# Eiropas Savienības L 152/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 152 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 3. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 152

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 3. jūnijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/868 (2022. gada 30. maijs) par Eiropas datu pārvaldību un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1724 (Datu pārvaldības akts) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/869 (2022. gada 30. maijs) par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013 | 45 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/870 (2022. gada 30. maijs) par pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem, ar kuriem papildina tirdzniecības koncesijas, kas Ukrainas ražojumiem piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses | 103 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/871 (2022. gada 30. maijs), ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK attiecībā uz tā piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu (
  1
  ) | 109 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/868 (2022. gada 30. maijs) par Eiropas datu pārvaldību un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1724 (Datu pārvaldības akts) (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/869 (2022. gada 30. maijs) par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013

45

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/870 (2022. gada 30. maijs) par pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem, ar kuriem papildina tirdzniecības koncesijas, kas Ukrainas ražojumiem piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses

103

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/871 (2022. gada 30. maijs), ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK attiecībā uz tā piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu (
  1
  )

1

109

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Informācija par to, ka stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem | 112 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/872 (2022. gada 1. jūnijs), ar ko attiecībā uz izmaiņām mērķa Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai darbības programmu paraugā un mērķa Eiropas teritoriālā sadarbība sadarbības programmu paraugā attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 288/2014 | 113 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/873 (2022. gada 2. jūnijs), ar ko 331. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida | 184 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/874 (2022. gada 1. jūnijs) par N-(trihlormetiltio)ftalimīdu (folpetu) saturoša biocīda atļaujas noteikumiem un nosacījumiem, ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 1. punktu izskatīšanai nodevusi Nīderlande
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 3465)

   (
  1
  ) | 187 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/875 (2022. gada 1. jūnijs) par konkrētiem pagaidu ārkārtas pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri Itālijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 3727)

   (
  1
  ) | 190 |

II   Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Informācija par to, ka stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem

112

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/872 (2022. gada 1. jūnijs), ar ko attiecībā uz izmaiņām mērķa Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai darbības programmu paraugā un mērķa Eiropas teritoriālā sadarbība sadarbības programmu paraugā attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 288/2014

CARE

113

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/873 (2022. gada 2. jūnijs), ar ko 331. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

ISIL

Da'esh

Al-Qaida

184

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/874 (2022. gada 1. jūnijs) par N-(trihlormetiltio)ftalimīdu (folpetu) saturoša biocīda atļaujas noteikumiem un nosacījumiem, ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 1. punktu izskatīšanai nodevusi Nīderlande
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 3465)

   (
  1
  )

N

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 3465)

1

187

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/875 (2022. gada 1. jūnijs) par konkrētiem pagaidu ārkārtas pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri Itālijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 3727)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 3727)

1

190

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 3.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/868

(2022. gada 30. maijs)

par Eiropas datu pārvaldību un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1724 (Datu pārvaldības akts)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD) paredz izveidot iekšējo tirgu un ieviest sistēmu, kas iekšējā tirgū nodrošina, ka konkurence nav izkropļota. Minēto mērķu sasniegšana būtu jāsekmē ar dalībvalstīm kopīgu normu un prakses ieviešanu datu pārvaldības sistēmas izveidē, vienlaikus pilnībā ievērojot pamattiesības. Tai arī būtu jāgarantē Savienības atvērtās stratēģiskās autonomijas stiprināšana, vienlaikus sekmējot starptautisku brīvu datu plūsmu. |
| --- | --- |

(1)

Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD) paredz izveidot iekšējo tirgu un ieviest sistēmu, kas iekšējā tirgū nodrošina, ka konkurence nav izkropļota. Minēto mērķu sasniegšana būtu jāsekmē ar dalībvalstīm kopīgu normu un prakses ieviešanu datu pārvaldības sistēmas izveidē, vienlaikus pilnībā ievērojot pamattiesības. Tai arī būtu jāgarantē Savienības atvērtās stratēģiskās autonomijas stiprināšana, vienlaikus sekmējot starptautisku brīvu datu plūsmu.

| (2) | Pēdējā desmitgadē digitālās tehnoloģijas ir pārveidojušas ekonomiku un sabiedrību, ietekmējot visas darbības nozares un ikdienu. Šīs pārveides centrā ir dati – datos balstīta inovācija nesīs milzīgu labumu gan Savienības pilsoņiem, gan ekonomikai, piemēram, uzlabojot un personalizējot medicīnu, veicinot jaunu mobilitāti un sniedzot ieguldījumu Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā par Eiropas zaļo kursu. Lai padarītu datos balstīto ekonomiku iekļaujošu visiem Savienības pilsoņiem, īpaša uzmanība jāveltī digitālās plaisas samazināšanai, sieviešu līdzdalības veicināšanai datu ekonomikā un progresīvas Eiropas zinātības sekmēšanai tehnoloģiju nozarē. Datu ekonomika ir jāveido tā, lai uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā definēts Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (3) pielikumā, un jaunuzņēmumiem, dotu iespēju attīstīties, nodrošinot datu piekļuves neitralitāti un datu pārnesamību un sadarbspēju un izvairoties no iesīkstes efekta. Savā 2020. gada 19. februāra paziņojumā par Eiropas Datu stratēģiju (“Eiropas Datu stratēģija”) Komisija ir aprakstījusi ieceri par kopīgu Eiropas datu telpu, kura nozīmē datu iekšējo tirgu, kur datus varētu saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem izmantot neatkarīgi no to fiziskās glabāšanas vietas Savienībā, un kura cita starpā varētu būt svarīga mākslīgā intelekta tehnoloģiju ātrai attīstībai.
  Komisija arī aicināja nodrošināt brīvu un drošu datu plūsmu ar trešām valstīm, ievērojot izņēmumus un ierobežojumus, kas skar sabiedrisko drošību, sabiedrisko kārtību un citus leģitīmus Savienības publiskās politikas mērķus, saskanīgi ar starptautiskajiem pienākumiem, tostarp pamattiesību jomā. Lai šo ieceri īstenotu, Komisija ierosināja izveidot konkrētām jomām domātas kopīgas Eiropas datu telpas datu apmaiņai un datu kopošanai. Kā ierosināts Eiropas datu stratēģijā, šādas kopīgas Eiropas datu telpas varētu aptvert tādas jomas kā veselība, mobilitāte, ražošana, finanšu pakalpojumi, enerģētika vai lauksaimniecība, vai šādu jomu apvienojumu, piemēram, enerģētika un klimats, kā arī tādas tematiskās jomas kā Eiropas zaļais kurss vai Eiropas datu telpas publiskajai pārvaldei vai prasmēm. Kopīgām Eiropas datu telpām dati būtu jāpadara atrodami, piekļūstami, savietojami un atkalizmantojami (“
  FAIR datu principi”), vienlaikus nodrošinot augstu kiberdrošības līmeni. Ja datu ekonomikā ir vienlīdzīgi konkurences apstākļi, uzņēmumi sacenšas par pakalpojumu kvalitāti, nevis par to kontrolēto datu apjomu. Lai datu ekonomikā iecerētu, radītu un uzturētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir nepieciešama pareiza pārvaldība, kurā jāpiedalās un jābūt pārstāvētām kopīgas Eiropas datu telpas attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(2)

Pēdējā desmitgadē digitālās tehnoloģijas ir pārveidojušas ekonomiku un sabiedrību, ietekmējot visas darbības nozares un ikdienu. Šīs pārveides centrā ir dati – datos balstīta inovācija nesīs milzīgu labumu gan Savienības pilsoņiem, gan ekonomikai, piemēram, uzlabojot un personalizējot medicīnu, veicinot jaunu mobilitāti un sniedzot ieguldījumu Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā par Eiropas zaļo kursu. Lai padarītu datos balstīto ekonomiku iekļaujošu visiem Savienības pilsoņiem, īpaša uzmanība jāveltī digitālās plaisas samazināšanai, sieviešu līdzdalības veicināšanai datu ekonomikā un progresīvas Eiropas zinātības sekmēšanai tehnoloģiju nozarē. Datu ekonomika ir jāveido tā, lai uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā definēts Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (3) pielikumā, un jaunuzņēmumiem, dotu iespēju attīstīties, nodrošinot datu piekļuves neitralitāti un datu pārnesamību un sadarbspēju un izvairoties no iesīkstes efekta. Savā 2020. gada 19. februāra paziņojumā par Eiropas Datu stratēģiju (“Eiropas Datu stratēģija”) Komisija ir aprakstījusi ieceri par kopīgu Eiropas datu telpu, kura nozīmē datu iekšējo tirgu, kur datus varētu saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem izmantot neatkarīgi no to fiziskās glabāšanas vietas Savienībā, un kura cita starpā varētu būt svarīga mākslīgā intelekta tehnoloģiju ātrai attīstībai.

Komisija arī aicināja nodrošināt brīvu un drošu datu plūsmu ar trešām valstīm, ievērojot izņēmumus un ierobežojumus, kas skar sabiedrisko drošību, sabiedrisko kārtību un citus leģitīmus Savienības publiskās politikas mērķus, saskanīgi ar starptautiskajiem pienākumiem, tostarp pamattiesību jomā. Lai šo ieceri īstenotu, Komisija ierosināja izveidot konkrētām jomām domātas kopīgas Eiropas datu telpas datu apmaiņai un datu kopošanai. Kā ierosināts Eiropas datu stratēģijā, šādas kopīgas Eiropas datu telpas varētu aptvert tādas jomas kā veselība, mobilitāte, ražošana, finanšu pakalpojumi, enerģētika vai lauksaimniecība, vai šādu jomu apvienojumu, piemēram, enerģētika un klimats, kā arī tādas tematiskās jomas kā Eiropas zaļais kurss vai Eiropas datu telpas publiskajai pārvaldei vai prasmēm. Kopīgām Eiropas datu telpām dati būtu jāpadara atrodami, piekļūstami, savietojami un atkalizmantojami (“
  FAIR datu principi”), vienlaikus nodrošinot augstu kiberdrošības līmeni. Ja datu ekonomikā ir vienlīdzīgi konkurences apstākļi, uzņēmumi sacenšas par pakalpojumu kvalitāti, nevis par to kontrolēto datu apjomu. Lai datu ekonomikā iecerētu, radītu un uzturētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir nepieciešama pareiza pārvaldība, kurā jāpiedalās un jābūt pārstāvētām kopīgas Eiropas datu telpas attiecīgajām ieinteresētajām personām.

