas perduoda šį klausimą EDAPP.

41c straipsnis

Pagrindinių teisių pareigūnas

1.   Vykdomojo direktoriaus siūlymu valdyba paskiria pagrindinių teisių pareigūną. Pagrindinių teisių pareigūnas gali būti Europolo personalo narys, specialiai apmokytas pagrindinių teisių teisės ir praktikos srityje.

2.   Pagrindinių teisių pareigūnas vykdo šias užduotis:

| a) | teikia patarimus Europolui, jei mano, kad tai būtina, arba jei to paprašoma, Europolo veiklos klausimais; tai turi netrukdyti vykdyti tos veiklos arba jos nevilkinti; |
| --- | --- |

a)

teikia patarimus Europolui, jei mano, kad tai būtina, arba jei to paprašoma, Europolo veiklos klausimais; tai turi netrukdyti vykdyti tos veiklos arba jos nevilkinti;

| b) | stebi, kaip Europolas laikosi pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

b)

stebi, kaip Europolas laikosi pagrindinių teisių;

| c) | teikia neprivalomas nuomones dėl darbo tvarkos; |
| --- | --- |

c)

teikia neprivalomas nuomones dėl darbo tvarkos;

| d) | informuoja vykdomąjį direktorių apie galimus pagrindinių teisių pažeidimus Europolui vykdant veiklą; |
| --- | --- |

d)

informuoja vykdomąjį direktorių apie galimus pagrindinių teisių pažeidimus Europolui vykdant veiklą;

| e) | skatina Europolą laikytis pagrindinių teisių vykdant savo užduotis ir veiklą; |
| --- | --- |

e)

skatina Europolą laikytis pagrindinių teisių vykdant savo užduotis ir veiklą;

| f) | kitas šiame reglamente numatytas užduotis. |
| --- | --- |

f)

kitas šiame reglamente numatytas užduotis.

3.   Europolas užtikrina, kad pagrindinių teisių pareigūnas negautų jokių nurodymų dėl tų užduočių vykdymo.

4.   Pagrindinių teisių pareigūnas tiesiogiai atsiskaito vykdomajam direktoriui ir rengia metines savo veiklos ataskaitas, įskaitant apie tai, kokiu mastu Europolui vykdant veiklą laikomasi pagrindinių teisių. Tos ataskaitos teikiamos valdybai.

41d straipsnis

Mokymai pagrindinių teisių klausimais

Visi Europolo darbuotojai, kurie dalyvauja vykdant operatyvines užduotis, susijusias su asmens duomenų tvarkymu, dalyvauja privalomuose mokymuose pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos klausimais, įskaitant mokymus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu. Tas mokymas rengiamas bendradarbiaujant su Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (FRA), įsteigta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 168/2007 (*12), ir Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/2219 (*13).

(*12)  
  2007 m. vasario 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 168/2007, įsteigiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (OL L 53, 2007 2 22, p. 1)."

*12

(*13)  
  2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/2219 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūros (CEPOL) ir kuriuo pakeičiamas ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR (OL L 319, 2015 12 4, p. 1).“;"

*13

| 39) | 42 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

  „1.   Nacionalinės priežiūros institucijos, nurodytos Direktyvos (ES) 2016/680 41 straipsnyje, siekdamos atlikti priežiūros funkciją, turi turėti galimybę nacionalinio padalinio ar ryšių palaikymo pareigūnų patalpose susipažinti su jų valstybės narės pagal atitinkamas nacionalines procedūras Europolui pateiktais duomenimis ir su registracijos įrašais, kaip nurodyta šio reglamento 40 straipsnyje.


  2.   Nacionalinės priežiūros institucijos turi turėti galimybę patekti į savo šalies ryšių su Europolu palaikymo pareigūnų patalpas ir susipažinti su jų dokumentais.“; |
| --- | --- |

39)

42 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Nacionalinės priežiūros institucijos, nurodytos Direktyvos (ES) 2016/680 41 straipsnyje, siekdamos atlikti priežiūros funkciją, turi turėti galimybę nacionalinio padalinio ar ryšių palaikymo pareigūnų patalpose susipažinti su jų valstybės narės pagal atitinkamas nacionalines procedūras Europolui pateiktais duomenimis ir su registracijos įrašais, kaip nurodyta šio reglamento 40 straipsnyje.

2.   Nacionalinės priežiūros institucijos turi turėti galimybę patekti į savo šalies ryšių su Europolu palaikymo pareigūnų patalpas ir susipažinti su jų dokumentais.“;

| 40) | 43 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

  „1.   EDAPP atsako už šio reglamento ir Reglamento (ES) 2018/1725 nuostatų, susijusių su fizinių asmenų pagrindinių teisių ir laisvių apsauga Europolui tvarkant asmens duomenis, taikymo stebėseną bei užtikrinimą ir už Europolo bei duomenų subjektų konsultavimą visais asmens duomenų tvarkymo klausimais.“; |
| --- | --- | --- |

40)

43 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„1.   EDAPP atsako už šio reglamento ir Reglamento (ES) 2018/1725 nuostatų, susijusių su fizinių asmenų pagrindinių teisių ir laisvių apsauga Europolui tvarkant asmens duomenis, taikymo stebėseną bei užtikrinimą ir už Europolo bei duomenų subjektų konsultavimą visais asmens duomenų tvarkymo klausimais.“;

| b) | 3 dalis papildoma šiais punktais:






  „j) | nurodyti duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui, kad vykdant duomenų tvarkymo operacijomis būtų laikomasi šio reglamento, kai tinkama, nustatytu būdu ir per nustatytą laikotarpį; |
| --- | --- | --- |

b)

3 dalis papildoma šiais punktais:

„j)

nurodyti duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui, kad vykdant duomenų tvarkymo operacijomis būtų laikomasi šio reglamento, kai tinkama, nustatytu būdu ir per nustatytą laikotarpį;

| k) | nurodyti sustabdyti duomenų srautus duomenų gavėjui valstybėje narėje, trečiojoje valstybėje arba tarptautinei organizacijai; |
| --- | --- |

k)

nurodyti sustabdyti duomenų srautus duomenų gavėjui valstybėje narėje, trečiojoje valstybėje arba tarptautinei organizacijai;

| l) | skirti administracinę baudą, jei Europolas nesilaiko vienos iš šios dalies c, e, f, j ir k punktuose nurodytų priemonių, atsižvelgiant į kiekvieno atskiro atvejo aplinkybes.“; |
| --- | --- |

l)

skirti administracinę baudą, jei Europolas nesilaiko vienos iš šios dalies c, e, f, j ir k punktuose nurodytų priemonių, atsižvelgiant į kiekvieno atskiro atvejo aplinkybes.“;

| c) | 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   EDAPP rengia metinę priežiūros veiklos, susijusios su Europolu, ataskaitą. Ta ataskaita yra EDAPP metinės ataskaitos, nurodytos Reglamento (ES) 2018/1725 60 straipsnyje, dalis.
  Prieš metinės ataskaitos priėmimą nacionalinių priežiūros institucijų prašoma pateikti savo pastabas dėl tos metinės ataskaitos dalies. EDAPP kuo labiau atsižvelgia į tas pastabas ir nurodo jas metinėje ataskaitoje.
  Antroje pastraipoje nurodytos metinės ataskaitos dalyje pateikiama statistinė informacija, susijusi su skundais, nagrinėjimais ir tyrimais, taip pat su asmens duomenų perdavimu trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms, išankstinių konsultacijų su EDAPP atvejais ir šio straipsnio 3 dalyje nustatytų įgaliojimų vykdymu.“; |
| --- | --- |

c)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   EDAPP rengia metinę priežiūros veiklos, susijusios su Europolu, ataskaitą. Ta ataskaita yra EDAPP metinės ataskaitos, nurodytos Reglamento (ES) 2018/1725 60 straipsnyje, dalis.

Prieš metinės ataskaitos priėmimą nacionalinių priežiūros institucijų prašoma pateikti savo pastabas dėl tos metinės ataskaitos dalies. EDAPP kuo labiau atsižvelgia į tas pastabas ir nurodo jas metinėje ataskaitoje.

Antroje pastraipoje nurodytos metinės ataskaitos dalyje pateikiama statistinė informacija, susijusi su skundais, nagrinėjimais ir tyrimais, taip pat su asmens duomenų perdavimu trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms, išankstinių konsultacijų su EDAPP atvejais ir šio straipsnio 3 dalyje nustatytų įgaliojimų vykdymu.“;

| 41) | 44 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   1 dalyje nurodytais atvejais koordinuojama priežiūra užtikrinama pagal Reglamento (ES) 2018/1725 62 straipsnį. EDAPP, vykdydamas savo pareigas, nustatytas šio reglamento 43 straipsnio 2 dalyje, naudojasi nacionalinių priežiūros institucijų kompetencija ir patirtimi.
  Atlikdami bendrus patikrinimus kartu su EDAPP, nacionalinių priežiūros institucijų nariai ir personalas, turi, deramai atsižvelgiant į subsidiarumo ir proporcingumo principus, įgaliojimus, kurie yra lygiaverčiai šio reglamento 43 straipsnio 4 dalyje nustatytiems įgaliojimams, ir yra saistomi įsipareigojimo, kuris yra lygiavertis šio reglamento 43 straipsnio 6 dalyje nustatytam įsipareigojimui.“; |
| --- | --- | --- |

41)

44 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   1 dalyje nurodytais atvejais koordinuojama priežiūra užtikrinama pagal Reglamento (ES) 2018/1725 62 straipsnį. EDAPP, vykdydamas savo pareigas, nustatytas šio reglamento 43 straipsnio 2 dalyje, naudojasi nacionalinių priežiūros institucijų kompetencija ir patirtimi.

Atlikdami bendrus patikrinimus kartu su EDAPP, nacionalinių priežiūros institucijų nariai ir personalas, turi, deramai atsižvelgiant į subsidiarumo ir proporcingumo principus, įgaliojimus, kurie yra lygiaverčiai šio reglamento 43 straipsnio 4 dalyje nustatytiems įgaliojimams, ir yra saistomi įsipareigojimo, kuris yra lygiavertis šio reglamento 43 straipsnio 6 dalyje nustatytam įsipareigojimui.“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Atvejais, susijusiais su duomenimis, kurie gauti iš vienos ar kelių valstybių narių, įskaitant 47 straipsnio 2 dalyje nurodytus atvejus, EDAPP konsultuojasi su atitinkamomis nacionalinėmis priežiūros institucijomis. EDAPP nepriima sprendimo dėl tolesnių veiksmų, kurių reikia imtis, kol tos nacionalinės priežiūros institucijos per jo nustatytą terminą, kuris yra ne trumpesnis kaip vienas mėnuo ir ne ilgesnis kaip trys mėnesiai nuo tada, kai EDAPP pradeda konsultacijas su atitinkamomis nacionalinėmis priežiūros institucijomis, nepraneša jam apie savo nuomonę. EDAPP kuo labiau atsižvelgia į atitinkamas nacionalinių priežiūros institucijų pozicijas. Kai EDAPP neketina vadovautis nacionalinės priežiūros institucijos pozicija, jis informuoja apie tai tą instituciją, pateikia pagrindimą ir perduoda klausimą Europos duomenų apsaugos valdybai.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Atvejais, susijusiais su duomenimis, kurie gauti iš vienos ar kelių valstybių narių, įskaitant 47 straipsnio 2 dalyje nurodytus atvejus, EDAPP konsultuojasi su atitinkamomis nacionalinėmis priežiūros institucijomis. EDAPP nepriima sprendimo dėl tolesnių veiksmų, kurių reikia imtis, kol tos nacionalinės priežiūros institucijos per jo nustatytą terminą, kuris yra ne trumpesnis kaip vienas mėnuo ir ne ilgesnis kaip trys mėnesiai nuo tada, kai EDAPP pradeda konsultacijas su atitinkamomis nacionalinėmis priežiūros institucijomis, nepraneša jam apie savo nuomonę. EDAPP kuo labiau atsižvelgia į atitinkamas nacionalinių priežiūros institucijų pozicijas. Kai EDAPP neketina vadovautis nacionalinės priežiūros institucijos pozicija, jis informuoja apie tai tą instituciją, pateikia pagrindimą ir perduoda klausimą Europos duomenų apsaugos valdybai.“;

| 42) | 45 ir 46 straipsniai išbraukiami; |
| --- | --- |

42)

45 ir 46 straipsniai išbraukiami;

| 43) | 47 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Bet kuris duomenų subjektas turi teisę pateikti skundą EDAPP, jeigu mano, kad su juo susijusių asmens duomenų tvarkymas, kurį atlieka Europolas, neatitinka šio reglamento arba Reglamento (ES) 2018/1725.“; |
| --- | --- | --- |

43)

47 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Bet kuris duomenų subjektas turi teisę pateikti skundą EDAPP, jeigu mano, kad su juo susijusių asmens duomenų tvarkymas, kurį atlieka Europolas, neatitinka šio reglamento arba Reglamento (ES) 2018/1725.“;

| b) | 2 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

  „2.   Jeigu skundas yra susijęs su šio reglamento 36 ar 37 straipsnyje arba Reglamento (ES) 2018/1725 81 ar 82 straipsnyje nurodytu sprendimu, EDAPP konsultuojasi su duomenis pateikusios arba tiesiogiai susijusios valstybės narės nacionalinėmis priežiūros institucijomis.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„2.   Jeigu skundas yra susijęs su šio reglamento 36 ar 37 straipsnyje arba Reglamento (ES) 2018/1725 81 ar 82 straipsnyje nurodytu sprendimu, EDAPP konsultuojasi su duomenis pateikusios arba tiesiogiai susijusios valstybės narės nacionalinėmis priežiūros institucijomis.“;

| c) | papildoma šia dalimi:

  „5.   EDAPP informuoja duomenų subjektą apie skundo nagrinėjimo pažangą ir rezultatus, taip pat apie galimybę imtis teisminių teisių gynimo priemonių pagal 48 straipsnį.“; |
| --- | --- |

c)

papildoma šia dalimi:

„5.   EDAPP informuoja duomenų subjektą apie skundo nagrinėjimo pažangą ir rezultatus, taip pat apie galimybę imtis teisminių teisių gynimo priemonių pagal 48 straipsnį.“;

| 44) | 50 straipsnis pakeičiamas taip:

  „50 straipsnis
  Teisė į kompensaciją

  1.   Bet kuris asmuo, patyręs materialinę ar nematerialinę žalą dėl šio reglamento pažeidimo, turi teisę gauti kompensaciją pagal Reglamento (ES) 2018/1725 65 straipsnį ir Direktyvos (ES) 2016/680 56 straipsnį.


  2.   Esant Europolo ir valstybių narių ginčui dėl to, kas turi prisiimti galutinę atsakomybę už kompensaciją asmeniui, patyrusiam materialinę ar nematerialinę žalą, pagal šio straipsnio 1 dalį, klausimas perduodamas valdybai. Valdyba dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma priima sprendimą dėl tos atsakomybės, nedarant poveikio teisei ginčyti tą sprendimą pagal SESV 263 straipsnį.“; |
| --- | --- |

44)

50 straipsnis pakeičiamas taip:

„50 straipsnis

Teisė į kompensaciją

1.   Bet kuris asmuo, patyręs materialinę ar nematerialinę žalą dėl šio reglamento pažeidimo, turi teisę gauti kompensaciją pagal Reglamento (ES) 2018/1725 65 straipsnį ir Direktyvos (ES) 2016/680 56 straipsnį.

2.   Esant Europolo ir valstybių narių ginčui dėl to, kas turi prisiimti galutinę atsakomybę už kompensaciją asmeniui, patyrusiam materialinę ar nematerialinę žalą, pagal šio straipsnio 1 dalį, klausimas perduodamas valdybai. Valdyba dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma priima sprendimą dėl tos atsakomybės, nedarant poveikio teisei ginčyti tą sprendimą pagal SESV 263 straipsnį.“;

| 45) | 51 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | konsoliduotąją metinę Europolo veiklos ataskaitą, nurodytą 11 straipsnio 1 dalies c punkte, įskaitant atitinkamą informaciją apie Europolo veiklą tvarkant didelius duomenų rinkinius ir šios veiklos rezultatus, neatskleidžiant operatyvinės informacijos ir nedarant poveikio vykdomiems tyrimams;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

45)

51 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

d punktas pakeičiamas taip:

„d)

konsoliduotąją metinę Europolo veiklos ataskaitą, nurodytą 11 straipsnio 1 dalies c punkte, įskaitant atitinkamą informaciją apie Europolo veiklą tvarkant didelius duomenų rinkinius ir šios veiklos rezultatus, neatskleidžiant operatyvinės informacijos ir nedarant poveikio vykdomiems tyrimams;“;

| ii) | papildoma šiais punktais:






  „f) | metinę informaciją pagal 26 straipsnio 11 dalį apie asmens duomenis, kuriais buvo pasikeista su privačiais subjektais pagal 26, 26a ir 26b straipsnius, įskaitant bendradarbiavimo efektyvumo vertinimą, konkrečius tokių atvejų pavyzdžius, iš kurių matosi, kodėl tie prašymai buvo būtini ir proporcingi Europolo tikslams pasiekti ir užduotims įgyvendinti, taip pat, kiek tai susiję su keitimusi asmens duomenimis pagal 26b straipsnį, vaikų, identifikuotų dėl tokio keitimosi, skaičių, jeigu Europolas turi tokią informaciją; |
| --- | --- | --- |

ii)

papildoma šiais punktais:

„f)

metinę informaciją pagal 26 straipsnio 11 dalį apie asmens duomenis, kuriais buvo pasikeista su privačiais subjektais pagal 26, 26a ir 26b straipsnius, įskaitant bendradarbiavimo efektyvumo vertinimą, konkrečius tokių atvejų pavyzdžius, iš kurių matosi, kodėl tie prašymai buvo būtini ir proporcingi Europolo tikslams pasiekti ir užduotims įgyvendinti, taip pat, kiek tai susiję su keitimusi asmens duomenimis pagal 26b straipsnį, vaikų, identifikuotų dėl tokio keitimosi, skaičių, jeigu Europolas turi tokią informaciją;

| g) | metinę informaciją apie atvejų, kai Europolui buvo būtina pagal 18a straipsnį tvarkyti asmens duomenis, nepriskiriamus II priede išvardytoms duomenų subjektų kategorijoms, kad galėtų padėti valstybėms narėms vykdyti konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, skaičių kartu su informacija apie tvarkymo trukmę ir rezultatus, įskaitant tokių atvejų pavyzdžius, kuriais parodoma, kodėl tas duomenų tvarkymas buvo būtinas ir proporcingas; |
| --- | --- |

g)

metinę informaciją apie atvejų, kai Europolui buvo būtina pagal 18a straipsnį tvarkyti asmens duomenis, nepriskiriamus II priede išvardytoms duomenų subjektų kategorijoms, kad galėtų padėti valstybėms narėms vykdyti konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, skaičių kartu su informacija apie tvarkymo trukmę ir rezultatus, įskaitant tokių atvejų pavyzdžius, kuriais parodoma, kodėl tas duomenų tvarkymas buvo būtinas ir proporcingas;

| h) | metinę informaciją, suskirstytą pagal teisinį pagrindą, apie asmens duomenų perdavimą trečiosioms valstybėms ir tarptautinėms organizacijoms pagal 25 straipsnio 1 arba 4a dalį ir apie atvejų, kai vykdomasis direktorius pagal 25 straipsnio 5 dalį leido vykdyti asmens duomenų, susijusių su vykdomu konkrečiu nusikalstamos veikos tyrimu, perdavimą arba tam tikrų kategorijų perdavimą trečiosioms valstybėms arba tarptautinėms organizacijoms, skaičių, įskaitant informaciją apie atitinkamas šalis ir leidimo galiojimo trukmę; |
| --- | --- |

h)

metinę informaciją, suskirstytą pagal teisinį pagrindą, apie asmens duomenų perdavimą trečiosioms valstybėms ir tarptautinėms organizacijoms pagal 25 straipsnio 1 arba 4a dalį ir apie atvejų, kai vykdomasis direktorius pagal 25 straipsnio 5 dalį leido vykdyti asmens duomenų, susijusių su vykdomu konkrečiu nusikalstamos veikos tyrimu, perdavimą arba tam tikrų kategorijų perdavimą trečiosioms valstybėms arba tarptautinėms organizacijoms, skaičių, įskaitant informaciją apie atitinkamas šalis ir leidimo galiojimo trukmę;

| i) | metinę informaciją apie atvejų, kai Europolas pateikė siūlymą dėl galimo informacinių perspėjimų įvedimo pagal 4 straipsnio 1 dalies t punktą, skaičių, įskaitant konkrečius tokių atvejų pavyzdžius, iš kurių matosi, kodėl buvo siūlomas tų perspėjimų įvedimas; |
| --- | --- |

i)

metinę informaciją apie atvejų, kai Europolas pateikė siūlymą dėl galimo informacinių perspėjimų įvedimo pagal 4 straipsnio 1 dalies t punktą, skaičių, įskaitant konkrečius tokių atvejų pavyzdžius, iš kurių matosi, kodėl buvo siūlomas tų perspėjimų įvedimas;

| j) | metinę informaciją apie vykdomų mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų skaičių, įskaitant informaciją apie tų projektų tikslus, tvarkomų asmens duomenų kategorijas, panaudotas papildomas apsaugos priemones, įskaitant duomenų kiekio mažinimą, teisėsaugos poreikius, kuriuos tais projektais siekiama patenkinti, ir tų projektų rezultatus; |
| --- | --- |

j)

metinę informaciją apie vykdomų mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų skaičių, įskaitant informaciją apie tų projektų tikslus, tvarkomų asmens duomenų kategorijas, panaudotas papildomas apsaugos priemones, įskaitant duomenų kiekio mažinimą, teisėsaugos poreikius, kuriuos tais projektais siekiama patenkinti, ir tų projektų rezultatus;

| k) | metinę informaciją apie atvejų, kai Europolas pasinaudojo laikinu duomenų tvarkymu pagal 18 straipsnio 6a dalį, skaičių ir, kai taikoma, apie atvejų, kai buvo pratęstas duomenų tvarkymo laikotarpis, skaičių; |
| --- | --- |

k)

metinę informaciją apie atvejų, kai Europolas pasinaudojo laikinu duomenų tvarkymu pagal 18 straipsnio 6a dalį, skaičių ir, kai taikoma, apie atvejų, kai buvo pratęstas duomenų tvarkymo laikotarpis, skaičių;

| l) | metinę informaciją apie bylų skaičių ir rūšis, kai buvo tvarkomi specialių kategorijų asmens duomenys pagal 30 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

l)

metinę informaciją apie bylų skaičių ir rūšis, kai buvo tvarkomi specialių kategorijų asmens duomenys pagal 30 straipsnio 2 dalį.

Pavyzdžiai, nurodyti f ir i punktuose, kiek tai susiję su asmens duomenimis, suanoniminami.

Pavyzdžiai, nurodyti g punkte, kiek tai susiję su asmens duomenimis, suanoniminami, neatskleidžiant operatyvinės informacijos ir nedarant poveikio vykdomiems tyrimams.“;

| b) | 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   JPKG gali parengti išvadų dėl Europolo veiklos politinės stebėsenos santrauką, įskaitant neprivalomas specialias rekomendacijas Europolui, ir tą išvadų santrauką pateikti Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams. Europos Parlamentas tas išvadas perduoda Tarybai, Komisijai ir Europolui susipažinti.“; |
| --- | --- |

b)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   JPKG gali parengti išvadų dėl Europolo veiklos politinės stebėsenos santrauką, įskaitant neprivalomas specialias rekomendacijas Europolui, ir tą išvadų santrauką pateikti Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams. Europos Parlamentas tas išvadas perduoda Tarybai, Komisijai ir Europolui susipažinti.“;

| 46) | įterpiamas šis straipsnis:

  „52a straipsnis
  Konsultacinis forumas

  1.   JPKG įsteigia konsultacinį forumą, kuris, gavęs prašymą, jam padeda teikdamas nepriklausomus patarimus pagrindinių teisių klausimais.
  JPKG ir vykdomasis direktorius gali konsultuotis su konsultaciniu forumu bet kuriuo su pagrindinėmis teisėmis susijusiu klausimu.


  2.   JPKG nustato konsultacinio forumo sudėtį, jo darbo metodus ir informacijos perdavimo konsultaciniam forumui tvarką.“; |
| --- | --- |

46)

įterpiamas šis straipsnis:

„52a straipsnis

Konsultacinis forumas

1.   JPKG įsteigia konsultacinį forumą, kuris, gavęs prašymą, jam padeda teikdamas nepriklausomus patarimus pagrindinių teisių klausimais.

JPKG ir vykdomasis direktorius gali konsultuotis su konsultaciniu forumu bet kuriuo su pagrindinėmis teisėmis susijusiu klausimu.

2.   JPKG nustato konsultacinio forumo sudėtį, jo darbo metodus ir informacijos perdavimo konsultaciniam forumui tvarką.“;

| 47) | 58 straipsnio 9 dalis pakeičiama taip:

  „9.   Visiems statybos projektams, kurie galėtų turėti didelį poveikį Europolo biudžetui, taikomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/715.“; |
| --- | --- |

47)

58 straipsnio 9 dalis pakeičiama taip:

„9.   Visiems statybos projektams, kurie galėtų turėti didelį poveikį Europolo biudžetui, taikomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/715.“;

| 48) | 60 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl Europolo N metų laikinųjų finansinių ataskaitų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (*14) 246 straipsnį, Europolo apskaitos pareigūnas parengia galutines Europolo tų metų finansines ataskaitas. Vykdomasis direktorius pateikia tas galutines finansines ataskaitas valdybai, kad ji pareikštų savo nuomonę.


  (*14)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).“;" |
| --- | --- | --- |

48)

60 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl Europolo N metų laikinųjų finansinių ataskaitų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (*14) 246 straipsnį, Europolo apskaitos pareigūnas parengia galutines Europolo tų metų finansines ataskaitas. Vykdomasis direktorius pateikia tas galutines finansines ataskaitas valdybai, kad ji pareikštų savo nuomonę.

(*14)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).“;"

*14

| b) | 9 dalis pakeičiama taip:

  „9.   Europos Parlamento prašymu vykdomasis direktorius pateikia jam visą informaciją, reikalingą, kad būtų užtikrinta sklandi N metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2019/715 106 straipsnio 3 dalį.“; |
| --- | --- |

b)

9 dalis pakeičiama taip:

„9.   Europos Parlamento prašymu vykdomasis direktorius pateikia jam visą informaciją, reikalingą, kad būtų užtikrinta sklandi N metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2019/715 106 straipsnio 3 dalį.“;

| 49) | 61 straipsnis pakeičiamas taip:

  „61 straipsnis
  Finansinės taisyklės

  1.   Valdyba, pasikonsultavusi su Komisija, priima Europolui taikomas finansines taisykles. Jos negali nukrypti nuo Deleguotojo reglamento (ES) 2019/715, išskyrus atvejus, kai taip nukrypti tikrai reikia dėl Europolo veiklos ir yra gautas išankstinis Komisijos sutikimas.


  2.   Europolas gali skirti dotacijas, susijusias su jo tikslų ir užduočių įvykdymu.


  3.   Europolas valstybių narių veiklai, susijusiai su Europolo tikslų ir užduočių įgyvendinimu, vykdyti gali skirti dotacijas neskelbdamas kvietimų teikti pasiūlymus.


  4.   Tinkamai operatyviniais tikslais pagrįstais atvejais, gavus valdybos leidimą, finansinės paramos lėšomis gali būti padengiamos visos įrangos ir infrastruktūros investicinės sąnaudos.
  1 dalyje nurodytose finansinėse taisyklėse gali būti nustatyti kriterijai, pagal kuriuos finansinės paramos lėšomis gali būti padengiamos visos investicinės sąnaudos, nurodytos šios dalies pirmoje pastraipoje.


  5.   Finansinės paramos, teiktinos jungtinių tyrimų grupių veiklai, klausimu Europolas ir Eurojustas kartu nustato taisykles ir sąlygas, kurių laikantis turi būti tvarkomos paraiškos tokiai paramai.“; |
| --- | --- |

49)

61 straipsnis pakeičiamas taip:

„61 straipsnis

Finansinės taisyklės

1.   Valdyba, pasikonsultavusi su Komisija, priima Europolui taikomas finansines taisykles. Jos negali nukrypti nuo Deleguotojo reglamento (ES) 2019/715, išskyrus atvejus, kai taip nukrypti tikrai reikia dėl Europolo veiklos ir yra gautas išankstinis Komisijos sutikimas.

2.   Europolas gali skirti dotacijas, susijusias su jo tikslų ir užduočių įvykdymu.

3.   Europolas valstybių narių veiklai, susijusiai su Europolo tikslų ir užduočių įgyvendinimu, vykdyti gali skirti dotacijas neskelbdamas kvietimų teikti pasiūlymus.

4.   Tinkamai operatyviniais tikslais pagrįstais atvejais, gavus valdybos leidimą, finansinės paramos lėšomis gali būti padengiamos visos įrangos ir infrastruktūros investicinės sąnaudos.

1 dalyje nurodytose finansinėse taisyklėse gali būti nustatyti kriterijai, pagal kuriuos finansinės paramos lėšomis gali būti padengiamos visos investicinės sąnaudos, nurodytos šios dalies pirmoje pastraipoje.

5.   Finansinės paramos, teiktinos jungtinių tyrimų grupių veiklai, klausimu Europolas ir Eurojustas kartu nustato taisykles ir sąlygas, kurių laikantis turi būti tvarkomos paraiškos tokiai paramai.“;

| 50) | 68 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Ne vėliau kaip 2027 m. birželio 29 d., o vėliau kas penkerius metus Komisija atlieka įvertinimą, visų pirma dėl Europolo ir jo darbo metodų poveikio, veiksmingumo ir rezultatyvumo. Visų pirma gali būti vertinamas galimas poreikis keisti Europolo struktūrą, veiklą, veiksmų sritį ir užduotis, taip pat tokių pakeitimų finansinės pasekmės.“; |
| --- | --- | --- |

50)

68 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Ne vėliau kaip 2027 m. birželio 29 d., o vėliau kas penkerius metus Komisija atlieka įvertinimą, visų pirma dėl Europolo ir jo darbo metodų poveikio, veiksmingumo ir rezultatyvumo. Visų pirma gali būti vertinamas galimas poreikis keisti Europolo struktūrą, veiklą, veiksmų sritį ir užduotis, taip pat tokių pakeitimų finansinės pasekmės.“;

| b) | papildoma šia dalimi:

  „3.   Komisija ne vėliau kaip 2025 m. birželio 29 d. pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje įvertinamas užduočių, numatytų šiame reglamente, visų pirma 4 straipsnio 1 dalies t punkte, 18 straipsnio 2 dalies e punkte, 18 straipsnio 6a dalyje ir 18a, 26, 26a bei 26b straipsniuose, įgyvendinimo veiklos poveikis, kiek tai susiję su Europolo veiklos tikslais. Toje ataskaitoje įvertinamas tų užduočių poveikis Chartijoje įtvirtintoms pagrindinėms teisėms ir laisvėms. Joje taip pat pateikiama Europolo užduočių išplėtimo sąnaudų ir naudos analizė.“; |
| --- | --- |

b)

papildoma šia dalimi:

„3.   Komisija ne vėliau kaip 2025 m. birželio 29 d. pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje įvertinamas užduočių, numatytų šiame reglamente, visų pirma 4 straipsnio 1 dalies t punkte, 18 straipsnio 2 dalies e punkte, 18 straipsnio 6a dalyje ir 18a, 26, 26a bei 26b straipsniuose, įgyvendinimo veiklos poveikis, kiek tai susiję su Europolo veiklos tikslais. Toje ataskaitoje įvertinamas tų užduočių poveikis Chartijoje įtvirtintoms pagrindinėms teisėms ir laisvėms. Joje taip pat pateikiama Europolo užduočių išplėtimo sąnaudų ir naudos analizė.“;

| 51) | įterpiami šie straipsniai:

  „74a straipsnis
  Pereinamojo laikotarpio tvarka, kiek tai susiję su asmens duomenų tvarkymu padedant vykdyti nusikalstamos veikos tyrimą

  1.   Kai valstybė narė, Europos prokuratūra arba Eurojustas prieš 2022 m. birželio 28 d. pateikė Europolui asmens duomenis, nepriskiriamus II priede išvardytoms duomenų subjektų kategorijoms, Europolas gali tvarkyti tuos asmens duomenis pagal 18a straipsnį, jeigu:






  a) | atitinkama valstybė narė, Europos prokuratūra arba Eurojustas ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 29 d. informuoja Europolą, kad jam leidžiama tvarkyti tuos asmens duomenis, laikantis procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių pagal taikytiną Sąjungos ar nacionalinę teisę, vykdant nusikalstamos veikos tyrimą, kurio tikslais buvo paprašyta Europolo pagalbos ir pateikti duomenys; |
| --- | --- | --- |

51)

įterpiami šie straipsniai:

„74a straipsnis

Pereinamojo laikotarpio tvarka, kiek tai susiję su asmens duomenų tvarkymu padedant vykdyti nusikalstamos veikos tyrimą

1.   Kai valstybė narė, Europos prokuratūra arba Eurojustas prieš 2022 m. birželio 28 d. pateikė Europolui asmens duomenis, nepriskiriamus II priede išvardytoms duomenų subjektų kategorijoms, Europolas gali tvarkyti tuos asmens duomenis pagal 18a straipsnį, jeigu:

a)

atitinkama valstybė narė, Europos prokuratūra arba Eurojustas ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 29 d. informuoja Europolą, kad jam leidžiama tvarkyti tuos asmens duomenis, laikantis procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių pagal taikytiną Sąjungos ar nacionalinę teisę, vykdant nusikalstamos veikos tyrimą, kurio tikslais buvo paprašyta Europolo pagalbos ir pateikti duomenys;

| b) | atitinkama valstybė narė, Europos prokuratūra arba Eurojustas ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 29 d. paprašo Europolo pagalbos dėl vykdomo a punkte nurodyto nusikalstamos veikos tyrimo, ir |
| --- | --- |

b)

atitinkama valstybė narė, Europos prokuratūra arba Eurojustas ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 29 d. paprašo Europolo pagalbos dėl vykdomo a punkte nurodyto nusikalstamos veikos tyrimo, ir

| c) | pagal 18a straipsnio 1 dalies b punktą Europolas įvertina, kad netvarkant asmens duomenų, kurie neatitinka 18 straipsnio 5 dalies, neįmanoma padėti vykdyti šios dalies a punkte nurodytą nusikalstamos veikos tyrimą. |
| --- | --- |

c)

pagal 18a straipsnio 1 dalies b punktą Europolas įvertina, kad netvarkant asmens duomenų, kurie neatitinka 18 straipsnio 5 dalies, neįmanoma padėti vykdyti šios dalies a punkte nurodytą nusikalstamos veikos tyrimą.

Šios dalies c punkte nurodytas įvertinimas užregistruojamas ir siunčiamas EDAPP susipažinti, kai Europolas nustoja padėti vykdyti susijusį konkrečios nusikalstamos veikos tyrimą.

2.   Jeigu valstybė narė, Europos prokuratūra arba Eurojustas neįvykdo vieno ar daugiau iš šio straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytų reikalavimų, susijusių su asmens duomenimis, nepriskiriamais II priede išvardytoms duomenų subjektų kategorijoms, kuriuos jie pateikė Europolui prieš 2022 m. birželio 28 d., arba jei valstybė narė, Europos prokuratūra arba Eurojustas neįvykdo šio straipsnio 1 dalies c punkte nustatytų reikalavimų, Europolas tų asmens duomenų pagal 18a straipsnį netvarko. Tokiu atveju, nedarant poveikio 18 straipsnio 5 daliai ir 74b straipsniui, Europolas tuos asmens duomenis ištrina ne vėliau kaip 2022 m. spalio 29 d.