| (3) | Ir jāuzlabo nosacījumi datu kopīgošanai iekšējā tirgū, izveidojot saskaņotu datu apmaiņas sistēmu un paredzot dažas datu pārvaldības pamatprasības, šajā procesā īpašu uzmanību veltot sadarbības starp dalībvalstīm atvieglošanai. Šīs regulas mērķim vajadzētu būt digitāla vienotā tirgus bez robežām un uz cilvēku orientētas, uzticamas un drošas datu sabiedrības un ekonomikas turpmākai attīstīšanai. Atbilstoši nozaru īpatnībām attiecīgajos nozaru Savienības tiesību aktos var izstrādāt, pielāgot un ierosināt jaunus un papildinošus elementus, piemēram, tādos aktos kā paredzētie Savienības tiesību akti par Eiropas veselības datu telpu un piekļuvi transportlīdzekļu datiem. Turklāt dažas ekonomikas nozares jau ir reglamentētas nozaru Savienības tiesību aktos, kuros ir noteikumi par pārrobežu vai Savienības mēroga datu kopīgošanu vai piekļuvi tiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/24/ES (4) saistībā ar Eiropas veselības datu telpu, un attiecīgos transporta nozares tiesību aktos, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (ES) 2019/1239 (5) un (ES) 2020/1056 (6) un Direktīvā 2010/40/ES (7) saistībā ar Eiropas mobilitātes datu telpu.
  Tāpēc šai regulai nebūtu jāskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (8), (ES) 2018/858 (9) un (ES) 2018/1807 (10), kā arī Direktīvas 2000/31/EK (11), 2001/29/EK (12), 2004/48/EK (13), 2007/2/EK (14), 2010/40/ES, (ES) 2015/849 (15), (ES) 2016/943 (16), (ES) 2017/1132 (17), (ES) 2019/790 (18) un (ES) 2019/1024 (19) un jebkuri citi nozaru Savienības tiesību akti, kas reglamentē piekļuvi datiem un to atkalizmantošanu. Šai regulai nebūtu jāskar Savienības un valsts tiesību akti par piekļuvi datiem un datu izmantošanu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas vai saukšanas pie atbildības par tiem, vai kriminālsodu izpildes nolūkā, kā arī starptautisku sadarbību minētajā kontekstā.
  Šai regulai nebūtu jāskar dalībvalstu kompetence attiecībā uz to darbībām, kas saistītas ar sabiedrisko drošību, aizsardzību un valsts drošību. Uz šādu iemeslu dēļ aizsargātu un publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu, tostarp datu no iepirkuma procedūrām, kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/81/EK (20) darbības jomā, atkalizmantošanu nebūtu jāattiecina šī regula. Būtu jāizveido horizontāls režīms Savienībā publiskā sektora struktūru turējumā esošu aizsargātu datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošanai, datu starpniecības pakalpojumu sniegšanai un pakalpojumiem uz datu altruisma pamata. Dažādu nozaru īpatnības var prasīt nozares datos balstītu sistēmu izstrādi, vienlaikus balstoties uz šīs regulas prasībām. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem, kas atbilst šīs regulas prasībām, vajadzētu būt iespējai izmantot marķējumu “Savienībā atzīts datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs”. Juridiskām personām, kuras vēlas atbalstīt vispārējas nozīmes mērķus, attiecīgos datus plašos mērogos darot pieejamus uz datu altruisma pamata, un kuras atbilst šajā regulā izklāstītajām prasībām, vajadzētu būt iespējai reģistrēties kā “Savienībā atzītai datu altruisma organizācijai” un izmantot šādu marķējumu. Ja kādas konkrētas nozares Savienības tiesību aktā vai valsts tiesību aktā ir noteikts, ka publiskā sektora struktūrām, šādiem datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem vai šādām juridiskām personām (atzītām datu altruisma organizācijām) ir jāievēro konkrētas tehniskas, administratīvas vai organizatoriskas papildprasības, tai skaitā atļauju piešķiršanas vai sertificēšanas režīms, tad būtu jāpiemēro arī minētā konkrētās nozares Savienības tiesību akta vai valsts tiesību akta minētie noteikumi. |
| --- | --- |

(3)

Ir jāuzlabo nosacījumi datu kopīgošanai iekšējā tirgū, izveidojot saskaņotu datu apmaiņas sistēmu un paredzot dažas datu pārvaldības pamatprasības, šajā procesā īpašu uzmanību veltot sadarbības starp dalībvalstīm atvieglošanai. Šīs regulas mērķim vajadzētu būt digitāla vienotā tirgus bez robežām un uz cilvēku orientētas, uzticamas un drošas datu sabiedrības un ekonomikas turpmākai attīstīšanai. Atbilstoši nozaru īpatnībām attiecīgajos nozaru Savienības tiesību aktos var izstrādāt, pielāgot un ierosināt jaunus un papildinošus elementus, piemēram, tādos aktos kā paredzētie Savienības tiesību akti par Eiropas veselības datu telpu un piekļuvi transportlīdzekļu datiem. Turklāt dažas ekonomikas nozares jau ir reglamentētas nozaru Savienības tiesību aktos, kuros ir noteikumi par pārrobežu vai Savienības mēroga datu kopīgošanu vai piekļuvi tiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/24/ES (4) saistībā ar Eiropas veselības datu telpu, un attiecīgos transporta nozares tiesību aktos, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (ES) 2019/1239 (5) un (ES) 2020/1056 (6) un Direktīvā 2010/40/ES (7) saistībā ar Eiropas mobilitātes datu telpu.

Tāpēc šai regulai nebūtu jāskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (8), (ES) 2018/858 (9) un (ES) 2018/1807 (10), kā arī Direktīvas 2000/31/EK (11), 2001/29/EK (12), 2004/48/EK (13), 2007/2/EK (14), 2010/40/ES, (ES) 2015/849 (15), (ES) 2016/943 (16), (ES) 2017/1132 (17), (ES) 2019/790 (18) un (ES) 2019/1024 (19) un jebkuri citi nozaru Savienības tiesību akti, kas reglamentē piekļuvi datiem un to atkalizmantošanu. Šai regulai nebūtu jāskar Savienības un valsts tiesību akti par piekļuvi datiem un datu izmantošanu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas vai saukšanas pie atbildības par tiem, vai kriminālsodu izpildes nolūkā, kā arī starptautisku sadarbību minētajā kontekstā.

Šai regulai nebūtu jāskar dalībvalstu kompetence attiecībā uz to darbībām, kas saistītas ar sabiedrisko drošību, aizsardzību un valsts drošību. Uz šādu iemeslu dēļ aizsargātu un publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu, tostarp datu no iepirkuma procedūrām, kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/81/EK (20) darbības jomā, atkalizmantošanu nebūtu jāattiecina šī regula. Būtu jāizveido horizontāls režīms Savienībā publiskā sektora struktūru turējumā esošu aizsargātu datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošanai, datu starpniecības pakalpojumu sniegšanai un pakalpojumiem uz datu altruisma pamata. Dažādu nozaru īpatnības var prasīt nozares datos balstītu sistēmu izstrādi, vienlaikus balstoties uz šīs regulas prasībām. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem, kas atbilst šīs regulas prasībām, vajadzētu būt iespējai izmantot marķējumu “Savienībā atzīts datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs”. Juridiskām personām, kuras vēlas atbalstīt vispārējas nozīmes mērķus, attiecīgos datus plašos mērogos darot pieejamus uz datu altruisma pamata, un kuras atbilst šajā regulā izklāstītajām prasībām, vajadzētu būt iespējai reģistrēties kā “Savienībā atzītai datu altruisma organizācijai” un izmantot šādu marķējumu. Ja kādas konkrētas nozares Savienības tiesību aktā vai valsts tiesību aktā ir noteikts, ka publiskā sektora struktūrām, šādiem datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem vai šādām juridiskām personām (atzītām datu altruisma organizācijām) ir jāievēro konkrētas tehniskas, administratīvas vai organizatoriskas papildprasības, tai skaitā atļauju piešķiršanas vai sertificēšanas režīms, tad būtu jāpiemēro arī minētā konkrētās nozares Savienības tiesību akta vai valsts tiesību akta minētie noteikumi.

| (4) | Šai regulai nebūtu jāskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (21) un (ES) 2018/1725 (22) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/58/EK (23) un (ES) 2016/680 (24), un atbilstošos valsts tiesību aktu noteikumi, tostarp gadījumos, ja personas dati un nepersondati datu kopā ir nedalāmi saistīti. Jo īpaši šī regula nebūtu jāuzskata par tādu, kas rada jaunu juridisko pamatu personas datu apstrādei saistībā ar jebkādu regulēto darbību vai kas groza Regulā (ES) 2016/679 paredzētās informācijas prasības. Šīs regulas īstenošanai nebūtu jāliedz datu pārrobežu nosūtīšana saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 V nodaļu. Kolīzijas gadījumā starp šo regulu un Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību vai valsts tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šādiem Savienības tiesību aktiem, attiecīgajiem Savienības vai valsts tiesību aktiem par personas datu aizsardzību vajadzētu būt pārākiem. Vajadzētu būt iespējamam datu aizsardzības iestādes uzskatīt par kompetentajām iestādēm, kas paredzētas šajā regulā. Ja šajā regulā paredzētās kompetentās iestādes statusā darbojas citas iestādes, tām būtu jādarbojas, neskarot datu aizsardzības iestāžu uzraudzības pilnvaras un kompetences, kas noteiktas Regulā (ES) 2016/679. |
| --- | --- |

(4)

Šai regulai nebūtu jāskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (21) un (ES) 2018/1725 (22) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/58/EK (23) un (ES) 2016/680 (24), un atbilstošos valsts tiesību aktu noteikumi, tostarp gadījumos, ja personas dati un nepersondati datu kopā ir nedalāmi saistīti. Jo īpaši šī regula nebūtu jāuzskata par tādu, kas rada jaunu juridisko pamatu personas datu apstrādei saistībā ar jebkādu regulēto darbību vai kas groza Regulā (ES) 2016/679 paredzētās informācijas prasības. Šīs regulas īstenošanai nebūtu jāliedz datu pārrobežu nosūtīšana saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 V nodaļu. Kolīzijas gadījumā starp šo regulu un Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību vai valsts tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šādiem Savienības tiesību aktiem, attiecīgajiem Savienības vai valsts tiesību aktiem par personas datu aizsardzību vajadzētu būt pārākiem. Vajadzētu būt iespējamam datu aizsardzības iestādes uzskatīt par kompetentajām iestādēm, kas paredzētas šajā regulā. Ja šajā regulā paredzētās kompetentās iestādes statusā darbojas citas iestādes, tām būtu jādarbojas, neskarot datu aizsardzības iestāžu uzraudzības pilnvaras un kompetences, kas noteiktas Regulā (ES) 2016/679.

| (5) | Rīcība Savienības līmenī ir nepieciešama, lai vairotu uzticību datu kopīgošanai, izveidojot pienācīgus mehānismus, kā datu subjekti un datu turētāji kontrolē datus, kas uz tiem attiecas, un lai pievērstos citiem šķēršļiem labi funkcionējošai un konkurētspējīgai datos balstītai ekonomikai. Minētajai darbībai nebūtu jāskar pienākumi un saistības, kas noteikti Savienības noslēgtajos starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos. Savienības mēroga pārvaldības satvara mērķim vajadzētu būt indivīdu un uzņēmumu savstarpējas uzticēšanās veidošanai attiecībā uz piekļuvi datiem, to kontroli, kopīgošanu, izmantošanu un atkalizmantošanu, jo īpaši, izveidojot pienācīgus mehānismus datu subjektiem, lai tie zinātu un jēgpilni izmantotu savas tiesības, kā arī attiecībā uz publiskā sektora struktūru turējumā esošu atsevišķu veidu datu atkalizmantošanu, datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju pakalpojumu sniegšanu datu subjektiem, datu turētājiem un datu lietotājiem, kā arī tādu datu vākšanu un apstrādi, kurus fiziskas un juridiskas personas darījušas pieejamus altruistiskiem nolūkiem. Jo īpaši uzticēšanās palielināšanos var veicināt lielāka pārredzamība attiecībā uz datu izmantošanas nolūku un apstākļiem, kādos uzņēmumi šos datus glabā. |
| --- | --- |

(5)

Rīcība Savienības līmenī ir nepieciešama, lai vairotu uzticību datu kopīgošanai, izveidojot pienācīgus mehānismus, kā datu subjekti un datu turētāji kontrolē datus, kas uz tiem attiecas, un lai pievērstos citiem šķēršļiem labi funkcionējošai un konkurētspējīgai datos balstītai ekonomikai. Minētajai darbībai nebūtu jāskar pienākumi un saistības, kas noteikti Savienības noslēgtajos starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos. Savienības mēroga pārvaldības satvara mērķim vajadzētu būt indivīdu un uzņēmumu savstarpējas uzticēšanās veidošanai attiecībā uz piekļuvi datiem, to kontroli, kopīgošanu, izmantošanu un atkalizmantošanu, jo īpaši, izveidojot pienācīgus mehānismus datu subjektiem, lai tie zinātu un jēgpilni izmantotu savas tiesības, kā arī attiecībā uz publiskā sektora struktūru turējumā esošu atsevišķu veidu datu atkalizmantošanu, datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju pakalpojumu sniegšanu datu subjektiem, datu turētājiem un datu lietotājiem, kā arī tādu datu vākšanu un apstrādi, kurus fiziskas un juridiskas personas darījušas pieejamus altruistiskiem nolūkiem. Jo īpaši uzticēšanās palielināšanos var veicināt lielāka pārredzamība attiecībā uz datu izmantošanas nolūku un apstākļiem, kādos uzņēmumi šos datus glabā.

| (6) | Doma, ka datiem, kurus par valsts budžeta līdzekļiem ģenerējušas vai savākušas publiskā sektora struktūras vai citi subjekti, būtu jākalpo sabiedriskam labumam, jau ilgi ir bijusi daļa no Savienības politikas. Direktīva (ES) 2019/1024 un konkrētām nozarēm noteikti Savienības tiesību akti nodrošina, ka publiskā sektora struktūras padara viegli pieejamus izmantošanai un atkalizmantošanai lielāku daudzumu pašradīto datu. Tomēr atsevišķas datu kategorijas, kas iekļautas publiskās datubāzēs, piemēram, konfidenciāli komercdati, dati, uz kuriem attiecas statistikas konfidencialitāte, dati, ko aizsargā trešo personu intelektuālā īpašuma tiesības, tostarp komercnoslēpumi un personas dati, bieži vien netiek darītas pieejamas, pat ne sabiedrības interesēs veiktu pētniecības un inovācijas darbību vajadzībām, lai gan saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvām 2002/58/EK un (ES) 2016/680, šāda pieejamība ir iespējama. Šādu datu sensitivitātes dēļ, pirms tos dara pieejamus, ir jāizpilda dažas tehniskas un juridiskas procedūru prasības, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas tiesības, kas attiecībā uz šādiem datiem ir citiem, vai lai ierobežotu negatīvo ietekmi uz pamattiesībām, nediskriminēšanas principu un datu aizsardzību. Šādu prasību izpilde mēdz paņemt daudz laika un zināšanu. Tas ir novedis pie šādu datu nepietiekamas izmantošanas. Lai gan dažas dalībvalstis veido struktūras, ievieš procesus un tiesību aktus, lai minētā veida atkalizmantošanu atvieglinātu, tas nenotiek visā Savienībā. Lai atvieglinātu datu izmantošanu Eiropas pētniecībā un inovācijā, ko veic privāti un publiski subjekti, visā Savienībā ir nepieciešami skaidri nosacījumi piekļuvei šādiem datiem un to izmantošanai. |
| --- | --- |

(6)

Doma, ka datiem, kurus par valsts budžeta līdzekļiem ģenerējušas vai savākušas publiskā sektora struktūras vai citi subjekti, būtu jākalpo sabiedriskam labumam, jau ilgi ir bijusi daļa no Savienības politikas. Direktīva (ES) 2019/1024 un konkrētām nozarēm noteikti Savienības tiesību akti nodrošina, ka publiskā sektora struktūras padara viegli pieejamus izmantošanai un atkalizmantošanai lielāku daudzumu pašradīto datu. Tomēr atsevišķas datu kategorijas, kas iekļautas publiskās datubāzēs, piemēram, konfidenciāli komercdati, dati, uz kuriem attiecas statistikas konfidencialitāte, dati, ko aizsargā trešo personu intelektuālā īpašuma tiesības, tostarp komercnoslēpumi un personas dati, bieži vien netiek darītas pieejamas, pat ne sabiedrības interesēs veiktu pētniecības un inovācijas darbību vajadzībām, lai gan saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvām 2002/58/EK un (ES) 2016/680, šāda pieejamība ir iespējama. Šādu datu sensitivitātes dēļ, pirms tos dara pieejamus, ir jāizpilda dažas tehniskas un juridiskas procedūru prasības, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas tiesības, kas attiecībā uz šādiem datiem ir citiem, vai lai ierobežotu negatīvo ietekmi uz pamattiesībām, nediskriminēšanas principu un datu aizsardzību. Šādu prasību izpilde mēdz paņemt daudz laika un zināšanu. Tas ir novedis pie šādu datu nepietiekamas izmantošanas. Lai gan dažas dalībvalstis veido struktūras, ievieš procesus un tiesību aktus, lai minētā veida atkalizmantošanu atvieglinātu, tas nenotiek visā Savienībā. Lai atvieglinātu datu izmantošanu Eiropas pētniecībā un inovācijā, ko veic privāti un publiski subjekti, visā Savienībā ir nepieciešami skaidri nosacījumi piekļuvei šādiem datiem un to izmantošanai.

| (7) | Pastāv metodes, kas ļauj veikt analīzi datubāzēs, kurās ir personas dati, piemēram, anonimizācija, diferenciāls privātums, vispārināšana, aizklāšana, un randomizācija, sintētisku datu izmantošana vai līdzīgas modernas privātumu saglabājošas metodes, kas varētu veicināt datu apstrādi privātumam saudzīgākā veidā. Dalībvalstīm būtu jāsniedz atbalsts publiskā sektora struktūrām, lai optimāli izmantotu šādas metodes, tādējādi kopīgošanai darot pieejamus cik vien iespējams daudz datu. Šādu metožu izmantošana kopā ar visaptverošiem novērtējumiem par ietekmi uz datu aizsardzību un citām garantijām var veicināt personas datu drošu izmantošanu un atkalizmantošanu, un tai būtu jānodrošina konfidenciālu saimniecisko komercdatu droša atkalizmantošana pētniecības, inovācijas un statistikas vajadzībām. Daudzos gadījumos šādu metožu izmantošana, novērtējumi par ietekmi un citas garantijas nozīmē, ka dati var tikt izmantoti un atkalizmantoti tikai drošā apstrādes vidē, ko nodrošina vai kontrolē publiskā sektora struktūra. Savienības līmenī ir pieredze ar šādu drošu apstrādes vidi, ko izmanto statistikas mikrodatu pētījumos uz Komisijas Regulas (ES) Nr. 557/2013 (25) pamata. Kopumā, ciktāl tas attiecas uz personas datiem, personas datu apstrādei būtu jābalstās uz vienu vai vairākiem apstrādes juridiskiem pamatiem, kas paredzēti Regulas (ES) 2016/679 6. un 9. pantā. |
| --- | --- |

(7)

Pastāv metodes, kas ļauj veikt analīzi datubāzēs, kurās ir personas dati, piemēram, anonimizācija, diferenciāls privātums, vispārināšana, aizklāšana, un randomizācija, sintētisku datu izmantošana vai līdzīgas modernas privātumu saglabājošas metodes, kas varētu veicināt datu apstrādi privātumam saudzīgākā veidā. Dalībvalstīm būtu jāsniedz atbalsts publiskā sektora struktūrām, lai optimāli izmantotu šādas metodes, tādējādi kopīgošanai darot pieejamus cik vien iespējams daudz datu. Šādu metožu izmantošana kopā ar visaptverošiem novērtējumiem par ietekmi uz datu aizsardzību un citām garantijām var veicināt personas datu drošu izmantošanu un atkalizmantošanu, un tai būtu jānodrošina konfidenciālu saimniecisko komercdatu droša atkalizmantošana pētniecības, inovācijas un statistikas vajadzībām. Daudzos gadījumos šādu metožu izmantošana, novērtējumi par ietekmi un citas garantijas nozīmē, ka dati var tikt izmantoti un atkalizmantoti tikai drošā apstrādes vidē, ko nodrošina vai kontrolē publiskā sektora struktūra. Savienības līmenī ir pieredze ar šādu drošu apstrādes vidi, ko izmanto statistikas mikrodatu pētījumos uz Komisijas Regulas (ES) Nr. 557/2013 (25) pamata. Kopumā, ciktāl tas attiecas uz personas datiem, personas datu apstrādei būtu jābalstās uz vienu vai vairākiem apstrādes juridiskiem pamatiem, kas paredzēti Regulas (ES) 2016/679 6. un 9. pantā.

| (8) | Saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 datu aizsardzības principi nebūtu jāpiemēro anonīmai informācijai, proti, informācijai, kas neattiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu, vai uz personas datiem, ko sniedz anonīmi tādā veidā, ka datu subjekts nav vai vairs nav identificējams. Būtu jāaizliedz datu subjektu reidentifikācija no anonimizētām datu kopām. Tam nebūtu jāskar iespēja veikt izpēti par anonimizācijas metodēm, jo īpaši nolūkā nodrošināt informācijas drošību, uzlabot esošās anonimizācijas metodes un sekmēt anonimizācijas vispārējo noturību, to veicot saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 datu aizsardzības principi nebūtu jāpiemēro anonīmai informācijai, proti, informācijai, kas neattiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu, vai uz personas datiem, ko sniedz anonīmi tādā veidā, ka datu subjekts nav vai vairs nav identificējams. Būtu jāaizliedz datu subjektu reidentifikācija no anonimizētām datu kopām. Tam nebūtu jāskar iespēja veikt izpēti par anonimizācijas metodēm, jo īpaši nolūkā nodrošināt informācijas drošību, uzlabot esošās anonimizācijas metodes un sekmēt anonimizācijas vispārējo noturību, to veicot saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679.