3.   Jeigu trečioji šalis, nurodyta 18a straipsnio 6 dalyje, prieš 2022 m. birželio 28 d. pateikė Europolui asmens duomenis, nepriskiriamus II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektams, Europolas gali tvarkyti tuos asmens duomenis pagal 18a straipsnio 6 dalį, jeigu:

| a) | trečioji šalis pateikė asmens duomenis padėdama vykdyti konkretų nusikalstamos veikos tyrimą vienoje ar daugiau valstybių narių, kuriam padeda Europolas; |
| --- | --- |

a)

trečioji šalis pateikė asmens duomenis padėdama vykdyti konkretų nusikalstamos veikos tyrimą vienoje ar daugiau valstybių narių, kuriam padeda Europolas;

| b) | trečioji valstybė gavo duomenis nusikalstamos veikos tyrimo kontekste, laikantis procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių, taikomų pagal jos nacionalinę baudžiamąją teisę; |
| --- | --- |

b)

trečioji valstybė gavo duomenis nusikalstamos veikos tyrimo kontekste, laikantis procedūrinių reikalavimų ir apsaugos priemonių, taikomų pagal jos nacionalinę baudžiamąją teisę;

| c) | trečioji šalis ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 29 d. informuoja Europolą, kad jam leidžiama tvarkyti tuos asmens duomenis vykdant nusikalstamos veikos tyrimą, dėl kurio jis gavo duomenis; |
| --- | --- |

c)

trečioji šalis ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 29 d. informuoja Europolą, kad jam leidžiama tvarkyti tuos asmens duomenis vykdant nusikalstamos veikos tyrimą, dėl kurio jis gavo duomenis;

| d) | pagal 18a straipsnio 1 dalies b punktą Europolas įvertina, kad netvarkant asmens duomenų, kurie neatitinka 18 straipsnio 5 dalies, neįmanoma padėti vykdyti konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, kaip nurodyta šios dalies a punkte, ir tas įvertinimas užregistruojamas ir siunčiamas EDAPP susipažinti, kai Europolas nustoja padėti vykdyti susijusį konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, ir |
| --- | --- |

d)

pagal 18a straipsnio 1 dalies b punktą Europolas įvertina, kad netvarkant asmens duomenų, kurie neatitinka 18 straipsnio 5 dalies, neįmanoma padėti vykdyti konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, kaip nurodyta šios dalies a punkte, ir tas įvertinimas užregistruojamas ir siunčiamas EDAPP susipažinti, kai Europolas nustoja padėti vykdyti susijusį konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, ir

| e) | pagal 18a straipsnio 6 dalį Europolas patikrina, ar asmens duomenų kiekis nėra akivaizdžiai neproporcingas vykdant konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, kaip nurodyta šios dalies a punkte, vienoje ar daugiau valstybių narių, kuriam Europolas padeda. |
| --- | --- |

e)

pagal 18a straipsnio 6 dalį Europolas patikrina, ar asmens duomenų kiekis nėra akivaizdžiai neproporcingas vykdant konkretų nusikalstamos veikos tyrimą, kaip nurodyta šios dalies a punkte, vienoje ar daugiau valstybių narių, kuriam Europolas padeda.

4.   Jeigu trečioji šalis neįvykdo šio straipsnio 3 dalies c punkte nurodyto reikalavimo, susijusio su asmens duomenimis, nepriskiriamais II priede išvardytoms duomenų subjektų kategorijoms, kuriuos ji pateikė Europolui prieš 2022 m. birželio 28 d., arba jei neįvykdytas kuris nors kitas šio straipsnio 3 dalyje nurodytas reikalavimas, Europolas tų asmens duomenų pagal 18a straipsnio 6 dalį netvarko ir, nedarant poveikio 18 straipsnio 5 daliai ir 74b straipsniui, tuos asmens duomenis ištrina ne vėliau kaip iki 2022 m. spalio 29 d.

5.   Jeigu valstybė narė, Europos prokuratūra arba Eurojustas prieš 2022 m. birželio 28 d. pateikė Europolui asmens duomenis, nepriskiriamus II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektams, jie gali ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 29 d. paprašyti Europolo saugoti tuos duomenis ir Europolo atliekamo tų duomenų tvarkymo rezultatus, kai tai būtina kriminalinės žvalgybos proceso teisingumui, patikimumui ir atsekamumui užtikrinti. Europolas asmens duomenis, nepriskiriamus II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektams, saugo juos funkciškai atskirtus nuo kitų duomenų, ir tvarko tokius duomenis tik siekdamas užtikrinti kriminalinės žvalgybos proceso teisingumą, patikimumą ir atsekamumą ir tik tol, kol vyksta su nusikalstamos veikos tyrimu, dėl kurio tie duomenys buvo pateikti, susijęs teismo procesas.

6.   Jeigu Europolas gavo asmens duomenis, nepriskiriamus II priede išvardytų kategorijų duomenų subjektams, prieš 2022 m. birželio 28 d., Europolas tuos duomenis saugo kriminalinės žvalgybos proceso teisingumo, patikimumo ir atsekamumo užtikrinimo tikslais tik tuo atveju, kai to paprašoma pagal 5 dalį. Jeigu toks prašymas nėra pateiktas, Europolas tuos asmens duomenis ištrina ne vėliau kaip iki 2022 m. spalio 29 d.

74b straipsnis

Pereinamojo laikotarpio tvarka, kiek tai susiję su Europolo turimų asmens duomenų tvarkymu

Nedarant poveikio 74a straipsniui, Europolas gali patikrinti, ar asmens duomenys, kuriuos jis gavo prieš 2022 m. birželio 28 d., priskiriami vienai iš II priede nurodytų duomenų subjektų kategorijų. Tuo tikslu Europolas gali atlikti išankstinę tų asmens duomenų analizę, trunkančią ne ilgiau kaip 18 mėnesių nuo tos dienos, kai duomenys buvo pirmą kartą gauti, arba – pagrįstais atvejais – ilgesnį laikotarpį, gavus išankstinį EDAPP leidimą.

Pirmoje pastraipoje nurodytų duomenų tvarkymo maksimalus laikotarpis yra treji metai nuo tos dienos, kai Europolas gavo duomenis.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2022 m. birželio 8 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BEAUNE

---

(1)  
  2022 m. gegužės 4 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. gegužės 24 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  
  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (OL L 135, 2016 5 24, p. 53).

2

(3)  
  2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2008/617/TVR dėl Europos Sąjungos valstybių narių specialiųjų intervencijos padalinių bendradarbiavimo krizinėse situacijose gerinimo (OL L 210, 2008 8 6, p. 73).

3

(4)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/881 dėl ENISA (Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūros) ir informacinių ir ryšių technologijų kibernetinio saugumo sertifikavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 526/2013 (Kibernetinio saugumo aktas) (OL L 151, 2019 6 7, p. 15).

4

(5)  
  2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (OL L 194, 2016 7 19, p. 1).

5

(6)  
  2018 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1862 dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo policijos bendradarbiavimui ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose, kuriuo iš dalies keičiamas ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2007/533/TVR ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1986/2006 ir Komisijos sprendimas 2010/261/ES (OL L 312, 2018 12 7, p. 56).

6

(7)  
  2013 m. spalio 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1053/2013, kuriuo sukuriamas tikrinimo, kaip taikoma Šengeno acquis, vertinimo ir stebėsenos mechanizmas, ir panaikinamas 1998 m. rugsėjo 16 d. Vykdomojo komiteto sprendimas, įsteigiantis Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinį komitetą (OL L 295, 2013 11 6, p. 27).

7

acquis

(8)  
  2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/452, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema (OL L 79 I, 2019 3 21, p. 1).

8

(9)  
  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

9

(10)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

10

(11)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89).

11

(12)  
  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

12

(13)  
  2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/784 dėl teroristinio turinio sklaidos internete klausimo sprendimo (OL L 172, 2021 5 17, p. 79).

13

(14)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

14

(15)  
  OL C 143, 2021 4 23, p. 6.

15

---

| 2022 6 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 169/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 169/43

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/992

2022 m. birželio 8 d.

kuriuo dėl Komisijos įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus pratęsimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1628

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1628 (3) nustatytos tik pagrindinės nuostatos dėl dujinių ir kietųjų dalelių teršalų išmetimo ir ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių tipo patvirtinimo ir Komisijai suteikti įgaliojimai deleguotuosiuose aktuose nustatyti tam tikras išsamias technines specifikacijas. To reglamento 55 straipsnio 2 dalimi Komisijai šie įgaliojimai suteikti ribotam penkerių metų laikotarpiui. Tas laikotarpis pasibaigė 2021 m. spalio 6 d. Atsižvelgiant į technikos pažangą, reikia atnaujinti kai kuriuos iš tų deleguotųjų aktų ir padaryti kitus su tais įgaliojimais susijusius pakeitimus, įskaitant dėl deleguotojo akto, kuriuo nustatomi vidaus degimo variklių, įrengtų ne keliais judančiuose mechanizmuose, eksploatacijos stebėsenos reikalavimai. Taip pat turėtų būti galima priimti naujus deleguotuosius aktus pagal įgaliojimus. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, ir turėtų būti numatyta nuostata dėl jų tolesnio pratęsimo; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1628 (3) nustatytos tik pagrindinės nuostatos dėl dujinių ir kietųjų dalelių teršalų išmetimo ir ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių tipo patvirtinimo ir Komisijai suteikti įgaliojimai deleguotuosiuose aktuose nustatyti tam tikras išsamias technines specifikacijas. To reglamento 55 straipsnio 2 dalimi Komisijai šie įgaliojimai suteikti ribotam penkerių metų laikotarpiui. Tas laikotarpis pasibaigė 2021 m. spalio 6 d. Atsižvelgiant į technikos pažangą, reikia atnaujinti kai kuriuos iš tų deleguotųjų aktų ir padaryti kitus su tais įgaliojimais susijusius pakeitimus, įskaitant dėl deleguotojo akto, kuriuo nustatomi vidaus degimo variklių, įrengtų ne keliais judančiuose mechanizmuose, eksploatacijos stebėsenos reikalavimai. Taip pat turėtų būti galima priimti naujus deleguotuosius aktus pagal įgaliojimus. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, ir turėtų būti numatyta nuostata dėl jų tolesnio pratęsimo;

| (2) | todėl Reglamentas (ES) 2016/1628 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(2)

todėl Reglamentas (ES) 2016/1628 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (3) | kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, o to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(3)

kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, o to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) 2016/1628 55 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   19 straipsnio 2 dalyje, 24 straipsnio 11 dalyje, 25 straipsnio 4 dalyje, 26 straipsnio 6 dalyje, 34 straipsnio 9 dalyje, 42 straipsnio 4 dalyje, 43 straipsnio 5 dalyje ir 48 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami dešimties metų laikotarpiui nuo 2016 m. spalio 6 d. Ne vėliau kaip 2026 m. sausio 6 d., likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki kiekvieno penkerių metų laikotarpio pabaigos, Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami penkerių metų laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2022 m. birželio 8 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BEAUNE

---

(1)  
  2022 m. gegužės 18 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2022 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. birželio 2 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 dėl reikalavimų, susijusių su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1024/2012 ir (ES) Nr. 167/2013 ir iš dalies keičiama ir panaikinama Direktyva 97/68/EB (OL L 252, 2016 9 16, p. 53).

3

---

DIREKTYVOS

| 2022 6 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 169/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 169/45

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2022/993

2022 m. birželio 8 d.

dėl minimalaus jūrininkų rengimo

(kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/106/EB (3) buvo keletą kartų iš esmės iš dalies pakeista (4). Dėl aiškumo ir racionalumo ta direktyva turėtų būti kodifikuota; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/106/EB (3) buvo keletą kartų iš esmės iš dalies pakeista (4). Dėl aiškumo ir racionalumo ta direktyva turėtų būti kodifikuota;

| (2) | siekiant išlaikyti ir padidinti aukštą jūrų saugumo ir taršos jūroje prevencijos lygį, būtina išlaikyti ir galbūt pagerinti Sąjungos jūrininkų žinias bei įgūdžius ir šiuo tikslu parengti jūrininkų rengimo ir atestavimo tvarką, atitinkančią tarptautines taisykles ir technologijų pažangą, taip pat imtis tolesnių veiksmų, kuriais būtų siekiama stiprinti Europos jūrininkų įgūdžių bazę; |
| --- | --- |

(2)

siekiant išlaikyti ir padidinti aukštą jūrų saugumo ir taršos jūroje prevencijos lygį, būtina išlaikyti ir galbūt pagerinti Sąjungos jūrininkų žinias bei įgūdžius ir šiuo tikslu parengti jūrininkų rengimo ir atestavimo tvarką, atitinkančią tarptautines taisykles ir technologijų pažangą, taip pat imtis tolesnių veiksmų, kuriais būtų siekiama stiprinti Europos jūrininkų įgūdžių bazę;

| (3) | jūrininkų rengimą ir atestavimą tarptautiniu lygmeniu reglamentuoja 1978 m. Tarptautinės jūrų organizacijos (toliau – IMO) Tarptautinė konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (toliau – JRAB konvencija), kuri buvo išsamiai peržiūrėta 2010 m. Maniloje įvykusioje valstybių, kurios yra JRAB konvencijos šalys, konferencijoje (toliau – Manilos daliniai pakeitimai). Vėlesni JRAB konvencijos daliniai pakeitimai buvo priimti 2015 m. ir 2016 m.; |
| --- | --- |

(3)

jūrininkų rengimą ir atestavimą tarptautiniu lygmeniu reglamentuoja 1978 m. Tarptautinės jūrų organizacijos (toliau – IMO) Tarptautinė konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (toliau – JRAB konvencija), kuri buvo išsamiai peržiūrėta 2010 m. Maniloje įvykusioje valstybių, kurios yra JRAB konvencijos šalys, konferencijoje (toliau – Manilos daliniai pakeitimai). Vėlesni JRAB konvencijos daliniai pakeitimai buvo priimti 2015 m. ir 2016 m.;

| (4) | šia direktyva JRAB konvencija įtraukiama į Sąjungos teisę. JRAB konvenciją yra pasirašiusios visos valstybės narės, todėl, siekiant suvienodinti jų tarptautinių įsipareigojimų įgyvendinimą, jūrininkų rengimą ir atestavimą reglamentuojančios Sąjungos taisyklės turi būti suderintos su JRAB konvencija; |
| --- | --- |

(4)

šia direktyva JRAB konvencija įtraukiama į Sąjungos teisę. JRAB konvenciją yra pasirašiusios visos valstybės narės, todėl, siekiant suvienodinti jų tarptautinių įsipareigojimų įgyvendinimą, jūrininkų rengimą ir atestavimą reglamentuojančios Sąjungos taisyklės turi būti suderintos su JRAB konvencija;

| (5) | Sąjungos laivybos sektorius pasižymi aukštos kokybės ekspertinėmis žiniomis jūrų srityje, kuriomis grindžiamas jos konkurencingumas. Jūrininkų rengimo kokybė yra svarbi siekiant užtikrinti šio sektoriaus konkurencingumą ir pritraukti Sąjungos piliečius, ypač jaunus žmones, rinktis jūrininkystės profesiją; |
| --- | --- |

(5)

Sąjungos laivybos sektorius pasižymi aukštos kokybės ekspertinėmis žiniomis jūrų srityje, kuriomis grindžiamas jos konkurencingumas. Jūrininkų rengimo kokybė yra svarbi siekiant užtikrinti šio sektoriaus konkurencingumą ir pritraukti Sąjungos piliečius, ypač jaunus žmones, rinktis jūrininkystės profesiją;

| (6) | valstybės narės gali nustatyti aukštesnius normatyvus nei JRAB konvencijoje ir šioje direktyvoje nustatyti minimalūs normatyvai; |
| --- | --- |

(6)

valstybės narės gali nustatyti aukštesnius normatyvus nei JRAB konvencijoje ir šioje direktyvoje nustatyti minimalūs normatyvai;

| (7) | prie šios direktyvos pridėtas JRAB konvencijos taisykles reikėtų papildyti privalomomis Jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo kodekso (toliau – JRAB kodeksas) A dalyje pateiktomis nuostatomis. JRAB kodekso B dalyje pateiktos rekomendacijos, skirtos JRAB konvencijos šalims ir įgyvendinantiems, taikantiems tos konvencijos priemones ar užtikrinantiems tų priemonių vykdymą padėti, jog visa JRAB konvencija būtų įgyvendinama iki galo ir vienodai; |
| --- | --- |

(7)

prie šios direktyvos pridėtas JRAB konvencijos taisykles reikėtų papildyti privalomomis Jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo kodekso (toliau – JRAB kodeksas) A dalyje pateiktomis nuostatomis. JRAB kodekso B dalyje pateiktos rekomendacijos, skirtos JRAB konvencijos šalims ir įgyvendinantiems, taikantiems tos konvencijos priemones ar užtikrinantiems tų priemonių vykdymą padėti, jog visa JRAB konvencija būtų įgyvendinama iki galo ir vienodai;

| (8) | vienas iš bendros transporto politikos tikslų jūrų transporto srityje yra palengvinti jūrininkų judėjimą Sąjungoje. Tokiu judėjimu, be kita ko, padedama didinti Sąjungos jūrų transporto sektoriaus patrauklumą ateities kartoms, kad Europos jūrų ūkio klasteryje būtų išvengta situacijų, kai trūksta tinkamą įgūdžių ir kompetencijų derinį turinčių kompetentingų darbuotojų. Jūrininkų laisvam judėjimui palengvinti yra būtinas valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų tarpusavio pripažinimas. Atsižvelgiant į teisę į gerą administravimą, valstybių narių sprendimai dėl kitų valstybių narių jūrininkams išduotų tinkamumo liudijimų priėmimo nacionalinių kompetencijos pažymėjimų išdavimo tikslais turėtų būti grindžiami motyvais, kuriuos galėtų paaiškinti atitinkamas jūrininkas; |
| --- | --- |

(8)

vienas iš bendros transporto politikos tikslų jūrų transporto srityje yra palengvinti jūrininkų judėjimą Sąjungoje. Tokiu judėjimu, be kita ko, padedama didinti Sąjungos jūrų transporto sektoriaus patrauklumą ateities kartoms, kad Europos jūrų ūkio klasteryje būtų išvengta situacijų, kai trūksta tinkamą įgūdžių ir kompetencijų derinį turinčių kompetentingų darbuotojų. Jūrininkų laisvam judėjimui palengvinti yra būtinas valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų tarpusavio pripažinimas. Atsižvelgiant į teisę į gerą administravimą, valstybių narių sprendimai dėl kitų valstybių narių jūrininkams išduotų tinkamumo liudijimų priėmimo nacionalinių kompetencijos pažymėjimų išdavimo tikslais turėtų būti grindžiami motyvais, kuriuos galėtų paaiškinti atitinkamas jūrininkas;

| (9) | jūrininkų rengimas turėtų apimti tinkamą teorinį ir praktinį rengimą siekiant užtikrinti, kad jūrininkai būtų kvalifikuoti – atitiktų saugumo bei saugos standartus ir galėtų reaguoti į pavojingas bei avarines situacijas; |
| --- | --- |

(9)

jūrininkų rengimas turėtų apimti tinkamą teorinį ir praktinį rengimą siekiant užtikrinti, kad jūrininkai būtų kvalifikuoti – atitiktų saugumo bei saugos standartus ir galėtų reaguoti į pavojingas bei avarines situacijas;

| (10) | valstybės narės turėtų patvirtinti ir įgyvendinti konkrečias priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią kompetencijos pažymėjimų ir tinkamumo liudijimų klastojimui, už jį bausti ir dėti pastangas IMO, kad būtų pasiekti griežti ir įvykdomi susitarimai dėl kovos su tokia veikla pasauliniu mastu; |
| --- | --- |

(10)

valstybės narės turėtų patvirtinti ir įgyvendinti konkrečias priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią kompetencijos pažymėjimų ir tinkamumo liudijimų klastojimui, už jį bausti ir dėti pastangas IMO, kad būtų pasiekti griežti ir įvykdomi susitarimai dėl kovos su tokia veikla pasauliniu mastu;

| (11) | kokybės standartai ir kokybės standartų sistemos turėtų būti rengiamos ir įgyvendinamos, kai taikytina, atsižvelgiant į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją (5) bei į susijusias valstybių narių patvirtintas priemones; |
| --- | --- |

(11)

kokybės standartai ir kokybės standartų sistemos turėtų būti rengiamos ir įgyvendinamos, kai taikytina, atsižvelgiant į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją (5) bei į susijusias valstybių narių patvirtintas priemones;

| (12) | siekiant padidinti jūrų saugumą ir taršos jūroje prevenciją, pagal JRAB konvenciją šioje direktyvoje turėtų būti nustatytos nuostatos dėl minimalios budinčių darbuotojų poilsio trukmės. Tos nuostatos turėtų būti taikomos nedarant poveikio Tarybos direktyvos 1999/63/EB (6) nuostatoms; |
| --- | --- |

(12)

siekiant padidinti jūrų saugumą ir taršos jūroje prevenciją, pagal JRAB konvenciją šioje direktyvoje turėtų būti nustatytos nuostatos dėl minimalios budinčių darbuotojų poilsio trukmės. Tos nuostatos turėtų būti taikomos nedarant poveikio Tarybos direktyvos 1999/63/EB (6) nuostatoms;

| (13) | Europos socialiniai partneriai susitarė dėl minimalaus jūrininkų poilsio laiko, o to susitarimo įgyvendinimo tikslu buvo priimta Direktyva 1999/63/EB. Pagal tą direktyvą taip pat leidžiama numatyti minimalaus jūrininkų poilsio laiko išimtis. Tačiau galimybė numatyti išimtis turėtų būti ribojama ilgiausios trukmės, dažnumo ir taikymo srities atžvilgiu. Manilos daliniais pakeitimais, be kitų dalykų siekiama nustatyti objektyvias budinčių darbuotojų ir jūrininkų, kuriems paskirta vykdyti su sauga, apsauga ir taršos prevencija susijusias užduotis, minimalaus poilsio laiko išimčių taikymo ribas, siekiant užkirsti kelią nuovargiui. Todėl ši direktyva turėtų atspindėti Manilos dalinius pakeitimus tokiu būdu, kad būtų užtikrintas suderinamumas su Direktyva 1999/63/EB; |
| --- | --- |

(13)

Europos socialiniai partneriai susitarė dėl minimalaus jūrininkų poilsio laiko, o to susitarimo įgyvendinimo tikslu buvo priimta Direktyva 1999/63/EB. Pagal tą direktyvą taip pat leidžiama numatyti minimalaus jūrininkų poilsio laiko išimtis. Tačiau galimybė numatyti išimtis turėtų būti ribojama ilgiausios trukmės, dažnumo ir taikymo srities atžvilgiu. Manilos daliniais pakeitimais, be kitų dalykų siekiama nustatyti objektyvias budinčių darbuotojų ir jūrininkų, kuriems paskirta vykdyti su sauga, apsauga ir taršos prevencija susijusias užduotis, minimalaus poilsio laiko išimčių taikymo ribas, siekiant užkirsti kelią nuovargiui. Todėl ši direktyva turėtų atspindėti Manilos dalinius pakeitimus tokiu būdu, kad būtų užtikrintas suderinamumas su Direktyva 1999/63/EB;

| (14) | siekiant padidinti jūrų saugumą, apsaugoti žmonių gyvybes ir užkirsti kelią taršai jūroje, turėtų būti užtikrintas Sąjungos vandenyse plaukiojančių laivų įgulos narių susižinojimas; |
| --- | --- |

(14)

siekiant padidinti jūrų saugumą, apsaugoti žmonių gyvybes ir užkirsti kelią taršai jūroje, turėtų būti užtikrintas Sąjungos vandenyse plaukiojančių laivų įgulos narių susižinojimas;

| (15) | keleivinių laivų personalas, paskirtas padėti keleiviams, jeigu laive susidaro avarinė padėtis, turėtų galėti susikalbėti su keleiviais; |
| --- | --- |

(15)

keleivinių laivų personalas, paskirtas padėti keleiviams, jeigu laive susidaro avarinė padėtis, turėtų galėti susikalbėti su keleiviais;

| (16) | toksišką ar aplinką teršiantį krovinį vežančiuose tanklaiviuose tarnaujantys įgulos nariai turėtų sugebėti veiksmingai užkirsti kelią nelaimingiems atsitikimams ir mokėti susidoroti su avarinėms situacijomis. Dėl to svarbiausias dalykas yra, kad pagal šioje direktyvoje numatytus reikalavimus būtų užtikrintas tinkamas kapitono, vadovaujančių specialistų ir eilinių jūrininkų susižinojimas; |
| --- | --- |

(16)

toksišką ar aplinką teršiantį krovinį vežančiuose tanklaiviuose tarnaujantys įgulos nariai turėtų sugebėti veiksmingai užkirsti kelią nelaimingiems atsitikimams ir mokėti susidoroti su avarinėms situacijomis. Dėl to svarbiausias dalykas yra, kad pagal šioje direktyvoje numatytus reikalavimus būtų užtikrintas tinkamas kapitono, vadovaujančių specialistų ir eilinių jūrininkų susižinojimas;

| (17) | svarbu užtikrinti, kad jūrininkai, turintys trečiųjų valstybių išduotus atestatus ir tarnaujantys Sąjungos laivuose, turėtų kompetencijos lygį, lygiavertį lygiui, kurio reikalaujama pagal JRAB konvenciją. Ši direktyva turėtų nustatyti procedūras ir bendrus kriterijus, pagal kuriuos valstybės narės pripažįsta trečiųjų valstybių išduotus jūrininkų atestatus, paremtus rengimo ir atestavimo reikalavimais, dėl kurių susitarta JRAB konvencijos kontekste; |
| --- | --- |

(17)

svarbu užtikrinti, kad jūrininkai, turintys trečiųjų valstybių išduotus atestatus ir tarnaujantys Sąjungos laivuose, turėtų kompetencijos lygį, lygiavertį lygiui, kurio reikalaujama pagal JRAB konvenciją. Ši direktyva turėtų nustatyti procedūras ir bendrus kriterijus, pagal kuriuos valstybės narės pripažįsta trečiųjų valstybių išduotus jūrininkų atestatus, paremtus rengimo ir atestavimo reikalavimais, dėl kurių susitarta JRAB konvencijos kontekste;

| (18) | siekdamos užtikrinti saugą jūroje, valstybės narės turėtų pripažinti tik JRAB konvencijos šalių, kurias IMO Jūrų saugumo komitetas (toliau – MSC) laiko įrodžiusiomis, kad jos iki galo įgyvendino ir tebeįgyvendina toje konvencijoje nustatytus normatyvus, ar tų šalių įgaliojimu suteiktas privalomą rengimo lygį patvirtinančias kvalifikacijas. Laikotarpiui, iki MSC galės gauti tokius įrodymus, būtina turėti preliminaraus atestatų pripažinimo tvarką; |
| --- | --- |

(18)

siekdamos užtikrinti saugą jūroje, valstybės narės turėtų pripažinti tik JRAB konvencijos šalių, kurias IMO Jūrų saugumo komitetas (toliau – MSC) laiko įrodžiusiomis, kad jos iki galo įgyvendino ir tebeįgyvendina toje konvencijoje nustatytus normatyvus, ar tų šalių įgaliojimu suteiktas privalomą rengimo lygį patvirtinančias kvalifikacijas. Laikotarpiui, iki MSC galės gauti tokius įrodymus, būtina turėti preliminaraus atestatų pripažinimo tvarką;

| (19) | šioje direktyvoje numatyta centralizuota trečiųjų valstybių išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo sistema. Siekiant efektyviau naudoti turimus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, trečiųjų valstybių pripažinimo tvarka turėtų būti grindžiama tokio pripažinimo poreikio analize, įskaitant, tačiau tuo neapsiribojant, numatomo tokių trečiųjų valstybių kilmės kapitonų, vadovaujančių specialistų ir radijo operatorių, kurie galėtų dirbti su valstybių narių vėliavomis plaukiojančiuose laivuose, skaičiaus nurodymą. Ta analizė turėtų būti pateikta nagrinėti Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetui (COSS); |
| --- | --- |

(19)

šioje direktyvoje numatyta centralizuota trečiųjų valstybių išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo sistema. Siekiant efektyviau naudoti turimus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, trečiųjų valstybių pripažinimo tvarka turėtų būti grindžiama tokio pripažinimo poreikio analize, įskaitant, tačiau tuo neapsiribojant, numatomo tokių trečiųjų valstybių kilmės kapitonų, vadovaujančių specialistų ir radijo operatorių, kurie galėtų dirbti su valstybių narių vėliavomis plaukiojančiuose laivuose, skaičiaus nurodymą. Ta analizė turėtų būti pateikta nagrinėti Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetui (COSS);

| (20) | siekiant užtikrinti visų jūrininkų teisę į deramą darbą ir apriboti konkurencijos iškraipymus vidaus rinkoje, ateityje pripažįstant trečiąsias valstybes turėtų būti atsižvelgiama į tai, ar tos trečiosios valstybės yra ratifikavusios 2006 m. konvenciją dėl darbo jūrų laivyboje; |
| --- | --- |

(20)

siekiant užtikrinti visų jūrininkų teisę į deramą darbą ir apriboti konkurencijos iškraipymus vidaus rinkoje, ateityje pripažįstant trečiąsias valstybes turėtų būti atsižvelgiama į tai, ar tos trečiosios valstybės yra ratifikavusios 2006 m. konvenciją dėl darbo jūrų laivyboje;

| (21) | siekiant dar labiau padidinti centralizuotos trečiųjų valstybių išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo sistemos efektyvumą, trečiųjų valstybių, kurių jūrininkų su valstybių narių vėliavomis plaukiojančiuose laivuose įdarbinama mažai, persvarstymo intervalai turėtų vykti kas dešimt metų. Šis ilgas tokių trečiųjų valstybių sistemos persvarstymo intervalas turėtų būti derinamas su prioritetiniais kriterijais, kuriais atsižvelgiama į saugos aspektą – taip būtų patenkintas efektyvumo poreikis ir kartu užtikrinta, kad, pablogėjus atitinkamose trečiosiose valstybėse vykdomo jūrininkų rengimo kokybei, būtų taikomas veiksmingas apsaugos mechanizmas; |
| --- | --- |

(21)

siekiant dar labiau padidinti centralizuotos trečiųjų valstybių išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo sistemos efektyvumą, trečiųjų valstybių, kurių jūrininkų su valstybių narių vėliavomis plaukiojančiuose laivuose įdarbinama mažai, persvarstymo intervalai turėtų vykti kas dešimt metų. Šis ilgas tokių trečiųjų valstybių sistemos persvarstymo intervalas turėtų būti derinamas su prioritetiniais kriterijais, kuriais atsižvelgiama į saugos aspektą – taip būtų patenkintas efektyvumo poreikis ir kartu užtikrinta, kad, pablogėjus atitinkamose trečiosiose valstybėse vykdomo jūrininkų rengimo kokybei, būtų taikomas veiksmingas apsaugos mechanizmas;

| (22) | tam tikrais atvejais jūrininkų rengimo institutai, rengimo programos ir kursai turėtų būti tikrinami. Todėl turėtų būti parengti tokių tikrinimų kriterijai; |
| --- | --- |

(22)

tam tikrais atvejais jūrininkų rengimo institutai, rengimo programos ir kursai turėtų būti tikrinami. Todėl turėtų būti parengti tokių tikrinimų kriterijai;

| (23) | Europos jūrų saugumo agentūra, įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (7), turėtų padėti Komisijai tikrinant, ar valstybės narės laikosi šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

(23)

Europos jūrų saugumo agentūra, įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (7), turėtų padėti Komisijai tikrinant, ar valstybės narės laikosi šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų;

| (24) | informacija apie įdarbintus jūrininkus iš trečiųjų valstybių Sąjungos lygmeniu gaunama, kai valstybės narės praneša jų nacionaliniuose registruose laikomą atitinkamą informaciją apie išduotus atestatus ir patvirtinimus. Ta informacija turėtų būti naudojama statistiniais ir politikos rengimo tikslais, visų pirma siekiant padidinti centralizuotos trečiųjų valstybių išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo sistemos efektyvumą. Remiantis valstybių narių pateikta informacija, turėtų būti pakartotinai nagrinėjamas trečiųjų valstybių, kurių jūrininkai su valstybių narių vėliavomis plaukiojančiuose laivuose nebuvo įdarbinti bent aštuonerius metus, pripažinimas. Pakartotinio nagrinėjimo procesas turėtų apimti galimybę išlaikyti ar panaikinti atitinkamos trečiosios valstybės pripažinimą. Be to, valstybių narių pateikta informacija taip pat turėtų būti naudojama siekiant nustatyti, kurias pripažintas trečiąsias valstybes reikia persvarstyti pirmenybės tvarka; |
| --- | --- |

(24)

informacija apie įdarbintus jūrininkus iš trečiųjų valstybių Sąjungos lygmeniu gaunama, kai valstybės narės praneša jų nacionaliniuose registruose laikomą atitinkamą informaciją apie išduotus atestatus ir patvirtinimus. Ta informacija turėtų būti naudojama statistiniais ir politikos rengimo tikslais, visų pirma siekiant padidinti centralizuotos trečiųjų valstybių išduotų jūrininkų atestatų pripažinimo sistemos efektyvumą. Remiantis valstybių narių pateikta informacija, turėtų būti pakartotinai nagrinėjamas trečiųjų valstybių, kurių jūrininkai su valstybių narių vėliavomis plaukiojančiuose laivuose nebuvo įdarbinti bent aštuonerius metus, pripažinimas. Pakartotinio nagrinėjimo procesas turėtų apimti galimybę išlaikyti ar panaikinti atitinkamos trečiosios valstybės pripažinimą. Be to, valstybių narių pateikta informacija taip pat turėtų būti naudojama siekiant nustatyti, kurias pripažintas trečiąsias valstybes reikia persvarstyti pirmenybės tvarka;

| (25) | valstybės narės, kaip uosto valdymo įstaigos, turi didinti saugą bei gerinti taršos Sąjungos vandenyse prevenciją pirmiausia vykdydamos su trečiosios valstybės, kuri nėra ratifikavusi JRAB konvencijos, vėliava plaukiojančių laivų apžiūras, taip užtikrinant, kad su trečiosios valstybės vėliava plaukiojantiems laivams nebūtų sudaromos palankesnės sąlygos; |
| --- | --- |

(25)

valstybės narės, kaip uosto valdymo įstaigos, turi didinti saugą bei gerinti taršos Sąjungos vandenyse prevenciją pirmiausia vykdydamos su trečiosios valstybės, kuri nėra ratifikavusi JRAB konvencijos, vėliava plaukiojančių laivų apžiūras, taip užtikrinant, kad su trečiosios valstybės vėliava plaukiojantiems laivams nebūtų sudaromos palankesnės sąlygos;

| (26) | nuostatos dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo, išdėstytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/36/EB (8), buvo netaikomos jūrininkų atestatų pripažinimui pagal Direktyvą 2008/106/EB. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/45/EB (9) buvo reglamentuojamas valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų tarpusavio pripažinimas. Tačiau dėl 2010 m. JRAB konvencijos dalinių pakeitimų Direktyvoje 2005/45/EB pateiktos jūrininkų atestatų apibrėžtys tapo nebeaktualiomis. Todėl valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų tarpusavio pripažinimo sistema turėtų būti reglamentuojama taip, kad būtų atsižvelgiama į tarptautinius dalinius pakeitimus. Be to, į tarpusavio pripažinimo sistemą taip pat turėtų būti įtraukti valstybių narių įgaliojimu išduodami jūrininkų sveikatos pažymėjimai. Siekiant išvengti bet kokio dviprasmiškumo ir Direktyvos 2005/45/EB bei šios direktyvos tarpusavio nenuoseklumo rizikos, jūrininkų atestatų tarpusavio pripažinimas turėtų būti reglamentuojamas tik šia direktyva. Be to, siekiant sumažinti valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą, priėmus atitinkamus JRAB konvencijos dalinius pakeitimus, turėtų būti įdiegta jūrininkų kvalifikacijos dokumentų pateikimo elektroninė sistema; |
| --- | --- |

(26)

nuostatos dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo, išdėstytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/36/EB (8), buvo netaikomos jūrininkų atestatų pripažinimui pagal Direktyvą 2008/106/EB. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/45/EB (9) buvo reglamentuojamas valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų tarpusavio pripažinimas. Tačiau dėl 2010 m. JRAB konvencijos dalinių pakeitimų Direktyvoje 2005/45/EB pateiktos jūrininkų atestatų apibrėžtys tapo nebeaktualiomis. Todėl valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų tarpusavio pripažinimo sistema turėtų būti reglamentuojama taip, kad būtų atsižvelgiama į tarptautinius dalinius pakeitimus. Be to, į tarpusavio pripažinimo sistemą taip pat turėtų būti įtraukti valstybių narių įgaliojimu išduodami jūrininkų sveikatos pažymėjimai. Siekiant išvengti bet kokio dviprasmiškumo ir Direktyvos 2005/45/EB bei šios direktyvos tarpusavio nenuoseklumo rizikos, jūrininkų atestatų tarpusavio pripažinimas turėtų būti reglamentuojamas tik šia direktyva. Be to, siekiant sumažinti valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą, priėmus atitinkamus JRAB konvencijos dalinius pakeitimus, turėtų būti įdiegta jūrininkų kvalifikacijos dokumentų pateikimo elektroninė sistema;

| (27) | duomenų skaitmeninimas neatskiriamas nuo technologijų pažangos, susijusios su duomenų rinkimu ir perdavimu, siekiant padėti mažinti išlaidas ir užtikrinti veiksmingą žmogiškųjų išteklių naudojimą. Komisija turėtų apsvarstyti priemones, kaip padidinti uosto valstybės kontrolės veiksmingumą, įskaitant, inter alia, centrinės jūrininkų atestatų duomenų bazės sukūrimo ir valdymo įvykdomumo ir pridėtinės vertės įvertinimą; ta duomenų bazė būtų susieta su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/16/EB (10) 24 straipsnyje nurodyta inspektavimo duomenų baze, prie centrinės jūrininkų atestatų duomenų bazės būtų prisijungusios visos valstybės narės. Toje centrinėje duomenų bazėje turėtų būti sukaupta visa šios direktyvos III priede nustatyta informacija apie kompetencijos pažymėjimus ir patvirtinimus, liudijančius tinkamumo liudijimų, išduotų pagal JRAB konvencijos V/1–1 ir V/1–2 taisykles, pripažinimą; |
| --- | --- |

(27)

duomenų skaitmeninimas neatskiriamas nuo technologijų pažangos, susijusios su duomenų rinkimu ir perdavimu, siekiant padėti mažinti išlaidas ir užtikrinti veiksmingą žmogiškųjų išteklių naudojimą. Komisija turėtų apsvarstyti priemones, kaip padidinti uosto valstybės kontrolės veiksmingumą, įskaitant, inter alia, centrinės jūrininkų atestatų duomenų bazės sukūrimo ir valdymo įvykdomumo ir pridėtinės vertės įvertinimą; ta duomenų bazė būtų susieta su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/16/EB (10) 24 straipsnyje nurodyta inspektavimo duomenų baze, prie centrinės jūrininkų atestatų duomenų bazės būtų prisijungusios visos valstybės narės. Toje centrinėje duomenų bazėje turėtų būti sukaupta visa šios direktyvos III priede nustatyta informacija apie kompetencijos pažymėjimus ir patvirtinimus, liudijančius tinkamumo liudijimų, išduotų pagal JRAB konvencijos V/1–1 ir V/1–2 taisykles, pripažinimą;

| (28) | Komisija turėtų pradėti dialogą su socialiniais partneriais ir valstybėmis narėmis siekiant parengti jūrininkų rengimo iniciatyvas, kurios papildytų tarptautiniu lygmeniu sutartą minimalų jūrininkų rengimą ir kurias valstybės narės galėtų tarpusavyje pripažinti kaip europinius jūrininkystės meistriškumo diplomus. Tos iniciatyvos turėtų būti grindžiamos šiuo metu vykdomų bandomųjų projektų ir Komisijos plane dėl Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje nustatytų strategijų rekomendacijomis ir rengiamos jų laikantis; |
| --- | --- |

(28)

Komisija turėtų pradėti dialogą su socialiniais partneriais ir valstybėmis narėmis siekiant parengti jūrininkų rengimo iniciatyvas, kurios papildytų tarptautiniu lygmeniu sutartą minimalų jūrininkų rengimą ir kurias valstybės narės galėtų tarpusavyje pripažinti kaip europinius jūrininkystės meistriškumo diplomus. Tos iniciatyvos turėtų būti grindžiamos šiuo metu vykdomų bandomųjų projektų ir Komisijos plane dėl Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje nustatytų strategijų rekomendacijomis ir rengiamos jų laikantis;

| (29) | siekiant atsižvelgti į tarptautinio lygmens pokyčius ir užtikrinti, kad Sąjungos taisyklės būtų laiku pritaikytos prie tokių pokyčių, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl JRAB konvencijos ir JRAB kodekso A dalies dalinių pakeitimų įtraukimo, atnaujinant jūrininkų rengimui ir atestavimui taikomus techninius reikalavimus ir suderinant visas atitinkamas šios direktyvos nuostatas, susijusias su skaitmeniniais jūrininkų atestatais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (11) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(29)

siekiant atsižvelgti į tarptautinio lygmens pokyčius ir užtikrinti, kad Sąjungos taisyklės būtų laiku pritaikytos prie tokių pokyčių, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl JRAB konvencijos ir JRAB kodekso A dalies dalinių pakeitimų įtraukimo, atnaujinant jūrininkų rengimui ir atestavimui taikomus techninius reikalavimus ir suderinant visas atitinkamas šios direktyvos nuostatas, susijusias su skaitmeniniais jūrininkų atestatais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (11) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (30) | siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos nuostatų dėl trečiųjų valstybių pripažinimo įgyvendinimo sąlygas, taip pat dėl valstybių narių Komisijai teikiamų statistinių duomenų apie jūrininkus, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (12); |
| --- | --- |

(30)

siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos nuostatų dėl trečiųjų valstybių pripažinimo įgyvendinimo sąlygas, taip pat dėl valstybių narių Komisijai teikiamų statistinių duomenų apie jūrininkus, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (12);

| (31) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. Sąjungos taisyklių suderinimo su tarptautinėmis taisyklėmis dėl jūrininkų rengimo ir sertifikavimo, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(31)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. Sąjungos taisyklių suderinimo su tarptautinėmis taisyklėmis dėl jūrininkų rengimo ir sertifikavimo, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (32) | ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų, nurodytų IV priedo B dalyje, perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, |
| --- | --- |

(32)

ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų, nurodytų IV priedo B dalyje, perkėlimo į nacionalinę teisę terminais,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma šioje direktyvoje nurodytiems jūrininkams, dirbantiems jūrų laivuose, kurie plaukioja su valstybės narės vėliava, išskyrus:

| a) | karo laivus, pagalbinius laivus ar kitus laivus, priklausančius valstybei narei arba valstybės narės valdomus ir užsiimančius vien valstybės nekomercine veikla; |
| --- | --- |

a)

karo laivus, pagalbinius laivus ar kitus laivus, priklausančius valstybei narei arba valstybės narės valdomus ir užsiimančius vien valstybės nekomercine veikla;

| b) | žvejybos laivus; |
| --- | --- |

b)

žvejybos laivus;

| c) | pramogines jachtas, nenaudojamas verslui; |
| --- | --- |

c)

pramogines jachtas, nenaudojamas verslui;

| d) | medinius primityvios konstrukcijos laivus. |
| --- | --- |

d)

medinius primityvios konstrukcijos laivus.

2.   6 straipsnis taikomas jūrininkams, kurie turi valstybės narės išduotą atestatą, neatsižvelgiant į jų pilietybę.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | kapitonas – laivui vadovaujantis asmuo; |
| --- | --- |

1)

kapitonas – laivui vadovaujantis asmuo;

| 2) | vadovaujantis specialistas – kitas nei kapitonas įgulos narys, paskirtas eiti pareigas pagal nacionalinę teisę ar taisykles arba, jei tokio paskyrimo nėra, einantis tas pareigas pagal kolektyvinę sutartį ar papročius; |
| --- | --- |

2)

vadovaujantis specialistas – kitas nei kapitonas įgulos narys, paskirtas eiti pareigas pagal nacionalinę teisę ar taisykles arba, jei tokio paskyrimo nėra, einantis tas pareigas pagal kolektyvinę sutartį ar papročius;

| 3) | denio skyriaus vadovaujantis specialistas – vadovaujantis specialistas, kurio kvalifikacija atitinka I priedo II skyriaus nuostatas; |
| --- | --- |

3)

denio skyriaus vadovaujantis specialistas – vadovaujantis specialistas, kurio kvalifikacija atitinka I priedo II skyriaus nuostatas;

| 4) | vyresnysis kapitono padėjėjas – vadovaujantis specialistas, kurio pareigos yra viena pakopa žemesnės už kapitono ir kuriam tenka vadovauti laivui, kai kapitonas nebegali eiti savo pareigų; |
| --- | --- |

4)

vyresnysis kapitono padėjėjas – vadovaujantis specialistas, kurio pareigos yra viena pakopa žemesnės už kapitono ir kuriam tenka vadovauti laivui, kai kapitonas nebegali eiti savo pareigų;

| 5) | mechanikas –vadovaujantis specialistas, kurio kvalifikacija atitinka I priedo III skyriaus nuostatas; |
| --- | --- |

5)

mechanikas –vadovaujantis specialistas, kurio kvalifikacija atitinka I priedo III skyriaus nuostatas;

| 6) | vyriausiasis mechanikas – vyriausias pagal pareigas mechanikas, atsakingas už mechaninį laivo varymą ir jo mechaninės bei elektromechaninės įrangos veikimą ir priežiūrą; |
| --- | --- |

6)

vyriausiasis mechanikas – vyriausias pagal pareigas mechanikas, atsakingas už mechaninį laivo varymą ir jo mechaninės bei elektromechaninės įrangos veikimą ir priežiūrą;

| 7) | antrasis mechanikas – mechanikas, kuris pagal pareigas yra viena pakopa žemesnis už vyriausiąjį mechaniką ir kuris yra atsakingas už mechaninį laivo varymą ir jo mechaninės bei elektromechaninės įrangos veikimą ir priežiūrą, kai vyriausiasis mechanikas nebegali eiti savo pareigų; |
| --- | --- |

7)

antrasis mechanikas – mechanikas, kuris pagal pareigas yra viena pakopa žemesnis už vyriausiąjį mechaniką ir kuris yra atsakingas už mechaninį laivo varymą ir jo mechaninės bei elektromechaninės įrangos veikimą ir priežiūrą, kai vyriausiasis mechanikas nebegali eiti savo pareigų;

| 8) | mechanikas stažuotojas – mechaniko pareigoms rengiamas asmuo, paskirtas pagal nacionalinę teisę ar taisykles; |
| --- | --- |

8)

mechanikas stažuotojas – mechaniko pareigoms rengiamas asmuo, paskirtas pagal nacionalinę teisę ar taisykles;

| 9) | radijo operatorius – asmuo, turintis atitinkamą atestatą, kompetentingų institucijų išduotą arba jų pripažintą pagal Radijo ryšio reglamento nuostatas; |
| --- | --- |

9)

radijo operatorius – asmuo, turintis atitinkamą atestatą, kompetentingų institucijų išduotą arba jų pripažintą pagal Radijo ryšio reglamento nuostatas;

| 10) | eilinis jūrininkas – kitas nei kapitonas ar vadovaujantis specialistas laivo įgulos narys; |
| --- | --- |

10)

eilinis jūrininkas – kitas nei kapitonas ar vadovaujantis specialistas laivo įgulos narys;

| 11) | jūrų laivas – laivas, kuris neplaukioja vien vidaus vandenyse arba vien akvatorijų vandenyse ar jiems gretimuose vandenyse, arba vien teritorijose, kuriose galioja uosto taisyklės; |
| --- | --- |

11)

jūrų laivas – laivas, kuris neplaukioja vien vidaus vandenyse arba vien akvatorijų vandenyse ar jiems gretimuose vandenyse, arba vien teritorijose, kuriose galioja uosto taisyklės;

| 12) | laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava – valstybėje narėje pagal jos teisės aktus įregistruotas ir su jos vėliava plaukiojantis laivas; šios apibrėžties neatitinkantys laivai yra prilyginami su trečiosios valstybės vėliava plaukiojantiems laivams; |
| --- | --- |

12)

laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava – valstybėje narėje pagal jos teisės aktus įregistruotas ir su jos vėliava plaukiojantis laivas; šios apibrėžties neatitinkantys laivai yra prilyginami su trečiosios valstybės vėliava plaukiojantiems laivams;

| 13) | pakrantės reisai – reisai netoli valstybės narės krantų, kaip ta valstybė narė yra apibrėžusi šį terminą; |
| --- | --- |

13)

pakrantės reisai – reisai netoli valstybės narės krantų, kaip ta valstybė narė yra apibrėžusi šį terminą;

| 14) | variklių galia – didžiausias bendras ilgalaikis visų pagrindinių laivo eigos variklių galingumas, išreikštas kilovatais ir nurodytas laivo registracijos liudijime ar kitame oficialiame dokumente; |
| --- | --- |

14)

variklių galia – didžiausias bendras ilgalaikis visų pagrindinių laivo eigos variklių galingumas, išreikštas kilovatais ir nurodytas laivo registracijos liudijime ar kitame oficialiame dokumente;

| 15) | naftos tanklaivis – laivas, sukonstruotas ir naudojamas skystai nesupakuotai naftai ir skystiems nesupakuotiems naftos produktams vežti; |
| --- | --- |

15)

naftos tanklaivis – laivas, sukonstruotas ir naudojamas skystai nesupakuotai naftai ir skystiems nesupakuotiems naftos produktams vežti;

| 16) | cheminių medžiagų tanklaivis – laivas, sukonstruotas ar pritaikytas ir naudojamas bet kuriems naujausios redakcijos „Tarptautinio nesupakuotų cheminių medžiagų vežimo kodekso“ 17 skyriuje išvardytiems nesupakuotiems skystiems produktams vežti; |
| --- | --- |

16)

cheminių medžiagų tanklaivis – laivas, sukonstruotas ar pritaikytas ir naudojamas bet kuriems naujausios redakcijos „Tarptautinio nesupakuotų cheminių medžiagų vežimo kodekso“ 17 skyriuje išvardytiems nesupakuotiems skystiems produktams vežti;

| 17) | suskystintų dujų tanklaivis – laivas, sukonstruotas ar pritaikytas ir naudojamas nesupakuotoms suskystintoms dujoms ar kitiems produktams, išvardytiems naujausios redakcijos „Tarptautinio suskystintų dujų vežimo kodekso“ 19 skyriuje; |
| --- | --- |

17)

suskystintų dujų tanklaivis – laivas, sukonstruotas ar pritaikytas ir naudojamas nesupakuotoms suskystintoms dujoms ar kitiems produktams, išvardytiems naujausios redakcijos „Tarptautinio suskystintų dujų vežimo kodekso“ 19 skyriuje;

| 18) | Radijo ryšio reglamentas – Radijo ryšio reglamentas, pridedamas prie ar laikomas pridedamu prie Tarptautinės telekomunikacijų konvencijos su pakeitimais; |
| --- | --- |

18)

Radijo ryšio reglamentas – Radijo ryšio reglamentas, pridedamas prie ar laikomas pridedamu prie Tarptautinės telekomunikacijų konvencijos su pakeitimais;

| 19) | keleivinis laivas – laivas, kaip apibrėžta 1974 m. Tarptautinės jūrų organizacijos (toliau – IMO) Tarptautinėje konvencijoje dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (toliau – SOLAS 74) su pakeitimais; |
| --- | --- |

19)

keleivinis laivas – laivas, kaip apibrėžta 1974 m. Tarptautinės jūrų organizacijos (toliau – IMO) Tarptautinėje konvencijoje dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (toliau – SOLAS 74) su pakeitimais;

| 20) | žvejybos laivas – laivas, naudojamas žvejoti žuvims arba gaudyti kitus gyvuosius jūrų išteklius; |
| --- | --- |

20)

žvejybos laivas – laivas, naudojamas žvejoti žuvims arba gaudyti kitus gyvuosius jūrų išteklius;

| 21) | JRAB konvencija – 1978 m. IMO Tarptautinė konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų, taikoma atitinkamiems dalykams, atsižvelgiant į Konvencijos VII straipsnio ir I/15 taisyklės pereinamojo laikotarpio nuostatas, kai tinkama, įskaitant taikytinas JRAB kodekso nuostatas, taikant visų šių dokumentų naujausias redakcijas; |
| --- | --- |

21)

JRAB konvencija – 1978 m. IMO Tarptautinė konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų, taikoma atitinkamiems dalykams, atsižvelgiant į Konvencijos VII straipsnio ir I/15 taisyklės pereinamojo laikotarpio nuostatas, kai tinkama, įskaitant taikytinas JRAB kodekso nuostatas, taikant visų šių dokumentų naujausias redakcijas;

| 22) | radijo ryšio pareigos – apima, atitinkamai, budėjimą ir įrangos techninį aptarnavimą bei remontą, vykdomus pagal Radijo ryšio reglamentą, SOLAS 74 bei, kiekvienos valstybės narės nuožiūra, pagal atitinkamas IMO rekomendacijas, taikant rekomendacijų naujausias redakcijas; |
| --- | --- |

22)

radijo ryšio pareigos – apima, atitinkamai, budėjimą ir įrangos techninį aptarnavimą bei remontą, vykdomus pagal Radijo ryšio reglamentą, SOLAS 74 bei, kiekvienos valstybės narės nuožiūra, pagal atitinkamas IMO rekomendacijas, taikant rekomendacijų naujausias redakcijas;

| 23) | keleivinis ro-ro tipo laivas – keleivinis laivas, turintis patalpas ro-ro kroviniams arba specialios kategorijos patalpas, kaip apibrėžta SOLAS 74, taikant SOLAS 74 naujausią redakciją; |
| --- | --- |

23)

keleivinis ro-ro tipo laivas – keleivinis laivas, turintis patalpas ro-ro kroviniams arba specialios kategorijos patalpas, kaip apibrėžta SOLAS 74, taikant SOLAS 74 naujausią redakciją;

ro-ro

ro-ro

| 24) | JRAB kodeksas – Jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų kodeksas, priimtas 1995 m. JRAB konvencijos šalių konferencijoje 2 rezoliucija, taikant 2 rezoliucijos naujausią redakciją; |
| --- | --- |

24)

JRAB kodeksas – Jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų kodeksas, priimtas 1995 m. JRAB konvencijos šalių konferencijoje 2 rezoliucija, taikant 2 rezoliucijos naujausią redakciją;

| 25) | funkcija – užduočių, pareigų ir įsipareigojimų visuma, kaip nurodyta JRAB kodekse, būtina laivui valdyti, žmonių gyvybei jūroje bei jūros aplinkai apsaugoti; |
| --- | --- |

25)

funkcija – užduočių, pareigų ir įsipareigojimų visuma, kaip nurodyta JRAB kodekse, būtina laivui valdyti, žmonių gyvybei jūroje bei jūros aplinkai apsaugoti;

| 26) | kompanija – laivo savininkas arba bet kuri kita organizacija ar asmuo, pavyzdžiui, laivo valdytojas ar jo nuomininkas pagal laivo frachtavimo be įgulos sutartį, perėmęs iš laivo savininko atsakomybę už jo eksploatavimą ir kartu su tokia atsakomybe prisiėmęs visas pagal šią direktyvą kompanijai priklausančias pareigas bei įsipareigojimus; |
| --- | --- |

26)

kompanija – laivo savininkas arba bet kuri kita organizacija ar asmuo, pavyzdžiui, laivo valdytojas ar jo nuomininkas pagal laivo frachtavimo be įgulos sutartį, perėmęs iš laivo savininko atsakomybę už jo eksploatavimą ir kartu su tokia atsakomybe prisiėmęs visas pagal šią direktyvą kompanijai priklausančias pareigas bei įsipareigojimus;

| 27) | darbo jūroje stažas – asmens darbo laive laikas, su kuriuo siejamas kompetencijos pažymėjimo, tinkamumo liudijimo ar kito kvalifikacijos dokumento išdavimas tam asmeniui ar tų dokumentų atnaujinimas; |
| --- | --- |

27)

darbo jūroje stažas – asmens darbo laive laikas, su kuriuo siejamas kompetencijos pažymėjimo, tinkamumo liudijimo ar kito kvalifikacijos dokumento išdavimas tam asmeniui ar tų dokumentų atnaujinimas;

| 28) | patvirtintas – valstybės narės patvirtintas pagal šią direktyvą; |
| --- | --- |

28)

patvirtintas – valstybės narės patvirtintas pagal šią direktyvą;

| 29) | trečioji valstybė – bet kuri valstybė, kuri nėra valstybė narė; |
| --- | --- |

29)

trečioji valstybė – bet kuri valstybė, kuri nėra valstybė narė;

| 30) | mėnuo – kalendorinis mėnuo arba 30 dienų, sudarytų iš trumpesnių už vieną mėnesį laikotarpių; |
| --- | --- |

30)

mėnuo – kalendorinis mėnuo arba 30 dienų, sudarytų iš trumpesnių už vieną mėnesį laikotarpių;

| 31) | GMDSS radijo ryšio operatorius – asmuo, kurio kvalifikacija atitinka I priedo IV skyrių; |
| --- | --- |

31)

GMDSS radijo ryšio operatorius – asmuo, kurio kvalifikacija atitinka I priedo IV skyrių;

| 32) | ISPS kodeksas – Tarptautinis laivų ir uosto įrenginių (terminalų) apsaugos kodeksas, priimtas 2002 m. gruodžio 12 d. SOLAS 74 Susitariančiųjų Vyriausybių konferencijos 2 rezoliucija, taikant 2 rezoliucijos naujausią redakciją; |
| --- | --- |

32)

ISPS kodeksas – Tarptautinis laivų ir uosto įrenginių (terminalų) apsaugos kodeksas, priimtas 2002 m. gruodžio 12 d. SOLAS 74 Susitariančiųjų Vyriausybių konferencijos 2 rezoliucija, taikant 2 rezoliucijos naujausią redakciją;

| 33) | laivo apsaugos pareigūnas – laive esantis kapitonui atskaitingas asmuo, kurį kompanija yra paskyrusi būti atsakingu už laivo apsaugą, įskaitant laivo apsaugos plano įgyvendinimą ir jo laikymąsi, ir taip pat už ryšius su kompanijos apsaugos pareigūnu bei uosto įrenginio (terminalo) apsaugos pareigūnais; |
| --- | --- |

33)

laivo apsaugos pareigūnas – laive esantis kapitonui atskaitingas asmuo, kurį kompanija yra paskyrusi būti atsakingu už laivo apsaugą, įskaitant laivo apsaugos plano įgyvendinimą ir jo laikymąsi, ir taip pat už ryšius su kompanijos apsaugos pareigūnu bei uosto įrenginio (terminalo) apsaugos pareigūnais;

| 34) | su apsauga susijusios pareigos – visos su apsauga susijusios užduotys ir pareigos, kaip apibrėžta SOLAS 74 su pakeitimais XI/2 skyriuje ir ISPS kodekse; |
| --- | --- |

34)

su apsauga susijusios pareigos – visos su apsauga susijusios užduotys ir pareigos, kaip apibrėžta SOLAS 74 su pakeitimais XI/2 skyriuje ir ISPS kodekse;

| 35) | kompetencijos pažymėjimas – kapitonų, vadovaujančių specialistų ir Globalinės jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistemos (GMDSS) radijo operatorių pažymėjimas, išduotas ir patvirtintas pagal I priedo II, III, IV, V ar VII skyrių, teisėtam jo turėtojui suteikiantis teisę eiti pareigas bei vykdyti su jomis susietas nurodyto atsakomybės lygio funkcijas; |
| --- | --- |

35)

kompetencijos pažymėjimas – kapitonų, vadovaujančių specialistų ir Globalinės jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistemos (GMDSS) radijo operatorių pažymėjimas, išduotas ir patvirtintas pagal I priedo II, III, IV, V ar VII skyrių, teisėtam jo turėtojui suteikiantis teisę eiti pareigas bei vykdyti su jomis susietas nurodyto atsakomybės lygio funkcijas;

| 36) | tinkamumo liudijimas – jūrininkui išduotas pažymėjimas, kitas nei kompetencijos pažymėjimas, kuriame tvirtinama, kad įvykdyti atitinkami šioje direktyvoje nustatyti rengimo, kompetencijų ar darbo jūroje stažo reikalavimai; |
| --- | --- |

36)

tinkamumo liudijimas – jūrininkui išduotas pažymėjimas, kitas nei kompetencijos pažymėjimas, kuriame tvirtinama, kad įvykdyti atitinkami šioje direktyvoje nustatyti rengimo, kompetencijų ar darbo jūroje stažo reikalavimai;

| 37) | dokumentinis įrodymas – kitas nei kompetencijos pažymėjimas ar tinkamumo liudijimas dokumentacija, naudojama siekiant nustatyti, ar įvykdyti atitinkami šios direktyvos reikalavimai; |
| --- | --- |

37)

dokumentinis įrodymas – kitas nei kompetencijos pažymėjimas ar tinkamumo liudijimas dokumentacija, naudojama siekiant nustatyti, ar įvykdyti atitinkami šios direktyvos reikalavimai;

| 38) | vadovaujantis elektrotechnikos specialistas – vadovaujantis specialistas, kurio kvalifikacija atitinka I priedo III skyrių; |
| --- | --- |

38)

vadovaujantis elektrotechnikos specialistas – vadovaujantis specialistas, kurio kvalifikacija atitinka I priedo III skyrių;

| 39) | kvalifikuotas denio skyriaus jūrininkas – eilinis jūrininkas, kurio kvalifikacija atitinka I priedo II skyrių; |
| --- | --- |

39)

kvalifikuotas denio skyriaus jūrininkas – eilinis jūrininkas, kurio kvalifikacija atitinka I priedo II skyrių;

| 40) | kvalifikuotas mašinų skyriaus jūrininkas – eilinis jūrininkas, kurio kvalifikacija atitinka I priedo III skyrių; |
| --- | --- |

40)

kvalifikuotas mašinų skyriaus jūrininkas – eilinis jūrininkas, kurio kvalifikacija atitinka I priedo III skyrių;

| 41) | elektrotechnikos specialistas – eilinis jūrininkas, kurio kvalifikacija atitinka I priedo III skyrių; |
| --- | --- |

41)

elektrotechnikos specialistas – eilinis jūrininkas, kurio kvalifikacija atitinka I priedo III skyrių;

| 42) | priimančioji valstybė narė – valstybė narė, kurioje jūrininkai siekia savo kompetencijos pažymėjimų, tinkamumo liudijimų ar dokumentinių įrodymų priėmimo ar pripažinimo; |
| --- | --- |

42)

priimančioji valstybė narė – valstybė narė, kurioje jūrininkai siekia savo kompetencijos pažymėjimų, tinkamumo liudijimų ar dokumentinių įrodymų priėmimo ar pripažinimo;

| 43) | IGF kodeksas – Tarptautinis dujas ar kitą žemos pliūpsnio temperatūros kurą naudojančių laivų saugos kodeksas, kaip apibrėžta SOLAS 74 II-1/2.29 taisyklėje; |
| --- | --- |

43)

IGF kodeksas – Tarptautinis dujas ar kitą žemos pliūpsnio temperatūros kurą naudojančių laivų saugos kodeksas, kaip apibrėžta SOLAS 74 II-1/2.29 taisyklėje;

| 44) | Poliarinis kodeksas – Tarptautinis laivybos poliariniuose vandenyse kodeksas, kaip apibrėžta SOLAS 74 XIV/1.1 taisyklėje; |
| --- | --- |

44)

Poliarinis kodeksas – Tarptautinis laivybos poliariniuose vandenyse kodeksas, kaip apibrėžta SOLAS 74 XIV/1.1 taisyklėje;

| 45) | poliariniai vandenys – Arkties vandenys ir (arba) Antarktis, kaip apibrėžta SOLAS 74 XIV/1.2, XIV/1.3 ir XIV/1.4 taisyklėse. |
| --- | --- |

45)

poliariniai vandenys – Arkties vandenys ir (arba) Antarktis, kaip apibrėžta SOLAS 74 XIV/1.2, XIV/1.3 ir XIV/1.4 taisyklėse.

3 straipsnis

Rengimas ir atestavimas

1.   Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad 1 straipsnyje nurodytuose laivuose tarnaujantys jūrininkai būtų rengti bent pagal tuos JRAB konvencijos reikalavimus, kurie nustatyti šios direktyvos I priede, ir turėtų 2 straipsnio 35 ir 36 punktuose apibrėžtus pažymėjimus bei liudijimus ir (arba) dokumentinius įrodymus, kaip apibrėžta 2 straipsnio 37 punkte.

2.   Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad tie įgulos nariai, kurie pagal SOLAS 74 III/10.4 taisyklę turi turėti atestatus, būtų parengti ir atestuoti pagal šią direktyvą.

4 straipsnis

Kompetencijos pažymėjimai, tinkamumo liudijimai ir jų patvirtinimai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetencijos pažymėjimai ir tinkamumo liudijimai būtų išduodami tik tiems kandidatams, kurie atitinka šio straipsnio reikalavimus.

2.   Kapitonų, vadovaujančių specialistų ir radijo operatorių atestatus valstybė narė patvirtina, kaip nustatyta šiame straipsnyje.

3.   Kompetencijos pažymėjimai ir tinkamumo liudijimai išduodami laikantis JRAB konvencijos priedo I/2 taisyklės 3 dalies.

4.   Kompetencijos pažymėjimus išduoda tik valstybės narės, patikrinusios visų būtinų dokumentinių įrodymų autentiškumą ir galiojimą; jie išduodami pagal šį straipsnį.

5.   Dėl radijo operatorių valstybės narės gali:

| a) | išduodant Radijo ryšio reglamentą atitinkantį atestatą, į egzaminus įtraukti papildomas žinias, privalomas pagal atitinkamas taisykles; |
| --- | --- |

a)

išduodant Radijo ryšio reglamentą atitinkantį atestatą, į egzaminus įtraukti papildomas žinias, privalomas pagal atitinkamas taisykles;

| b) | išduoti atskirą atestatą, jame nurodydamos, jog jo turėtojas yra įgijęs papildomų žinių, reikalaujamų pagal atitinkamas taisykles. |
| --- | --- |

b)

išduoti atskirą atestatą, jame nurodydamos, jog jo turėtojas yra įgijęs papildomų žinių, reikalaujamų pagal atitinkamas taisykles.

6.   Valstybės narės nuožiūra patvirtinimai gali būti jos išduodamų atestatų neatskiriama dalis, kaip numatyta JRAB kodekso A-I/2 poskyryje. Tokiu atveju naudojama A-I/2 poskyrio 1 dalyje nurodyta forma. Jeigu patvirtinimai išduodami kitaip, jiems naudojama to poskyrio 2 dalyje nurodyta forma. Patvirtinimai išduodami laikantis JRAB konvencijos VI straipsnio 2 dalies.

Patvirtinimai, kuriais liudijamas kompetencijos pažymėjimo išdavimas, ir patvirtinimai, kuriais liudijamas kapitonams ir vadovaujantiems specialistams pagal I priedo V/1–1 ir V/1–2 taisykles išduotas tinkamumo liudijimas, išduodami tik jeigu laikomasi visų JRAB konvencijos ir šios direktyvos reikalavimų.

7.   Valstybė narė, kuri pagal šios direktyvos 20 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą pripažįsta kompetencijos pažymėjimą arba kapitonams ir vadovaujantiems specialistams pagal JRAB konvencijos priedo V/1–1 ir V/1–2 taisykles išduotą tinkamumo liudijimą, patvirtina tą pažymėjimą ar liudijimą taip paliudydama jo pripažinimą tik įsitikinusi, kad pažymėjimas ar liudijimas yra autentiškas ir galiojantis. Tokiam patvirtinimui naudojama JRAB kodekso A-I/2 poskyrio 3 dalyje nustatyta forma.

8.   Dėl 6 ir 7 dalyse nurodytų patvirtinimų:

| a) | jie gali būti išduodami kaip atskiri dokumentai; |
| --- | --- |

a)

jie gali būti išduodami kaip atskiri dokumentai;

| b) | juos gali išduoti tik valstybės narės; |
| --- | --- |

b)

juos gali išduoti tik valstybės narės;

| c) | kiekvienam jų suteikiamas unikalus numeris, išskyrus patvirtinimus, kuriais paliudijamas kompetencijos pažymėjimo išdavimas, kuriems gali būti suteikiamas toks pats numeris kaip atitinkamo kompetencijos pažymėjimo su sąlyga, kad tas numeris yra unikalus; |
| --- | --- |

c)

kiekvienam jų suteikiamas unikalus numeris, išskyrus patvirtinimus, kuriais paliudijamas kompetencijos pažymėjimo išdavimas, kuriems gali būti suteikiamas toks pats numeris kaip atitinkamo kompetencijos pažymėjimo su sąlyga, kad tas numeris yra unikalus;

| d) | kiekvienas toks patvirtinimas baigia galioti, kai tik patvirtintas kompetencijos pažymėjimas ar patvirtintas kapitonams ir vadovaujantiems specialistams pagal JRAB konvencijos priedo V/1–1 ir V/1–2 taisykles išduotas tinkamumo liudijimas baigia galioti arba kai jį išdavusi valstybė narė ar trečioji valstybė jį atima, sustabdo jo galiojimą ar jį panaikina ir, bet kuriuo atveju, praėjus penkeriems metams nuo jo išdavimo dienos. |
| --- | --- |

d)

kiekvienas toks patvirtinimas baigia galioti, kai tik patvirtintas kompetencijos pažymėjimas ar patvirtintas kapitonams ir vadovaujantiems specialistams pagal JRAB konvencijos priedo V/1–1 ir V/1–2 taisykles išduotas tinkamumo liudijimas baigia galioti arba kai jį išdavusi valstybė narė ar trečioji valstybė jį atima, sustabdo jo galiojimą ar jį panaikina ir, bet kuriuo atveju, praėjus penkeriems metams nuo jo išdavimo dienos.

9.   Pareigos, kurias atestato turėtojui leidžiama eiti, patvirtinime yra nurodomos vartojant tokius pačius terminus, kurie vartojami atitinkamuose tos valstybės narės reikalavimuose dėl saugaus įgulų komplektavimo.

10.   Valstybė narė gali naudoti ir kitokią formą nei JRAB kodekso A-I/2 poskyryje nustatyta forma su sąlyga, kad duomenys joje įrašomi lotyniškomis raidėmis ir arabiškais skaitmenimis, atsižvelgiant į A-I/2 poskyrio leidžiamas variacijas.

11.   Atsižvelgiant į 20 straipsnio 7 dalį, pagal šią direktyvą privalomo atestato originalas saugomas ir prieinamas patikrinti tame laive, kuriame dirba jo turėtojas, popierine ar skaitmenine forma, kurios autentiškumas ir galiojimas gali būti patikrintas pagal šio straipsnio 13 dalies b punkte nustatytą procedūrą.

12.   Siekiantys gauti pažymėjimą asmenys privalo pakankamai įrodyti:

| a) | savo asmens tapatybę; |
| --- | --- |

a)

savo asmens tapatybę;

| b) | kad jie nėra jaunesni, negu reikalaujama pagal I priede išvardytas taisykles, taikomas norimam gauti kompetencijos pažymėjimui ar tinkamumo liudijimui; |
| --- | --- |

b)

kad jie nėra jaunesni, negu reikalaujama pagal I priede išvardytas taisykles, taikomas norimam gauti kompetencijos pažymėjimui ar tinkamumo liudijimui;

| c) | kad jie atitinka JRAB kodekso A-I/9 poskyryje nustatytus sveikatos normatyvus; |
| --- | --- |

c)

kad jie atitinka JRAB kodekso A-I/9 poskyryje nustatytus sveikatos normatyvus;

| d) | kad jie yra įgiję pakankamą darbo jūroje stažą ir išklausę bet kurį privalomą rengimo kursą, kurio reikalaujama pagal I priede išvardytas taisykles, taikomas norimam kompetencijos pažymėjimui ar tinkamumo liudijimui gauti; |
| --- | --- |

d)

kad jie yra įgiję pakankamą darbo jūroje stažą ir išklausę bet kurį privalomą rengimo kursą, kurio reikalaujama pagal I priede išvardytas taisykles, taikomas norimam kompetencijos pažymėjimui ar tinkamumo liudijimui gauti;

| e) | kad jie atitinka kompetencijos normatyvus, nustatytus I priede išvardytose taisyklėse, reglamentuojančiose pareigas, funkcijas bei lygius, kuriuos reikia nurodyti kompetencijos pažymėjimo patvirtinime. |
| --- | --- |

e)

kad jie atitinka kompetencijos normatyvus, nustatytus I priede išvardytose taisyklėse, reglamentuojančiose pareigas, funkcijas bei lygius, kuriuos reikia nurodyti kompetencijos pažymėjimo patvirtinime.

Ši dalis netaikoma patvirtinimų pripažinimui pagal JRAB konvencijos I/10 taisyklę.

13.   Kiekviena valstybė narė įsipareigoja:

| a) | tvarkyti registrą ar registrus, kuriuose įregistruojami visi kapitonų, vadovaujančių specialistų ir, kai taikoma, eilinių jūrininkų kompetencijos pažymėjimai, tinkamumo liudijimai ir patvirtinimai, kurie yra išduoti, kurių galiojimo laikas pasibaigė arba kurie buvo atnaujinti, kurių galiojimas buvo sustabdytas, kurie buvo panaikinti arba apie kuriuos pranešta, jog jie pamesti ar sunaikinti, taip pat išduoti lengvatiniai leidimai; |
| --- | --- |

a)

tvarkyti registrą ar registrus, kuriuose įregistruojami visi kapitonų, vadovaujančių specialistų ir, kai taikoma, eilinių jūrininkų kompetencijos pažymėjimai, tinkamumo liudijimai ir patvirtinimai, kurie yra išduoti, kurių galiojimo laikas pasibaigė arba kurie buvo atnaujinti, kurių galiojimas buvo sustabdytas, kurie buvo panaikinti arba apie kuriuos pranešta, jog jie pamesti ar sunaikinti, taip pat išduoti lengvatiniai leidimai;

| b) | kitoms valstybėms narėms ar kitoms JRAB konvencijos šalims ir įmonėms, prašančioms patikrinti kompetencijos pažymėjimų ir (arba) pagal I priedo V/1–1 ir V/1–2 taisykles kapitonams ir vadovaujantiems specialistams išduotų liudijimų autentiškumą ir galiojimą, teikti informaciją apie kompetencijos pažymėjimų, patvirtinimų bei lengvatinių leidimų, kuriuos joms pateikia jūrininkai, prašantys pripažinimo pagal JRAB konvencijos I/10 taisyklę arba norintys įsidarbinti laive, statusą. |
| --- | --- |

b)

kitoms valstybėms narėms ar kitoms JRAB konvencijos šalims ir įmonėms, prašančioms patikrinti kompetencijos pažymėjimų ir (arba) pagal I priedo V/1–1 ir V/1–2 taisykles kapitonams ir vadovaujantiems specialistams išduotų liudijimų autentiškumą ir galiojimą, teikti informaciją apie kompetencijos pažymėjimų, patvirtinimų bei lengvatinių leidimų, kuriuos joms pateikia jūrininkai, prašantys pripažinimo pagal JRAB konvencijos I/10 taisyklę arba norintys įsidarbinti laive, statusą.

14.   Įsigaliojus atitinkamiems JRAB konvencijos ir JRAB kodekso A dalies daliniams pakeitimams, susijusiems su skaitmeniniais jūrininkų atestatais, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 30 straipsnį priimti deleguotuosius aktus siekiant iš dalies pakeisti šią direktyvą suderinant visas atitinkamas jos nuostatas su tais JRAB konvencijos ir JRAB kodekso A dalies daliniais pakeitimais, kad būtų galima skaitmeninti jūrininkų atestatus ir patvirtinimus.