| (9) | Lai atvieglinātu personas datu un konfidenciālu datu aizsardzību un paātrinātu šādu datu darīšanu pieejamu atkalizmantošanai saskaņā ar šo regulu, dalībvalstīm būtu jāmudina publiskā sektora struktūras radīt un darīt pieejamus datus saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/1024 5. panta 2. punktā minēto principu “atvērts integrēti un pēc noklusējuma” un veicināt datu radīšanu un iegādi formātos un struktūrās, kas atvieglina anonimizāciju šajā sakarā. |
| --- | --- |

(9)

Lai atvieglinātu personas datu un konfidenciālu datu aizsardzību un paātrinātu šādu datu darīšanu pieejamu atkalizmantošanai saskaņā ar šo regulu, dalībvalstīm būtu jāmudina publiskā sektora struktūras radīt un darīt pieejamus datus saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/1024 5. panta 2. punktā minēto principu “atvērts integrēti un pēc noklusējuma” un veicināt datu radīšanu un iegādi formātos un struktūrās, kas atvieglina anonimizāciju šajā sakarā.

| (10) | Publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu kategorijas, uz kurām būtu jāattiecina atkalizmantošana saskaņā ar šo regulu, neietilpst Direktīvas (ES) 2019/1024 darbības jomā, jo tajā neietilpst dati, kuriem piekļuve nav atļauta, pamatojoties uz komercijas un statistikas konfidencialitāti, un dati, kas ir ietverti darbos vai citos priekšmetos, kuru intelektuālā īpašuma tiesības ir trešām personām. Konfidenciāli komercdati ietver datus, ko aizsargā komercnoslēpumi, aizsargātu zinātību un jebkādu citu informāciju, kuras nepienācīga izpaušana ietekmētu uzņēmuma stāvokli tirgū vai finanšu stabilitāti. Šī regula būtu jāpiemēro personas datiem, kas neietilpst Direktīvas (ES) 2019/1024 darbības jomā, ciktāl piekļuves režīms izslēdz vai ierobežo piekļuvi šādiem datiem datu aizsardzības, privātuma un personas neaizskaramības iemeslu dēļ, jo īpaši saskaņā ar datu aizsardzības noteikumiem. Tādu datu atkalizmantošanai, kuros var būt komercnoslēpums, būtu jānotiek, neskarot Direktīvu (ES) 2016/943, kurā izklāstīts satvars komercnoslēpuma likumīgai iegūšanai, izmantošanai vai izpaušanai. |
| --- | --- |

(10)

Publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu kategorijas, uz kurām būtu jāattiecina atkalizmantošana saskaņā ar šo regulu, neietilpst Direktīvas (ES) 2019/1024 darbības jomā, jo tajā neietilpst dati, kuriem piekļuve nav atļauta, pamatojoties uz komercijas un statistikas konfidencialitāti, un dati, kas ir ietverti darbos vai citos priekšmetos, kuru intelektuālā īpašuma tiesības ir trešām personām. Konfidenciāli komercdati ietver datus, ko aizsargā komercnoslēpumi, aizsargātu zinātību un jebkādu citu informāciju, kuras nepienācīga izpaušana ietekmētu uzņēmuma stāvokli tirgū vai finanšu stabilitāti. Šī regula būtu jāpiemēro personas datiem, kas neietilpst Direktīvas (ES) 2019/1024 darbības jomā, ciktāl piekļuves režīms izslēdz vai ierobežo piekļuvi šādiem datiem datu aizsardzības, privātuma un personas neaizskaramības iemeslu dēļ, jo īpaši saskaņā ar datu aizsardzības noteikumiem. Tādu datu atkalizmantošanai, kuros var būt komercnoslēpums, būtu jānotiek, neskarot Direktīvu (ES) 2016/943, kurā izklāstīts satvars komercnoslēpuma likumīgai iegūšanai, izmantošanai vai izpaušanai.

| (11) | Šai regulai nevajadzētu radīt pienākumu atļaut publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu atkalizmantošanu. Jo īpaši, katrai dalībvalstij tādēļ būtu jāspēj lemt, vai dati tiek darīti pieejami atkalizmantošanai, arī attiecībā uz šādas piekļuves mērķiem un tvērumu. Šai regulai būtu jāpapildina un nebūtu jāskar tādi specifiskāki publiskā sektora struktūru pienākumi atļaut datu atkalizmantošanu, kas paredzēti konkrētās nozares Savienības tiesību aktos vai valsts tiesību aktos. Publisku piekļuvi oficiāliem dokumentiem var uzskatīt par tādu, kas ir sabiedrības interesēs. Ņemot vērā to, kāda nozīme demokrātiskā sabiedrībā ir publiskai piekļuvei oficiāliem dokumentiem, šī regula nebūtu jāskar arī Savienības vai valsts tiesību aktus par piekļuves piešķiršanu oficiāliem dokumentiem un to izpaušanu. Piekļuvi oficiāliem dokumentiem var jo īpaši piešķirt saskaņā ar valsts tiesību aktiem, nepiemērojot konkrētus nosacījumus vai piemērojot konkrētus nosacījumus, kas nav paredzēti šajā regulā. |
| --- | --- |

(11)

Šai regulai nevajadzētu radīt pienākumu atļaut publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu atkalizmantošanu. Jo īpaši, katrai dalībvalstij tādēļ būtu jāspēj lemt, vai dati tiek darīti pieejami atkalizmantošanai, arī attiecībā uz šādas piekļuves mērķiem un tvērumu. Šai regulai būtu jāpapildina un nebūtu jāskar tādi specifiskāki publiskā sektora struktūru pienākumi atļaut datu atkalizmantošanu, kas paredzēti konkrētās nozares Savienības tiesību aktos vai valsts tiesību aktos. Publisku piekļuvi oficiāliem dokumentiem var uzskatīt par tādu, kas ir sabiedrības interesēs. Ņemot vērā to, kāda nozīme demokrātiskā sabiedrībā ir publiskai piekļuvei oficiāliem dokumentiem, šī regula nebūtu jāskar arī Savienības vai valsts tiesību aktus par piekļuves piešķiršanu oficiāliem dokumentiem un to izpaušanu. Piekļuvi oficiāliem dokumentiem var jo īpaši piešķirt saskaņā ar valsts tiesību aktiem, nepiemērojot konkrētus nosacījumus vai piemērojot konkrētus nosacījumus, kas nav paredzēti šajā regulā.

| (12) | Šajā regulā paredzētais atkalizmantošanas režīms būtu jāpiemēro datiem, kuru sagādāšana ietilpst attiecīgo publiskā sektora struktūru publiskajos uzdevumos, kas paredzēti dalībvalstu tiesību aktos vai citos saistošos noteikumos. Ja tādu noteikumu nav, taču publiskā uzdevuma darbības joma ir pārredzama un to ir iespējams pārskatīt, publiski uzdevumi būtu jādefinē atbilstīgi dalībvalstu ierastajai administratīvajai praksei. Publiskie uzdevumi var būt definēti vispārīgi vai katrā gadījumā atsevišķi individuālām publiskā sektora struktūrām. Tā kā publiskā sektora struktūras definīcija neietver publiskus uzņēmumus, šo regulu nebūtu jāpiemēro publisko uzņēmumu turējumā esošiem datiem. Šai regulai nebūtu jāattiecas uz kultūras iestāžu, tādu kā bibliotēkas, arhīvi un muzeji, kā arī orķestri, operas, baleti un teātri, un izglītības iestāžu turējumā esošiem datiem, jo uz to turētiem darbiem un citiem dokumentiem galvenokārt attiecas trešās personas intelektuālā īpašuma tiesības. Pētniecību veicošās organizācijas un pētniecību finansējošās organizācijas varētu būt organizētas arī kā publiskā sektora struktūras vai publisko tiesību reglamentētas struktūras.
  Šādām hibrīdām organizācijām šī regula būtu jāpiemēro vienīgi kā pētniecību veicošām organizācijām. Ja tāda pētniecību veicošā organizācija tur datus, un tā veido daļu no kādas noteiktas publiskās un privātās asociācijas ar privātā sektora organizācijām vai citām publiskā sektora struktūrām, publisko tiesību reglamentētām struktūrām vai hibrīdām pētniecību veicošām organizācijām, t. i., kuras ir organizētas vai nu kā publiskā sektora struktūras, vai kā publiski uzņēmumi, kuras galvenais nolūks ir veikt pētniecību, arī uz minētajiem datiem šai regulai nebūtu jāattiecas. Attiecīgā gadījumā dalībvalstīm būtu jāspēj piemērot šo regulu publiskiem uzņēmumiem vai privātiem uzņēmumiem, kas veic publiskā sektora uzdevumus vai sniedz vispārējas nozīmes pakalpojumus. Uz datu apmaiņu, kas vienīgi saistībā ar to publiskajiem uzdevumiem tiek veikta starp publiskā sektora struktūrām Savienībā vai starp publiskā sektora struktūrām Savienībā un publiskā sektora struktūrām trešās valstīs vai starptautiskām organizācijām, ka arī uz datu apmaiņu starp pētniekiem nekomerciālas zinātniskās pētniecības nolūkos, nebūtu jāattiecina šīs regulas noteikumi par publiskā sektora iestāžu turējumā esošu aizsargātu datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošanu. |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētais atkalizmantošanas režīms būtu jāpiemēro datiem, kuru sagādāšana ietilpst attiecīgo publiskā sektora struktūru publiskajos uzdevumos, kas paredzēti dalībvalstu tiesību aktos vai citos saistošos noteikumos. Ja tādu noteikumu nav, taču publiskā uzdevuma darbības joma ir pārredzama un to ir iespējams pārskatīt, publiski uzdevumi būtu jādefinē atbilstīgi dalībvalstu ierastajai administratīvajai praksei. Publiskie uzdevumi var būt definēti vispārīgi vai katrā gadījumā atsevišķi individuālām publiskā sektora struktūrām. Tā kā publiskā sektora struktūras definīcija neietver publiskus uzņēmumus, šo regulu nebūtu jāpiemēro publisko uzņēmumu turējumā esošiem datiem. Šai regulai nebūtu jāattiecas uz kultūras iestāžu, tādu kā bibliotēkas, arhīvi un muzeji, kā arī orķestri, operas, baleti un teātri, un izglītības iestāžu turējumā esošiem datiem, jo uz to turētiem darbiem un citiem dokumentiem galvenokārt attiecas trešās personas intelektuālā īpašuma tiesības. Pētniecību veicošās organizācijas un pētniecību finansējošās organizācijas varētu būt organizētas arī kā publiskā sektora struktūras vai publisko tiesību reglamentētas struktūras.