5 straipsnis

Informacijos teikimas Komisijai

21 straipsnio 8 dalies ir 22 straipsnio 2 dalies tikslais ir išimtinai valstybių narių ir Komisijos naudojimui politikos formavimo ir statistikos tikslais valstybės narės Komisijai kasmet pateikia šios direktyvos III priede išvardytą informaciją apie kompetencijos pažymėjimus ir kompetencijos pažymėjimų pripažinimą liudijančius patvirtinimus. Jos taip pat gali savanoriškai teikti informaciją apie eiliniams jūrininkams pagal JRAB konvencijos priedo II, III ir VII skyrius išduotus tinkamumo liudijimus, pavyzdžiui, šios direktyvos III priede nurodytą informaciją.

6 straipsnis

Valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų tarpusavio pripažinimas

1.   Kiekviena valstybė narė priima kitos valstybės narės arba kitai valstybei narei prižiūrint išduotus tinkamumo liudijimus ir dokumentinius įrodymus, pateikiamus popierine ar skaitmenine forma, kad leistų jūrininkams dirbti su jos vėliava plaukiojančiuose laivuose.

2.   Kiekviena valstybė narė pripažįsta kitos valstybės narės išduotus kompetencijos pažymėjimus arba kapitonams ir vadovaujantiems specialistams kitos valstybės narės pagal šios direktyvos I priedo V/1–1 ir V/1–2 taisykles išduotus tinkamumo liudijimus, tuos pažymėjimus ir liudijimus patvirtindama jų pripažinimui paliudyti. Pripažinimą liudijantis patvirtinimas turi būti taikomas tik jame nurodytoms pareigoms, funkcijoms ir kompetencijos ar tinkamumo lygiams. Patvirtinimas gali būti išduodamas tik jeigu buvo laikytasi visų JRAB konvencijos reikalavimų, laikantis JRAB konvencijos I/2 taisyklės 7 dalies. Tokiam patvirtinimui naudojama JRAB kodekso A-I/2 poskyrio 3 dalyje nustatyta forma.

3.   Kiekviena valstybė narė, siekdama leisti jūrininkams dirbti su jos vėliava plaukiojančiuose laivuose, priima kitos valstybės narės įgaliojimu pagal 12 straipsnį išduotus sveikatos pažymėjimus.

4.   Priimančiosios valstybės narės užtikrina, kad 1, 2 ir 3 dalyse nurodyti sprendimai būtų priimti per pagrįstą laikotarpį. Priimančiosios valstybės narės taip pat užtikrina, kad jūrininkai turėtų teisę pagal nacionalinės teisės aktus ir procedūras apskųsti atsisakymą patvirtinti ar priimti galiojantį atestatą arba jokio atsakymo nebuvimą ir kad jūrininkams pagal nustatytus nacionalinės teisės aktus ir procedūras būtų teikiamos tinkamos konsultacijos ir pagalba, susijusios su tokiais skundais.

5.   Nedarant poveikio šio straipsnio 2 daliai, priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos gali nustatyti papildomus pareigų, funkcijų ir kompetencijos ar tinkamumo lygių, susijusių su 8 straipsnyje nurodytais pakrančių reisais, apribojimus arba reikalauti pateikti alternatyvius pažymėjimus, išduotus pagal I priedo VII/1 taisyklę.

6.   Nedarant poveikio 2 daliai, priimančioji valstybė narė prireikus gali leisti kitos valstybės narės išduotą ir patvirtintą atitinkamą galiojantį atestatą, kurio pripažinimo atitinkama priimančioji valstybė narė dar nėra patvirtinusi, turinčiam jūrininkui ne ilgiau kaip trijų mėnesių laikotarpį eiti pareigas su jos vėliava plaukiojančiame laive.

Su dokumentiniu įrodymu, kad kompetentingoms institucijoms pateikta paraiška suteikti patvirtinimą, turi būti galima lengvai susipažinti.

7.   Priimančioji valstybė narė užtikrina, kad jūrininkai, pateikę pripažinti atestatus, kuriuos turėdami jie gali vykdyti vadovavimo lygio funkcijas, tinkamai išmanytų su funkcijomis, kurias jiems leidžiama vykdyti, susijusius tos valstybės narės jūrų teisės aktus.

7 straipsnis

Rengimo reikalavimai

Pagal 3 straipsnį privalomas rengimas – tai atitinkamos teorinės žinios ir praktiniai įgūdžiai, privalomi pagal I priedą, ypač gelbėjimo ir gaisro gesinimo įrangos naudojimo įgūdžiai, patvirtinti kiekvienos valstybės narės paskirtos kompetentingos institucijos ar įstaigos.

8 straipsnis

Pakrančių reisams taikomi principai

1.   Valstybės narės, apibrėždamos pakrančių reisų terminą, jūrininkams, dirbantiems laivuose, turinčiuose teisę plaukioti su kitos valstybės narės ar kitos JRAB konvencijos šalies vėliava ir atliekančiuose tokius pakrančių reisus, nenustato griežtesnių reikalavimų dėl rengimo, patirties ar atestavimo nei tie, kurie taikomi jūrininkams, dirbantiems laivuose, turinčiuose teisę plaukioti su jų pačių vėliava. Jokiu atveju valstybė narė nenustato jūrininkams, dirbantiems laivuose, plaukiojančiuose su kitos valstybės narės ar JRAB konvencijos šalies vėliava, tokių reikalavimų, kurie viršytų šios direktyvos reikalavimus pakrančių reisų neatliekantiems laivams.

2.   Valstybė narė, kuri JRAB konvencijos nuostatų dėl pakrantės reisų teikiamais privalumais besinaudojančių laivų atžvilgiu įtraukia į savo pakrančių reisų apibrėžties ribas pakrančių reisus prie kitų valstybių narių ar JRAB konvencijos šalių krantų, sudaro susitarimus su atitinkamomis valstybėmis narėmis ar šalimis, kuriuose išdėstomi duomenys apie atitinkamus plaukiojimo rajonus ir kitos svarbios nuostatos.

3.   Dėl turinčių teisę plaukioti su valstybės narės vėliava laivų, reguliariai atliekančių pakrančių reisus prie kitos valstybės narės ar JRAB konvencijos šalies krantų: valstybė narė, su kurios vėliava laivas turi teisę plaukioti, nustato jame dirbantiems jūrininkams tokius reikalavimus dėl rengimo, patirties ir atestavimo, kurie būtų ne žemesnio lygio negu valstybės narės ar JRAB konvencijos šalies, prie kurios krantų laivas atlieka pakrančių reisus, reikalavimai, su sąlyga, kad jie neviršija šios direktyvos reikalavimų pakrančių reisų neatliekantiems laivams. Jūrininkai, dirbantys laivuose, išplaukiančiuose už vandenų, kuriuos valstybė narė yra apibrėžusi kaip pakrančių reisų rajoną, ir įplaukiančiuose į vandenis, kurie nepatenka į tą apibrėžtį, turi vykdyti atitinkamus šios direktyvos reikalavimus.

4.   Valstybė narė gali taikyti turinčiam teisę plaukioti su jos vėliava laivui pakrančių reisams taikomas šios direktyvos nuostatas ir tada, kai jis reguliariai atlieka pakrančių reisus, kaip apibrėžta tos valstybės narės, prie kitos valstybės, kuri nėra Konvencijos šalis, krantų.

5.   Kitos valstybės narės gali pripažinti kitos valstybės narės ar JRAB konvencijos šalies jūrininkams išduotus kompetencijos pažymėjimus vykdyti jos apibrėžtus pakrantės reisus laikantis nustatytų apribojimų ir leisti vykdyti veiklą nepažeidžiant jų apibrėžtų pakrantės reisų apribojimų, jeigu atitinkamos valstybės narės ar šalys yra sudariusios susitarimus, kuriuose išdėstomi duomenys apie atitinkamus plaukiojimo rajonus ir kitos svarbios nuostatos.

6.   Valstybės narės, apibrėždamos pakrantės reisus pagal šio straipsnio reikalavimus, turi:

| a) | laikytis JRAB kodekso A-I/3 poskyryje pakrantės reisams taikomų principų; |
| --- | --- |

a)

laikytis JRAB kodekso A-I/3 poskyryje pakrantės reisams taikomų principų;

| b) | įtraukti nustatytus pakrantės reisų apribojimus į patvirtinimus, išduotus pagal 4 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

įtraukti nustatytus pakrantės reisų apribojimus į patvirtinimus, išduotus pagal 4 straipsnį.

7.   Priėmusios sprendimą dėl pakrančių reisų apibrėžties ir tuo tikslu pagal 1, 3 ir 4 dalių reikalavimus reikalingo švietimo bei rengimo sąlygų, valstybės narės Komisijai praneša apie jų priimtas išsamias nuostatas.

9 straipsnis

Sukčiavimo ir kitos neteisėtos veiklos prevencija

1.   Valstybės narės tvirtina ir įgyvendina tinkamas priemones, kad užkirstų kelią sukčiavimui ir kitai neteisėtai veiklai, susijusiai su išduotais kompetencijos pažymėjimais ir patvirtinimais, bei nustato veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas.

2.   Valstybės narės paskiria nacionalines institucijas, turinčias kompetenciją nustatyti sukčiavimą ar kitą neteisėtą veiklą ir kovoti su jais bei keistis informacija apie jūrininkų atestavimą su kitų valstybių narių ir trečiųjų valstybių kompetentingomis institucijomis.

Valstybės narės apie tokių kompetentingų nacionalinių institucijų duomenis nedelsdamos informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją.

Valstybės narės apie tokių kompetentingų nacionalinių institucijų duomenis taip pat nedelsdamos informuoja trečiąsias valstybes, su kuriomis jos pasirašė įsipareigojimus pagal JRAB konvencijos I/10 taisyklės 1.2 dalį.

3.   Priimančiosios valstybės narės prašymu kitos valstybės narės kompetentingos institucijos pateikia jūrininkų atestatų, atitinkamų patvirtinimų ar bet kokių kitų toje kitoje valstybėje narėje išduotų mokymą patvirtinančių dokumentinių įrodymų autentiškumo raštišką patvirtinimą ar paneigimą.

10 straipsnis

Nuobaudos ar drausminės priemonės

1.   Valstybės narės nustato tvarką bei procedūras, kaip atlikti nešališką tyrimą dėl bet kurio tos valstybės narės išduotų kompetencijos pažymėjimų, tinkamumo liudijimų ar patvirtinimų turėtojų nekompetentingumo, veiksmų, neveikimo ar saugumo pažeidimo atvejo, apie kurį pranešta ir dėl kurio, ryšium su šių turėtojų kompetencijos pažymėjimuose ir tinkamumo liudijimuose nurodytų pareigų vykdymu, galėjo kilti tiesioginė grėsmė žmonių gyvybei ar turto saugumui jūroje ar jūros aplinkai, ir tvarką bei procedūras tokiems kompetencijos pažymėjimams ir tinkamumo liudijimams atimti, jų galiojimui sustabdyti ar jiems panaikinti dėl minėtos priežasties bei siekiant užkirsti kelią sukčiavimui.

2.   Valstybės narės tvirtina ir įgyvendina tinkamas priemones, kad užkirstų kelią sukčiavimui ir kitai neteisėtai veiklai, susijusiai su išduotais kompetencijos pažymėjimais ir tinkamumo liudijimais bei patvirtinimais.

3.   Nuobaudos turi būti skiriamos bei drausminės priemonės nustatomos ir taikomos tai atvejais, kai:

| a) | kompanija ar kapitonas priėmė į darbą asmenį, neturintį pagal šią direktyvą reikalaujamo atestato; |
| --- | --- |

a)

kompanija ar kapitonas priėmė į darbą asmenį, neturintį pagal šią direktyvą reikalaujamo atestato;

| b) | kapitonas asmeniui, neturinčiam pagal šią direktyvą reikalaujamo atestato, galiojančio lengvatinio leidimo ar dokumentinių įrodymų, reikalaujamų pagal 20 straipsnio 7 dalį, leido atlikti bet kurias funkcijas ar eiti bet kurias pareigas, kurias atlikti ar kurias eiti leidžiama tik atitinkamą atestatą turinčiam asmeniui, arba |
| --- | --- |

b)

kapitonas asmeniui, neturinčiam pagal šią direktyvą reikalaujamo atestato, galiojančio lengvatinio leidimo ar dokumentinių įrodymų, reikalaujamų pagal 20 straipsnio 7 dalį, leido atlikti bet kurias funkcijas ar eiti bet kurias pareigas, kurias atlikti ar kurias eiti leidžiama tik atitinkamą atestatą turinčiam asmeniui, arba

| c) | asmuo, apgaulės būdu arba pasinaudojęs suklastotais dokumentais, įsidarbino, kad atliktų bet kurias funkcijas ar eitų bet kurias pareigas, kurias atlikti ir kurias eiti pagal šią direktyvą leidžiama atestatą ar lengvatinį leidimą turinčiam asmeniui. |
| --- | --- |

c)

asmuo, apgaulės būdu arba pasinaudojęs suklastotais dokumentais, įsidarbino, kad atliktų bet kurias funkcijas ar eitų bet kurias pareigas, kurias atlikti ir kurias eiti pagal šią direktyvą leidžiama atestatą ar lengvatinį leidimą turinčiam asmeniui.

4.   Valstybės narės, kurių jurisdikcijai priklauso kokia nors kompanija ar kuris nors asmuo, dėl kurių yra aiškus pagrindas manyti, jog jie yra atsakingi už akivaizdžius 3 dalyje nurodytus šios direktyvos pažeidimus arba turi duomenų apie tokius pažeidimus, bet kuriai valstybei narei ar JRAB konvencijos šaliai, pranešusiai, jog ji ketina pradėti jos jurisdikcijai priklausantį procesą, teikia visokeriopą įmanomą pagalbą.

11 straipsnis

Kokybės reikalavimai

1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad:

| a) | bet kokia rengimo, kompetencijos įvertinimo, pažymėjimų išdavimo, įskaitant sveikatos pažymėjimus, jų tvirtinimo ir atnaujinimo veikla, vykdoma jos įgaliotų nevyriausybinių agentūrų ar subjektų, yra nuolat prižiūrima taikant kokybės reikalavimų sistemą tam, kad būtų užtikrintas užsibrėžtų tikslų pasiekimas, įskaitant dėstytojų bei egzaminuotojų kvalifikacijos lygį ir jų patirtį, laikantis JRAB kodekso A-I/8 poskyrio; |
| --- | --- |

a)

bet kokia rengimo, kompetencijos įvertinimo, pažymėjimų išdavimo, įskaitant sveikatos pažymėjimus, jų tvirtinimo ir atnaujinimo veikla, vykdoma jos įgaliotų nevyriausybinių agentūrų ar subjektų, yra nuolat prižiūrima taikant kokybės reikalavimų sistemą tam, kad būtų užtikrintas užsibrėžtų tikslų pasiekimas, įskaitant dėstytojų bei egzaminuotojų kvalifikacijos lygį ir jų patirtį, laikantis JRAB kodekso A-I/8 poskyrio;

| b) | jeigu tokią veiklą vykdo Vyriausybinės agentūros ar subjektai, taikoma kokybės standartų sistema laikantis JRAB kodekso A-I/8 poskyrio; |
| --- | --- |

b)

jeigu tokią veiklą vykdo Vyriausybinės agentūros ar subjektai, taikoma kokybės standartų sistema laikantis JRAB kodekso A-I/8 poskyrio;

| c) | švietimo ir rengimo tikslai, kurie turi būti pasiekti, bei su jais susiję kompetencijos normatyvai, kurie turi būti taikomi, būtų aiškiai apibūdinti ir kad būtų nustatyti pagal JRAB konvenciją privalomų egzaminų ir atestavimo reikalavimus atitinkantys žinių lygiai, išmanymas ir įgūdžiai; |
| --- | --- |

c)

švietimo ir rengimo tikslai, kurie turi būti pasiekti, bei su jais susiję kompetencijos normatyvai, kurie turi būti taikomi, būtų aiškiai apibūdinti ir kad būtų nustatyti pagal JRAB konvenciją privalomų egzaminų ir atestavimo reikalavimus atitinkantys žinių lygiai, išmanymas ir įgūdžiai;

| d) | atsižvelgiant į politiką, sistemas, kontrolę ir vidines kokybės užtikrinimo peržiūras, nustatytas užtikrinti užsibrėžtų tikslų pasiekimą, kokybės reikalavimų taikymo sritys apimtų atestavimo sistemų administravimą, visus rengimo kursus ir programas, egzaminus ir įvertinimus, kuriuos atlieka kiekviena valstybė narė arba kurie atliekami jos įgaliojimu, ir dėstytojams bei egzaminuotojams nustatytus reikalavimus dėl kvalifikacijos bei patirties. |
| --- | --- |

d)

atsižvelgiant į politiką, sistemas, kontrolę ir vidines kokybės užtikrinimo peržiūras, nustatytas užtikrinti užsibrėžtų tikslų pasiekimą, kokybės reikalavimų taikymo sritys apimtų atestavimo sistemų administravimą, visus rengimo kursus ir programas, egzaminus ir įvertinimus, kuriuos atlieka kiekviena valstybė narė arba kurie atliekami jos įgaliojimu, ir dėstytojams bei egzaminuotojams nustatytus reikalavimus dėl kvalifikacijos bei patirties.

Skirtingiems kursams ir rengimo programoms galima nustatyti atskirus pirmos pastraipos c punkte nurodytus tikslus ir su jais susijusius kokybės reikalavimus, kurie turi apimti atestavimo sistemos administravimą.

2.   Valstybės narės taip pat užtikrina, kad ne rečiau kaip kartą per penkerius metus tinkamą kvalifikaciją turintys nepriklausomi asmenys, neužsiimantys susijusia veikla, įvertintų žinias, išmanymą, įgūdžius bei kompetencijos įgijimą ir vertinimo veiklą bei atestavimo sistemos administravimą siekiant patvirtinti, kad:

| a) | visos vidinės valdymo kontrolės ir stebėsenos priemonės bei veiksmai, kurių imamasi vėliau, atitinka numatytas priemones ir dokumentais nustatytą tvarką ir yra veiksmingi užtikrinant, kad iškelti tikslai būtų pasiekti; |
| --- | --- |

a)

visos vidinės valdymo kontrolės ir stebėsenos priemonės bei veiksmai, kurių imamasi vėliau, atitinka numatytas priemones ir dokumentais nustatytą tvarką ir yra veiksmingi užtikrinant, kad iškelti tikslai būtų pasiekti;

| b) | kiekvieno atskiro įvertinimo rezultatai yra dokumentuojami ir pateikiami asmenims, atsakingiems už vertinamą sritį; |
| --- | --- |

b)

kiekvieno atskiro įvertinimo rezultatai yra dokumentuojami ir pateikiami asmenims, atsakingiems už vertinamą sritį;

| c) | imamasi savalaikių priemonių trūkumams pašalinti; |
| --- | --- |

c)

imamasi savalaikių priemonių trūkumams pašalinti;

| d) | visoms taikytinoms JRAB konvencijos bei kodekso nuostatoms, įskaitant dalinius pakeitimus, yra taikoma kokybės standartų sistema. Į šią sistemą valstybės narės taip pat gali įtraukti kitas taikytinas šios direktyvos nuostatas. |
| --- | --- |

d)

visoms taikytinoms JRAB konvencijos bei kodekso nuostatoms, įskaitant dalinius pakeitimus, yra taikoma kokybės standartų sistema. Į šią sistemą valstybės narės taip pat gali įtraukti kitas taikytinas šios direktyvos nuostatas.

3.   Atitinkama valstybė narė per šešis mėnesius nuo įvertinimo dienos perduoda Komisijai ataskaitą dėl kiekvieno pagal šio straipsnio 2 dalį atlikto įvertinimo JRAB kodekso A-I/7 poskyryje nurodytu formatu.

12 straipsnis

Sveikatos normatyvai

1.   Kiekviena valstybė narė pagal šį straipsnį ir JRAB kodekso A-I/9 poskyrį, prireikus atsižvelgdama į JRAB kodekso B-I/9 poskyrį, nustato jūrininkų sveikatos normatyvus ir sveikatos pažymėjimų išdavimo tvarką.

2.   Kiekviena valstybė narė pagal JRAB kodekso A-I/9 poskyrį užtikrina, kad atsakingi už jūrininkų sveikatos būklės vertinimą asmenys būtų praktikuojantys gydytojai, kurie toje valstybėje narėje pripažinti jūrininkų sveikatos patikrinimams atlikti.

3.   Kiekvienas jūroje dirbantis jūrininkas, turintis kompetencijos pažymėjimą ar tinkamumo liudijimą, išduotą pagal JRAB konvencijos nuostatas, taip pat turi turėti galiojantį sveikatos pažymėjimą, išduotą pagal šį straipsnį ir JRAB kodekso A-I/9 poskyrį.

4.   Siekiantys gauti sveikatos pažymėjimą asmenys privalo:

| a) | būti ne jaunesni kaip 16 metų; |
| --- | --- |

a)

būti ne jaunesni kaip 16 metų;

| b) | pateikti patikimą savo tapatybės įrodymą; |
| --- | --- |

b)

pateikti patikimą savo tapatybės įrodymą;

| c) | atitikti atitinkamos valstybės narės nustatytus taikytinus sveikatos normatyvus. |
| --- | --- |

c)

atitikti atitinkamos valstybės narės nustatytus taikytinus sveikatos normatyvus.

5.   Sveikatos pažymėjimai galioja ilgiausiai dvejus metus, nebent jūrininkui dar nėra 18 metų; tokiu atveju ilgiausias pažymėjimo galiojimo laikotarpis yra vieni metai.

6.   Jeigu sveikatos pažymėjimo galiojimas pasibaigia reiso metu, taikoma JRAB konvencijos priedo I/9 taisyklė.

7.   Skubiais atvejais valstybė narė gali leisti jūrininkui dirbti be galiojančio sveikatos pažymėjimo. Tokiais atvejais taikoma JRAB konvencijos priedo I/9 taisyklė.

13 straipsnis

Kompetencijos pažymėjimų ir tinkamumo liudijimų atnaujinimas

1.   Kiekvienas kapitonas, vadovaujantis specialistas ir radijo operatorius, turintis pagal bet kurį I priedo skyrių (išskyrus V skyriaus V/3 taisyklę ar VI skyrių) išduotą ar pripažintą atestatą, dirbantis jūroje arba ketinantis grįžti į darbą jūroje po krante praleisto laiko, tam, kad ir toliau tiktų darbui jūroje, privalo ne rečiau kaip kas penkerius metus:

| a) | pasitikrinti, ar atitinka 12 straipsnyje nustatytus sveikatos normatyvus; |
| --- | --- |

a)

pasitikrinti, ar atitinka 12 straipsnyje nustatytus sveikatos normatyvus;

| b) | pagal JRAB kodekso A-I/11 poskyrį įrodyti, jog yra išlaikęs savo profesinę kompetenciją. |
| --- | --- |

b)

pagal JRAB kodekso A-I/11 poskyrį įrodyti, jog yra išlaikęs savo profesinę kompetenciją.

2.   Kiekvienas kapitonas, vadovaujantis specialistas ir radijo operatorius tam, kad galėtų tęsti savo darbą jūroje laivuose, dėl kurių tarptautinėmis sutartimis yra nustatyti specialaus rengimo reikalavimai, privalo sėkmingai baigti atitinkamą aprobuotą rengimą.

3.   Kiekvienas kapitonas ir vadovaujantis specialistas tam, kad galėtų tęsti savo darbą tanklaivyje, turi atitikti šio straipsnio 1 dalies reikalavimus ir ne rečiau kaip kas penkerius metus pagal JRAB kodekso A-I/11 poskyrio 3 dalį įrodyti, jog yra išlaikęs savo profesinę kompetenciją tanklaivių srityje.

4.   Kiekvienas kapitonas ir vadovaujantis specialistas tam, kad galėtų tęsti darbą poliariniuose vandenyse plaukiojančiuose laivuose, turi atitikti šio straipsnio 1 dalies reikalavimus ir ne rečiau kaip kas penkerius metus pagal JRAB kodekso A-I/11 poskyrio 4 dalį įrodyti, jog yra išlaikęs su poliariniuose vandenyse plaukiojančiais laivais susijusią profesinę kompetenciją.

5.   Kiekviena valstybė narė palygina kompetencijos normatyvus, taikytus asmenims, siekusiems gauti kompetencijos pažymėjimus ir (arba) tinkamumo liudijimus, kurie buvo išduodami iki 2017 m. sausio 1 d., su JRAB kodekso A dalyje nustatytais atitinkamo kompetencijos pažymėjimo ir (arba) tinkamumo liudijimo kompetencijos normatyvais ir nusprendžia, ar yra poreikis reikalauti, kad tokių kompetencijos pažymėjimų ir (arba) tinkamumo liudijimų turėtojai išklausytų atitinkamą žinių atnaujinimo ir kvalifikacijos kėlimo kursą arba kad jų kompetencija būtų įvertinta.

6.   Kiekviena valstybė narė palygina kompetencijos normatyvus, taikytus asmenims, dirbusiems dujomis varomuose laivuose iki 2017 m. sausio 1 d., su JRAB kodekso A-V/3 poskyryje nustatytais kompetencijos normatyvais ir nusprendžia, ar yra poreikis reikalauti, kad tie asmenys atnaujintų savo kvalifikaciją.

7.   Kiekviena valstybė narė, pasikonsultavusi su visais suinteresuotaisiais, rengia tam tikras žinių atnaujinimo bei kvalifikacijos kėlimo programas arba skatina jas rengti, kaip nurodyta JRAB kodekso A-I/11 poskyryje.

8.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad kapitonų, vadovaujančių specialistų bei radijo operatorių žinioms atnaujinti ir kvalifikacijai kelti, laivai, turintys teisę plaukioti su jos vėliava, gautų nacionalinių bei tarptautinių taisyklių dėl žmonių gyvybės apsaugos jūroje, saugumo ir jūros aplinkos apsaugos naujausių pakeitimų tekstus, kartu laikantis 15 straipsnio 3 dalies b punkto ir 19 straipsnio.

14 straipsnis

Treniruoklių naudojimas

Eksploatacijos normatyvų ir kitų JRAB kodekso A-I/12 poskyrio nuostatų bei kitokių JRAB kodekso A dalyje bet kuriam susijusiam atestatui nustatytų reikalavimų laikomasi:

| a) | visais atvejais, kai rengimui privaloma naudotis treniruokliais; |
| --- | --- |

a)

visais atvejais, kai rengimui privaloma naudotis treniruokliais;

| b) | visais atvejais, tikrinant kompetenciją pagal JRAB kodekso A dalies reikalavimus, kai tam naudojami treniruokliai; |
| --- | --- |

b)

visais atvejais, tikrinant kompetenciją pagal JRAB kodekso A dalies reikalavimus, kai tam naudojami treniruokliai;

| c) | visais atvejais įrodant kvalifikacijos išlaikymą pagal JRAB kodekso A dalies reikalavimus, kai tam naudojami treniruokliai. |
| --- | --- |

c)

visais atvejais įrodant kvalifikacijos išlaikymą pagal JRAB kodekso A dalies reikalavimus, kai tam naudojami treniruokliai.

15 straipsnis

Kompanijų atsakomybė

1.   Pagal 2 ir 3 dalis valstybės narės laiko kompanijas atsakingomis už tai, kad skiriant jūrininkus dirbti jų laivuose būtų laikomasi šios direktyvos, ir iš kiekvienos kompanijos reikalauja užtikrinti, kad:

| a) | kiekvienas jūrininkas, skiriamas į darbą bet kuriame iš jos laivų, turėtų atestatą, atitinkantį šią direktyvą ir valstybės narės nustatytas taisykles; |
| --- | --- |

a)

kiekvienas jūrininkas, skiriamas į darbą bet kuriame iš jos laivų, turėtų atestatą, atitinkantį šią direktyvą ir valstybės narės nustatytas taisykles;

| b) | jų laivų įgulos būtų komplektuojamos pagal taikytinus valstybės narės reikalavimus dėl saugaus įgulų komplektavimo; |
| --- | --- |

b)

jų laivų įgulos būtų komplektuojamos pagal taikytinus valstybės narės reikalavimus dėl saugaus įgulų komplektavimo;

| c) | būtų tvarkomi ir nesunkiai prieinami dokumentai bei duomenys apie visus jos laivuose įdarbintus jūrininkus, įskaitant, tačiau vien tuo neapsiribojant, dokumentus ir duomenis apie jų patirtį, rengimą, medicininį tinkamumą bei kompetentingumą jų atliekamoms užduotims; |
| --- | --- |

c)

būtų tvarkomi ir nesunkiai prieinami dokumentai bei duomenys apie visus jos laivuose įdarbintus jūrininkus, įskaitant, tačiau vien tuo neapsiribojant, dokumentus ir duomenis apie jų patirtį, rengimą, medicininį tinkamumą bei kompetentingumą jų atliekamoms užduotims;

| d) | skiriant jūrininkus į bet kurį iš jos laivų, jie būtų supažindinami su jų specifinėmis užduotimis bei su visa laivo sandara, jo įranga, inventoriumi, procedūromis ir laivo savybėmis, susijusiomis su jų kasdienėmis pareigomis ar veiksmais avarinių situacijų metu; |
| --- | --- |

d)

skiriant jūrininkus į bet kurį iš jos laivų, jie būtų supažindinami su jų specifinėmis užduotimis bei su visa laivo sandara, jo įranga, inventoriumi, procedūromis ir laivo savybėmis, susijusiomis su jų kasdienėmis pareigomis ar veiksmais avarinių situacijų metu;

| e) | laivo įgula sugebėtų efektyviai koordinuoti savo veiksmus avarinių situacijų metu bei vykdant svarbias saugumo arba taršos prevencijos ar jos apribojimo funkcijas; |
| --- | --- |

e)

laivo įgula sugebėtų efektyviai koordinuoti savo veiksmus avarinių situacijų metu bei vykdant svarbias saugumo arba taršos prevencijos ar jos apribojimo funkcijas;

| f) | jūrininkai, paskirti į bet kurį jos laivą, baigtų žinių atnaujinimo bei kvalifikacijos kėlimo kursus, kaip reikalaujama JRAB konvencijoje; |
| --- | --- |

f)

jūrininkai, paskirti į bet kurį jos laivą, baigtų žinių atnaujinimo bei kvalifikacijos kėlimo kursus, kaip reikalaujama JRAB konvencijoje;

| g) | jos laivuose visą laiką būtų taikomos veiksmingos žodinio susižinojimo priemonės, vadovaujantis SOLAS 74 V skyriaus 14 taisyklės 3 ir 4 dalimis su pakeitimais. |
| --- | --- |

g)

jos laivuose visą laiką būtų taikomos veiksmingos žodinio susižinojimo priemonės, vadovaujantis SOLAS 74 V skyriaus 14 taisyklės 3 ir 4 dalimis su pakeitimais.

2.   Tiek kompanijos, tiek kapitonai, tiek įgulų nariai yra atsakingi už tai, kad būtų užtikrintas visiškas ir pilnutinis šiame straipsnyje nustatytų įpareigojimų įgyvendinimas ir kad būtų imamasi visų kitų būtinų priemonių tam, kad būtų užtikrinta, jog kiekvienas laivo įgulos narys kvalifikuotai ir kompetentingai prisideda prie saugaus laivo eksploatavimo.

3.   Kompanija kiekvieno laivo, kuriam taikoma ši direktyva, kapitoną aprūpina rašytinėmis instrukcijomis, jose išdėstydama savo politiką bei procedūras, kurių turi būti laikomasi siekiant užtikrinti, kad visi laive naujai įdarbinti jūrininkai, prieš paskiriant jiems užduotis, turėtų pakankamai galimybių susipažinti su laivo įranga, jo eksploatacijos procedūromis ir kitomis priemonėmis, reikalingomis toms užduotims tinkamai vykdyti. Tokia politika ir procedūros apima:

| a) | pakankamą laiko tarpą, per kurį kiekvienas laive naujai įdarbintas jūrininkas galėtų susipažinti su:






  i) | konkrečia įranga, kurią jūrininkas naudos ar valdys; |
| --- | --- | --- |

a)

pakankamą laiko tarpą, per kurį kiekvienas laive naujai įdarbintas jūrininkas galėtų susipažinti su:

i)

konkrečia įranga, kurią jūrininkas naudos ar valdys;

| ii) | konkrečiame laive taikoma budėjimo tvarka, saugumo, aplinkos apsaugos ir veiksmų avarinių situacijų metu procedūromis bei priemonėmis, apie kurias jūrininkui reikalinga žinoti tam, kad jis tinkamai vykdytų jam paskirtas užduotis; |
| --- | --- |

ii)

konkrečiame laive taikoma budėjimo tvarka, saugumo, aplinkos apsaugos ir veiksmų avarinių situacijų metu procedūromis bei priemonėmis, apie kurias jūrininkui reikalinga žinoti tam, kad jis tinkamai vykdytų jam paskirtas užduotis;

| b) | nusimanančio įgulos nario, atsakingo už tai, kad kiekvienas laive naujai įdarbintas jūrininkas galėtų gauti esminę informaciją jam suprantama kalba, paskyrimą. |
| --- | --- |

b)

nusimanančio įgulos nario, atsakingo už tai, kad kiekvienas laive naujai įdarbintas jūrininkas galėtų gauti esminę informaciją jam suprantama kalba, paskyrimą.

4.   Kompanijos užtikrina, kad keleivinių ro-ro tipo laivų kapitonai, vadovaujantys specialistai ir kiti darbuotojai, kuriems paskirtos konkrečios užduotys ir pareigos, būtų baigę supažindinimo kursą, kad įgytų įgūdžių, tinkamų užimamoms pareigoms eiti ir užduotims bei pareigoms vykdyti, atsižvelgiant į JRAB kodekso B-I/14 poskyryje pateikiamas gaires.

16 straipsnis

Tinkamumas budėti

1.   Valstybės narės, siekdamos užkirsti kelią nuovargiui:

| a) | nustato budinčio personalo ir tų asmenų, kurių pareigos susijusios su paskirtomis saugos, apsaugos ir taršos prevencijos pareigomis pagal 3–13 dalis, poilsio laikotarpius ir užtikrina, kad jų būtų laikomasi; |
| --- | --- |

a)

nustato budinčio personalo ir tų asmenų, kurių pareigos susijusios su paskirtomis saugos, apsaugos ir taršos prevencijos pareigomis pagal 3–13 dalis, poilsio laikotarpius ir užtikrina, kad jų būtų laikomasi;

| b) | reikalauja, kad budėjimo sistemos būtų sudarytos taip, kad budinčio personalo darbingumas nesumažėtų dėl nuovargio ir kad pareigos būtų organizuotos tokiu būdu, kad pirmoji budėjimo pamaina reiso pradžioje bei paskesnės pamainos būtų pakankamai pailsėjusios ir kitais atžvilgiais tiktų budėti. |
| --- | --- |

b)

reikalauja, kad budėjimo sistemos būtų sudarytos taip, kad budinčio personalo darbingumas nesumažėtų dėl nuovargio ir kad pareigos būtų organizuotos tokiu būdu, kad pirmoji budėjimo pamaina reiso pradžioje bei paskesnės pamainos būtų pakankamai pailsėjusios ir kitais atžvilgiais tiktų budėti.

2.   Siekdamos užkirsti kelią narkotikų vartojimui ir piktnaudžiavimui alkoholiu, valstybės narės užtikrina, kad pagal šį straipsnį būtų nustatytos tinkamos priemonės.

3.   Valstybės narės atsižvelgia į jūrininkų, ypač tų, kurių pareigos susijusios su saugiu ir patikimu laivo eksploatavimu, nuovargio keliamą pavojų.

4.   Visiems asmenims, paskirtiems budėjimo pamainai vadovaujančiais specialistais ar budėjimo pamainos eiliniais jūrininkais, ir tiems asmenims, kurių pareigos susijusios su paskirtomis saugos, taršos prevencijos ir apsaugos pareigomis, suteikiamas poilsio laikotarpis yra ne trumpesnis kaip:

| a) | 10 poilsio valandų per kiekvieną 24 valandų laikotarpį ir |
| --- | --- |

a)

10 poilsio valandų per kiekvieną 24 valandų laikotarpį ir

| b) | 77 valandos per kiekvieną septynių dienų laikotarpį. |
| --- | --- |

b)

77 valandos per kiekvieną septynių dienų laikotarpį.

5.   Poilsio valandos gali būti padalytos ne daugiau kaip į du laikotarpius, iš jų vienas – ne trumpesnis kaip šešių valandų trukmės, o intervalas tarp dviejų iš eilės einančių poilsio laikotarpių neviršija 14 valandų.

6.   4 ir 5 dalyse nustatytų poilsio laikotarpių reikalavimų neprivaloma laikytis avarinės situacijos metu ar kitomis nepaprastomis eksploatavimo sąlygomis. Laivo įgulos patikrinimai pagal sąrašą, gaisro gesinimo ir gelbėjimosi mokymai, nustatyti pagal nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus bei tarptautinius dokumentus, turi būti organizuojami taip, kad poilsio laikas būtų kuo mažiau trikdomas ir kad nebūtų sukeliamas nuovargis.

7.   Valstybės narės reikalauja, kad budėjimo tvarkaraščiai būtų pakabinti gerai matomose vietose. Tvarkaraščiai parengiami standartine forma laivo darbo kalba (-omis) ir anglų kalba.

8.   Jei jūrininkas budi, pvz., kai yra neprižiūrima tam tikra įrengimų dalis, tam jūrininkui suteikiamas pakankamas kompensuojamojo poilsio laikas, jeigu įprastinis poilsio laikas buvo sutrikdytas iškvietimu dirbti.

9.   Valstybės narės reikalauja, kad kasdienio jūrininkų poilsio valandos būtų registruojamos standartiniu formatu laivo darbo kalba (-omis) ir anglų kalba, kad būtų galima stebėti ir tikrinti, kaip laikomasi šio straipsnio. Jūrininkams išduodami įrašų apie juos nuorašai, kuriuos pasirašo kapitonas ar kapitono įgaliotas asmuo ir patys jūrininkai.

10.   Nepaisant 3–9 dalyse nustatytų taisyklių, laivo kapitonas turi teisę reikalauti, kad jūrininkas dirbtų bet kokį valandų skaičių, kai reikia tiesiogiai užtikrinti laivo, laive esančių asmenų ar krovinio saugą arba padėti kitiems jūroje nelaimės ištiktiems laivams ar asmenims. Atitinkamai kapitonas gali sustabdyti poilsio valandų grafiko taikymą ir reikalauti, kad jūrininkas atliktų bet kokios trukmės darbą, kuris yra reikalingas, kol bus atkurta normali padėtis. Atkūrus normalią padėtį, kapitonas kaip įmanoma greičiau užtikrina, kad visiems jūrininkams, kurie dirbo pagal grafiką numatyto poilsio metu, būtų suteiktas pakankamas poilsio laikas.

11.   Valstybės narės, deramai atsižvelgdamos į bendruosius darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos principus ir laikydamosi Direktyvos 1999/63/EB, gali priimti nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus ar tvarką, kuriais vadovaudamasi kompetentinga institucija tvirtina ar registruoja kolektyvines sutartis, kuriose būtų leidžiamos šio straipsnio 4 dalies b punkte ir 5 dalyje nustatytos būtinų poilsio valandų išimtys, jei poilsio laikotarpis yra ne trumpesnis kaip 70 valandų per kiekvieną 7 dienų laikotarpį ir laikantis šio straipsnio 12 ir 13 dalyse nustatytų ribų. Tokios išimtys, kiek įmanoma, turi atitikti nustatytas normas, tačiau jas taikant galima atsižvelgti į dažnesnius ar ilgesnius atostogų laikotarpius ar į kompensuojamąsias atostogas budintiems jūrininkams ar jūrininkams, dirbantiems laivuose, vykstančiuose į trumpus reisus. Išimtimis, kiek įmanoma, turėtų būti atsižvelgiama į JRAB kodekso B-VIII/1 poskyryje numatytas nuovargio prevencijos rekomendacijas. Šio straipsnio 4 dalies a punkte numatyto minimalaus poilsio laiko išimtys neleidžiamos.

12.   11 dalyje nurodytų savaitinio poilsio laikotarpio, numatyto 4 dalies b punkte, išimčių negalima daryti dažniau kaip dvi savaites iš eilės. Intervalai tarp dviejų laikotarpių, kuriais taikomos išimtys, yra ne mažesni kaip dviguba išimties taikymo trukmė.

13.   Atsižvelgiant į galimas 11 dalyje nurodytas 5 dalies išimtis, 4 dalies a punkte numatytas minimalus poilsio valandų skaičius per bet kurį 24 valandų laikotarpį gali būti padalytas į ne daugiau kaip tris poilsio laikotarpius, iš jų vienas – ne trumpesnis kaip 6 valandų trukmės, o nė vienas iš kitų dviejų laikotarpių yra ne trumpesnis kaip vienos valandos trukmės. Intervalas tarp dviejų iš eilės einančių poilsio laikotarpių neviršija 14 valandų. Išimtys daromos ne ilgiau kaip du 24 valandų laikotarpius per kiekvieną 7 dienų laikotarpį.

14.   Valstybės narės, siekdamos užkirsti kelią piktnaudžiavimui alkoholiu, kapitonams, vadovaujantiems specialistams ir kitiems jūrininkams, vykdantiems paskirtas saugos, apsaugos ir taršos prevencijos pareigas, nustato ne didesnę kaip 0,05 % alkoholio kiekio kraujyje ar 0,25 mg/l alkoholio kiekio iškvėptame ore ribą arba alkoholio kiekį, kurį suvartojus pasiekiama tokia alkoholio koncentracija.

17 straipsnis

Lengvatiniai leidimai

1.   Išimtinio būtinumo aplinkybėmis kompetentingos institucijos, jeigu, jų nuomone, tai nekelia grėsmės žmonėms, turtui ar aplinkai, gali išduoti lengvatinį leidimą konkrečiai įvardytam jūrininkui konkrečiai nurodytame laive konkrečiai nustatytą, bet neviršijantį šešių mėnesių, laiką eiti pareigas, išskyrus radijo operatoriaus pareigas (jei atitinkamame Radijo ryšio reglamente nenurodyta kitaip), kurioms jis neturi atitinkamo atestato, jeigu asmens, kuriam išduodamas toks lengvatinis leidimas, kvalifikacijos lygis, kompetentingų institucijų nuomone, yra pakankamas užimti šią laisvą vietą nepažeidžiant saugumo. Tačiau lengvatiniai leidimai negali būti išduodami nei kapitonams, nei vyriausiesiems mechanikams, nebent force majeure aplinkybėmis, bet ir tuo atveju tiktai kiek įmanoma trumpesniam laikui.

2.   Lengvatinis leidimas eiti bet kurias pareigas gali būti išduotas asmeniui, turinčiam atitinkamą atestatą, tik viena pakopa žemesnėms pareigoms. Jeigu toms viena pakopa žemesnėms pareigoms atestato nereikia, lengvatinis leidimas gali būti išduotas asmeniui, kuris, kompetentingų institucijų nuomone, pagal savo pasirengimo lygį bei patirtį aiškiai atitinka toms pareigoms taikomus reikalavimus, su sąlyga, kad, jeigu toks asmuo neturi jokio tinkamo atestato, jis privalo išlaikyti kompetentingų institucijų pripažintą egzaminą tam, kad taip būtų įrodyta, jog lengvatinį leidimą galima išduoti nepažeidžiant saugumo. Be to, kompetentingos institucijos užtikrina, kad eiti atitinkamas pareigas kiek įmanoma greičiau būtų paskirtas atitinkamą atestatą turintis asmuo.

18 straipsnis

Valstybių narių atsakomybė dėl rengimo ir kompetencijos įvertinimo

1.   Valstybės narės paskiria institucijas ar įstaigas, kurios turi:

| a) | organizuoti 3 straipsnyje nurodytą rengimą; |
| --- | --- |

a)

organizuoti 3 straipsnyje nurodytą rengimą;

| b) | organizuoti ir (arba) prižiūrėti egzaminus, jeigu tai būtina; |
| --- | --- |

b)

organizuoti ir (arba) prižiūrėti egzaminus, jeigu tai būtina;

| c) | išduoti 4 straipsnyje nurodytus kompetencijos pažymėjimus; |
| --- | --- |

c)

išduoti 4 straipsnyje nurodytus kompetencijos pažymėjimus;

| d) | išduoti 17 straipsnyje numatytus lengvatinius leidimus. |
| --- | --- |

d)

išduoti 17 straipsnyje numatytus lengvatinius leidimus.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | jūrininkų rengimas ir kompetencijos įvertinimas visais atvejais būtų:






  i) | organizuojami pagal rašytines programas, apimančias tokius dėstymo metodus ir priemones, procedūras bei kursų turinį, kokie yra būtini tam, kad būtų pasiektas nustatytas kompetencijos lygis; |
| --- | --- | --- |

a)

jūrininkų rengimas ir kompetencijos įvertinimas visais atvejais būtų:

i)

organizuojami pagal rašytines programas, apimančias tokius dėstymo metodus ir priemones, procedūras bei kursų turinį, kokie yra būtini tam, kad būtų pasiektas nustatytas kompetencijos lygis;

| ii) | vykdomi, prižiūrimi, įvertinami bei remiami asmenų, kvalifikuotų pagal d, e ir f punktus; |
| --- | --- |

ii)

vykdomi, prižiūrimi, įvertinami bei remiami asmenų, kvalifikuotų pagal d, e ir f punktus;

| b) | asmenys, vykdantys laive rengimą ar atliekantys kompetencijos įvertinimą nenutraukiant darbo, privalo tai daryti tik tada, kai šis rengimas ar kompetencijos įvertinimas nedaro neigiamo poveikio normaliai laivo eksploatacijai ir kai jie gali rengimui ar kompetencijos įvertinimui skirti laiko; |
| --- | --- |

b)

asmenys, vykdantys laive rengimą ar atliekantys kompetencijos įvertinimą nenutraukiant darbo, privalo tai daryti tik tada, kai šis rengimas ar kompetencijos įvertinimas nedaro neigiamo poveikio normaliai laivo eksploatacijai ir kai jie gali rengimui ar kompetencijos įvertinimui skirti laiko;

| c) | dėstytojai, prižiūrintys asmenys ir egzaminuotojai būtų tinkamos kvalifikacijos tam tikroms jūrininkų rengimo ar kompetencijos įvertinimo, vykdomų laive ar krante, rūšims bei lygiams; |
| --- | --- |

c)

dėstytojai, prižiūrintys asmenys ir egzaminuotojai būtų tinkamos kvalifikacijos tam tikroms jūrininkų rengimo ar kompetencijos įvertinimo, vykdomų laive ar krante, rūšims bei lygiams;

| d) | kiekvienas asmuo, laive ar krante vykdantis jūrininko rengimą nenutraukiant darbo, skirtą jam atestuoti pagal šią direktyvą, privalo:






  i) | išmanyti rengimo programą bei suvokti specifinius konkrečius vykdomo rengimo rūšies tikslus; |
| --- | --- | --- |

d)

kiekvienas asmuo, laive ar krante vykdantis jūrininko rengimą nenutraukiant darbo, skirtą jam atestuoti pagal šią direktyvą, privalo:

i)

išmanyti rengimo programą bei suvokti specifinius konkrečius vykdomo rengimo rūšies tikslus;

| ii) | turėti tai užduočiai, kurios vykdymui rengiama, reikalingą kvalifikaciją; |
| --- | --- |

ii)

turėti tai užduočiai, kurios vykdymui rengiama, reikalingą kvalifikaciją;

| iii) | jeigu rengimas vykdomas naudojant treniruoklį:






  — | turėti tinkamą rengimą dėl mokymo naudojant treniruoklius metodų ir |
| --- | --- | --- |

iii)

jeigu rengimas vykdomas naudojant treniruoklį:

—

turėti tinkamą rengimą dėl mokymo naudojant treniruoklius metodų ir

| — | būti įgijęs praktinės rengimui naudojamo konkretaus treniruoklio tipo eksploatavimo patirties; |
| --- | --- |

—

būti įgijęs praktinės rengimui naudojamo konkretaus treniruoklio tipo eksploatavimo patirties;

| e) | kiekvienas asmuo, atsakingas už jūrininko rengimo nenutraukiant darbo, skirto gauti atestatą, priežiūrą, privalo visapusiškai suprasti rengimo programą bei specifinius kiekvienos vykdomo rengimo rūšies tikslus; |
| --- | --- |

e)

kiekvienas asmuo, atsakingas už jūrininko rengimo nenutraukiant darbo, skirto gauti atestatą, priežiūrą, privalo visapusiškai suprasti rengimo programą bei specifinius kiekvienos vykdomo rengimo rūšies tikslus;

| f) | kiekvienas asmuo, laive ar krante atliekantis jūrininko kompetencijos įvertinimą nenutraukiant darbo, skirtą jam atestuoti, pagal šią direktyvą privalo:






  i) | turėti pakankamai žinių ir supratimo apie vertinamą kompetenciją; |
| --- | --- | --- |

f)

kiekvienas asmuo, laive ar krante atliekantis jūrininko kompetencijos įvertinimą nenutraukiant darbo, skirtą jam atestuoti, pagal šią direktyvą privalo:

i)

turėti pakankamai žinių ir supratimo apie vertinamą kompetenciją;

| ii) | turėti vertinamai užduočiai atlikti reikalingą kvalifikaciją; |
| --- | --- |

ii)

turėti vertinamai užduočiai atlikti reikalingą kvalifikaciją;

| iii) | būti baigęs tinkamą rengimo kursą dėl kompetencijos įvertinimo metodų ir praktikos; |
| --- | --- |

iii)

būti baigęs tinkamą rengimo kursą dėl kompetencijos įvertinimo metodų ir praktikos;

| iv) | būti įgijęs kompetencijos vertinimo praktinės patirties; |
| --- | --- |

iv)

būti įgijęs kompetencijos vertinimo praktinės patirties;

| v) | jeigu vertinant kompetenciją naudojami treniruokliai – prižiūrint ir aprobavus patyrusiam egzaminuotojui būti įgijęs praktinės patirties vertindamas kompetenciją naudojant konkretaus tipo treniruoklį; |
| --- | --- |

v)

jeigu vertinant kompetenciją naudojami treniruokliai – prižiūrint ir aprobavus patyrusiam egzaminuotojui būti įgijęs praktinės patirties vertindamas kompetenciją naudojant konkretaus tipo treniruoklį;

| g) | jei valstybė narė pripažįsta, jog tam tikra rengimo programa, mokymo įstaiga ar mokymo įstaigos suteikiama kvalifikacija sudaro dalį jos reikalavimų išduodant atestatą, dėstytojų ir egzaminuotojų kvalifikacijai bei patirčiai taikomos 11 straipsnio nuostatos dėl kokybės reikalavimų; tokia kvalifikacija, patirtis ir kokybės reikalavimų taikymas apima tinkamą dėstymo metodų mokymą ir rengimo bei kompetencijos įvertinimo metodus ir praktiką, taip pat atitinka visus taikytinus šios dalies d, e ir f punktų reikalavimus. |
| --- | --- |

g)

jei valstybė narė pripažįsta, jog tam tikra rengimo programa, mokymo įstaiga ar mokymo įstaigos suteikiama kvalifikacija sudaro dalį jos reikalavimų išduodant atestatą, dėstytojų ir egzaminuotojų kvalifikacijai bei patirčiai taikomos 11 straipsnio nuostatos dėl kokybės reikalavimų; tokia kvalifikacija, patirtis ir kokybės reikalavimų taikymas apima tinkamą dėstymo metodų mokymą ir rengimo bei kompetencijos įvertinimo metodus ir praktiką, taip pat atitinka visus taikytinus šios dalies d, e ir f punktų reikalavimus.

19 straipsnis

Susižinojimas laive

Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | nedarant poveikio b ir d punktams, visuose su valstybės narės vėliava plaukiojančiuose laivuose visą laiką būtų veiksmingos visų laivo įgulos narių žodinio susižinojimo priemonės, kurias jie naudoja saugai užtikrinti, pirmiausia, kad teisingai ir laiku būtų gaunami ir suprantami pranešimai bei nurodymai; |
| --- | --- |

a)

nedarant poveikio b ir d punktams, visuose su valstybės narės vėliava plaukiojančiuose laivuose visą laiką būtų veiksmingos visų laivo įgulos narių žodinio susižinojimo priemonės, kurias jie naudoja saugai užtikrinti, pirmiausia, kad teisingai ir laiku būtų gaunami ir suprantami pranešimai bei nurodymai;

| b) | visuose su valstybės narės vėliava plaukiojančiuose ir jos uoste reisą pradedančiuose ir (arba) užbaigiančiuose keleiviniuose laivuose būtų nustatyta ir į jo dienyną įrašyta laive vartojama darbo kalba, siekiant užtikrinti, kad įgulos veiksmai užtikrinant saugą būtų veiksmingi;
  atitinkamai kompanija ar kapitonas nustato atitinkamą laive vartojamą darbo kalbą; reikalaujama, kad kiekvienas jūrininkas ją suprastų ir tam tikrais atvejais galėtų ta kalba duoti įsakymus ir nurodymus bei atsiskaityti;
  jeigu laive vartojama darbo kalba nėra valstybės narės valstybinė kalba, visi skelbtini planai ir sąrašai yra skelbiami su vertimu į laive vartojamą darbo kalbą; |
| --- | --- |

b)

visuose su valstybės narės vėliava plaukiojančiuose ir jos uoste reisą pradedančiuose ir (arba) užbaigiančiuose keleiviniuose laivuose būtų nustatyta ir į jo dienyną įrašyta laive vartojama darbo kalba, siekiant užtikrinti, kad įgulos veiksmai užtikrinant saugą būtų veiksmingi;

atitinkamai kompanija ar kapitonas nustato atitinkamą laive vartojamą darbo kalbą; reikalaujama, kad kiekvienas jūrininkas ją suprastų ir tam tikrais atvejais galėtų ta kalba duoti įsakymus ir nurodymus bei atsiskaityti;

jeigu laive vartojama darbo kalba nėra valstybės narės valstybinė kalba, visi skelbtini planai ir sąrašai yra skelbiami su vertimu į laive vartojamą darbo kalbą;

| c) | keleivinių laivų personalą, kuriam pagal laivo įgulos sąrašus paskirta padėti keleiviams avarinių situacijų metu, būtų lengva atpažinti ir jis turėtų tam pakankamų bendravimo įgūdžių, atsižvelgiant į tinkamą toliau nurodytų veiksnių derinį:






  i) | konkrečiu reisu vykstančių keleivių pagrindinių tautybių vartojamą kalbą ar kalbas; |
| --- | --- | --- |

c)

keleivinių laivų personalą, kuriam pagal laivo įgulos sąrašus paskirta padėti keleiviams avarinių situacijų metu, būtų lengva atpažinti ir jis turėtų tam pakankamų bendravimo įgūdžių, atsižvelgiant į tinkamą toliau nurodytų veiksnių derinį:

i)

konkrečiu reisu vykstančių keleivių pagrindinių tautybių vartojamą kalbą ar kalbas;

| ii) | tikimybę, kad gebėjimas duoti pagrindinius nurodymus vartojant paprastą anglų kalbos leksiką gali būti bendravimo su keleiviu, kuriam reikia pagalbos, priemonė, neatsižvelgiant į tai, ar įgulos narys ir keleivis kalba ta pačia kalba; |
| --- | --- |

ii)

tikimybę, kad gebėjimas duoti pagrindinius nurodymus vartojant paprastą anglų kalbos leksiką gali būti bendravimo su keleiviu, kuriam reikia pagalbos, priemonė, neatsižvelgiant į tai, ar įgulos narys ir keleivis kalba ta pačia kalba;

| iii) | galimybę, jog avarinių situacijų metu, kai bendrauti žodžiu darosi nepraktiška, gali prireikti kitų bendravimo būdų, pavyzdžiui, pademonstruoti ar rankomis duoti atitinkamus signalus arba atkreipti dėmesį į instrukcijų, rinkimosi, gelbėjimo priemonių vietas ar evakuacijos kelius; |
| --- | --- |

iii)

galimybę, jog avarinių situacijų metu, kai bendrauti žodžiu darosi nepraktiška, gali prireikti kitų bendravimo būdų, pavyzdžiui, pademonstruoti ar rankomis duoti atitinkamus signalus arba atkreipti dėmesį į instrukcijų, rinkimosi, gelbėjimo priemonių vietas ar evakuacijos kelius;

| iv) | tai, kaip keleiviai buvo aprūpinti išsamiomis saugos instrukcijomis jų gimtąja kalba ar kalbomis; |
| --- | --- |

iv)

tai, kaip keleiviai buvo aprūpinti išsamiomis saugos instrukcijomis jų gimtąja kalba ar kalbomis;

| v) | kalbas, kuriomis avarinių situacijų ar pratybų metu galima per laivo transliacijos sistemą skelbti avarinius pranešimus, perduodant keleiviams svarbius nurodymus ir palengvinant įgulos narių užduotis padėti keleiviams; |
| --- | --- |

v)

kalbas, kuriomis avarinių situacijų ar pratybų metu galima per laivo transliacijos sistemą skelbti avarinius pranešimus, perduodant keleiviams svarbius nurodymus ir palengvinant įgulos narių užduotis padėti keleiviams;

| d) | su valstybės narės vėliava plaukiojančiuose naftos tanklaiviuose, cheminių medžiagų tanklaiviuose ir suskystintų dujų tanklaiviuose kapitonas, vadovaujantys specialistai ir eiliniai jūrininkai galėtų bendrauti bendra darbo kalba ar kalbomis; |
| --- | --- |

d)

su valstybės narės vėliava plaukiojančiuose naftos tanklaiviuose, cheminių medžiagų tanklaiviuose ir suskystintų dujų tanklaiviuose kapitonas, vadovaujantys specialistai ir eiliniai jūrininkai galėtų bendrauti bendra darbo kalba ar kalbomis;

| e) | būtų reikiamos priemonės palaikyti laivo ryšį su krante esančiomis institucijomis; tokie ryšiai palaikomi laikantis SOLAS 74 V skyriaus 14 taisyklės 4 dalies; |
| --- | --- |

e)

būtų reikiamos priemonės palaikyti laivo ryšį su krante esančiomis institucijomis; tokie ryšiai palaikomi laikantis SOLAS 74 V skyriaus 14 taisyklės 4 dalies;

| f) | pagal Direktyvą 2009/16/EB vykdydamos uosto valstybės kontrolę valstybės narės taip pat patikrina, ar su kitos valstybės, kuri nėra valstybė narė, vėliava plaukiojantys laivai taip pat laikosi šio straipsnio. |
| --- | --- |

f)

pagal Direktyvą 2009/16/EB vykdydamos uosto valstybės kontrolę valstybės narės taip pat patikrina, ar su kitos valstybės, kuri nėra valstybė narė, vėliava plaukiojantys laivai taip pat laikosi šio straipsnio.

20 straipsnis

Kompetencijos pažymėjimų ir tinkamumo liudijimų pripažinimas

1.   Jūrininkams, neturintiems valstybių narių išduotų kompetencijos pažymėjimų arba pagal JRAB konvencijos V/1–1 ir V/1–2 taisykles kapitonams ir vadovaujantiems specialistams valstybių narių išduotų tinkamumo liudijimų, gali būti leista dirbti su valstybės narės vėliava plaukiojančiuose laivuose su sąlyga, kad sprendimas dėl jų kompetencijos pažymėjimų ar tinkamumo liudijimų pripažinimo yra priimtas taikant šio straipsnio 2–6 dalyse išdėstytą procedūrą.

2.   Valstybė narė, kuri ketina patvirtinimu pripažinti šio straipsnio 1 dalyje nurodytus kapitonui, vadovaujančiam specialistui ar radijo operatoriui trečiosios valstybės išduotus kompetencijos pažymėjimus ar tinkamumo liudijimus, kad jie galėtų dirbti su jos vėliava plaukiojančiuose laivuose, Komisijai pateikia prašymą dėl tos trečiosios valstybės pripažinimo, prie kurio pridedama preliminari trečiosios valstybės atitikties JRAB konvencijos reikalavimams analizė, kuriai atlikti renkama šios direktyvos II priede nurodyta informacija. Toje preliminarioje analizėje valstybė narė pateikia tolesnę jos prašymą pagrindžiančią informaciją dėl trečiosios valstybės pripažinimo motyvų.

Valstybei narei pateikus tokį prašymą, Komisija nedelsdama nagrinėja tą prašymą ir, laikydamasi 31 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, priima sprendimą dėl trečiosios valstybės rengimo ir atestavimo sistemų vertinimo inicijavimo per pagrįstą laiką, tinkamai atsižvelgiant į šio straipsnio 3 dalyje nurodytą terminą.

Jei sprendimas dėl vertinimo inicijavimo yra teigiamas, Komisija, padedama Europos jūrų saugumo agentūros ir prireikus dalyvaujant prašymą pateikusiai valstybei narei ir bet kurioms kitoms suinteresuotosioms valstybėms narėms, surenka šios direktyvos II priede nurodytą informaciją ir atlieka trečiosios valstybės, kurios atžvilgiu pateiktas prašymas dėl pripažinimo, rengimo ir atestavimo sistemų vertinimą, kad patikrintų, ar atitinkama trečioji valstybė atitinka visus JRAB konvencijos reikalavimus ir ar yra imtasi visų tinkamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias suklastotų atestatų išdavimui, taip pat atsižvelgia į tai, ar ta valstybė ratifikavo 2006 m. Konvenciją dėl darbo jūrų laivyboje.

3.   Kai atlikusi šio straipsnio 2 dalyje nurodytą vertinimą Komisija padaro išvadą, kad visi tie reikalavimai yra įvykdyti, ji įgyvendinimo aktais priima sprendimą dėl trečiosios valstybės pripažinimo. Tie įgyvendinimo aktai priimami per 24 mėnesius nuo šio straipsnio 2 dalyje nurodyto valstybės narės prašymo pateikimo, laikantis 31 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Jei JRAB konvencijos reikalavimams įvykdyti atitinkama trečioji valstybė turi atlikti svarbius taisomuosius veiksmus, be kita ko, iš dalies pakeisti savo teisės aktus, savo lavinimo, rengimo ir atestavimo sistemą, šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyti įgyvendinimo aktai turi būti priimti per 36 mėnesius nuo šio straipsnio 2 dalyje nurodyto valstybės narės prašymo pateikimo.

Tą prašymą pateikusi valstybė narė gali nuspręsti pripažinti trečiąją valstybę vienašališkai, kol pagal šią dalį bus priimtas įgyvendinimo aktas. Tokio vienašališko pripažinimo atveju valstybė narė Komisijai praneša, kiek išduota pripažinimą liudijančių patvirtinimų, susijusių su 1 dalyje nurodytais kompetencijos pažymėjimais ir tinkamumo liudijimais, trečioji valstybė išdavė iki įgyvendinimo akto dėl tos trečiosios valstybės pripažinimo priėmimo dienos.

4.   Valstybė narė su jos vėliava plaukiojančių laivų atžvilgiu gali nuspręsti patvirtinti Komisijos pripažintos trečiosios valstybės išduotus atestatus, atsižvelgiant į II priedo 4 ir 5 punktus.

5.   Atestatų, išduotų pripažintų trečiųjų valstybių ir paskelbtų Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje prieš 2005 m. birželio 14 d., pripažinimai lieka galioti toliau.

Tuos pripažinimus gali naudoti visos valstybės narės, jei vėliau Komisija jų neatšaukia pagal 21 straipsnį.

6.   Komisija sudaro ir atnaujina trečiųjų valstybių, kurios yra pripažintos, sąrašą. Sąrašas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

7.   Nepaisant 4 straipsnio 7 dalies, valstybė narė, jeigu to reikalauja aplinkybės, gali leisti su jos vėliava plaukiojančiame laive pagal trečiosios valstybės reikalavimus išduotą ir patvirtintą atitinkamą galiojantį atestatą, kurio kol kas suinteresuota valstybė narė nėra patvirtinimu pripažinusi, turinčiam jūrininkui ne ilgiau kaip tris mėnesius eiti pareigas, išskyrus vyresniojo radijo operatoriaus ar radijo operatoriaus pareigas, išskyrus Radijo ryšio reglamente numatytus atvejus, kad jis galėtų dirbti su jos vėliava plaukiojančiame laive.

Dokumentinis įrodymas, kad kompetentingoms institucijoms įteikta paraiška suteikti patvirtinimą, turi būti lengvai prieinamas.

21 straipsnis

JRAB konvencijos reikalavimų nesilaikymas

1.   Nepaisant II priede nustatytų kriterijų, kai valstybė narė mano, kad pripažinta trečioji valstybė nustoja laikytis JRAB konvencijos reikalavimų, ji nedelsdama apie tai praneša Komisijai, pateikdama pagrįstus motyvus.

Komisija nedelsiant perduoda klausimą 31 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui.

2.   Nepaisant II priede išdėstytų kriterijų, kai Komisija mano, kad pripažinta trečioji valstybė nustoja laikytis JRAB konvencijos reikalavimų, ji nedelsdama apie tai praneša valstybėms narėms, pateikdama pagrįstus motyvus.

Komisija nedelsiant perduoda klausimą 31 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui.

3.   Kai valstybė narė ketina atšaukti visų trečiosios valstybės išduotų atestatų patvirtinimus, ji nedelsiant apie savo ketinimą praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, pateikdama pagrįstus motyvus.

4.   Komisija, padedama Europos jūrų saugumo agentūros, dar kartą įvertina atitinkamos trečiosios valstybės pripažinimą, kad galėtų patikrinti, ar ta trečioji valstybė tikrai nesilaiko JRAB konvencijos reikalavimų.

5.   Kai yra įrodymų, kad konkreti jūrininkų rengimo įstaiga nustoja laikytis JRAB konvencijos reikalavimų, Komisija praneša atitinkamai trečiajai valstybei, kad tos trečiosios valstybės atestatų pripažinimas bus atšauktas per du mėnesius, jei nebus imamasi priemonių užtikrinti, kad būtų laikomasi visų JRAB konvencijos reikalavimų.

6.   Sprendimą dėl pripažinimo atšaukimo priima Komisija. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Atitinkamos valstybės narės imasi reikiamų priemonių sprendimui įgyvendinti.

7.   Patvirtinimai, liudijantys atestatų pripažinimą, išduoti laikantis 4 straipsnio 7 dalies iki tos dienos, kurią yra priimtas sprendimas atšaukti trečiosios valstybės pripažinimą, lieka galioti. Tačiau jūrininkai, kurie turi tokius patvirtinimus, negali reikalauti patvirtinimo, pripažįstančio aukštesnę kvalifikaciją, nebent tokios aukštesnės kvalifikacijos suteikimas paremtas vien tik papildoma darbo jūroje stažo patirtimi.

8.   Jeigu valstybė narė nėra išdavusi pripažinimą liudijančių patvirtinimų, susijusių su 20 straipsnio 1 dalyje nurodytais kompetencijos pažymėjimais ar tinkamumo liudijimais, trečiosios valstybės išduotais ilgesniam nei aštuonerių metų laikotarpiui, tos trečiosios valstybės atestatų pripažinimas nagrinėjamas pakartotinai. Po to pakartotinio nagrinėjimo Komisija įgyvendinimo aktais priima savo sprendimą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 31 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, pranešus apie tai valstybėms narėms ir atitinkamai trečiajai valstybei bent prieš šešis mėnesius.

22 straipsnis

Persvarstymas

1.   Trečiąsias valstybes, kurios pripažintos laikantis 20 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos procedūros, įskaitant nurodytąsias 20 straipsnio 6 dalyje, Komisija, padedama Europos jūrų saugumo agentūros, reguliariai ir bent per dešimt metų po paskutinio vertinimo persvarsto, kad patikrintų, ar jos atitinka II priede nustatytus atitinkamus kriterijus ir ar yra imtasi tinkamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias suklastotų atestatų išdavimui.

2.   Komisija, padedama Europos jūrų saugumo agentūros, persvarsto trečiąsias valstybes pagal prioritetinius kriterijus. Tie prioritetiniai kriterijai yra:

| a) | pagal 24 straipsnį teikiami uosto valstybės kontrolės veiklos duomenys; |
| --- | --- |

a)

pagal 24 straipsnį teikiami uosto valstybės kontrolės veiklos duomenys;

| b) | pripažinimą liudijančių patvirtinimų dėl trečiosios valstybės išduotų kompetencijos pažymėjimų arba jos, vadovaujantis JRAB konvencijos V/1–1 ir V/1–2 taisyklėmis, išduotų tinkamumo liudijimų, skaičius; |
| --- | --- |

b)

pripažinimą liudijančių patvirtinimų dėl trečiosios valstybės išduotų kompetencijos pažymėjimų arba jos, vadovaujantis JRAB konvencijos V/1–1 ir V/1–2 taisyklėmis, išduotų tinkamumo liudijimų, skaičius;

| c) | trečiosios valstybės akredituotų jūrininkų lavinimo ir rengimo įstaigų skaičius; |
| --- | --- |

c)

trečiosios valstybės akredituotų jūrininkų lavinimo ir rengimo įstaigų skaičius;

| d) | trečiosios valstybės patvirtintų jūrininkų rengimo ir tobulinimosi programų skaičius; |
| --- | --- |

d)

trečiosios valstybės patvirtintų jūrininkų rengimo ir tobulinimosi programų skaičius;

| e) | paskutinio Komisijos atlikto trečiosios valstybės vertinimo data ir svarbių procesų trūkumų, kurie nustatyti atliekant tą vertinimą, skaičius; |
| --- | --- |

e)

paskutinio Komisijos atlikto trečiosios valstybės vertinimo data ir svarbių procesų trūkumų, kurie nustatyti atliekant tą vertinimą, skaičius;

| f) | bet koks svarbus trečiosios valstybės jūrininkų rengimo ir atestavimo sistemos pokytis; |
| --- | --- |

f)

bet koks svarbus trečiosios valstybės jūrininkų rengimo ir atestavimo sistemos pokytis;

| g) | bendras su valstybių narių vėliavomis plaukiojančiuose laivuose dirbančių trečiosios valstybės atestuotų jūrininkų skaičius, taip pat tų jūrininkų rengimo ir kvalifikacijų lygis; |
| --- | --- |

g)

bendras su valstybių narių vėliavomis plaukiojančiuose laivuose dirbančių trečiosios valstybės atestuotų jūrininkų skaičius, taip pat tų jūrininkų rengimo ir kvalifikacijų lygis;

| h) | informacija apie trečiojoje valstybėje taikomus lavinimo ir rengimo standartus, kurią pateikia bet kurios susijusios institucijos ar kiti suinteresuotieji subjektai, jeigu jos turima. |
| --- | --- |

h)

informacija apie trečiojoje valstybėje taikomus lavinimo ir rengimo standartus, kurią pateikia bet kurios susijusios institucijos ar kiti suinteresuotieji subjektai, jeigu jos turima.

Jeigu trečioji valstybė nesilaiko JRAB konvencijos reikalavimų, kaip nustatyta šios direktyvos 21 straipsnyje, tos trečiosios valstybės persvarstymui teikiama pirmenybė, palyginti su kitomis trečiosiomis valstybėmis.

3.   Komisija valstybėms narėms pateikia ataskaitą apie įvertinimo rezultatus.

23 straipsnis

Uosto valstybės kontrolė

1.   Kiekvieną laivą, nepaisant vėliavos, su kuria jis plaukioja, išskyrus 1 straipsnyje išvardytų tipų laivus, kol jis stovi valstybės narės uostuose, vykdydami uosto valstybės kontrolę tikrina tinkamai įgalioti tos valstybės pareigūnai, kurie patikrina, kad visi laive dirbantys jūrininkai, privalantys turėti kompetencijos pažymėjimą ir (arba) tinkamumo liudijimą, ir (arba) dokumentinį įrodymą pagal JRAB konvenciją, turėtų tokį kompetencijos pažymėjimą ar galiojantį lengvatinį leidimą ir (arba) tinkamumo liudijimą, ir (arba) dokumentinį įrodymą.

2.   Valstybės narės, pagal šią direktyvą vykdydamos uosto valstybės kontrolę, užtikrina, kad būtų taikomos visos atitinkamos Direktyvos 2009/16/EB nuostatos ir joje nustatyta tvarka.

24 straipsnis

Uosto valstybės kontrolės procedūros

1.   Nedarant poveikio Direktyvai 2009/16/EB, pagal 23 straipsnį vykdoma uosto valstybės kontrolė. Tai:

| a) | tikrinimas, kad visi laive dirbantys jūrininkai, kurie privalo turėti kompetencijos pažymėjimą ir (arba) tinkamumo liudijimą pagal JRAB konvenciją, turėtų tokį kompetencijos pažymėjimą ar galiojantį lengvatinį leidimą ir (arba) tinkamumo liudijimą arba pateiktų dokumentinį įrodymą, kad vėliavos valstybės valdžios institucijoms yra pateiktas prašymas gauti patvirtinimą, liudijantį kompetencijos pažymėjimo pripažinimą; |
| --- | --- |

a)

tikrinimas, kad visi laive dirbantys jūrininkai, kurie privalo turėti kompetencijos pažymėjimą ir (arba) tinkamumo liudijimą pagal JRAB konvenciją, turėtų tokį kompetencijos pažymėjimą ar galiojantį lengvatinį leidimą ir (arba) tinkamumo liudijimą arba pateiktų dokumentinį įrodymą, kad vėliavos valstybės valdžios institucijoms yra pateiktas prašymas gauti patvirtinimą, liudijantį kompetencijos pažymėjimo pripažinimą;

| b) | patikrinimas, ar laive dirbančių jūrininkų skaičius ir jų atestatai atitinka laivo vėliavos valstybės institucijų nustatytus reikalavimus dėl saugaus įgulų komplektavimo. |
| --- | --- |

b)

patikrinimas, ar laive dirbančių jūrininkų skaičius ir jų atestatai atitinka laivo vėliavos valstybės institucijų nustatytus reikalavimus dėl saugaus įgulų komplektavimo.