Šādām hibrīdām organizācijām šī regula būtu jāpiemēro vienīgi kā pētniecību veicošām organizācijām. Ja tāda pētniecību veicošā organizācija tur datus, un tā veido daļu no kādas noteiktas publiskās un privātās asociācijas ar privātā sektora organizācijām vai citām publiskā sektora struktūrām, publisko tiesību reglamentētām struktūrām vai hibrīdām pētniecību veicošām organizācijām, t. i., kuras ir organizētas vai nu kā publiskā sektora struktūras, vai kā publiski uzņēmumi, kuras galvenais nolūks ir veikt pētniecību, arī uz minētajiem datiem šai regulai nebūtu jāattiecas. Attiecīgā gadījumā dalībvalstīm būtu jāspēj piemērot šo regulu publiskiem uzņēmumiem vai privātiem uzņēmumiem, kas veic publiskā sektora uzdevumus vai sniedz vispārējas nozīmes pakalpojumus. Uz datu apmaiņu, kas vienīgi saistībā ar to publiskajiem uzdevumiem tiek veikta starp publiskā sektora struktūrām Savienībā vai starp publiskā sektora struktūrām Savienībā un publiskā sektora struktūrām trešās valstīs vai starptautiskām organizācijām, ka arī uz datu apmaiņu starp pētniekiem nekomerciālas zinātniskās pētniecības nolūkos, nebūtu jāattiecina šīs regulas noteikumi par publiskā sektora iestāžu turējumā esošu aizsargātu datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošanu.

| (13) | Publiskā sektora struktūrām to turējumā esošu datu atkalizmantošanas principu noteikšanā būtu jāievēro konkurences tiesības, izvairoties no tādu vienošanos slēgšanas, kuru mērķis vai sekas var būt ekskluzīvu tiesību radīšana attiecībā uz dažu datu atkalizmantošanu. Šādām vienošanām vajadzētu būt iespējamām tikai tad, ja tās ir pamatotas un nepieciešamas, lai sniegtu pakalpojumu vai piegādātu produktu vispārējas nozīmes mērķiem. Tā var būt gadījumos, kad datu ekskluzīva izmantošana ir vienīgais veids, kā maksimāli palielināt attiecīgo datu sabiedrisko labumu, piemēram, ja ir tikai viens subjekts (kas ir specializējies konkrētas datu kopas apstrādē), kurš spēj sniegt pakalpojumu vai piegādāt produktu, kas ļauj publiskā sektora struktūrai sniegt pakalpojumu vai piegādāt produktu vispārējas nozīmes mērķiem. Tomēr šādas vienošanās būtu jāslēdz saskaņā ar piemērojamiem Savienības vai valsts tiesību aktiem, un tās būtu regulāri jāpārskata, balstoties uz tirgus analīzi, lai pārliecinātos, vai šāda ekskluzivitāte joprojām ir nepieciešama. Turklāt šādām vienošanām attiecīgā gadījumā būtu jāatbilst attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem, un tās būtu jānoslēdz uz ierobežotu laikposmu, kam nevajadzētu pārsniegt 12 mēnešus. Lai nodrošinātu pārredzamību, šādas ekskluzīvas vienošanās būtu jāpublicē tiešsaistē atbilstīgi attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem par publisko iepirkumu. Ja ekskluzīvās tiesības atkalizmantot datus neatbilst šai regulai, minētās ekskluzīvas tiesības būtu jāatzīst par spēkā neesošām. |
| --- | --- |

(13)

Publiskā sektora struktūrām to turējumā esošu datu atkalizmantošanas principu noteikšanā būtu jāievēro konkurences tiesības, izvairoties no tādu vienošanos slēgšanas, kuru mērķis vai sekas var būt ekskluzīvu tiesību radīšana attiecībā uz dažu datu atkalizmantošanu. Šādām vienošanām vajadzētu būt iespējamām tikai tad, ja tās ir pamatotas un nepieciešamas, lai sniegtu pakalpojumu vai piegādātu produktu vispārējas nozīmes mērķiem. Tā var būt gadījumos, kad datu ekskluzīva izmantošana ir vienīgais veids, kā maksimāli palielināt attiecīgo datu sabiedrisko labumu, piemēram, ja ir tikai viens subjekts (kas ir specializējies konkrētas datu kopas apstrādē), kurš spēj sniegt pakalpojumu vai piegādāt produktu, kas ļauj publiskā sektora struktūrai sniegt pakalpojumu vai piegādāt produktu vispārējas nozīmes mērķiem. Tomēr šādas vienošanās būtu jāslēdz saskaņā ar piemērojamiem Savienības vai valsts tiesību aktiem, un tās būtu regulāri jāpārskata, balstoties uz tirgus analīzi, lai pārliecinātos, vai šāda ekskluzivitāte joprojām ir nepieciešama. Turklāt šādām vienošanām attiecīgā gadījumā būtu jāatbilst attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem, un tās būtu jānoslēdz uz ierobežotu laikposmu, kam nevajadzētu pārsniegt 12 mēnešus. Lai nodrošinātu pārredzamību, šādas ekskluzīvas vienošanās būtu jāpublicē tiešsaistē atbilstīgi attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem par publisko iepirkumu. Ja ekskluzīvās tiesības atkalizmantot datus neatbilst šai regulai, minētās ekskluzīvas tiesības būtu jāatzīst par spēkā neesošām.

| (14) | Aizliegtas ekskluzīvas vienošanās un cita veida praksi vai kārtību attiecībā uz publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu atkalizmantošanu, kas tieši nepiešķir ekskluzīvas tiesības, bet no kurām var pamatoti gaidīt, ka tās ierobežos datu pieejamību atkalizmantošanai, un kuras tika noslēgtas vai jau pastāvēja pirms šīs regulas stāšanās spēkā, pēc to termiņa beigām nevajadzētu atjaunot. Beztermiņa vai ilgāka termiņa vienošanās būtu jāizbeidz 30 mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(14)

Aizliegtas ekskluzīvas vienošanās un cita veida praksi vai kārtību attiecībā uz publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu atkalizmantošanu, kas tieši nepiešķir ekskluzīvas tiesības, bet no kurām var pamatoti gaidīt, ka tās ierobežos datu pieejamību atkalizmantošanai, un kuras tika noslēgtas vai jau pastāvēja pirms šīs regulas stāšanās spēkā, pēc to termiņa beigām nevajadzētu atjaunot. Beztermiņa vai ilgāka termiņa vienošanās būtu jāizbeidz 30 mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

| (15) | Šajā regulā būtu jāparedz aizsargātu datu atkalizmantošanas nosacījumi, ko piemērotu publiskā sektora struktūrām, kuras saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir izraudzītas par kompetentām piešķirt vai atteikt piekļuvi atkalizmantošanai, un tiem nebūtu jāskar tiesības un pienākumi, kas attiecas uz piekļuvi šādiem datiem. Minētajiem nosacījumiem vajadzētu būt nediskriminējošiem, pārredzamiem, samērīgiem un objektīvi pamatotiem, un tajā pašā laikā tiem nebūtu jāierobežo konkurence, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai tiek veicināta MVU un jaunuzņēmumu piekļuve šādiem datiem. Atkalizmantošanas nosacījumi būtu jāizstrādā tā, lai veicinātu zinātnisko pētniecību un lai, piemēram, priekšrokas došana zinātniskajai pētniecībai tiktu principā uzskatīta par nediskriminējošu. Publiskā sektora struktūrām, kuras atļauj atkalizmantošanu, vajadzētu būt pieejamiem tehniskajiem līdzekļiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu trešo personu tiesību un interešu aizsardzību, un tām vajadzētu būt pilnvarotām pieprasīt nepieciešamo informāciju no atkalizmantotājiem. Nosacījumiem, ko uzliek datu atkalizmantošanai, nebūtu jāpārsniedz nepieciešamība aizsargāt trešo personu tiesības un intereses, kas attiecas uz datiem, un saglabāt publiskā sektora struktūru informācijas tehnoloģiju un sakaru sistēmu neskartību. Publiskā sektora struktūrām būtu jāpiemēro nosacījumi, kas vislabāk atbilst atkalizmantotāja interesēm, neradot nesamērīgu slogu publiskā sektora struktūrām. Būtu jāparedz tādi nosacījumi, ko uzliek datu atkalizmantošanai, kuri nodrošinātu efektīvas garantijas attiecībā uz personas datu aizsardzību. Pirms personas datu nosūtīšanas tiem vajadzētu būt anonimizētiem, lai nebūtu iespējams identificēt datu subjektus, savukārt datiem, kas ietver konfidenciālu komercinformāciju, vajadzētu būt pārveidotiem tā, ka netiek izpausta nekāda konfidenciāla informācija. Gadījumā, ja anonimizētu vai pārveidotu datu sniegšana neatbilst atkalizmantotāja vajadzībām, izpildot visas prasības attiecībā uz novērtējumu par ietekmi uz datu aizsardzību veikšanu un apspriešanos ar uzraudzības iestādi, ievērojot Regulas (ES) 2016/679 35. un 36. pantu, un ja tiek konstatēts, ka datu subjektu tiesību un interešu neievērošanas risks ir minimāls, varētu tikt atļauta datu atkalizmantošana uz vietas vai no attāluma drošā apstrādes vidē.
  Tā varētu būt piemērota kārtība pseidonimizētu datu atkalizmantošanai. Lai aizsargātu trešo personu tiesības un intereses, datu analīze drošas apstrādes vidē būtu jāuzrauga publiskā sektora iestādei. Jo īpaši, personas dati būtu jānosūta trešai personai atkalizmantošanai tikai tad, kad šādu nosūtīšanu atļauj datu aizsardzības tiesību aktos paredzēts juridiskais pamats. Nepersondati būtu jānosūta vienīgi tad, ja nav pamata uzskatīt, ka nepersondatu kopu kombinācija novestu pie datu subjektu identifikācijas. Tas būtu jāattiecina arī uz pseidonimizētiem datiem, kuri joprojām uzskatāmi par personas datiem. Ja datu subjekts tiek reidentificēts, būtu jāpiemēro pienākums paziņot par šādu pārkāpumu publiskā sektora struktūrai papildus pienākumam paziņot par šādu pārkāpumu uzraudzības iestādei un datu subjektam saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679. Attiecīgā gadījumā publiskā sektora struktūrām būtu ar piemērotiem tehniskiem līdzekļiem jāatvieglina datu atkalizmantošana, pamatojoties uz datu subjektu piekrišanu vai datu turētāju atļauju atkalizmantot datus, kuri uz tām attiecas. Minētajā sakarā publiskā sektora struktūrai būtu jādara viss iespējamais, lai sniegtu palīdzību potenciāliem atkalizmantotājiem, kam jāsaņem šādas piekrišanas vai atļaujas, izveidojot tehniskus mehānismus, kas ļauj nosūtīt atkalizmantotāju piekrišanas vai atļaujas pieprasījumus, ja tas ir praktiski iespējams. Nebūtu jāsniedz kontaktinformācija, kas atkalizmantotājiem ļauj tieši sazināties ar datu subjektiem vai datu turētājiem. Ja publiskā sektora struktūra nosūta piekrišanas vai atļaujas pieprasījumu, tai būtu jānodrošina, ka datu subjektam vai datu turētājam tiek sniegta skaidra informācija par iespēju atteikties sniegt piekrišanu vai atļauju. |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā būtu jāparedz aizsargātu datu atkalizmantošanas nosacījumi, ko piemērotu publiskā sektora struktūrām, kuras saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir izraudzītas par kompetentām piešķirt vai atteikt piekļuvi atkalizmantošanai, un tiem nebūtu jāskar tiesības un pienākumi, kas attiecas uz piekļuvi šādiem datiem. Minētajiem nosacījumiem vajadzētu būt nediskriminējošiem, pārredzamiem, samērīgiem un objektīvi pamatotiem, un tajā pašā laikā tiem nebūtu jāierobežo konkurence, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai tiek veicināta MVU un jaunuzņēmumu piekļuve šādiem datiem. Atkalizmantošanas nosacījumi būtu jāizstrādā tā, lai veicinātu zinātnisko pētniecību un lai, piemēram, priekšrokas došana zinātniskajai pētniecībai tiktu principā uzskatīta par nediskriminējošu. Publiskā sektora struktūrām, kuras atļauj atkalizmantošanu, vajadzētu būt pieejamiem tehniskajiem līdzekļiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu trešo personu tiesību un interešu aizsardzību, un tām vajadzētu būt pilnvarotām pieprasīt nepieciešamo informāciju no atkalizmantotājiem. Nosacījumiem, ko uzliek datu atkalizmantošanai, nebūtu jāpārsniedz nepieciešamība aizsargāt trešo personu tiesības un intereses, kas attiecas uz datiem, un saglabāt publiskā sektora struktūru informācijas tehnoloģiju un sakaru sistēmu neskartību. Publiskā sektora struktūrām būtu jāpiemēro nosacījumi, kas vislabāk atbilst atkalizmantotāja interesēm, neradot nesamērīgu slogu publiskā sektora struktūrām. Būtu jāparedz tādi nosacījumi, ko uzliek datu atkalizmantošanai, kuri nodrošinātu efektīvas garantijas attiecībā uz personas datu aizsardzību. Pirms personas datu nosūtīšanas tiem vajadzētu būt anonimizētiem, lai nebūtu iespējams identificēt datu subjektus, savukārt datiem, kas ietver konfidenciālu komercinformāciju, vajadzētu būt pārveidotiem tā, ka netiek izpausta nekāda konfidenciāla informācija. Gadījumā, ja anonimizētu vai pārveidotu datu sniegšana neatbilst atkalizmantotāja vajadzībām, izpildot visas prasības attiecībā uz novērtējumu par ietekmi uz datu aizsardzību veikšanu un apspriešanos ar uzraudzības iestādi, ievērojot Regulas (ES) 2016/679 35. un 36. pantu, un ja tiek konstatēts, ka datu subjektu tiesību un interešu neievērošanas risks ir minimāls, varētu tikt atļauta datu atkalizmantošana uz vietas vai no attāluma drošā apstrādes vidē.