2.   Laivo jūrininkų gebėjimas laikytis JRAB konvencija nustatytų budėjimo ir apsaugos normatyvų vertinamas pagal JRAB kodekso A dalį, jeigu yra aiškus pagrindas manyti, kad tokių normatyvų nesilaikoma, nes:

| a) | laivas su kuo nors susidūrė arba užplaukė ant seklumos ar kranto; |
| --- | --- |

a)

laivas su kuo nors susidūrė arba užplaukė ant seklumos ar kranto;

| b) | laivui plaukiant, stovint nuleidus inkarą arba prie krantinės iš jo buvo išmesta ar nutekėjo medžiagų ir dėl to buvo pažeista kuri nors iš tarptautinių konvencijų; |
| --- | --- |

b)

laivui plaukiant, stovint nuleidus inkarą arba prie krantinės iš jo buvo išmesta ar nutekėjo medžiagų ir dėl to buvo pažeista kuri nors iš tarptautinių konvencijų;

| c) | laivas manevravo chaotiškai ar nesaugiai, taip pažeisdamas IMO patvirtintas laivybos kelių taisykles arba saugios laivybos praktiką bei procedūras; |
| --- | --- |

c)

laivas manevravo chaotiškai ar nesaugiai, taip pažeisdamas IMO patvirtintas laivybos kelių taisykles arba saugios laivybos praktiką bei procedūras;

| d) | laivas kitais atvejais buvo eksploatuojamas taip, kad kėlė grėsmę žmonėms, turtui ar aplinkai arba tokiu būdu, jog pažeidė saugumą; |
| --- | --- |

d)

laivas kitais atvejais buvo eksploatuojamas taip, kad kėlė grėsmę žmonėms, turtui ar aplinkai arba tokiu būdu, jog pažeidė saugumą;

| e) | atestatas buvo gautas nesąžiningai arba jo turėtojas nėra tas asmuo, kuriam tas atestatas buvo išduotas; |
| --- | --- |

e)

atestatas buvo gautas nesąžiningai arba jo turėtojas nėra tas asmuo, kuriam tas atestatas buvo išduotas;

| f) | laivas plaukia su JRAB konvencijos neratifikavusios šalies vėliava arba jo kapitonas, vadovaujantis specialistas ar eilinis jūrininkas turi JRAB konvencijos neratifikavusios trečiosios valstybės išduotą atestatą. |
| --- | --- |

f)

laivas plaukia su JRAB konvencijos neratifikavusios šalies vėliava arba jo kapitonas, vadovaujantis specialistas ar eilinis jūrininkas turi JRAB konvencijos neratifikavusios trečiosios valstybės išduotą atestatą.

3.   Nepaisant atestato tikrinimo, pagal 2 dalį atliekant vertinimą galima jūrininko prašyti, kad atitinkamą kompetenciją jis pademonstruotų darbo vietoje. Atliekant tokios demonstracijos vertinimą galima tikrinti, ar buvo laikomasi eksploatacijos reikalavimų dėl budėjimo normatyvų ir ar susiklosčius avarinėms situacijoms pagal jūrininko kompetencijos lygį imamasi tinkamų veiksmų.

25 straipsnis

Sulaikymas

Nedarant poveikio Direktyvai 2009/16/EB, jeigu uosto valstybės kontrolę vykdantis pareigūnas nustato, kad toliau išvardyti pažeidimai kelia pavojų asmenims, turtui ar aplinkai, tie pažeidimai pagal šią direktyvą turi būti vienintelė priežastis, dėl kurios valstybė narė gali sulaikyti laivą:

| a) | jūrininkai neturi atestatų, tinkamų atestatų, galiojančių lengvatinių leidimų arba negali pateikti dokumentinio įrodymo, kad vėliavos valstybės institucijoms įteikta paraiška dėl pripažinimą liudijančio patvirtinimo; |
| --- | --- |

a)

jūrininkai neturi atestatų, tinkamų atestatų, galiojančių lengvatinių leidimų arba negali pateikti dokumentinio įrodymo, kad vėliavos valstybės institucijoms įteikta paraiška dėl pripažinimą liudijančio patvirtinimo;

| b) | nesilaikoma vėliavos valstybės taikomų saugaus įgulų komplektavimo reikalavimų; |
| --- | --- |

b)

nesilaikoma vėliavos valstybės taikomų saugaus įgulų komplektavimo reikalavimų;

| c) | laivavedybos ar mašinų skyriaus budėjimo organizavimas neatitinka reikalavimų, kuriuos yra nustačiusi vėliavos valstybė; |
| --- | --- |

c)

laivavedybos ar mašinų skyriaus budėjimo organizavimas neatitinka reikalavimų, kuriuos yra nustačiusi vėliavos valstybė;

| d) | budėjimo pamainoje nėra asmens, galinčio valdyti įrangą, kuri yra svarbi užtikrinant saugią laivavedybą, saugų avarinį radijo ryšį ar jūros taršos prevenciją; |
| --- | --- |

d)

budėjimo pamainoje nėra asmens, galinčio valdyti įrangą, kuri yra svarbi užtikrinant saugią laivavedybą, saugų avarinį radijo ryšį ar jūros taršos prevenciją;

| e) | nepateikiamas įrodymas, kad jūrininkas, kuris pagal paskirtas pareigas atsakingas už laivo saugumą ir taršos prevenciją, turi toms pareigoms būtinų profesinių įgūdžių; |
| --- | --- |

e)

nepateikiamas įrodymas, kad jūrininkas, kuris pagal paskirtas pareigas atsakingas už laivo saugumą ir taršos prevenciją, turi toms pareigoms būtinų profesinių įgūdžių;

| f) | negalėjimas reiso pradžioje sudaryti pirmąją budėjimo pamainą ir kitas ją keičiančias pamainas iš pakankamai pailsėjusių ir kitais atžvilgiais tinkamų budėti asmenų. |
| --- | --- |

f)

negalėjimas reiso pradžioje sudaryti pirmąją budėjimo pamainą ir kitas ją keičiančias pamainas iš pakankamai pailsėjusių ir kitais atžvilgiais tinkamų budėti asmenų.

26 straipsnis

Reguliari reikalavimų laikymosi stebėsena

Nedarant poveikio Komisijos įgaliojimams pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnį, Komisija, kuriai padeda Europos jūrų saugumo agentūra, reguliariai, ir ne rečiau kaip kas penkerius metus tikrina, ar valstybės narės laikosi šioje direktyvoje nustatytų minimalių reikalavimų.

27 straipsnis

Statistikos tikslais pateikiama informacija

1.   Valstybės narės Komisijai pateikia III priede nurodytą informaciją 21 straipsnio 8 dalies ir 22 straipsnio 2 dalies taikymo tikslais bei valstybėms narėms ir Komisijai naudoti formuojant politiką.

2.   Tą informaciją valstybės narės kasmet elektronine forma pateikia Komisijai ir į ją įtraukia informaciją, užregistruotą iki ankstesnių metų gruodžio 31 d. Valstybės narės išlaiko visas nuosavybės teises į informaciją neapdorotų duomenų formatu. Remiantis tokia informacija apdoroti statistiniai duomenys skelbiami viešai, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 4 straipsnio nuostatų dėl skaidrumo ir informacijos apsaugos.

3.   Siekiant užtikrinti asmens duomenų apsaugą, valstybės narės privalo, naudodamos Komisijos suteiktą ar jos patvirtintą programinę įrangą, anonimizuoti visus III priede nurodytus asmens duomenis, prieš juos siųsdamos Komisijai. Komisija naudoja tik tą anonimizuotą informaciją.

4.   Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad tokios informacijos rinkimą, pateikimą, saugojimą, analizavimą ir platinimą reglamentuojančios priemonės būtų parengtos taip, kad būtų galima atlikti tokios informacijos statistinę analizę.

Pirmos pastraipos tikslais Komisija patvirtina išsamias priemones, susijusias su techniniais reikalavimais, kurie būtini siekiant užtikrinti tinkamą statistinių duomenų valdymą. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

28 straipsnis

Vertinimo ataskaita

Ne vėliau kaip 2024 m. rugpjūčio 2 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia vertinimo ataskaitą, įskaitant pasiūlymus dėl tolesnių veiksmų, kurių turi būti imtasi atsižvelgiant į tą vertinimą. Toje vertinimo ataskaitoje Komisija analizuoja valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų tarpusavio pripažinimo sistemos įgyvendinimą ir visus tarptautinio lygmens pokyčius, susijusius su skaitmeniniais jūrininkų atestatais. Komisija taip pat įvertina visus pokyčius, susijusius su būsimu atsižvelgimu į europinius jūrininkystės meistriškumo diplomus, atsižvelgiant į socialinių partnerių pateiktas rekomendacijas.

29 straipsnis

Dalinis pakeitimas

1.   Komisijai pagal 30 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šios direktyvos I priedas ir susijusios nuostatos, siekiant suderinti tą priedą ir tas nuostatas su JRAB konvencijos ir JRAB kodekso A dalies daliniais pakeitimais.

2.   Komisijai pagal 30 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šios direktyvos III priedas dėl informacijos konkretaus ir aktualaus turinio bei detalių, kuriuos turi pateikti valstybės narės, su sąlyga, kad tokiais aktais siekiama tik atsižvelgti į JRAB konvencijos bei JRAB kodekso A dalies dalinius pakeitimus, kartu laikantis duomenų apsaugos reikalavimų. Tokiais deleguotaisiais aktais negali būti keičiamos nuostatos dėl duomenų anoniminimo, kaip nustatyta 27 straipsnio 3 dalyje.

30 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   4 straipsnio 14 dalyje ir 29 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. rugpjūčio 1 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnio 14 dalyje ir 29 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 4 straipsnio 14 dalį ir 29 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus tam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

31 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2099/2002 (13). Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

Jeigu komitetas nepateikia nuomonės, Komisija nepriima įgyvendinimo akto projekto ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

32 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato sankcijų sistemas už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal 3, 4, 8, 10–16, 18, 19, 20, 23, 24 ir 25 straipsnius bei I priedą, pažeidimus ir imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad jos būtų taikomos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

33 straipsnis

Pranešimas

Valstybės narės nedelsdamos pateikia Komisijai visų šios direktyvos taikymo srityje priimtų nuostatų tekstus.

Komisija apie tai praneša kitoms valstybėms narėms.

34 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 2008/106/EB su pakeitimais, padarytais direktyvomis, išvardytomis IV priedo A dalyje, panaikinama nedarant poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų, nurodytų IV priedo B dalyje, perkėlimo į nacionalinę teisę terminais.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal V priede pateiktą atitikties lentelę.

35 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

36 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2022 m. birželio 8 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BEAUNE

---

(1)  
  OL C 123, 2021 4 9, p. 80.

1

(2)  
  2022 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. gegužės 24 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (OL L 323, 2008 12 3, p. 33).

3

(4)  Žr. IV priedo A dalį.

4

(5)  
  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos sukūrimo (OL C 155, 2009 7 8, p. 1).

5

(6)  
  1999 m. birželio 21 d. Tarybos direktyva 1999/63/EB dėl Europos bendrijos laivų savininkų asociacijos (ECSA) ir Europos Sąjungos transporto darbuotojų profesinių sąjungų federacijos (FST) susitarimo dėl jūreivių darbo laiko organizavimo (OL L 167, 1999 7 2, p. 33).

6

(7)  
  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (OL L 208, 2002 8 5, p. 1).

7

(8)  
  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 22).

8

(9)  
  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/45/EB dėl valstybių narių išduotų jūrininkų atestatų abipusio pripažinimo ir iš dalies keičianti Direktyvą 2001/25/EB (OL L 255, 2005 9 30, p. 160).

9

(10)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (OL L 131, 2009 5 28, p. 57).

10

(11)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

11

(12)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

12

(13)  
  2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiantis Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) ir iš dalies keičiantis saugios laivybos ir teršimo iš laivų prevencijos reglamentus (OL L 324, 2002 11 29, p. 1).

13

---

I PRIEDAS

3 STRAIPSNYJE NURODYTI JRAB KONVENCIJOS RENGIMO REIKALAVIMAI

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

| 1. | Šiame priede nurodytos taisyklės yra papildytos JRAB kodekso A dalyje pateiktomis privalomomis nuostatomis, išskyrus VIII skyrių, VIII/2 taisyklę.
  Kiekviena nuoroda į taisyklės reikalavimą – taip pat nuoroda į atitinkamą JRAB kodekso A dalies poskyrį. |
| --- | --- |

1.

Kiekviena nuoroda į taisyklės reikalavimą – taip pat nuoroda į atitinkamą JRAB kodekso A dalies poskyrį.

| 2. | JRAB kodekso A dalyje pateikiami kompetencijos normatyvai, privalomi asmenims, siekiantiems gauti kompetencijos pažymėjimus arba juos atnaujinti pagal JRAB konvencijos nuostatas. Tam, kad būtų aiškiau apibrėžtas VII skyriuje nustatytų alternatyvaus atestavimo nuostatų ir II, III bei IV skyrių atestavimo nuostatų ryšys, kompetencijos normatyvuose nurodytos kompetencijos rūšys atitinkamai skirstomos pagal šias septynias funkcijas:






  1) | laivavedyba; |
| --- | --- | --- |

2.

1)

laivavedyba;

| 2) | darbas su kroviniais ir krovos darbai; |
| --- | --- |

2)

darbas su kroviniais ir krovos darbai;

| 3) | laivo eksploatacinis valdymas ir žmonių saugumas laive; |
| --- | --- |

3)

laivo eksploatacinis valdymas ir žmonių saugumas laive;

| 4) | jūrų laivų mašinos; |
| --- | --- |

4)

jūrų laivų mašinos;

| 5) | elektromechanika, elektronika ir valdymo įranga; |
| --- | --- |

5)

elektromechanika, elektronika ir valdymo įranga;

| 6) | techninė priežiūra ir remontas; |
| --- | --- |

6)

techninė priežiūra ir remontas;

| 7) | radijo ryšys, |
| --- | --- |

7)

radijo ryšys,

šiais atsakomybės lygiais:

| 1) | vadovavimo lygis; |
| --- | --- |

1)

vadovavimo lygis;

| 2) | eksploatavimo lygis; |
| --- | --- |

2)

eksploatavimo lygis;

| 3) | pagalbinis lygis. |
| --- | --- |

3)

pagalbinis lygis.

Funkcijos bei atsakomybės lygiai nustatomi pagal kompetencijos normatyvų lentelių, pateiktų JRAB kodekso A dalies II, III bei IV skyriuose, paantraštes.

II SKYRIUS

KAPITONAS IR DENIO SKYRIUS

II/1 taisyklė

Privalomi minimalūs atestavimo reikalavimai, taikomi 500 bruto tonažo ar didesnių laivų laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujantiems specialistams

| 1. | Kiekvienas laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujantis specialistas, dirbantis 500 bruto tonažo ar didesniame jūrų laive, privalo turėti kompetencijos pažymėjimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti pažymėjimą asmuo privalo:






  2.1. | būti ne jaunesnis kaip 18 metų; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

būti ne jaunesnis kaip 18 metų;

| 2.2. | turėti ne mažesnį kaip 12 mėnesių patvirtintą darbo jūroje stažą, kuris yra patvirtintos rengimo programos, apimančios rengimą laive pagal JRAB kodekso A-II/1 poskyrio reikalavimus, dalis ir kuris yra dokumentuotas patvirtintos formos rengimo registravimo dienyne; kitu atveju jis privalo turėti patvirtintą ne mažesnį kaip 36 mėnesių darbo jūroje stažą; |
| --- | --- |

2.2.

turėti ne mažesnį kaip 12 mėnesių patvirtintą darbo jūroje stažą, kuris yra patvirtintos rengimo programos, apimančios rengimą laive pagal JRAB kodekso A-II/1 poskyrio reikalavimus, dalis ir kuris yra dokumentuotas patvirtintos formos rengimo registravimo dienyne; kitu atveju jis privalo turėti patvirtintą ne mažesnį kaip 36 mėnesių darbo jūroje stažą;

| 2.3. | įgydamas privalomą darbo jūroje stažą, ne trumpiau kaip šešis mėnesius būti vykdęs budėjimo laivo tiltelyje pareigas vadovaujant kapitonui ar kvalifikuotam vadovaujančiam specialistui; |
| --- | --- |

2.3.

įgydamas privalomą darbo jūroje stažą, ne trumpiau kaip šešis mėnesius būti vykdęs budėjimo laivo tiltelyje pareigas vadovaujant kapitonui ar kvalifikuotam vadovaujančiam specialistui;

| 2.4. | atitikti taikytinus IV skyriaus taisyklių reikalavimus, atitinkamai, kad galėtų pagal Radijo ryšio reglamentą vykdyti jam skirtas radijo ryšio pareigas; |
| --- | --- |

2.4.

atitikti taikytinus IV skyriaus taisyklių reikalavimus, atitinkamai, kad galėtų pagal Radijo ryšio reglamentą vykdyti jam skirtas radijo ryšio pareigas;

| 2.5. | turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-II/1 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus; |
| --- | --- |

2.5.

turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-II/1 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus;

| 2.6. | atitikti JRAB kodekso A-VI/1 poskyrio 2 dalyje, A-VI/2 poskyrio 1–4 dalyse, A-VI/3 poskyrio 1–4 dalyse ir A-VI/4 poskyrio 1, 2 bei 3 dalyse nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.6.

atitikti JRAB kodekso A-VI/1 poskyrio 2 dalyje, A-VI/2 poskyrio 1–4 dalyse, A-VI/3 poskyrio 1–4 dalyse ir A-VI/4 poskyrio 1, 2 bei 3 dalyse nustatytus kompetencijos normatyvus.

II/2 taisyklė

Privalomi minimalūs atestavimo reikalavimai, taikomi 500 bruto tonažo ar didesnių laivų kapitonams ir vyresniesiems kapitono padėjėjams

3 000 bruto tonažo ar didesnių laivų kapitonas ir vyresnysis kapitono padėjėjas

| 1. | Kiekvienas 3 000 bruto tonažo ar didesnio jūrų laivo kapitonas ir vyresnysis kapitono padėjėjas privalo turėti kompetencijos pažymėjimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti pažymėjimą asmuo privalo:






  2.1. | atitikti atestavimo reikalavimus, taikomus 500 bruto tonažo ar didesnių laivų laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujančiam specialistui, ir turėti patvirtintą darbo jūroje einant tas pareigas stažą:






  2.1.1. | siekiant gauti vyresniojo kapitono padėjėjo pažymėjimą – ne mažesnį negu 12 mėnesių; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1.

atitikti atestavimo reikalavimus, taikomus 500 bruto tonažo ar didesnių laivų laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujančiam specialistui, ir turėti patvirtintą darbo jūroje einant tas pareigas stažą:

2.1.1.

siekiant gauti vyresniojo kapitono padėjėjo pažymėjimą – ne mažesnį negu 12 mėnesių;

| 2.1.2. | siekiant gauti kapitono pažymėjimą – ne mažesnį negu 36 mėnesių; tačiau šis laikotarpis gali būti sutrumpintas iki 24 mėnesių, bet ne trumpesnio laikotarpio, jeigu ne mažiau kaip 12 mėnesių tokio darbo jūroje stažo įgyta dirbant vyresniuoju kapitono padėjėju; |
| --- | --- |

2.1.2.

siekiant gauti kapitono pažymėjimą – ne mažesnį negu 36 mėnesių; tačiau šis laikotarpis gali būti sutrumpintas iki 24 mėnesių, bet ne trumpesnio laikotarpio, jeigu ne mažiau kaip 12 mėnesių tokio darbo jūroje stažo įgyta dirbant vyresniuoju kapitono padėjėju;

| 2.2. | turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-II/2 poskyryje 3 000 bruto tonažo ar didesnių laivų kapitonams ir vyresniesiems kapitono padėjėjams nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.2.

turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-II/2 poskyryje 3 000 bruto tonažo ar didesnių laivų kapitonams ir vyresniesiems kapitono padėjėjams nustatytus kompetencijos normatyvus.

Nuo 500 iki 3 000 bruto tonažo laivų kapitonas ir vyresnysis kapitono padėjėjas

| 3. | Kiekvienas nuo 500 iki 3 000 bruto tonažo jūrų laivo kapitonas ir vyresnysis kapitono padėjėjas privalo turėti kompetencijos pažymėjimą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiekvienas siekiantis gauti pažymėjimą asmuo privalo:






  4.1. | siekiant gauti vyresniojo kapitono padėjėjo pažymėjimą – atitikti reikalavimus, taikomus 500 bruto tonažo ar didesnių laivų laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujančiam specialistui; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

siekiant gauti vyresniojo kapitono padėjėjo pažymėjimą – atitikti reikalavimus, taikomus 500 bruto tonažo ar didesnių laivų laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujančiam specialistui;

| 4.2. | siekiant gauti kapitono pažymėjimą – atitikti reikalavimus, taikomus 500 bruto tonažo ar didesnių laivų laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujančiam specialistui, ir turėti ne mažesnį negu 36 mėnesių darbo jūroje einant tas pareigas stažą; tačiau šis laikotarpis gali būti sutrumpintas iki 24 mėnesių, bet ne trumpesnio laikotarpio, jeigu ne mažiau kaip 12 mėnesių tokio darbo jūroje stažo įgyta dirbant vyresniuoju kapitono padėjėju; |
| --- | --- |

4.2.

siekiant gauti kapitono pažymėjimą – atitikti reikalavimus, taikomus 500 bruto tonažo ar didesnių laivų laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujančiam specialistui, ir turėti ne mažesnį negu 36 mėnesių darbo jūroje einant tas pareigas stažą; tačiau šis laikotarpis gali būti sutrumpintas iki 24 mėnesių, bet ne trumpesnio laikotarpio, jeigu ne mažiau kaip 12 mėnesių tokio darbo jūroje stažo įgyta dirbant vyresniuoju kapitono padėjėju;

| 4.3. | būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-II/2 poskyryje nuo 500 iki 3 000 bruto tonažo laivų kapitonams ir vyresniesiems kapitonų padėjėjams nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

4.3.

būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-II/2 poskyryje nuo 500 iki 3 000 bruto tonažo laivų kapitonams ir vyresniesiems kapitonų padėjėjams nustatytus kompetencijos normatyvus.

II/3 taisyklė

Privalomi minimalūs atestavimo reikalavimai, taikomi mažesnių negu 500 bruto tonažo laivų laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujantiems specialistams ir kapitonams

Pakrančių reisų nevykdantys laivai

| 1. | Kiekvienas laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujantis specialistas, dirbantis mažesniame negu 500 bruto tonažo pakrančių reisų nevykdančiame jūrų laive, privalo turėti kompetencijos pažymėjimą, taikomą darbui 500 bruto tonažo ar didesniuose laivuose. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas kapitonas, dirbantis mažesniame negu 500 bruto tonažo pakrančių reisų nevykdančiame jūrų laive, privalo turėti kompetencijos pažymėjimą, taikomą darbui kapitonu nuo 500 iki 3 000 bruto tonažo laivuose. |
| --- | --- |

2.

Pakrančių reisus vykdantys laivai

Laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujantis specialistas

| 3. | Kiekvienas mažesnių negu 500 bruto tonažo pakrančių reisus vykdančių laivų laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujantis specialistas privalo turėti kompetencijos pažymėjimą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiekvienas siekiantis gauti mažesnio negu 500 bruto tonažo pakrančių reisus vykdančio jūrų laivo laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujančio specialisto pažymėjimą asmuo privalo:






  4.1. | būti ne jaunesnis kaip 18 metų; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

būti ne jaunesnis kaip 18 metų;

| 4.2. | būti:






  4.2.1. | išklausęs specialų rengimo kursą, įskaitant įgytą atitinkamą darbo jūroje stažą, kaip to reikalauja valstybė narė, arba |
| --- | --- | --- |

4.2.

būti:

4.2.1.

išklausęs specialų rengimo kursą, įskaitant įgytą atitinkamą darbo jūroje stažą, kaip to reikalauja valstybė narė, arba

| 4.2.2. | įgijęs patvirtintą ne trumpesnį kaip 36 mėnesių darbo jūroje denio skyriuje stažą; |
| --- | --- |

4.2.2.

įgijęs patvirtintą ne trumpesnį kaip 36 mėnesių darbo jūroje denio skyriuje stažą;

| 4.3. | atitikti taikytinus IV skyriaus taisyklių reikalavimus, atitinkamai, kad galėtų pagal Radijo ryšio reglamentą vykdyti jam skirtas radijo ryšio pareigas; |
| --- | --- |

4.3.

atitikti taikytinus IV skyriaus taisyklių reikalavimus, atitinkamai, kad galėtų pagal Radijo ryšio reglamentą vykdyti jam skirtas radijo ryšio pareigas;

| 4.4. | turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-II/3 poskyryje mažesnių negu 500 bruto tonažo pakrančių reisus vykdančių laivų laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujantiems specialistams nustatytus kompetencijos normatyvus; |
| --- | --- |

4.4.

turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-II/3 poskyryje mažesnių negu 500 bruto tonažo pakrančių reisus vykdančių laivų laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujantiems specialistams nustatytus kompetencijos normatyvus;

| 4.5. | atitikti JRAB kodekso A-VI/1 poskyrio 2 dalyje, A-VI/2 poskyrio 1–4 dalyse, A-VI/3 poskyrio 1–4 dalyse ir A-VI/4 poskyrio 1, 2 bei 3 dalyse nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

4.5.

atitikti JRAB kodekso A-VI/1 poskyrio 2 dalyje, A-VI/2 poskyrio 1–4 dalyse, A-VI/3 poskyrio 1–4 dalyse ir A-VI/4 poskyrio 1, 2 bei 3 dalyse nustatytus kompetencijos normatyvus.

Kapitonas

| 5. | Kiekvienas kapitonas, dirbantis mažesniame negu 500 bruto tonažo pakrančių reisus vykdančiame jūrų laive, privalo turėti kompetencijos pažymėjimą. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kiekvienas siekiantis gauti mažesnio negu 500 bruto tonažo pakrančių reisus vykdančio jūrų laivo kapitono pažymėjimą asmuo privalo:






  6.1. | būti ne jaunesnis kaip 20 metų; |
| --- | --- | --- |

6.

6.1.

būti ne jaunesnis kaip 20 metų;

| 6.2. | būti įgijęs ne mažesnį kaip 12 mėnesių patvirtintą darbo jūroje laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujančiu specialistu stažą; |
| --- | --- |

6.2.

būti įgijęs ne mažesnį kaip 12 mėnesių patvirtintą darbo jūroje laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujančiu specialistu stažą;

| 6.3. | turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-II/3 poskyryje mažesnių negu 500 bruto tonažo pakrančių reisus atliekančių laivų kapitonams nustatytus kompetencijos normatyvus; |
| --- | --- |

6.3.

turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-II/3 poskyryje mažesnių negu 500 bruto tonažo pakrančių reisus atliekančių laivų kapitonams nustatytus kompetencijos normatyvus;

| 6.4. | atitikti JRAB kodekso A-VI/1 poskyrio 2 dalyje, A-VI/2 poskyrio 1–4 dalyse, A-VI/3 poskyrio 1–4 dalyse ir A-VI/4 poskyrio 1, 2 bei 3 dalyse nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

6.4.

atitikti JRAB kodekso A-VI/1 poskyrio 2 dalyje, A-VI/2 poskyrio 1–4 dalyse, A-VI/3 poskyrio 1–4 dalyse ir A-VI/4 poskyrio 1, 2 bei 3 dalyse nustatytus kompetencijos normatyvus.

Išimtys

| 7. | Jeigu Administracija mano, kad taikyti visus šios taisyklės bei JRAB kodekso A-II/3 poskyrio reikalavimus kuriam nors laivui neracionalu ar neįgyvendinama dėl jo dydžio ir plaukiojimo sąlygų, ji gali, kiek įmanoma, atleisti tokio laivo ar tokių laivų klasės kapitoną ir laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujantį specialistą nuo prievolės vykdyti kai kuriuos reikalavimus, atsižvelgdama į visų galinčių plaukioti tuose pačiuose vandenyse laivų saugą. |
| --- | --- |

7.

II/4 taisyklė

Privalomi minimalūs atestavimo reikalavimai, taikomi laivavedybos budėjimo pamainos eiliniams jūrininkams

| 1. | Kiekvienas 500 bruto tonažo ar didesnio jūrų laivo laivavedybos budėjimo pamainos eilinis jūrininkas, kuris nėra nei rengiamas eilinis jūrininkas, nei toks eilinis jūrininkas, kurio pareigoms vykdyti budėjimo metu nereikia kvalifikacijos, privalo būti atitinkamai atestuotas, kad galėtų vykdyti savo pareigas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti pažymėjimą asmuo privalo:






  2.1. | būti ne jaunesnis kaip 16 metų; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

būti ne jaunesnis kaip 16 metų;

| 2.2. | būti:






  2.2.1. | įgijęs patvirtintą darbo jūroje stažą, apimantį ne trumpesnį kaip šešių mėnesių rengimą ir praktiką, arba |
| --- | --- | --- |

2.2.

būti:

2.2.1.

įgijęs patvirtintą darbo jūroje stažą, apimantį ne trumpesnį kaip šešių mėnesių rengimą ir praktiką, arba

| 2.2.2. | išklausęs specialų rengimo kursą krante, prieš pradedant dirbti jūroje arba laive, apimantį įgytą patvirtintą ne mažesnį kaip dviejų mėnesių darbo jūroje stažą; |
| --- | --- |

2.2.2.

išklausęs specialų rengimo kursą krante, prieš pradedant dirbti jūroje arba laive, apimantį įgytą patvirtintą ne mažesnį kaip dviejų mėnesių darbo jūroje stažą;

| 2.3. | atitikti JRAB kodekso A-II/4 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.3.

atitikti JRAB kodekso A-II/4 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus.

| 3. | Pagal 2.2.1 ir 2.2.2 punktus privalomi darbo jūroje stažas, rengimas ir praktika turi būti susiję su laivavedybos budėjimo funkcijomis bei apimti pareigų vykdymą prižiūrint kapitonui, laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujančiam specialistui ar kvalifikuotam eiliniam jūrininkui. |
| --- | --- |

3.

II/5 taisyklė

Privalomi minimalūs atestavimo reikalavimai, taikomi atestuojant eilinius jūrininkus, siekiančius gauti kvalifikuoto denio skyriaus jūrininko pažymėjimą

| 1. | Kiekvienas 500 bruto tonažo ar didesnio jūrų laivo kvalifikuotas denio skyriaus jūrininkas privalo būti tinkamai atestuotas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti pažymėjimą asmuo privalo:






  2.1. | būti ne jaunesnis kaip 18 metų; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

būti ne jaunesnis kaip 18 metų;

| 2.2. | atitikti atestavimo reikalavimus, taikomus laivavedybos budėjimo pamainos eiliniam jūrininkui; |
| --- | --- |

2.2.

atitikti atestavimo reikalavimus, taikomus laivavedybos budėjimo pamainos eiliniam jūrininkui;

| 2.3. | turėti reikiamą kvalifikaciją dirbti laivavedybos pamainos eiliniu jūrininku ir įgytą patvirtintą darbo jūroje denio skyriuje stažą, kuris:






  2.3.1. | ne mažesnis kaip 18 mėnesių arba |
| --- | --- | --- |

2.3.

turėti reikiamą kvalifikaciją dirbti laivavedybos pamainos eiliniu jūrininku ir įgytą patvirtintą darbo jūroje denio skyriuje stažą, kuris:

2.3.1.

ne mažesnis kaip 18 mėnesių arba

| 2.3.2. | ne mažesnis kaip 12 mėnesių, o asmuo yra išklausęs patvirtintą rengimo kursą; |
| --- | --- |

2.3.2.

ne mažesnis kaip 12 mėnesių, o asmuo yra išklausęs patvirtintą rengimo kursą;

| 2.4. | atitikti JRAB kodekso A-II/5 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.4.

atitikti JRAB kodekso A-II/5 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus.

| 3. | Kiekviena valstybė narė palygina kompetencijos normatyvus, taikytus patyrusiems jūrininkams, kurie siekė gauti iki 2012 m. sausio 1 d. išduotus pažymėjimus, su JRAB kodekso A-II/5 poskyryje nustatytais pažymėjimo normatyvais ir nusprendžia, ar yra poreikis reikalauti, kad tas personalas atnaujintų savo kvalifikaciją. |
| --- | --- |

3.

III SKYRIUS

MAŠINŲ SKYRIUS

III/1 taisyklė

Privalomi minimalūs atestavimo reikalavimai, taikomi nuolat aptarnaujamo mašinų skyriaus budėjimo pamainai vadovaujantiems specialistams ar mechanikams, paskirtiems budėti periodiškai neaptarnaujamame mašinų skyriuje

| 1. | Kiekvienas 750 kW ir didesnio galingumo pagrindinių variklių jūrų laivo nuolat aptarnaujamo mašinų skyriaus budėjimo pamainai vadovaujantis specialistas ar mechanikas, paskirtas budėti periodiškai neaptarnaujamame tokio laivo mašinų skyriuje, privalo turėti kompetencijos pažymėjimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti pažymėjimą asmuo privalo:






  2.1. | būti ne jaunesnis kaip 18 metų; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

būti ne jaunesnis kaip 18 metų;

| 2.2. | būti išklausęs mišrųjį praktinių įgūdžių rengimo kursą ir turėti ne mažesnį kaip 12 mėnesių patvirtintą darbo jūroje pagal patvirtintą rengimo programą, apimančią rengimą laive pagal JRAB kodekso A-III/1 poskyrio reikalavimus, stažą, kuris yra dokumentuotas patvirtintos formos rengimo registravimo dienyne; arba būti išklausęs mišrųjį praktinių įgūdžių rengimo kursą ir turėti patvirtintą ne mažesnį kaip 36 mėnesių darbo jūroje stažą, o iš jų – ne mažiau kaip 30 mėnesių darbo jūroje mašinų skyriuje stažas; |
| --- | --- |

2.2.

būti išklausęs mišrųjį praktinių įgūdžių rengimo kursą ir turėti ne mažesnį kaip 12 mėnesių patvirtintą darbo jūroje pagal patvirtintą rengimo programą, apimančią rengimą laive pagal JRAB kodekso A-III/1 poskyrio reikalavimus, stažą, kuris yra dokumentuotas patvirtintos formos rengimo registravimo dienyne; arba būti išklausęs mišrųjį praktinių įgūdžių rengimo kursą ir turėti patvirtintą ne mažesnį kaip 36 mėnesių darbo jūroje stažą, o iš jų – ne mažiau kaip 30 mėnesių darbo jūroje mašinų skyriuje stažas;

| 2.3. | įgydamas privalomą darbo jūroje stažą, ne trumpiau kaip šešis mėnesius būti vykdęs budėjimo mašinų skyriuje pareigas vadovaujant vyriausiajam mechanikui ar kvalifikuotam mechanikui; |
| --- | --- |

2.3.

įgydamas privalomą darbo jūroje stažą, ne trumpiau kaip šešis mėnesius būti vykdęs budėjimo mašinų skyriuje pareigas vadovaujant vyriausiajam mechanikui ar kvalifikuotam mechanikui;

| 2.4. | turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-III/1 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus; |
| --- | --- |

2.4.

turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-III/1 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus;

| 2.5. | atitikti JRAB kodekso A-VI/1 poskyrio 2 dalyje, A-VI/2 poskyrio 1–4 dalyse, A-VI/3 poskyrio 1–4 dalyse ir A-VI/4 poskyrio 1, 2 bei 3 dalyse nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.5.

atitikti JRAB kodekso A-VI/1 poskyrio 2 dalyje, A-VI/2 poskyrio 1–4 dalyse, A-VI/3 poskyrio 1–4 dalyse ir A-VI/4 poskyrio 1, 2 bei 3 dalyse nustatytus kompetencijos normatyvus.

III/2 taisyklė

Privalomi minimalūs atestavimo reikalavimai, taikomi 3 000 kW ir didesnio galingumo pagrindinių variklių laivų vyriausiesiems mechanikams ir antriesiems mechanikams

| 1. | Kiekvienas 3 000 kW ir didesnio galingumo pagrindinių variklių jūrų laivo vyriausiasis mechanikas ir antrasis mechanikas privalo turėti kompetencijos pažymėjimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti pažymėjimą asmuo privalo:






  2.1. | atitikti atestavimo reikalavimus, taikomus 750 kW ir didesnio galingumo pagrindinių variklių jūrų laivo mašinų skyriaus budėjimo pamainai vadovaujančiam specialistui, ir turėti patvirtintą darbo jūroje einant tas pareigas stažą:






  2.1.1. | siekiant gauti antrojo mechaniko pažymėjimą – turėti ne mažesnį kaip 12 mėnesių kvalifikuoto mechaniko stažą; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1.

atitikti atestavimo reikalavimus, taikomus 750 kW ir didesnio galingumo pagrindinių variklių jūrų laivo mašinų skyriaus budėjimo pamainai vadovaujančiam specialistui, ir turėti patvirtintą darbo jūroje einant tas pareigas stažą:

2.1.1.

siekiant gauti antrojo mechaniko pažymėjimą – turėti ne mažesnį kaip 12 mėnesių kvalifikuoto mechaniko stažą;

| 2.1.2. | siekiant gauti vyriausiojo mechaniko pažymėjimą – turėti ne mažesnį kaip 36 mėnesių darbo stažą, tačiau šis laikotarpis gali būti sutrumpintas ne mažiau kaip iki 24 mėnesių, jeigu tokio darbo jūroje stažo 12 mėnesių asmuo dirbo antruoju mechaniku; |
| --- | --- |

2.1.2.

siekiant gauti vyriausiojo mechaniko pažymėjimą – turėti ne mažesnį kaip 36 mėnesių darbo stažą, tačiau šis laikotarpis gali būti sutrumpintas ne mažiau kaip iki 24 mėnesių, jeigu tokio darbo jūroje stažo 12 mėnesių asmuo dirbo antruoju mechaniku;

| 2.2. | turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-III/2 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.2.

turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-III/2 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus.

III/3 taisyklė

Privalomi minimalūs atestavimo reikalavimai, taikomi nuo 750 kW iki 3 000 kW galingumo pagrindinių variklių laivų vyriausiesiems mechanikams ir antriesiems mechanikams

| 1. | Kiekvienas nuo 750 kW iki 3 000 kW galingumo pagrindinių variklių jūrų laivo vyriausiasis mechanikas ir antrasis mechanikas privalo turėti kompetencijos pažymėjimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti pažymėjimą asmuo privalo:






  2.1. | atitikti atestavimo reikalavimus, taikomus mašinų skyriaus budėjimo pamainai vadovaujančiam specialistui, ir:






  2.1.1. | atestuojant antrojo mechaniko atestatui gauti – turėti ne mažesnį kaip 12 mėnesių patvirtintą darbo jūroje mechaniku stažuotoju ar mechaniku stažą; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1.

atitikti atestavimo reikalavimus, taikomus mašinų skyriaus budėjimo pamainai vadovaujančiam specialistui, ir:

2.1.1.

atestuojant antrojo mechaniko atestatui gauti – turėti ne mažesnį kaip 12 mėnesių patvirtintą darbo jūroje mechaniku stažuotoju ar mechaniku stažą;

| 2.1.2. | atestuojant vyriausiojo mechaniko atestatui gauti – turėti ne mažesnį kaip 24 mėnesių patvirtintą darbo jūroje stažą, iš kurio ne mažiau kaip 12 mėnesių einant pareigas, kurioms reikalinga antrojo mechaniko kvalifikacija; |
| --- | --- |

2.1.2.

atestuojant vyriausiojo mechaniko atestatui gauti – turėti ne mažesnį kaip 24 mėnesių patvirtintą darbo jūroje stažą, iš kurio ne mažiau kaip 12 mėnesių einant pareigas, kurioms reikalinga antrojo mechaniko kvalifikacija;

| 2.2. | turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-III/3 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.2.

turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-III/3 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus.

| 3. | Kiekvienas mechanikas, įgijęs antrojo mechaniko kvalifikaciją darbui 3 000 kW ir didesnio galingumo pagrindinių variklių laivuose, turi teisę dirbti vyriausiuoju mechaniku mažesnio kaip 3 000 kW galingumo pagrindinių variklių laivuose su sąlyga, kad pažymėjimas yra atitinkamai patvirtintas. |
| --- | --- |

3.

III/4 taisyklė

Privalomi minimalūs atestavimo reikalavimai, taikomi aptarnaujamo mašinų skyriaus budėjimo pamainos eiliniams jūrininkams ar eiliniams jūrininkams, paskirtiems vykdyti pareigas periodiškai neaptarnaujamame mašinų skyriuje

| 1. | Kiekvienas 750 kW ir didesnio galingumo pagrindinių variklių jūrų laivo mašinų skyriaus budėjimo pamainos eilinis jūrininkas ar eilinis jūrininkas, paskirtas vykdyti pareigas periodiškai neaptarnaujamame mašinų skyriuje, kurie nėra nei rengiami eiliniai jūrininkai, nei tokie eiliniai jūrininkai, kurių pareigoms vykdyti nereikia kvalifikacijos, privalo būti atestuoti, kad galėtų vykdyti tokias pareigas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti pažymėjimą asmuo privalo:






  2.1. | būti ne jaunesnis kaip 16 metų; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

būti ne jaunesnis kaip 16 metų;

| 2.2. | būti:






  2.2.1. | įgijęs patvirtintą darbo jūroje stažą, apimantį ne trumpesnį kaip šešių mėnesių rengimą ir praktiką, arba |
| --- | --- | --- |

2.2.

būti:

2.2.1.

įgijęs patvirtintą darbo jūroje stažą, apimantį ne trumpesnį kaip šešių mėnesių rengimą ir praktiką, arba

| 2.2.2. | išklausęs specialų rengimo kursą krante prieš pradedant dirbti jūroje ar laive, apimantį įgytą patvirtintą ne mažesnį kaip dviejų mėnesių darbo jūroje stažą; |
| --- | --- |

2.2.2.

išklausęs specialų rengimo kursą krante prieš pradedant dirbti jūroje ar laive, apimantį įgytą patvirtintą ne mažesnį kaip dviejų mėnesių darbo jūroje stažą;

| 2.3. | atitikti JRAB kodekso A-III/4 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.3.

atitikti JRAB kodekso A-III/4 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus.

| 3. | Pagal 2.2.1 ir 2.2.2 punktus privalomi darbo jūroje stažas, rengimas ir praktika turi būti susiję su budėjimo mašinų skyriuje funkcijomis bei apimti pareigų vykdymą prižiūrint kvalifikuotam mechanikui ar kvalifikuotam eiliniam jūrininkui. |
| --- | --- |

3.

III/5 taisyklė

Privalomi minimalūs atestavimo reikalavimai, taikomi aptarnaujamo mašinų skyriaus eiliniams jūrininkams, siekiantiems gauti kvalifikuoto mašinų skyriaus jūrininko ar kvalifikuoto jūrininko, paskirto vykdyti pareigas periodiškai neaptarnaujamame mašinų skyriuje, pažymėjimą

| 1. | Kiekvienas 750 kW ir didesnio galingumo pagrindinių variklių jūrų laivo mašinų skyriaus kvalifikuotas jūrininkas privalo būti tinkamai atestuotas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti pažymėjimą asmuo privalo:






  2.1. | būti ne jaunesnis kaip 18 metų; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

būti ne jaunesnis kaip 18 metų;

| 2.2. | atitikti privalomus minimalius atestavimo reikalavimus, taikomus siekiant gauti aptarnaujamo mašinų skyriaus budėjimo pamainos eilinio jūrininko ar eilinio jūrininko, paskirto vykdyti pareigas periodiškai neaptarnaujamame mašinų skyriuje, pažymėjimą; |
| --- | --- |

2.2.

atitikti privalomus minimalius atestavimo reikalavimus, taikomus siekiant gauti aptarnaujamo mašinų skyriaus budėjimo pamainos eilinio jūrininko ar eilinio jūrininko, paskirto vykdyti pareigas periodiškai neaptarnaujamame mašinų skyriuje, pažymėjimą;

| 2.3. | turėti reikiamą kvalifikaciją dirbti mašinų skyriaus budėjimo pamainos eiliniu jūrininku ir turėti patvirtintą darbo jūroje mašinų skyriuje stažą, kuris:






  2.3.1. | ne mažesnis kaip 12 mėnesių arba |
| --- | --- | --- |

2.3.

turėti reikiamą kvalifikaciją dirbti mašinų skyriaus budėjimo pamainos eiliniu jūrininku ir turėti patvirtintą darbo jūroje mašinų skyriuje stažą, kuris:

2.3.1.

ne mažesnis kaip 12 mėnesių arba

| 2.3.2. | ne mažesnis kaip 6 mėnesiai, o asmuo yra išklausęs patvirtintą rengimo kursą; |
| --- | --- |

2.3.2.

ne mažesnis kaip 6 mėnesiai, o asmuo yra išklausęs patvirtintą rengimo kursą;

| 2.4. | atitikti JRAB kodekso A-III/5 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.4.

atitikti JRAB kodekso A-III/5 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus.

| 3. | Kiekviena valstybė narė palygina kompetencijos normatyvus, taikytus mašinų skyriaus eiliniams jūrininkams, kurie siekė gauti iki 2012 m. sausio 1 d. išduotus pažymėjimus, su JRAB kodekso A-III/5 poskyryje nustatytais pažymėjimo normatyvais ir nusprendžia, ar yra poreikis reikalauti, kad tas personalas atnaujintų savo kvalifikaciją. |
| --- | --- |

3.

III/6 taisyklė

Privalomi minimalūs atestavimo reikalavimai, taikomi vadovaujančiam elektrotechnikos specialistui

| 1. | Kiekvienas 750 kW ir didesnio galingumo pagrindinių variklių jūrų laivo vadovaujantis elektrotechnikos specialistas privalo turėti kompetencijos pažymėjimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti pažymėjimą asmuo privalo:






  2.1. | būti ne jaunesnis kaip 18 metų; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

būti ne jaunesnis kaip 18 metų;

| 2.2. | būti baigęs ne mažiau kaip 12 mėnesių mišrųjį praktinių įgūdžių rengimo kursą ir turėti patvirtintą darbo jūroje stažą, kurio ne mažiau kaip 6 mėnesiai yra darbas jūroje pagal patvirtintą rengimo programą, atitinkančią JRAB kodekso A-III/6 poskyrio reikalavimus, ir kuris yra dokumentuotas patvirtintos formos rengimo registravimo dienyne; arba būti baigęs ne mažiau kaip 36 mėnesių mišrųjį praktinių įgūdžių rengimo kursą ir turėti patvirtintą ne mažesnį kaip 30 mėnesių darbo jūroje mašinų skyriuje stažą; |
| --- | --- |

2.2.

būti baigęs ne mažiau kaip 12 mėnesių mišrųjį praktinių įgūdžių rengimo kursą ir turėti patvirtintą darbo jūroje stažą, kurio ne mažiau kaip 6 mėnesiai yra darbas jūroje pagal patvirtintą rengimo programą, atitinkančią JRAB kodekso A-III/6 poskyrio reikalavimus, ir kuris yra dokumentuotas patvirtintos formos rengimo registravimo dienyne; arba būti baigęs ne mažiau kaip 36 mėnesių mišrųjį praktinių įgūdžių rengimo kursą ir turėti patvirtintą ne mažesnį kaip 30 mėnesių darbo jūroje mašinų skyriuje stažą;

| 2.3. | turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-III/6 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus; |
| --- | --- |

2.3.

turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-III/6 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus;

| 2.4. | atitikti JRAB kodekso A-VI/1 poskyrio 2 dalyje, A-VI/2 poskyrio 1–4 dalyse, A-VI/3 poskyrio 1–4 dalyse ir A-VI/4 poskyrio 1, 2 bei 3 dalyse nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.4.

atitikti JRAB kodekso A-VI/1 poskyrio 2 dalyje, A-VI/2 poskyrio 1–4 dalyse, A-VI/3 poskyrio 1–4 dalyse ir A-VI/4 poskyrio 1, 2 bei 3 dalyse nustatytus kompetencijos normatyvus.

| 3. | Kiekviena valstybė narė palygina kompetencijos normatyvus, taikytus vadovaujantiems elektrotechnikos specialistams, kurie siekė gauti iki 2012 m. sausio 1 d. išduotus pažymėjimus, su JRAB kodekso A-III/6 poskyryje nustatytais pažymėjimo normatyvais ir nusprendžia, ar yra poreikis reikalauti, kad tas personalas atnaujintų savo kvalifikaciją. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nepaisant 1, 2 ir 3 punktuose nustatytų reikalavimų, valstybė narė gali laikyti, kad tinkamos kvalifikacijos asmuo gali atlikti tam tikras A-III/6 poskyryje nustatytas funkcijas. |
| --- | --- |

4.

III/7 taisyklė

Privalomi minimalūs atestavimo reikalavimai, taikomi eiliniam elektrotechnikos specialistui

| 1. | Kiekvienas 750 kW ir didesnio galingumo pagrindinių variklių jūrų laivo eilinis elektrotechnikos specialistas turi būti tinkamai atestuotas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti pažymėjimą asmuo privalo:






  2.1. | būti ne jaunesnis kaip 18 metų; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

būti ne jaunesnis kaip 18 metų;

| 2.2. | turėti patvirtintą darbo jūroje stažą, apimantį ne trumpesnį kaip 12 mėnesių rengimą ir praktiką, arba |
| --- | --- |

2.2.

turėti patvirtintą darbo jūroje stažą, apimantį ne trumpesnį kaip 12 mėnesių rengimą ir praktiką, arba

| 2.3. | būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą, įskaitant įgytą patvirtintą ne mažesnį kaip 6 mėnesių darbo jūroje stažą, arba |
| --- | --- |

2.3.

būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą, įskaitant įgytą patvirtintą ne mažesnį kaip 6 mėnesių darbo jūroje stažą, arba

| 2.4. | turėti kvalifikaciją, atitinkančią JRAB kodekso A-III/7 poskyrio lentelėje nurodytą techninę kompetenciją, ir patvirtintą ne mažesnį kaip 3 mėnesių darbo jūroje stažą ir |
| --- | --- |

2.4.

turėti kvalifikaciją, atitinkančią JRAB kodekso A-III/7 poskyrio lentelėje nurodytą techninę kompetenciją, ir patvirtintą ne mažesnį kaip 3 mėnesių darbo jūroje stažą ir

| 2.5. | atitikti JRAB kodekso A-III/7 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.5.

atitikti JRAB kodekso A-III/7 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus.

| 3. | Kiekviena valstybė narė palygina kompetencijos normatyvus, taikytus eiliniams elektrotechnikos specialistams, kurie siekė gauti iki 2012 m. sausio 1 d. išduotus pažymėjimus, su JRAB kodekso A-III/7 poskyryje nustatytais pažymėjimo normatyvais ir nusprendžia, ar yra poreikis reikalauti, kad tas personalas atnaujintų savo kvalifikaciją. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nepaisant 1, 2 bei 3 punktuose nustatytų reikalavimų, valstybė narė gali laikyti, kad tinkamos kvalifikacijos asmuo gali atlikti tam tikras A-III/7 poskyryje nustatytas funkcijas. |
| --- | --- |

4.

IV SKYRIUS

RADIJO RYŠYS IR RADIJO RYŠIO OPERATORIAI

Paaiškinimas

Privalomos nuostatos, susijusios su radijo ryšio budėjimu, yra išdėstytos Radijo ryšio reglamente ir SOLAS 74 su pakeitimais. Nuostatos, susijusios su radijo ryšio įrangos eksploatavimu, yra išdėstytos SOLAS 74 su pakeitimais bei Tarptautinės jūrų organizacijos priimtose rekomendacijose.

IV/1 taisyklė

Taikymas

| 1. | Išskyrus 2 punkte numatytus atvejus, šio skyriaus nuostatos taikomos Globalinėje jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistemoje (toliau – GMDSS) dirbančių laivų radijo ryšio operatoriams, kaip nurodyta SOLAS 74 su pakeitimais. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Laivų, kuriems nėra privaloma laikytis SOLAS 74 IV skyriaus nuostatų dėl GMDSS, radijo ryšio operatoriai neprivalo laikytis šio skyriaus nuostatų. Tačiau radijo ryšio operatoriai tuose laivuose privalo laikytis Radijo ryšio reglamento. Valstybės narės užtikrina, kad tokiems radijo ryšio operatoriams būtų išduodami ar pripažįstami atitinkami Radijo ryšio reglamente nustatyti pažymėjimai. |
| --- | --- |

2.

IV/2 taisyklė

Privalomi minimalūs atestavimo reikalavimai, taikomi GMDSS radijo ryšio operatoriams

| 1. | Kiekvienas asmuo, atsakingas už radijo ryšio operacijas arba vykdantis tas operacijas laive, kuris privalo dalyvauti GMDSS, privalo turėti GMDSS pažymėjimą, valstybės narės išduotą ar pripažintą pagal Radijo ryšio reglamento nuostatas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Be to, kiekvienas siekiantis gauti kompetencijos pažymėjimą darbui laive, kuriame pagal SOLAS 74 su pakeitimais turi būti radijo ryšio įranga, asmuo privalo:






  2.1. | būti ne jaunesnis kaip 18 metų; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

būti ne jaunesnis kaip 18 metų;

| 2.2. | turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-IV/2 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.2.

turėti patvirtintą išsilavinimą bei būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-IV/2 poskyryje nustatytus kompetencijos normatyvus.

V SKYRIUS

SPECIALŪS TAM TIKRŲ TIPŲ LAIVŲ PERSONALO RENGIMO REIKALAVIMAI

V/1-1 taisyklė

Privalomi minimalūs naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių kapitonų, vadovaujančių specialistų ir eilinių jūrininkų rengimo ir kvalifikacijos reikalavimai

| 1. | Naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių vadovaujantys specialistai ir eiliniai jūrininkai, kuriems yra paskirtos konkrečios pareigos, susijusios su kroviniu bei krovimo įranga, privalo turėti naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso pažymėjimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso pažymėjimą asmuo turi būti išklausęs pagrindinį rengimo kursą pagal JRAB kodekso A-VI/1 poskyrio nuostatas ir privalo:






  2.1. | turėti ne mažesnį kaip trijų mėnesių patvirtintą darbo jūroje naftos ir cheminių medžiagų tanklaiviuose stažą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-1 poskyrio 1 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus arba |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

turėti ne mažesnį kaip trijų mėnesių patvirtintą darbo jūroje naftos ir cheminių medžiagų tanklaiviuose stažą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-1 poskyrio 1 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus arba

| 2.2. | būti išklausęs naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių krovimo pagrindinį rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-1 poskyrio 1 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.2.

būti išklausęs naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių krovimo pagrindinį rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-1 poskyrio 1 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus.

| 3. | Kapitonai, vyresnieji kapitono padėjėjai, vyriausieji mechanikai, antrieji mechanikai ir bet kurie tiesiogiai už naftos tanklaivių krovinio pakrovimą ir iškrovimą, gabenamo krovinio priežiūrą, krovinio tvarkymą, tankų valymą ar kitus su kroviniu susijusius veiksmus naftos tanklaiviuose atsakingi asmenys privalo turėti naftos tanklaivių krovimo specialaus rengimo kurso pažymėjimą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiekvienas siekiantis gauti naftos tanklaivių krovimo specialaus rengimo kurso pažymėjimą asmuo privalo:






  4.1. | atitikti naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso pažymėjimo reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

atitikti naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso pažymėjimo reikalavimus;

| 4.2. | turėti reikiamą kvalifikaciją naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso atestatui gauti ir:






  4.2.1. | turėti ne mažesnį kaip trijų mėnesių patvirtintą darbo jūroje naftos tanklaiviuose stažą arba |
| --- | --- | --- |

4.2.

turėti reikiamą kvalifikaciją naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso atestatui gauti ir:

4.2.1.

turėti ne mažesnį kaip trijų mėnesių patvirtintą darbo jūroje naftos tanklaiviuose stažą arba

| 4.2.2. | būti išklausęs ne trumpesnį kaip vieno mėnesio patvirtintą rengimo kursą naftos tanklaivyje, per kurį tanklaivis pakrautas ir iškrautas ne mažiau kaip tris kartus ir kuris yra dokumentuotas patvirtintos formos rengimo registravimo dienyne, atsižvelgiant į JRAB kodekso B-V/1 poskyrio rekomendacijas; |
| --- | --- |

4.2.2.

būti išklausęs ne trumpesnį kaip vieno mėnesio patvirtintą rengimo kursą naftos tanklaivyje, per kurį tanklaivis pakrautas ir iškrautas ne mažiau kaip tris kartus ir kuris yra dokumentuotas patvirtintos formos rengimo registravimo dienyne, atsižvelgiant į JRAB kodekso B-V/1 poskyrio rekomendacijas;

| 4.3. | būti išklausęs patvirtintą naftos tanklaivių krovimo specialų rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-1 poskyrio 2 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

4.3.

būti išklausęs patvirtintą naftos tanklaivių krovimo specialų rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-1 poskyrio 2 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus.

| 5. | Kapitonai, vyresnieji kapitono padėjėjai, vyriausieji mechanikai, antrieji mechanikai ir bet kurie tiesiogiai už cheminių medžiagų tanklaivių krovinio pakrovimą ir iškrovimą, gabenamo krovinio priežiūrą, krovinio tvarkymą, tankų valymą ar kitus su kroviniu susijusius veiksmus cheminių medžiagų tanklaiviuose atsakingi asmenys privalo turėti cheminių medžiagų tanklaivių krovimo specialaus rengimo kurso pažymėjimą. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kiekvienas siekiantis gauti cheminių medžiagų tanklaivių krovimo specialaus rengimo kurso pažymėjimą asmuo privalo:






  6.1. | atitikti naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso pažymėjimo reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

6.

6.1.

atitikti naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso pažymėjimo reikalavimus;

| 6.2. | turėti reikiamą kvalifikaciją naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso atestatui gauti, ir:






  6.2.1. | turėti ne mažesnį kaip trijų mėnesių patvirtintą darbo jūroje cheminių medžiagų tanklaiviuose stažą arba |
| --- | --- | --- |

6.2.

turėti reikiamą kvalifikaciją naftos ir cheminių medžiagų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso atestatui gauti, ir:

6.2.1.

turėti ne mažesnį kaip trijų mėnesių patvirtintą darbo jūroje cheminių medžiagų tanklaiviuose stažą arba

| 6.2.2. | būti išklausęs ne trumpesnį kaip vieno mėnesio patvirtintą rengimo kursą cheminių medžiagų tanklaivyje, per kurį tanklaivis pakrautas ir iškrautas ne mažiau kaip tris kartus ir kuris yra dokumentuotas patvirtintos formos rengimo registravimo dienyne, atsižvelgiant į JRAB kodekso B-V/1 poskyrio rekomendacijas; |
| --- | --- |

6.2.2.

būti išklausęs ne trumpesnį kaip vieno mėnesio patvirtintą rengimo kursą cheminių medžiagų tanklaivyje, per kurį tanklaivis pakrautas ir iškrautas ne mažiau kaip tris kartus ir kuris yra dokumentuotas patvirtintos formos rengimo registravimo dienyne, atsižvelgiant į JRAB kodekso B-V/1 poskyrio rekomendacijas;

| 6.3. | būti išklausęs patvirtintą cheminių medžiagų tanklaivių krovimo specialų rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-1 poskyrio 3 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

6.3.

būti išklausęs patvirtintą cheminių medžiagų tanklaivių krovimo specialų rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-1 poskyrio 3 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus.

| 7. | Valstybės narės užtikrina, kad jūrininkams, kurių kvalifikacija tokia, kaip nurodyta atitinkamai 2, 4 ar 6 punktuose, būtų išduoti tinkamumo liudijimai arba kad esami kompetencijos pažymėjimai ar tinkamumo liudijimai būtų tinkamai patvirtinti. |
| --- | --- |

7.

V/1-2 taisyklė

Privalomi minimalūs suskystintų dujų tanklaivių kapitonų, vadovaujančių specialistų ir eilinių jūrininkų rengimo ir kvalifikacijos reikalavimai

| 1. | Suskystintų dujų tanklaivių vadovaujantys specialistai ir eiliniai jūrininkai, kuriems yra paskirtos konkrečios pareigos, susijusios su kroviniu bei krovimo įranga, privalo turėti suskystintų dujų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso pažymėjimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti suskystintų dujų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso pažymėjimą asmuo turi būti išklausęs pagrindinį rengimo kursą pagal JRAB kodekso A-VI/1 poskyrio nuostatas ir privalo:






  2.1. | turėti ne mažesnį kaip trijų mėnesių patvirtintą darbo jūroje suskystintų dujų tanklaiviuose stažą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-2 poskyrio 1 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus arba |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

turėti ne mažesnį kaip trijų mėnesių patvirtintą darbo jūroje suskystintų dujų tanklaiviuose stažą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-2 poskyrio 1 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus arba

| 2.2. | būti išklausęs suskystintų dujų tanklaivių krovimo pagrindinį rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-2 poskyrio 1 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.2.

būti išklausęs suskystintų dujų tanklaivių krovimo pagrindinį rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-2 poskyrio 1 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus.

| 3. | Kapitonai, vyresnieji kapitono padėjėjai, vyriausieji mechanikai, antrieji mechanikai ir bet kurie tiesiogiai už suskystintų dujų tanklaivių krovinio pakrovimą ir iškrovimą, gabenamo krovinio priežiūrą, krovinio tvarkymą, tankų valymą ar kitus su kroviniu susijusius veiksmus suskystintų dujų tanklaiviuose atsakingi asmenys privalo turėti suskystintų dujų tanklaivių krovimo specialaus rengimo kurso pažymėjimą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiekvienas siekiantis gauti suskystintų dujų tanklaivių krovimo specialaus rengimo kurso pažymėjimą asmuo privalo:






  4.1. | atitikti suskystintų dujų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso pažymėjimo reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

atitikti suskystintų dujų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso pažymėjimo reikalavimus;

| 4.2. | turėti reikiamą kvalifikaciją suskystintų dujų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso atestatui gauti ir:






  4.2.1. | turėti ne mažesnį kaip trijų mėnesių patvirtintą darbo jūroje suskystintų dujų tanklaiviuose stažą arba |
| --- | --- | --- |

4.2.

turėti reikiamą kvalifikaciją suskystintų dujų tanklaivių krovimo pagrindinio rengimo kurso atestatui gauti ir:

4.2.1.

turėti ne mažesnį kaip trijų mėnesių patvirtintą darbo jūroje suskystintų dujų tanklaiviuose stažą arba

| 4.2.2. | būti išklausęs ne trumpesnį kaip vieno mėnesio patvirtintą rengimo kursą suskystintų dujų tanklaivyje, per kurį tanklaivis pakrautas ir iškrautas ne mažiau kaip tris kartus ir kuris yra dokumentuotas patvirtintos formos rengimo registravimo dienyne, atsižvelgiant į JRAB kodekso B-V/1 poskyrio rekomendacijas; |
| --- | --- |

4.2.2.

būti išklausęs ne trumpesnį kaip vieno mėnesio patvirtintą rengimo kursą suskystintų dujų tanklaivyje, per kurį tanklaivis pakrautas ir iškrautas ne mažiau kaip tris kartus ir kuris yra dokumentuotas patvirtintos formos rengimo registravimo dienyne, atsižvelgiant į JRAB kodekso B-V/1 poskyrio rekomendacijas;

| 4.3. | būti išklausęs patvirtintą suskystintų dujų tanklaivių krovimo specialų rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-2 poskyrio 2 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

4.3.

būti išklausęs patvirtintą suskystintų dujų tanklaivių krovimo specialų rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/1-2 poskyrio 2 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus.

| 5. | Valstybės narės užtikrina, kad jūrininkams, kurių kvalifikacija tokia, kaip nurodyta atitinkamai 2 ar 4 punkte, būtų išduoti tinkamumo liudijimai arba kad esami kompetencijos pažymėjimai ar tinkamumo liudijimai būtų tinkamai patvirtinti. |
| --- | --- |

5.

V/2 taisyklė

Privalomi minimalūs keleivinių laivų kapitonų, vadovaujančių specialistų, eilinių jūrininkų ir kito personalo rengimo ir kvalifikacijos reikalavimai

| 1. | Ši taisyklė taikoma tarptautinius reisus vykdančių keleivinių laivų kapitonams, vadovaujantiems specialistams, eiliniams jūrininkams ir kitam personalui. Dėl šių reikalavimų taikymo vidaus reisus vykdančių keleivinių laivų personalui sprendimą priima valstybės narės. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Iki tarnybinių užduočių paskyrimo visi keleiviniame laive dirbantys asmenys turi atitikti JRAB kodekso A-VI/1 poskyrio 1 dalies reikalavimus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Keleiviniuose laivuose dirbantys kapitonai, vadovaujantys specialistai, eiliniai jūrininkai ir kitas personalas privalo išklausyti pagal savo pareigas, užduotis ir įsipareigojimus 5–9 punktuose nurodytus rengimo ir supažindinimo kursus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kapitonai, vadovaujantys specialistai, eiliniai jūrininkai ir kitas personalas, kuriems privaloma išklausyti rengimo kursą pagal 7, 8 ir 9 punktus, privalo ne rečiau kaip kas penkerius metus išklausyti atitinkamą žinių atnaujinimo kursą arba privalo pateikti įrodymą, kad per paskutinius penkerius metus pasiekė lygį, atitinkantį reikiamą kompetencijos normatyvą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Keleiviniuose laivuose dirbantis personalas privalo išklausyti pagal savo pareigas, užduotis ir įsipareigojimus JRAB kodekso A-V/2 poskyrio 1 dalyje nurodytą supažindinimo su keleivinių laivų avarinėmis situacijomis kursą. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Keleivinių laivų personalas, tiesiogiai aptarnaujantis keleivius keleiviams skirtose keleivinių laivų patalpose, privalo išklausyti JRAB kodekso A-V/2 poskyrio 2 dalyje nurodytą rengimo kursą saugos tema. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kapitonai, vadovaujantys specialistai, eiliniai jūrininkai, įgiję kvalifikaciją pagal šio priedo II, III ir VII skyrius, ir kitas personalas, kurie pagal laivo įgulos sąrašą privalo padėti keleiviams keleiviniuose laivuose susidarius avarinei situacijai, privalo išklausyti JRAB kodekso A-V/2 poskyrio 3 dalyje nurodytą pasirengimo valdyti minią keleiviniuose laivuose kursą. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Keleivinių laivų kapitonai, vyriausieji mechanikai, vyresnieji kapitono padėjėjai, antrieji mechanikai ir bet kurie asmenys, kurie laivo įgulos sąraše paskirti atsakingais už keleivių saugą avarinių situacijų keleiviniuose laivuose metu, privalo išklausyti JRAB kodekso A-V/2 poskyrio 4 dalyje nurodytą patvirtintą rengimo kursą krizių valdymo ir žmonių elgesio tema. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ro-ro keleivinių laivų kapitonai, vyriausieji mechanikai, vyresnieji kapitono padėjėjai, antrieji mechanikai ir bet kurie asmenys, kuriems paskirta tiesioginė atsakomybė už keleivių įlaipinimą bei išlaipinimą, krovinio pakrovimą, iškrovimą ar sutvirtinimą arba laivo korpuso angų sandarinimą, privalo išklausyti JRAB kodekso A-V/2 poskyrio 5 dalyje nurodytą patvirtintą rengimo kursą keleivių bei krovinio saugos ir laivo korpuso sandarumo tema. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienam asmeniui būtų išduodami dokumentiniai įrodymai, liudijantys, kad jis išklausė atitinkamą kursą, nustačius, kad jo kvalifikacija atitinka 6–9 punktus. |
| --- | --- |

10.

V/3 taisyklė

Privalomi minimalūs laivų, kuriems taikomas IGF kodeksas, kapitonų, vadovaujančių specialistų, eilinių jūrininkų ir kito personalo rengimo ir kvalifikacijos reikalavimai

| 1. | Ši taisyklė taikoma laivų, kuriems taikomas IGF kodeksas, kapitonams, vadovaujantiems specialistams, eiliniams jūrininkams ir kitam personalui. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Iki tarnybinių užduočių paskyrimo laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, jūrininkai privalo išklausyti pagal savo pareigas, užduotis ir įsipareigojimus 4–9 punktuose nurodytus rengimo kursus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Visi jūrininkai, dirbantys laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, iki tarnybinių užduočių paskyrimo privalo būti tinkamai supažindinti su laivu ir jo įranga, kaip nurodyta šios direktyvos 15 straipsnio 1 dalies d punkte. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jūrininkai, atsakingi už paskirtas saugos užtikrinimo užduotis, susijusias su kuro tvarkymu, kuro naudojimu ar reagavimu į avarines situacijas, susijusias su kuru, laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, privalo turėti darbui laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, būtiną pagrindinio rengimo kurso pažymėjimą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiekvienas asmuo, siekiantis gauti darbui laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, būtiną pagrindinio rengimo kurso pažymėjimą, turi būti išklausęs pagrindinį rengimo kursą pagal JRAB kodekso A-V/3 poskyrio 1 dalies nuostatas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jūrininkai, atsakingi už paskirtas saugos užtikrinimo užduotis, susijusias su kuro tvarkymu, kuro naudojimu ar reagavimu į avarines situacijas, susijusias su kuru, laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, pagal V/1-2 taisyklės 2 ir 5 dalis arba V/1-2 taisyklės 4 ir 5 dalis įgiję su suskystintų dujų tanklaiviais susijusią kvalifikaciją ir atestatą, laikomi atitinkančiais JRAB kodekso A-V/3 poskyrio 1 dalyje nurodytus reikalavimus, susijusius su darbo laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, pagrindinio rengimo kursu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kapitonai, mechanikai ir visas personalas, kurie tiesiogiai atsakingi už kuro ir kuro sistemų tvarkymą ir naudojimą laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, privalo turėti darbui laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, būtiną specialaus rengimo kurso pažymėjimą. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kiekvienas asmuo, siekiantis gauti darbui laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, būtiną specialaus rengimo kurso pažymėjimą, turėdamas 4 punkte nurodytą tinkamumo liudijimą, privalo:






  8.1. | būti baigęs patvirtintą darbui laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, būtiną specialų rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/3 poskyrio 2 dalyje nurodytą kompetencijos normatyvą; |
| --- | --- | --- |

8.

8.1.

būti baigęs patvirtintą darbui laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, būtiną specialų rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/3 poskyrio 2 dalyje nurodytą kompetencijos normatyvą;

| 8.2. | turėti bent vieno mėnesio trukmės patvirtintą darbo jūroje stažą, kuris apima bent tris bunkeriavimo operacijas laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas. Dvi iš trijų bunkeriavimo operacijų gali būti pakeistos 8.1 punkte nurodyto rengimo kurso dalimi laikomu patvirtintu bunkeriavimo operacijų srities rengimo kursu, kuriam naudojami treniruokliai. |
| --- | --- |

8.2.

turėti bent vieno mėnesio trukmės patvirtintą darbo jūroje stažą, kuris apima bent tris bunkeriavimo operacijas laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas. Dvi iš trijų bunkeriavimo operacijų gali būti pakeistos 8.1 punkte nurodyto rengimo kurso dalimi laikomu patvirtintu bunkeriavimo operacijų srities rengimo kursu, kuriam naudojami treniruokliai.

| 9. | Kapitonai, mechanikai ir bet kurie asmenys, kurie tiesiogiai atsakingi už kuro tvarkymą ir naudojimą laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, pagal JRAB kodekso A–V/1-2 poskyrio 2 dalyje nurodytus kompetencijos normatyvus įgiję kvalifikaciją ir atestatą, kad galėtų dirbti suskystintų dujų tanklaiviuose, laikomi įvykdžiusiais JRAB kodekso A-V/3 poskyrio 2 dalyje nurodytus reikalavimus, susijusius su darbui laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas, būtinu specialiu rengimo kursu su sąlyga, kad jie taip pat:






  9.1. | yra įvykdę 6 punkto reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

9.

9.1.

yra įvykdę 6 punkto reikalavimus;

| 9.2. | yra įvykdę 8.2 punkte nustatytus bunkeriavimo reikalavimus arba dalyvavo atliekant tris suskystintų dujų tanklaivio krovimo operacijas; |
| --- | --- |

9.2.

yra įvykdę 8.2 punkte nustatytus bunkeriavimo reikalavimus arba dalyvavo atliekant tris suskystintų dujų tanklaivio krovimo operacijas;

| 9.3. | per paskutinių penkerių metų laikotarpį yra įgiję trijų mėnesių darbo jūroje stažą:






  9.3.1. | laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas; |
| --- | --- | --- |

9.3.

per paskutinių penkerių metų laikotarpį yra įgiję trijų mėnesių darbo jūroje stažą:

9.3.1.

laivuose, kuriems taikomas IGF kodeksas;

| 9.3.2. | tanklaiviuose, kurie kaip krovinį veža kurą, kuriam taikomas IGF kodeksas, arba |
| --- | --- |

9.3.2.

tanklaiviuose, kurie kaip krovinį veža kurą, kuriam taikomas IGF kodeksas, arba

| 9.3.3. | laivuose, kurie kaip kurą naudoja dujas ar žemos pliūpsnio temperatūros kurą. |
| --- | --- |

9.3.3.

laivuose, kurie kaip kurą naudoja dujas ar žemos pliūpsnio temperatūros kurą.

| 10. | Valstybės narės užtikrina, kad jūrininkams, kurie yra įgiję kvalifikaciją atitinkamai pagal 4 ar 7 punktą, būtų išduoti tinkamumo liudijimai. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pagal 4 ar 7 punktą tinkamumo liudijimą įgiję jūrininkai privalo ne rečiau kaip kas penkerius metus išklausyti atitinkamą žinių atnaujinimo kursą arba privalo pateikti įrodymą, kad per paskutinius penkerius metus pasiekė lygį, atitinkantį reikiamą kompetencijos normatyvą. |
| --- | --- |

11.