Tā varētu būt piemērota kārtība pseidonimizētu datu atkalizmantošanai. Lai aizsargātu trešo personu tiesības un intereses, datu analīze drošas apstrādes vidē būtu jāuzrauga publiskā sektora iestādei. Jo īpaši, personas dati būtu jānosūta trešai personai atkalizmantošanai tikai tad, kad šādu nosūtīšanu atļauj datu aizsardzības tiesību aktos paredzēts juridiskais pamats. Nepersondati būtu jānosūta vienīgi tad, ja nav pamata uzskatīt, ka nepersondatu kopu kombinācija novestu pie datu subjektu identifikācijas. Tas būtu jāattiecina arī uz pseidonimizētiem datiem, kuri joprojām uzskatāmi par personas datiem. Ja datu subjekts tiek reidentificēts, būtu jāpiemēro pienākums paziņot par šādu pārkāpumu publiskā sektora struktūrai papildus pienākumam paziņot par šādu pārkāpumu uzraudzības iestādei un datu subjektam saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679. Attiecīgā gadījumā publiskā sektora struktūrām būtu ar piemērotiem tehniskiem līdzekļiem jāatvieglina datu atkalizmantošana, pamatojoties uz datu subjektu piekrišanu vai datu turētāju atļauju atkalizmantot datus, kuri uz tām attiecas. Minētajā sakarā publiskā sektora struktūrai būtu jādara viss iespējamais, lai sniegtu palīdzību potenciāliem atkalizmantotājiem, kam jāsaņem šādas piekrišanas vai atļaujas, izveidojot tehniskus mehānismus, kas ļauj nosūtīt atkalizmantotāju piekrišanas vai atļaujas pieprasījumus, ja tas ir praktiski iespējams. Nebūtu jāsniedz kontaktinformācija, kas atkalizmantotājiem ļauj tieši sazināties ar datu subjektiem vai datu turētājiem. Ja publiskā sektora struktūra nosūta piekrišanas vai atļaujas pieprasījumu, tai būtu jānodrošina, ka datu subjektam vai datu turētājam tiek sniegta skaidra informācija par iespēju atteikties sniegt piekrišanu vai atļauju.

| (16) | Lai sekmētu un rosinātu publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu izmantošanu zinātniskās pētniecības vajadzībām, publiskā sektora struktūras tiek mudinātas izstrādāt saskaņotu pieeju un saskaņotus procesus, lai minētos datus darītu viegli piekļūstamus zinātniskās pētniecības vajadzībām sabiedrības interesēs. Minētais cita starpā varētu nozīmēt, ka tiek izveidotas racionalizētas administratīvās procedūras, standartizēta datu formatēšana, informatīvi metadati par metodikas un datu vākšanas izvēles iespējām un standartizēti datu lauki, kas attiecīgi analīzes vajadzībām dod iespēju viegli apvienot datu kopas no dažādiem publiskā sektora datu avotiem. Minēto prakšu mērķim vajadzētu būt publiski finansētu un sagatavotu datu sekmēšanai zinātniskās pētniecības vajadzībām saskaņā ar principu “tik atvērts, cik iespējams, tik slēgts, cik nepieciešams”. |
| --- | --- |

(16)

Lai sekmētu un rosinātu publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu izmantošanu zinātniskās pētniecības vajadzībām, publiskā sektora struktūras tiek mudinātas izstrādāt saskaņotu pieeju un saskaņotus procesus, lai minētos datus darītu viegli piekļūstamus zinātniskās pētniecības vajadzībām sabiedrības interesēs. Minētais cita starpā varētu nozīmēt, ka tiek izveidotas racionalizētas administratīvās procedūras, standartizēta datu formatēšana, informatīvi metadati par metodikas un datu vākšanas izvēles iespējām un standartizēti datu lauki, kas attiecīgi analīzes vajadzībām dod iespēju viegli apvienot datu kopas no dažādiem publiskā sektora datu avotiem. Minēto prakšu mērķim vajadzētu būt publiski finansētu un sagatavotu datu sekmēšanai zinātniskās pētniecības vajadzībām saskaņā ar principu “tik atvērts, cik iespējams, tik slēgts, cik nepieciešams”.

| (17) | Šai regulai nebūtu jāietekmē trešo personu intelektuālā īpašuma tiesības. Šai regulai nebūtu jāietekmē publiskā sektora struktūru intelektuālā īpašuma tiesību pastāvēšana vai īpašumtiesības, kas uz tām attiecas, nedz arī kaut kādā veidā jāierobežo minēto tiesību izmantošana. Saskaņā ar šo regulu noteiktie pienākumi būtu jāpiemēro vienīgi tiktāl, cik tie ir saderīgi ar starptautiskiem nolīgumiem par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, jo īpaši ar Bernes Konvenciju par literāro un mākslas darbu aizsardzību (Bernes konvencija), Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS līgums) un Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas līgumu par autortiesībām (WCT), kā arī Savienības vai valsts intelektuālā īpašuma tiesību aktiem. Tomēr publiskā sektora struktūrām būtu jāizmanto savas autortiesības tādā veidā, kas veicina atkalizmantošanu. |
| --- | --- |

(17)

Šai regulai nebūtu jāietekmē trešo personu intelektuālā īpašuma tiesības. Šai regulai nebūtu jāietekmē publiskā sektora struktūru intelektuālā īpašuma tiesību pastāvēšana vai īpašumtiesības, kas uz tām attiecas, nedz arī kaut kādā veidā jāierobežo minēto tiesību izmantošana. Saskaņā ar šo regulu noteiktie pienākumi būtu jāpiemēro vienīgi tiktāl, cik tie ir saderīgi ar starptautiskiem nolīgumiem par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, jo īpaši ar Bernes Konvenciju par literāro un mākslas darbu aizsardzību (Bernes konvencija), Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS līgums) un Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas līgumu par autortiesībām (WCT), kā arī Savienības vai valsts intelektuālā īpašuma tiesību aktiem. Tomēr publiskā sektora struktūrām būtu jāizmanto savas autortiesības tādā veidā, kas veicina atkalizmantošanu.

| (18) | Dati, uz kuriem attiecas intelektuālā īpašuma tiesības vai komercnoslēpumi, būtu jānosūta trešai personai tikai tad, ja nosūtīšana ir likumīga saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, vai ar šādu tiesību subjekta piekrišanu. Ja publiskā sektora struktūras ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/9/EK (26) 7. panta 1. punktā paredzēto datubāzes veidotāju tiesību subjekti, tām nebūtu šīs tiesības jāizlieto datu atkalizmantošanas novēršanai vai atkalizmantošanas ierobežošanai ārpus šīs regulas noteiktajām robežām. |
| --- | --- |

(18)

Dati, uz kuriem attiecas intelektuālā īpašuma tiesības vai komercnoslēpumi, būtu jānosūta trešai personai tikai tad, ja nosūtīšana ir likumīga saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, vai ar šādu tiesību subjekta piekrišanu. Ja publiskā sektora struktūras ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/9/EK (26) 7. panta 1. punktā paredzēto datubāzes veidotāju tiesību subjekti, tām nebūtu šīs tiesības jāizlieto datu atkalizmantošanas novēršanai vai atkalizmantošanas ierobežošanai ārpus šīs regulas noteiktajām robežām.

| (19) | Uzņēmumiem un datu subjektiem būtu jāspēj paļauties, ka publiskā sektora struktūru turējumā esošu aizsargātu datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošana notiks, ievērojot viņu tiesības un intereses. Tādēļ būtu jāievieš papildu garantijas situācijās, kad publiskā sektora datu atkalizmantošana notiek, pamatojoties uz datu apstrādi ārpus publiskā sektora, piemēram, tādas kā prasība publiskā sektora struktūrām nodrošināt to, ka visos gadījumos, tostarp tad, ja šādi dati tiek nosūtīti uz trešām valstīm, pilnībā tiek aizsargātas fizisku un juridisku personu tiesības un intereses, jo īpaši attiecībā uz personas datiem, komerciāli sensitīviem datiem un intelektuālā īpašuma tiesībām. Publiskā sektora struktūrām nebūtu jāatļauj apdrošināšanas uzņēmumiem vai kādiem citiem pakalpojumu sniedzējiem atkalizmantot e-veselības lietotnēs glabātu informāciju diskriminēšanas nolūkā cenu noteikšanā, jo tas būtu pretrunā pamattiesībām uz piekļuvi veselības aizsardzībai. |
| --- | --- |

(19)

Uzņēmumiem un datu subjektiem būtu jāspēj paļauties, ka publiskā sektora struktūru turējumā esošu aizsargātu datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošana notiks, ievērojot viņu tiesības un intereses. Tādēļ būtu jāievieš papildu garantijas situācijās, kad publiskā sektora datu atkalizmantošana notiek, pamatojoties uz datu apstrādi ārpus publiskā sektora, piemēram, tādas kā prasība publiskā sektora struktūrām nodrošināt to, ka visos gadījumos, tostarp tad, ja šādi dati tiek nosūtīti uz trešām valstīm, pilnībā tiek aizsargātas fizisku un juridisku personu tiesības un intereses, jo īpaši attiecībā uz personas datiem, komerciāli sensitīviem datiem un intelektuālā īpašuma tiesībām. Publiskā sektora struktūrām nebūtu jāatļauj apdrošināšanas uzņēmumiem vai kādiem citiem pakalpojumu sniedzējiem atkalizmantot e-veselības lietotnēs glabātu informāciju diskriminēšanas nolūkā cenu noteikšanā, jo tas būtu pretrunā pamattiesībām uz piekļuvi veselības aizsardzībai.

| (20) | Turklāt, lai saglabātu godīgu konkurenci un atvērtu tirgus ekonomiku, ir ļoti svarīgi nepersonrakstura datus, jo īpaši komercnoslēpumus, kā arī nepersondatus, kuri atspoguļo ar intelektuālā īpašuma tiesībām aizsargātu saturu, aizsargāt pret nelikumīgu piekļuvi, kas varētu izraisīt intelektuālā īpašuma zādzību vai rūpniecisko spiegošanu. Lai nodrošinātu datu turētāju tiesību vai interešu aizsardzību, vajadzētu būt iespējamam nepersondatus, kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir jāaizsargā pret nelikumīgu vai neatļautu piekļuvi un kas ir publiskā sektora struktūru turējumā, nosūtīt uz trešām valstīm, taču tikai tad, ja datu izmantošanai ir noteiktas pienācīgas garantijas. Šādām pienācīgām garantijām būtu jāietver prasība, lai publiskā sektora struktūra nosūta aizsargātus datus atkalizmantotājam vienīgi tad, ja minētais atkalizmantotājs uzņemas līgumsaistības datu aizsardzības interesēs. Atkalizmantotājam, kurš plāno nosūtīt aizsargātus datus uz trešo valsti, būtu jāpilda šajā regulā noteiktie pienākumi arī pēc datu nosūtīšanas uz trešo valsti. Lai nodrošinātu šādu pienākumu pienācīgu izpildi, atkalizmantotājam strīdu izšķiršanai tiesā būtu arī jāakceptē tās publiskā sektora struktūras dalībvalsts jurisdikcija, kura atļāvusi atkalizmantošanu. |
| --- | --- |

(20)

Turklāt, lai saglabātu godīgu konkurenci un atvērtu tirgus ekonomiku, ir ļoti svarīgi nepersonrakstura datus, jo īpaši komercnoslēpumus, kā arī nepersondatus, kuri atspoguļo ar intelektuālā īpašuma tiesībām aizsargātu saturu, aizsargāt pret nelikumīgu piekļuvi, kas varētu izraisīt intelektuālā īpašuma zādzību vai rūpniecisko spiegošanu. Lai nodrošinātu datu turētāju tiesību vai interešu aizsardzību, vajadzētu būt iespējamam nepersondatus, kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir jāaizsargā pret nelikumīgu vai neatļautu piekļuvi un kas ir publiskā sektora struktūru turējumā, nosūtīt uz trešām valstīm, taču tikai tad, ja datu izmantošanai ir noteiktas pienācīgas garantijas. Šādām pienācīgām garantijām būtu jāietver prasība, lai publiskā sektora struktūra nosūta aizsargātus datus atkalizmantotājam vienīgi tad, ja minētais atkalizmantotājs uzņemas līgumsaistības datu aizsardzības interesēs. Atkalizmantotājam, kurš plāno nosūtīt aizsargātus datus uz trešo valsti, būtu jāpilda šajā regulā noteiktie pienākumi arī pēc datu nosūtīšanas uz trešo valsti. Lai nodrošinātu šādu pienākumu pienācīgu izpildi, atkalizmantotājam strīdu izšķiršanai tiesā būtu arī jāakceptē tās publiskā sektora struktūras dalībvalsts jurisdikcija, kura atļāvusi atkalizmantošanu.

| (21) | Būtu uzskatāms, ka pienācīgas garantijas ir īstenotas, arī tad, ja trešā valstī, uz kuru tiek nosūtīti nepersondati, ir ieviesti līdzvērtīgi pasākumi, kas nodrošina, ka uz datiem attiecas tāda līmeņa aizsardzība, kas līdzīga ar Savienības tiesību aktiem piemērojamai aizsardzībai, jo īpaši attiecībā uz komercnoslēpumu un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību. Šajā nolūkā, ja tas ir pamatots ievērojama tādu pieprasījumu skaita visā Savienībā dēļ, kuri attiecas uz nepersondatu atkalizmantošanu trešās valstīs, Komisijai vajadzētu būt iespējai ar īstenošanas aktiem paziņot, ka konkrētā trešā valsts nodrošina aizsardzības līmeni, kas būtībā ir līdzvērtīgs Savienības tiesību aktos paredzētajam aizsardzības līmenim. Komisijai būtu jānovērtē šādu īstenošanas aktu nepieciešamība, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniedz ar Eiropas Datu inovācijas kolēģijas starpniecību. Šādi īstenošanas akti sniegtu publiskā sektora struktūrām pārliecību, ka publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu atkalizmantošana attiecīgajā trešā valstī neapdraud minēto datu aizsargāto raksturu. Novērtējot attiecīgajā trešā valstī nodrošināto aizsardzības līmeni, būtu jo īpaši jāņem vērā attiecīgie vispārīgie un nozaru tiesību akti, tostarp akti par sabiedrisko drošību, aizsardzību, valsts drošību un krimināltiesībām, kas attiecas uz piekļuvi nepersondatiem un to aizsardzību, minētās trešās publiskā sektora struktūru piekļuve nosūtītajiem datiem, vienas vai vairāku neatkarīgu uzraudzības iestāžu pastāvēšana un efektīva darbība trešā valstī, kuru pienākums ir nodrošināt un panākt atbilstību juridiskajam režīmam, kas nodrošina piekļuvi šādiem datiem, trešās valsts starptautiskās saistības attiecībā uz datu aizsardzību vai citi pienākumi, kas rodas no juridiski saistošām konvencijām vai instrumentiem, kā arī no dalības daudzpusējās vai reģionālās sistēmās.
  Saistībā ar nepersondatu nosūtīšanu uz trešo valsti īpaši svarīgi ir, lai attiecīgajā trešā valstī pastāvētu efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi datu turētājiem, publiskā sektora struktūrām vai datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem. Tādēļ šādām garantijām būtu jāietver īstenojamu tiesību un efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamība. Šādiem īstenošanas aktiem nebūtu jāskar juridiski pienākumi vai līguma noteikumi, ko nepersondatu, jo īpaši rūpniecisko datu, aizsardzības interesēs jau uzņēmies atkalizmantotājs, un publiskā sektora struktūru tiesības saskaņā ar šo regulu noteikt atkalizmantotājiem pienākumu izpildīt atkalizmantošanas nosacījumus. |
| --- | --- |

(21)

Būtu uzskatāms, ka pienācīgas garantijas ir īstenotas, arī tad, ja trešā valstī, uz kuru tiek nosūtīti nepersondati, ir ieviesti līdzvērtīgi pasākumi, kas nodrošina, ka uz datiem attiecas tāda līmeņa aizsardzība, kas līdzīga ar Savienības tiesību aktiem piemērojamai aizsardzībai, jo īpaši attiecībā uz komercnoslēpumu un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību. Šajā nolūkā, ja tas ir pamatots ievērojama tādu pieprasījumu skaita visā Savienībā dēļ, kuri attiecas uz nepersondatu atkalizmantošanu trešās valstīs, Komisijai vajadzētu būt iespējai ar īstenošanas aktiem paziņot, ka konkrētā trešā valsts nodrošina aizsardzības līmeni, kas būtībā ir līdzvērtīgs Savienības tiesību aktos paredzētajam aizsardzības līmenim. Komisijai būtu jānovērtē šādu īstenošanas aktu nepieciešamība, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniedz ar Eiropas Datu inovācijas kolēģijas starpniecību. Šādi īstenošanas akti sniegtu publiskā sektora struktūrām pārliecību, ka publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu atkalizmantošana attiecīgajā trešā valstī neapdraud minēto datu aizsargāto raksturu. Novērtējot attiecīgajā trešā valstī nodrošināto aizsardzības līmeni, būtu jo īpaši jāņem vērā attiecīgie vispārīgie un nozaru tiesību akti, tostarp akti par sabiedrisko drošību, aizsardzību, valsts drošību un krimināltiesībām, kas attiecas uz piekļuvi nepersondatiem un to aizsardzību, minētās trešās publiskā sektora struktūru piekļuve nosūtītajiem datiem, vienas vai vairāku neatkarīgu uzraudzības iestāžu pastāvēšana un efektīva darbība trešā valstī, kuru pienākums ir nodrošināt un panākt atbilstību juridiskajam režīmam, kas nodrošina piekļuvi šādiem datiem, trešās valsts starptautiskās saistības attiecībā uz datu aizsardzību vai citi pienākumi, kas rodas no juridiski saistošām konvencijām vai instrumentiem, kā arī no dalības daudzpusējās vai reģionālās sistēmās.