V/4 taisyklė

Privalomi minimalūs poliariniuose vandenyse plaukiojančių laivų kapitonų ir denio skyriaus vadovaujančių specialistų rengimo ir kvalifikacijos reikalavimai

| 1. | Poliariniuose vandenyse plaukiojančių laivų kapitonai, vyresnieji kapitono padėjėjai ir laivavedybos budėjimo pamainai vadovaujantys specialistai turi turėti su poliariniuose vandenyse plaukiojančiais laivais susijusio pagrindinio rengimo kurso pažymėjimą, kaip reikalaujama Poliariniame kodekse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiekvienas asmuo, siekiantis gauti darbui poliariniuose vandenyse plaukiojančiuose laivuose būtiną pagrindinio rengimo kurso pažymėjimą, turi būti išklausęs patvirtintą su poliariniuose vandenyse plaukiojančiais laivais susijusį pagrindinį rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/4 poskyrio 1 dalyje nurodytą kompetencijos normatyvą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poliariniuose vandenyse plaukiojančių laivų kapitonai ir vyresnieji kapitono padėjėjai turi turėti specialaus su poliariniuose vandenyse plaukiojančiais laivais susijusio rengimo kurso pažymėjimą, kaip reikalaujama Poliariniame kodekse. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiekvienas asmuo, siekiantis gauti su poliariniuose vandenyse plaukiojančiais laivais susijusio specialaus rengimo kurso pažymėjimą, privalo:






  4.1. | įvykdyti su poliariniuose vandenyse plaukiojančiais laivais susijusio pagrindinio rengimo kurso pažymėjimo reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

įvykdyti su poliariniuose vandenyse plaukiojančiais laivais susijusio pagrindinio rengimo kurso pažymėjimo reikalavimus;

| 4.2. | turėti bent dviejų mėnesių trukmės patvirtintą darbo jūroje – denio skyriuje vadovavimo lygmeniu ar susijusį su budėjimo pareigomis eksploatavimo lygmeniu – stažą, įgytą poliariniuose vandenyse, arba kitą lygiavertį patvirtintą darbo jūroje stažą; |
| --- | --- |

4.2.

turėti bent dviejų mėnesių trukmės patvirtintą darbo jūroje – denio skyriuje vadovavimo lygmeniu ar susijusį su budėjimo pareigomis eksploatavimo lygmeniu – stažą, įgytą poliariniuose vandenyse, arba kitą lygiavertį patvirtintą darbo jūroje stažą;

| 4.3. | būti išklausęs patvirtintą specialų su poliariniuose vandenyse plaukiojančiais laivais susijusį rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/4 poskyrio 2 dalyje nurodytą kompetencijos normatyvą. |
| --- | --- |

4.3.

būti išklausęs patvirtintą specialų su poliariniuose vandenyse plaukiojančiais laivais susijusį rengimo kursą ir atitikti JRAB kodekso A-V/4 poskyrio 2 dalyje nurodytą kompetencijos normatyvą.

| 5. | Valstybės narės užtikrina, kad jūrininkams, kurie yra įgiję kvalifikaciją atitinkamai pagal 2 ar 4 punktą, būtų išduoti tinkamumo liudijimai. |
| --- | --- |

5.

VI SKYRIUS

VEIKSMAI AVARINIŲ SITUACIJŲ METU, DARBO SAUGOS, SAUGUMO, MEDICININĖS PRIEŽIŪROS IR GELBĖJIMO FUNKCIJOS

VI/1 taisyklė

Privalomi minimalūs reikalavimai dėl visų jūrininkų supažindinimo su sauga ir pagrindinio rengimo ir mokymo saugos tema

| 1. | Jūrininkai privalo išklausyti supažindinimo su sauga ir pagrindinį rengimo kursą arba baigti mokymą pagal JRAB kodekso A-VI/1 poskyrį ir atitikti jame nustatytus atitinkamus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tais atvejais, kai atestavimo reikalavimai išduodamam tam tikram atestatui gauti neapima pagrindinio rengimo kurso, išduodamas tinkamumo liudijimas, kuriame nurodoma, kad dokumento turėtojas išklausė pagrindinį rengimo kursą. |
| --- | --- |

2.

VI/2 taisyklė

Privalomi minimalūs reikalavimai, taikomi išduodant tinkamumo liudijimus darbui su gelbėjimosi valtimis ir plaustais, gelbėjimo valtimis ir greitaeigėmis gelbėjimo valtimis

| 1. | Kiekvienas siekiantis gauti tinkamumo liudijimą darbui su gelbėjimosi valtimis bei plaustais ir gelbėjimo valtimis, išskyrus greitaeiges gelbėjimo valtis, asmuo privalo:






  1.1. | būti ne jaunesnis kaip 18 metų; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

būti ne jaunesnis kaip 18 metų;

| 1.2. | turėti patvirtintą ne mažesnį kaip 12 mėnesių darbo jūroje stažą arba būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir turėti ne mažesnį kaip šešių mėnesių darbo jūroje stažą; |
| --- | --- |

1.2.

turėti patvirtintą ne mažesnį kaip 12 mėnesių darbo jūroje stažą arba būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą ir turėti ne mažesnį kaip šešių mėnesių darbo jūroje stažą;

| 1.3. | atitikti JRAB kodekso A-VI/2 poskyrio 1–4 dalyse nustatytus darbo su gelbėjimosi valtimis ir plaustais bei gelbėjimo valtimis kompetencijos normatyvus tinkamumo liudijimui gauti. |
| --- | --- |

1.3.

atitikti JRAB kodekso A-VI/2 poskyrio 1–4 dalyse nustatytus darbo su gelbėjimosi valtimis ir plaustais bei gelbėjimo valtimis kompetencijos normatyvus tinkamumo liudijimui gauti.

| 2. | Kiekvienas siekiantis gauti tinkamumo liudijimą darbui su greitaeigėmis gelbėjimo valtimis asmuo privalo:






  2.1. | turėti tinkamumo liudijimą darbui su gelbėjimosi valtimis ir plaustais bei gelbėjimo valtimis, išskyrus greitaeiges gelbėjimo valtis; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

turėti tinkamumo liudijimą darbui su gelbėjimosi valtimis ir plaustais bei gelbėjimo valtimis, išskyrus greitaeiges gelbėjimo valtis;

| 2.2. | būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą; |
| --- | --- |

2.2.

būti išklausęs patvirtintą rengimo kursą;

| 2.3. | atitikti JRAB kodekso A-VI/2 poskyrio 7–10 dalyse nustatytus darbo su greitaeigėmis gelbėjimo valtimis kompetencijos normatyvus tinkamumo liudijimui gauti. |
| --- | --- |

2.3.

atitikti JRAB kodekso A-VI/2 poskyrio 7–10 dalyse nustatytus darbo su greitaeigėmis gelbėjimo valtimis kompetencijos normatyvus tinkamumo liudijimui gauti.

VI/3 taisyklė

Privalomi minimalūs specialaus gaisrų gesinimo rengimo reikalavimai

| 1. | Jūrininkai, kuriems paskirta vadovauti gaisrų gesinimo operacijoms, privalo būti sėkmingai išklausę specialų gaisrų gesinimo rengimo kursą, kuriame dėmesys visų pirma skiriamas organizavimui, taktikai ir vadovavimui, pagal JRAB kodekso A-VI/3 poskyrio 1–4 dalių nuostatas ir atitikti jame nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tais atvejais, kai atestavimo reikalavimai išduodamam tam tikram atestatui gauti neapima specialaus gaisrų gesinimo rengimo, išduodamas tinkamumo liudijimas, kuriame nurodoma, kad dokumento turėtojas išklausė specialų gaisrų gesinimo rengimo kursą. |
| --- | --- |

2.

VI/4 taisyklė

Privalomi minimalūs pirmosios medicinos pagalbos teikimo ir medicininės priežiūros reikalavimai

| 1. | Jūrininkai, kuriems paskirta teikti laive pirmąją medicinos pagalbą, privalo atitikti JRAB kodekso A-VI/4 poskyrio 1, 2 ir 3 dalyse pirmajai medicinos pagalbai nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jūrininkai, kurie yra atsakingi už medicininę priežiūrą laive, privalo atitikti JRAB kodekso A-VI/4 poskyrio 4, 5 ir 6 dalyse medicininei priežiūrai nustatytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tais atvejais, kai atestavimo reikalavimai išduodamam tam tikram atestatui neapima pirmosios medicinos pagalbos ar medicininės priežiūros rengimo, išduodamas tinkamumo liudijimas, kuriame nurodoma, kad dokumento turėtojas išklausė pirmosios medicinos pagalbos ar medicininės priežiūros rengimo kursą. |
| --- | --- |

3.

VI/5 taisyklė

Privalomi minimalūs laivo apsaugos pareigūnų tinkamumo liudijimų išdavimo reikalavimai

| 1. | Kiekvienas siekiantis gauti laivo apsaugos pareigūno tinkamumo liudijimą asmuo privalo:






  1.1. | turėti patvirtintą ne mažesnį kaip 12 mėnesių darbo jūroje stažą ar atitinkamą darbo jūroje stažą ir laivo eksploatacijos žinių; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

turėti patvirtintą ne mažesnį kaip 12 mėnesių darbo jūroje stažą ar atitinkamą darbo jūroje stažą ir laivo eksploatacijos žinių;

| 1.2. | atitikti JRAB kodekso A-VI/5 poskyrio 1–4 dalyse nustatytus kompetencijos normatyvus laivo apsaugos pareigūno tinkamumo liudijimui gauti. |
| --- | --- |

1.2.

atitikti JRAB kodekso A-VI/5 poskyrio 1–4 dalyse nustatytus kompetencijos normatyvus laivo apsaugos pareigūno tinkamumo liudijimui gauti.

| 2. | Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienam asmeniui būtų išduodamas tinkamumo liudijimas, nustačius, kad jo kvalifikacija atitinka šios taisyklės nuostatas. |
| --- | --- |

2.

VI/6 taisyklė

Privalomi minimalūs apsaugos rengimo ir mokymo reikalavimai visiems jūrininkams

| 1. | Jūrininkai privalo išklausyti supažindinimo su apsaugos reikalavimais bei apsaugos žinių kursą arba baigti mokymą pagal JRAB kodekso A-VI/6 poskyrio 1–4 dalis ir atitikti jame nustatytus atitinkamus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tais atvejais, kai atestavimo reikalavimai išduodamam tam tikram atestatui gauti neapima apsaugos žinių, išduodamas tinkamumo liudijimas, kuriame nurodoma, kad dokumento turėtojas išklausė apsaugos žinių rengimo kursą. |
| --- | --- |

2.

Jūrininkai, kuriems paskirtos su apsauga susijusios pareigos

| 3. | Jūrininkai, kuriems paskirtos su apsauga susijusios pareigos, turi atitikti JRAB kodekso A-VI/6 poskyrio 6, 7 ir 8 punktuose nurodytus kompetencijos normatyvus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tais atvejais, kai atestavimo reikalavimai išduodamam tam tikram atestatui gauti neapima paskirtų su apsauga susijusių pareigų, išduodamas tinkamumo liudijimas, kuriame nurodoma, kad dokumento turėtojas išklausė paskirtų su apsauga susijusių pareigų rengimo kursą. |
| --- | --- |

4.

VII SKYRIUS

ALTERNATYVUS ATESTAVIMAS

VII/1 taisyklė

Alternatyvių pažymėjimų išdavimas

| 1. | Nepaisant šio priedo II ir III skyriuose išdėstytų atestavimo reikalavimų, valstybės narės gali nutarti išduoti ar įgalioti išduoti kitokius pažymėjimus, nei nurodyti tų skyrių taisyklėse, su sąlyga, kad:






  1.1. | į pažymėjimus ir patvirtinimus įrašomos funkcijos ir su jomis susiję atsakomybės lygiai yra parinkti iš funkcijų ir lygių, esančių JRAB kodekso A-II/1, A-II/2, A-II/3, A-II/4, A-II/5, A-III/1, A-III/2, A-III/3, A-III/4, A-III/5 ir A-IV/2 poskyriuose, ir visiškai juos atitinka; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

į pažymėjimus ir patvirtinimus įrašomos funkcijos ir su jomis susiję atsakomybės lygiai yra parinkti iš funkcijų ir lygių, esančių JRAB kodekso A-II/1, A-II/2, A-II/3, A-II/4, A-II/5, A-III/1, A-III/2, A-III/3, A-III/4, A-III/5 ir A-IV/2 poskyriuose, ir visiškai juos atitinka;

| 1.2. | kandidatai turi patvirtintą išsilavinimą ir yra išklausę patvirtintą rengimo kursą bei atitinka tiesiogiai susijusiuose JRAB kodekso poskyriuose nustatytus kompetencijos normatyvų reikalavimus, kaip nurodyta to kodekso A-VII/1 poskyryje, reikalingus funkcijoms ir lygiams, kurie turi būti nurodyti pažymėjimuose ir patvirtinimuose; |
| --- | --- |

1.2.

kandidatai turi patvirtintą išsilavinimą ir yra išklausę patvirtintą rengimo kursą bei atitinka tiesiogiai susijusiuose JRAB kodekso poskyriuose nustatytus kompetencijos normatyvų reikalavimus, kaip nurodyta to kodekso A-VII/1 poskyryje, reikalingus funkcijoms ir lygiams, kurie turi būti nurodyti pažymėjimuose ir patvirtinimuose;

| 1.3. | kandidatai yra įgiję patvirtintą funkcijas ir lygius, kurie turi būti nurodyti pažymėjime, atitinkantį darbo jūroje stažą. Minimalus darbo jūroje stažas turi prilygti darbo jūroje stažui, nustatytam šio priedo II ir III skyriuose. Tačiau minimalus darbo jūroje stažas privalo būti ne mažesnis už nustatytą JRAB kodekso A-VII/2 poskyryje; |
| --- | --- |

1.3.

kandidatai yra įgiję patvirtintą funkcijas ir lygius, kurie turi būti nurodyti pažymėjime, atitinkantį darbo jūroje stažą. Minimalus darbo jūroje stažas turi prilygti darbo jūroje stažui, nustatytam šio priedo II ir III skyriuose. Tačiau minimalus darbo jūroje stažas privalo būti ne mažesnis už nustatytą JRAB kodekso A-VII/2 poskyryje;

| 1.4. | siekiantys gauti pažymėjimą asmenys, kurie turi vykdyti laivavedybos funkciją eksploatavimo lygiu, privalo atitikti atitinkamai jiems taikytinus IV skyriaus taisyklių reikalavimus dėl jiems paskirtų radijo ryšio pareigų vykdymo taip, kaip nustatyta Radijo ryšio reglamente; |
| --- | --- |

1.4.

siekiantys gauti pažymėjimą asmenys, kurie turi vykdyti laivavedybos funkciją eksploatavimo lygiu, privalo atitikti atitinkamai jiems taikytinus IV skyriaus taisyklių reikalavimus dėl jiems paskirtų radijo ryšio pareigų vykdymo taip, kaip nustatyta Radijo ryšio reglamente;

| 1.5. | pažymėjimai išduodami pagal šios direktyvos 4 straipsnio reikalavimus ir JRAB kodekso VII skyriaus nuostatas. |
| --- | --- |

1.5.

pažymėjimai išduodami pagal šios direktyvos 4 straipsnio reikalavimus ir JRAB kodekso VII skyriaus nuostatas.

| 2. | Joks pažymėjimas negali būti išduotas pagal šį skyrių tol, kol valstybė narė Komisijai neperduoda pagal JRAB konvenciją reikalaujamos informacijos. |
| --- | --- |

2.

VII/2 taisyklė

Jūrininkų atestavimas

Kiekvienas jūrininkas, atliekantis bet kurią funkciją ar kelias funkcijas, nurodytas JRAB kodekso II skyriaus A-II/1, A-II/2, A-II/3, A-II/4 ar A-II/5 arba III skyriaus A-III/1, A-III/2, A-III/3, A-III/4 ar A-III/5, arba IV skyriaus A-IV/2 lentelėse, privalo turėti kompetencijos pažymėjimą ar tinkamumo liudijimą, priklausomai nuo to, kas taikytina.

VII/3 taisyklė

Alternatyvių pažymėjimų išdavimą reglamentuojantys principai

| 1. | Kiekviena valstybė narė, nusprendusi išduoti alternatyvius pažymėjimus arba įgalioti kitus juos išduoti, užtikrina, kad būtų laikomasi šių principų:






  1.1. | neįdiegiama jokia alternatyvaus atestavimo sistema, nebent tuo atveju, jei ji užtikrintų bent tokį patį saugos jūroje lygį ir tokį patį prevencinį poveikį taršos atžvilgiu, kaip yra nustatyta kituose skyriuose; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

neįdiegiama jokia alternatyvaus atestavimo sistema, nebent tuo atveju, jei ji užtikrintų bent tokį patį saugos jūroje lygį ir tokį patį prevencinį poveikį taršos atžvilgiu, kaip yra nustatyta kituose skyriuose;

| 1.2. | laikantis bet kokios pagal šį skyrių pradedamos taikyti alternatyvaus atestavimo tvarkos, numatomas alternatyvių pažymėjimų ir pagal kitus skyrius išduodamų pažymėjimų tarpusavio pakeičiamumas. |
| --- | --- |

1.2.

laikantis bet kokios pagal šį skyrių pradedamos taikyti alternatyvaus atestavimo tvarkos, numatomas alternatyvių pažymėjimų ir pagal kitus skyrius išduodamų pažymėjimų tarpusavio pakeičiamumas.

| 2. | 1 punkte nurodytu tarpusavio pakeičiamumo principu užtikrinama, kad:






  2.1. | jūrininkai, atestuoti pagal II skyriuje ir (arba) III skyriuje nustatytą tvarką, ir jūrininkai, atestuoti pagal VII skyrių, galėtų dirbti laivuose tiek esant tradicinei, tiek kitokiai darbo laive organizavimo formai; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

jūrininkai, atestuoti pagal II skyriuje ir (arba) III skyriuje nustatytą tvarką, ir jūrininkai, atestuoti pagal VII skyrių, galėtų dirbti laivuose tiek esant tradicinei, tiek kitokiai darbo laive organizavimo formai;

| 2.2. | jūrininkai nebūtų rengiami tam tikrai darbo laive tvarkai tokiu būdu, kuris sumažintų jų galimybes panaudoti savo įgytus įgūdžius kitur. |
| --- | --- |

2.2.

jūrininkai nebūtų rengiami tam tikrai darbo laive tvarkai tokiu būdu, kuris sumažintų jų galimybes panaudoti savo įgytus įgūdžius kitur.

| 3. | Išduodant pažymėjimą pagal šį skyrių, atsižvelgiama į šiuos principus:






  3.1. | alternatyvūs pažymėjimai negali būti išduodami:






  3.1.1. | siekiant sumažinti laivų įgulas; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

3.1.

alternatyvūs pažymėjimai negali būti išduodami:

3.1.1.

siekiant sumažinti laivų įgulas;

| 3.1.2. | pakenkiant profesijos reputacijai ar sumenkinant jūrininkų profesionalumą arba |
| --- | --- |

3.1.2.

pakenkiant profesijos reputacijai ar sumenkinant jūrininkų profesionalumą arba

| 3.1.3. | siekiant pateisinti bendrą mašinų ir denio skyrių vadovaujančių specialistų budėjimo pareigų bet kurios konkrečios budėjimo pamainos metu skyrimą vienam pažymėjimo turėtojui; |
| --- | --- |

3.1.3.

siekiant pateisinti bendrą mašinų ir denio skyrių vadovaujančių specialistų budėjimo pareigų bet kurios konkrečios budėjimo pamainos metu skyrimą vienam pažymėjimo turėtojui;

| 3.2. | laivui vadovaujantis asmuo nurodomas kaip jo kapitonas ir bet kokios alternatyvaus atestavimo tvarkos įdiegimas neturi turėti neigiamų pasekmių kapitono teisinei padėčiai bei jo įgaliojimams. |
| --- | --- |

3.2.

laivui vadovaujantis asmuo nurodomas kaip jo kapitonas ir bet kokios alternatyvaus atestavimo tvarkos įdiegimas neturi turėti neigiamų pasekmių kapitono teisinei padėčiai bei jo įgaliojimams.

| 4. | 1 ir 2 punktuose pateiktais principais užtikrinamas tiek denio skyriaus jūrininkų, tiek mechanikų kompetencijos išsaugojimas. |
| --- | --- |

4.

---

II PRIEDAS

20 STRAIPSNIO 2 DALYJE NURODYTŲ TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ IŠDUOTŲ ATESTATŲ ARBA TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ ĮGALIOJIMU IŠDUOTŲ ATESTATŲ PRIPAŽINIMO KRITERIJAI

| 1. | Trečioji valstybė turi būti JRAB konvencijos Šalis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trečiąją valstybę Saugumo jūroje komitetas turi įvardinti kaip valstybę, kuri įrodė, jog ji visiškai įgyvendina JRAB konvencijos nuostatas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europos jūrų saugumo agentūros padedama ir prireikus dalyvaujant atitinkamai valstybei narei, Komisija įvertino tą valstybę (vertinant taip pat galėjo būti tikrinami įrenginiai ir procedūros) ir patvirtino, kad visiškai laikomasi JRAB konvencijos reikalavimų, susijusių su rengimo, atestavimo ir kokybės normatyvais. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Valstybė narė privalo sudaryti susitarimą su atitinkama trečiąją valstybe dėl įsipareigojimo, kad apie bet kokį didesnį rengimo ir atestavimo laikantis JRAB konvencijos pasikeitimą būtų nedelsiant pranešama. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Valstybė narė privalo nustatyti priemones, siekdama užtikrinti, kad jūrininkai, kurie pripažinimui pateikia atestatus, norėdami užimti vadovaujančią poziciją, turėtų pakankamas žinias apie atitinkamos valstybės narės jūrų teisės aktus, kurie yra susiję su tomis funkcijomis, kurias atlikti jie įgalioti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jeigu valstybė narė nori papildyti trečiosios valstybės reikalavimų laikymosi įvertinimą, įvertindama tam tikras jūrininkų rengimo įstaigas, ji tai daro pagal JRAB kodekso A-I/6 poskyrį. |
| --- | --- |

6.

---

III PRIEDAS

STATISTIKOS TIKSLAIS KOMISIJAI PERDUODAMOS INFORMACIJOS TIPAS

| 1. | Kai daroma nuoroda į šį priedą, pateikiama ši JRAB kodekso A-I/2 poskyrio 9 dalyje nurodyta informacija apie visus kompetencijos pažymėjimus arba patvirtinimus, liudijančius jų išdavimą, ir apie visus patvirtinimus, liudijančius kitų valstybių išduotų Kompetencijos pažymėjimų pripažinimą, o simboliu (*) pažymėtos nuostatos informacija pateikiama anonimizuota forma, kaip reikalaujama šios direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje: | Kompetencijos pažymėjimai/patvirtinimai, liudijantys jų išdavimą:






  — | unikalus jūrininko identifikacijos numeris, jeigu žinomas(*), |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kompetencijos pažymėjimai/patvirtinimai, liudijantys jų išdavimą:

—

unikalus jūrininko identifikacijos numeris, jeigu žinomas(*),

| — | jūrininko vardas ir pavardė(*), |
| --- | --- |

—

jūrininko vardas ir pavardė(*),

| — | jūrininko gimimo data, |
| --- | --- |

—

jūrininko gimimo data,

| — | jūrininko pilietybė, |
| --- | --- |

—

jūrininko pilietybė,

| — | jūrininko lytis, |
| --- | --- |

—

jūrininko lytis,

| — | kompetencijos pažymėjimo patvirtinimo numeris(*), |
| --- | --- |

—

kompetencijos pažymėjimo patvirtinimo numeris(*),

| — | patvirtinimo, liudijančio išdavimą, numeris(*), |
| --- | --- |

—

patvirtinimo, liudijančio išdavimą, numeris(*),

| — | pareigos, |
| --- | --- |

—

pareigos,

| — | išdavimo data arba vėliausio dokumento atnaujinimo data, |
| --- | --- |

—

išdavimo data arba vėliausio dokumento atnaujinimo data,

| — | galiojimo terminas, |
| --- | --- |

—

galiojimo terminas,

| — | pažymėjimo statusas, |
| --- | --- |

—

pažymėjimo statusas,

| — | apribojimai. |
| --- | --- |

—

apribojimai.

| | Patvirtinimai, liudijantys kitų valstybių išduotų kompetencijos pažymėjimų pripažinimą:






  — | unikalus jūrininko identifikacijos numeris, jeigu žinomas(*), |
| --- | --- | --- |

Patvirtinimai, liudijantys kitų valstybių išduotų kompetencijos pažymėjimų pripažinimą:

—

unikalus jūrininko identifikacijos numeris, jeigu žinomas(*),

| — | jūrininko vardas ir pavardė(*), |
| --- | --- |

—

jūrininko vardas ir pavardė(*),

| — | jūrininko gimimo data, |
| --- | --- |

—

jūrininko gimimo data,

| — | jūrininko pilietybė, |
| --- | --- |

—

jūrininko pilietybė,

| — | jūrininko lytis, |
| --- | --- |

—

jūrininko lytis,

| — | pirminį kompetencijos pažymėjimą išdavusi valstybė, |
| --- | --- |

—

pirminį kompetencijos pažymėjimą išdavusi valstybė,

| — | pirminio kompetencijos pažymėjimo numeris(*), |
| --- | --- |

—

pirminio kompetencijos pažymėjimo numeris(*),

| — | patvirtinimo, liudijančio pripažinimą, numeris(*), |
| --- | --- |

—

patvirtinimo, liudijančio pripažinimą, numeris(*),

| — | pareigos, |
| --- | --- |

—

pareigos,

| — | išdavimo data arba vėliausio dokumento atnaujinimo data, |
| --- | --- |

—

išdavimo data arba vėliausio dokumento atnaujinimo data,

| — | galiojimo terminas, |
| --- | --- |

—

galiojimo terminas,

| — | patvirtinimo statusas, |
| --- | --- |

—

patvirtinimo statusas,

| — | apribojimai. |
| --- | --- |

—

apribojimai.

| 2. | Valstybės narės savanoriškais pagrindais gali pateikti informaciją apie eiliniams jūrininkams pagal JRAB konvencijos priedo II, III bei VII skyrius išduotus tinkamumo liudijimus, pavyzdžiui:






  — | unikalus jūrininko identifikacijos numerį, jeigu žinomas(*), |
| --- | --- | --- |

2.

—

unikalus jūrininko identifikacijos numerį, jeigu žinomas(*),

| — | jūrininko vardą ir pavardę(*), |
| --- | --- |

—

jūrininko vardą ir pavardę(*),

| — | jūrininko gimimo datą, |
| --- | --- |

—

jūrininko gimimo datą,

| — | jūrininko pilietybę, |
| --- | --- |

—

jūrininko pilietybę,

| — | jūrininko lytį, |
| --- | --- |

—

jūrininko lytį,

| — | tinkamumo liudijimo numerį(*), |
| --- | --- |

—

tinkamumo liudijimo numerį(*),

| — | pareigas, |
| --- | --- |

—

pareigas,

| — | išdavimo datą arba vėliausio dokumento atnaujinimą, |
| --- | --- |

—

išdavimo datą arba vėliausio dokumento atnaujinimą,

| — | galiojimo terminą, |
| --- | --- |

—

galiojimo terminą,

| — | tinkamumo liudijimo statusą. |
| --- | --- |

—

tinkamumo liudijimo statusą.

---

IV PRIEDAS

A dalis

Panaikinama direktyva ir jos vėlesnių dalinių pakeitimų sąrašas (nurodyti 34 straipsnyje)

| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/106/EB
  (OL L 323, 2008 12 3, p. 33). | |
| --- | --- |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/35/ES
  (OL L 343, 2012 12 14, p. 78). | |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1159
  (OL L 188, 2019 7 12, p. 94). | tik 1 straipsnis ir priedas |

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/106/EB

(OL L 323, 2008 12 3, p. 33).

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/35/ES

(OL L 343, 2012 12 14, p. 78).

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1159

(OL L 188, 2019 7 12, p. 94).

tik 1 straipsnis ir priedas

B dalis

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminai (nurodyti 34 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo terminas |
| --- | --- |
| 2012/35/ES | 2014 m. liepos 4 d., išskyrus 1 straipsnio 5 punktą
  2015 m. sausio 4 d., kiek tai susiję su 1 straipsnio 5 punktu |
| (ES) 2019/1159 | 2021 m. rugpjūčio 2 d. |

Direktyva

Perkėlimo terminas

2012/35/ES

2014 m. liepos 4 d., išskyrus 1 straipsnio 5 punktą

2015 m. sausio 4 d., kiek tai susiję su 1 straipsnio 5 punktu

(ES) 2019/1159

2021 m. rugpjūčio 2 d.

---

V PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Direktyva 2008/106/EB | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1 straipsnio įžanginiai žodžiai | 2 straipsnio įžanginiai žodžiai |
| 1 straipsnio 1–26 punktai | 2 straipsnio 1–26 punktai |
| 1 straipsnio 28 punktas | 2 straipsnio 27 punktas |
| 1 straipsnio 29 punktas | 2 straipsnio 28 punktas |
| 1 straipsnio 30 punktas | 2 straipsnio 29 punktas |
| 1 straipsnio 31 punktas | 2 straipsnio 30 punktas |
| 1 straipsnio 32 punktas | 2 straipsnio 31 punktas |
| 1 straipsnio 33 punktas | 2 straipsnio 32 punktas |
| 1 straipsnio 34 punktas | 2 straipsnio 33 punktas |
| 1 straipsnio 35 punktas | 2 straipsnio 34 punktas |
| 1 straipsnio 36 punktas | 2 straipsnio 35 punktas |
| 1 straipsnio 37 punktas | 2 straipsnio 36 punktas |
| 1 straipsnio 38 punktas | 2 straipsnio 37 punktas |
| 1 straipsnio 39 punktas | 2 straipsnio 38 punktas |
| 1 straipsnio 40 punktas | 2 straipsnio 39 punktas |
| 1 straipsnio 41 punktas | 2 straipsnio 40 punktas |
| 1 straipsnio 42 punktas | 2 straipsnio 41 punktas |
| 1 straipsnio 43 punktas | 2 straipsnio 42 punktas |
| 1 straipsnio 44 punktas | 2 straipsnio 43 punktas |
| 1 straipsnio 45 punktas | 2 straipsnio 44 punktas |
| 1 straipsnio 46 punktas | 2 straipsnio 45 punktas |
| 2 ir 3 straipsniai | 1 ir 3 straipsniai |
| 5 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys | 4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |
| 5 straipsnio 3a dalis | 4 straipsnio 4 dalis |
| 5 straipsnio 4 dalis | 4 straipsnio 5 dalis |
| 5 straipsnio 5 dalis | 4 straipsnio 6 dalis |
| 5 straipsnio 6 dalis | 4 straipsnio 7 dalis |
| 5 straipsnio 7 dalis | 4 straipsnio 8 dalis |
| 5 straipsnio 8 dalis | 4 straipsnio 9 dalis |
| 5 straipsnio 9 dalis | 4 straipsnio 10 dalis |
| 5 straipsnio 10 dalis | 4 straipsnio 11 dalis |
| 5 straipsnio 11 dalis | 4 straipsnio 12 dalis |
| 5 straipsnio 12 dalis | 4 straipsnio 13 dalis |
| 5 straipsnio 13 dalis | 4 straipsnio 14 dalis |
| 5a straipsnis | 5 straipsnis |
| 5b straipsnis | 6 straipsnis |
| 6 straipsnis | 7 straipsnis |
| 7 straipsnio 1 dalis | 8 straipsnio 1 dalis |
| 7 straipsnio 1a dalis | 8 straipsnio 2 dalis |
| 7 straipsnio 2 dalis | 8 straipsnio 3 dalis |
| 7 straipsnio 3 dalis | 8 straipsnio 4 dalis |
| 7 straipsnio 3a dalis | 8 straipsnio 5 dalis |
| 7 straipsnio 3b dalis | 8 straipsnio 6 dalis |
| 7 straipsnio 4 dalis | 8 straipsnio 7 dalis |
| 8 straipsnis | 9 straipsnis |
| 9 straipsnis | 10 straipsnis |
| 10 straipsnis | 11 straipsnis |
| 11 straipsnis | 12 straipsnis |
| 12 straipsnio 1 dalis | 13 straipsnio 1 dalis |
| 12 straipsnio 2 dalis | 13 straipsnio 2 dalis |
| 12 straipsnio 2a dalis | 13 straipsnio 3 dalis |
| 12 straipsnio 2b dalis | 13 straipsnio 4 dalis |
| 12 straipsnio 3 dalis | 13 straipsnio 5 dalis |
| 12 straipsnio 3a dalis | 13 straipsnio 6 dalis |
| 12 straipsnio 4 dalis | 13 straipsnio 7 dalis |
| 12 straipsnio 5 dalis | 13 straipsnio 8 dalis |
| 13 straipsnis | 14 straipsnis |
| 14 straipsnis | 15 straipsnis |
| 15 straipsnis | 16 straipsnis |
| 16 straipsnis | 17 straipsnis |
| 17 straipsnis | 18 straipsnis |
| 18 straipsnis | 19 straipsnis |
| 19 straipsnis | 20 straipsnis |
| 20 straipsnis | 21 straipsnis |
| 21 straipsnis | 22 straipsnis |
| 22 straipsnis | 23 straipsnis |
| 23 straipsnis | 24 straipsnis |
| 24 straipsnis | 25 straipsnis |
| 25 straipsnis | 26 straipsnis |
| 25a straipsnis | 27 straipsnis |
| 26 straipsnis | 28 straipsnis |
| 27 straipsnis | 29 straipsnis |
| 27a straipsnis | 30 straipsnis |
| 28 straipsnio 1 dalis | 31 straipsnio 1 dalis |
| 28 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys | 31 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa |
| 28 straipsnio 2 dalies antras sakinys | 31 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| 29 straipsnis | 32 straipsnis |
| 30 straipsnis | — |
| 31 straipsnis | 33 straipsnis |
| 32 straipsnis | 34 straipsnis |
| — | 35 straipsnis |
| 34 straipsnis | 36 straipsnis |
| I priedas | I priedas |
| II priedas | II priedas |
| III priedas | IV priedas |
| IV priedas | V priedas |
| V priedas | III priedas |

Direktyva 2008/106/EB

Ši direktyva

1 straipsnio įžanginiai žodžiai

2 straipsnio įžanginiai žodžiai

1 straipsnio 1–26 punktai

2 straipsnio 1–26 punktai

1 straipsnio 28 punktas

2 straipsnio 27 punktas

1 straipsnio 29 punktas

2 straipsnio 28 punktas

1 straipsnio 30 punktas

2 straipsnio 29 punktas

1 straipsnio 31 punktas

2 straipsnio 30 punktas

1 straipsnio 32 punktas

2 straipsnio 31 punktas

1 straipsnio 33 punktas

2 straipsnio 32 punktas

1 straipsnio 34 punktas

2 straipsnio 33 punktas

1 straipsnio 35 punktas

2 straipsnio 34 punktas

1 straipsnio 36 punktas

2 straipsnio 35 punktas

1 straipsnio 37 punktas

2 straipsnio 36 punktas

1 straipsnio 38 punktas

2 straipsnio 37 punktas

1 straipsnio 39 punktas

2 straipsnio 38 punktas

1 straipsnio 40 punktas

2 straipsnio 39 punktas

1 straipsnio 41 punktas

2 straipsnio 40 punktas

1 straipsnio 42 punktas

2 straipsnio 41 punktas

1 straipsnio 43 punktas

2 straipsnio 42 punktas

1 straipsnio 44 punktas

2 straipsnio 43 punktas

1 straipsnio 45 punktas

2 straipsnio 44 punktas

1 straipsnio 46 punktas

2 straipsnio 45 punktas

2 ir 3 straipsniai

1 ir 3 straipsniai

5 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

5 straipsnio 3a dalis

4 straipsnio 4 dalis

5 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 5 dalis

5 straipsnio 5 dalis

4 straipsnio 6 dalis

5 straipsnio 6 dalis

4 straipsnio 7 dalis

5 straipsnio 7 dalis

4 straipsnio 8 dalis

5 straipsnio 8 dalis

4 straipsnio 9 dalis

5 straipsnio 9 dalis

4 straipsnio 10 dalis

5 straipsnio 10 dalis

4 straipsnio 11 dalis

5 straipsnio 11 dalis

4 straipsnio 12 dalis

5 straipsnio 12 dalis

4 straipsnio 13 dalis

5 straipsnio 13 dalis

4 straipsnio 14 dalis

5a straipsnis

5 straipsnis

5b straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnis

7 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1a dalis

8 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 3a dalis

8 straipsnio 5 dalis

7 straipsnio 3b dalis

8 straipsnio 6 dalis

7 straipsnio 4 dalis

8 straipsnio 7 dalis

8 straipsnis

9 straipsnis

9 straipsnis

10 straipsnis

10 straipsnis

11 straipsnis

11 straipsnis

12 straipsnis

12 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2a dalis

13 straipsnio 3 dalis

12 straipsnio 2b dalis

13 straipsnio 4 dalis

12 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 5 dalis

12 straipsnio 3a dalis

13 straipsnio 6 dalis

12 straipsnio 4 dalis

13 straipsnio 7 dalis

12 straipsnio 5 dalis

13 straipsnio 8 dalis

13 straipsnis

14 straipsnis

14 straipsnis

15 straipsnis

15 straipsnis

16 straipsnis

16 straipsnis

17 straipsnis

17 straipsnis

18 straipsnis

18 straipsnis

19 straipsnis

19 straipsnis

20 straipsnis

20 straipsnis

21 straipsnis

21 straipsnis

22 straipsnis

22 straipsnis

23 straipsnis

23 straipsnis

24 straipsnis

24 straipsnis

25 straipsnis

25 straipsnis

26 straipsnis

25a straipsnis

27 straipsnis

26 straipsnis

28 straipsnis

27 straipsnis

29 straipsnis

27a straipsnis

30 straipsnis

28 straipsnio 1 dalis

31 straipsnio 1 dalis

28 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys

31 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

28 straipsnio 2 dalies antras sakinys

31 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

29 straipsnis

32 straipsnis

30 straipsnis

—

31 straipsnis

33 straipsnis

32 straipsnis

34 straipsnis

—

35 straipsnis

34 straipsnis

36 straipsnis

I priedas

I priedas

II priedas

II priedas

III priedas

IV priedas

IV priedas

V priedas

V priedas

III priedas

---