Saistībā ar nepersondatu nosūtīšanu uz trešo valsti īpaši svarīgi ir, lai attiecīgajā trešā valstī pastāvētu efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi datu turētājiem, publiskā sektora struktūrām vai datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem. Tādēļ šādām garantijām būtu jāietver īstenojamu tiesību un efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamība. Šādiem īstenošanas aktiem nebūtu jāskar juridiski pienākumi vai līguma noteikumi, ko nepersondatu, jo īpaši rūpniecisko datu, aizsardzības interesēs jau uzņēmies atkalizmantotājs, un publiskā sektora struktūru tiesības saskaņā ar šo regulu noteikt atkalizmantotājiem pienākumu izpildīt atkalizmantošanas nosacījumus.

| (22) | Dažas trešās valstis pieņem normatīvos un citus tiesību aktus, kuru mērķis ir tieši nosūtīt vai nodrošināt valdības piekļuvi tādiem nepersondatiem Savienībā, kuri ir dalībvalstu jurisdikcijā esošu fizisku un juridisku personu kontrolē. Trešo valstu tiesu lēmumiem un spriedumiem vai trešo valstu administratīvu iestāžu lēmumiem, kuri prasa šādu nepersondatu nosūtīšanu vai piekļūšanu tiem, vajadzētu būt izpildāmiem, ja tie ir balstīti uz starptautisku nolīgumu, piemēram, savstarpējas tiesiskās palīdzības līgumu, kas ir spēkā starp pieprasītāju trešo valsti un Savienību vai kādu dalībvalsti. Dažreiz var rasties situācija, kad pienākums nosūtīt nepersondatus vai nodrošināt piekļuvi tiem, kas izriet no trešās valsts tiesību aktiem, ir pretrunā konkurējošam pienākumam šādus datus aizsargāt saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz indivīda pamattiesību aizsardzību vai uz dalībvalsts pamatinterešu aizsardzību saistībā ar valsts drošību vai aizsardzību, kā arī komerciāli sensitīvu datu aizsardzību un intelektuālā īpašuma tiesību, tostarp līgumsaistību, kuras attiecas uz konfidencialitāti saskaņā ar šādiem tiesību aktiem, aizsardzību. Ja nav starptautisku nolīgumu, kas reglamentē šādus jautājumus, nepersondatu nosūtīšana vai piekļuve tiem būtu jāatļauj tikai tad, ja jo īpaši ir pārbaudīts, ka trešās valsts tiesību sistēma prasa izklāstīt lēmuma vai sprieduma iemeslus un samērīgumu, ka tiesas lēmumam vai spriedumam ir specifisks raksturs un ka adresāta pamatotais iebildums ir pārbaudāms trešās valsts kompetentā tiesā, kurai ir pilnvaras pienācīgi ņemt vērā šādu datu sniedzēja attiecīgās tiesiskās intereses.
  Turklāt publiskā sektora struktūrām, fiziskām vai juridiskām personām, kurām ir piešķirtas tiesības atkalizmantot datus, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem un atzītām datu altruisma organizācijām, ja tās paraksta līgumiskas vienošanās ar citām privātām personām, būtu jānodrošina, ka Savienībā turētiem nepersondatiem trešās valstīs piekļūst vai tos uz tām nosūta vienīgi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(22)

Dažas trešās valstis pieņem normatīvos un citus tiesību aktus, kuru mērķis ir tieši nosūtīt vai nodrošināt valdības piekļuvi tādiem nepersondatiem Savienībā, kuri ir dalībvalstu jurisdikcijā esošu fizisku un juridisku personu kontrolē. Trešo valstu tiesu lēmumiem un spriedumiem vai trešo valstu administratīvu iestāžu lēmumiem, kuri prasa šādu nepersondatu nosūtīšanu vai piekļūšanu tiem, vajadzētu būt izpildāmiem, ja tie ir balstīti uz starptautisku nolīgumu, piemēram, savstarpējas tiesiskās palīdzības līgumu, kas ir spēkā starp pieprasītāju trešo valsti un Savienību vai kādu dalībvalsti. Dažreiz var rasties situācija, kad pienākums nosūtīt nepersondatus vai nodrošināt piekļuvi tiem, kas izriet no trešās valsts tiesību aktiem, ir pretrunā konkurējošam pienākumam šādus datus aizsargāt saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz indivīda pamattiesību aizsardzību vai uz dalībvalsts pamatinterešu aizsardzību saistībā ar valsts drošību vai aizsardzību, kā arī komerciāli sensitīvu datu aizsardzību un intelektuālā īpašuma tiesību, tostarp līgumsaistību, kuras attiecas uz konfidencialitāti saskaņā ar šādiem tiesību aktiem, aizsardzību. Ja nav starptautisku nolīgumu, kas reglamentē šādus jautājumus, nepersondatu nosūtīšana vai piekļuve tiem būtu jāatļauj tikai tad, ja jo īpaši ir pārbaudīts, ka trešās valsts tiesību sistēma prasa izklāstīt lēmuma vai sprieduma iemeslus un samērīgumu, ka tiesas lēmumam vai spriedumam ir specifisks raksturs un ka adresāta pamatotais iebildums ir pārbaudāms trešās valsts kompetentā tiesā, kurai ir pilnvaras pienācīgi ņemt vērā šādu datu sniedzēja attiecīgās tiesiskās intereses.

Turklāt publiskā sektora struktūrām, fiziskām vai juridiskām personām, kurām ir piešķirtas tiesības atkalizmantot datus, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem un atzītām datu altruisma organizācijām, ja tās paraksta līgumiskas vienošanās ar citām privātām personām, būtu jānodrošina, ka Savienībā turētiem nepersondatiem trešās valstīs piekļūst vai tos uz tām nosūta vienīgi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.

| (23) | Lai vēl vairotu uzticēšanos Savienības datu ekonomikai, ir būtiski, ka tiek īstenotas garantijas attiecībā uz Savienības iedzīvotājiem, publisko sektoru un uzņēmumiem, kas nodrošina kontroli pār to stratēģiskajiem un sensitīvajiem datiem, un ka tiek ievēroti Savienības tiesību akti, vērtības un standarti attiecībā uz – bet ne tikai – drošību, datu aizsardzību un patērētāju aizsardzību. Lai novērstu nelikumīgu piekļuvi nepersondatiem, publiskā sektora struktūrām, fiziskām vai juridiskām personām, kurām piešķirtas tiesības atkalizmantot datus, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem un atzītām datu altruisma organizācijām būtu jāveic visi saprātīgie pasākumi, ieskaitot datu šifrēšanu vai korporatīvo politiku, lai nepieļautu piekļuvi sistēmām, kurās glabājas nepersondati. Minētajos nolūkos būtu jānodrošina, ka publiskā sektora struktūras, fiziskas vai juridiskas personas, kurām piešķirtas tiesības atkalizmantot datus, datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji un atzītas datu altruisma organizācijas ievēro visus attiecīgos tehniskos standartus, rīcības kodeksus un sertifikācijas Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(23)

Lai vēl vairotu uzticēšanos Savienības datu ekonomikai, ir būtiski, ka tiek īstenotas garantijas attiecībā uz Savienības iedzīvotājiem, publisko sektoru un uzņēmumiem, kas nodrošina kontroli pār to stratēģiskajiem un sensitīvajiem datiem, un ka tiek ievēroti Savienības tiesību akti, vērtības un standarti attiecībā uz – bet ne tikai – drošību, datu aizsardzību un patērētāju aizsardzību. Lai novērstu nelikumīgu piekļuvi nepersondatiem, publiskā sektora struktūrām, fiziskām vai juridiskām personām, kurām piešķirtas tiesības atkalizmantot datus, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem un atzītām datu altruisma organizācijām būtu jāveic visi saprātīgie pasākumi, ieskaitot datu šifrēšanu vai korporatīvo politiku, lai nepieļautu piekļuvi sistēmām, kurās glabājas nepersondati. Minētajos nolūkos būtu jānodrošina, ka publiskā sektora struktūras, fiziskas vai juridiskas personas, kurām piešķirtas tiesības atkalizmantot datus, datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji un atzītas datu altruisma organizācijas ievēro visus attiecīgos tehniskos standartus, rīcības kodeksus un sertifikācijas Savienības līmenī.

| (24) | Lai veidotu uzticēšanos atkalizmantošanas mehānismiem, var būt nepieciešams piemērot stingrākus nosacījumus atsevišķiem nepersondatu veidiem, kuri turpmākos konkrētos Savienības leģislatīvajos aktos var tikt identificēti kā ļoti sensitīvi, attiecībā uz nosūtīšanu uz trešām valstīm, ja šāda nosūtīšana varētu apdraudēt Savienības publiskās politikas mērķus, saskaņā ar starptautiskām saistībām. Piemēram, veselības jomā dažas sabiedrības veselības sistēmas dalībnieku, tādu kā publiskās slimnīcas, turējumā esošas atsevišķas datu kopas varētu tikt identificētas kā ļoti sensitīvi veselības dati. Citas attiecīgas nozares ietver transportu, enerģētiku, vidi un finanses. Lai saskaņotu praksi visā Savienībā, šādi ļoti sensitīvu publisko nepersondatu veidi būtu jādefinē Savienības tiesību aktos, piemēram, Eiropas veselības datu telpas vai citu nozaru tiesību aktu kontekstā. Minētie nosacījumi šādu datu nosūtīšanai uz trešām valstīm būtu jānosaka deleģētajos aktos. Nosacījumiem vajadzētu būt samērīgiem, nediskriminējošiem un nepieciešamiem, lai aizsargātu noteiktos leģitīmos Savienības publiskās politikas mērķus, piemēram, sabiedrības veselības, drošuma, vides, sabiedrības morāles, patērētāju aizsardzības, privātuma un personas datu aizsardzības mērķus. Nosacījumiem būtu jāatbilst riskam, kas konstatēts saistībā ar šādu datu sensitivitāti, arī indivīdu reidentifikācijas ziņā. Šādos nosacījumos varētu iekļaut nosūtīšanai piemērojamus noteikumus vai tehniskus pasākumus, piemēram, prasību izmantot drošu apstrādes vidi, ierobežojumus attiecībā uz datu atkalizmantošanai trešās valstīs vai to personu kategorijām, kurām ir tiesības šādus datus nosūtīt uz trešām valstīm vai kuras var piekļūt datiem trešā valstī. Izņēmuma gadījumos, lai aizsargātu sabiedriskās intereses, starp šādiem nosacījumiem var būt arī ierobežojumi datu nosūtīšanai uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(24)

Lai veidotu uzticēšanos atkalizmantošanas mehānismiem, var būt nepieciešams piemērot stingrākus nosacījumus atsevišķiem nepersondatu veidiem, kuri turpmākos konkrētos Savienības leģislatīvajos aktos var tikt identificēti kā ļoti sensitīvi, attiecībā uz nosūtīšanu uz trešām valstīm, ja šāda nosūtīšana varētu apdraudēt Savienības publiskās politikas mērķus, saskaņā ar starptautiskām saistībām. Piemēram, veselības jomā dažas sabiedrības veselības sistēmas dalībnieku, tādu kā publiskās slimnīcas, turējumā esošas atsevišķas datu kopas varētu tikt identificētas kā ļoti sensitīvi veselības dati. Citas attiecīgas nozares ietver transportu, enerģētiku, vidi un finanses. Lai saskaņotu praksi visā Savienībā, šādi ļoti sensitīvu publisko nepersondatu veidi būtu jādefinē Savienības tiesību aktos, piemēram, Eiropas veselības datu telpas vai citu nozaru tiesību aktu kontekstā. Minētie nosacījumi šādu datu nosūtīšanai uz trešām valstīm būtu jānosaka deleģētajos aktos. Nosacījumiem vajadzētu būt samērīgiem, nediskriminējošiem un nepieciešamiem, lai aizsargātu noteiktos leģitīmos Savienības publiskās politikas mērķus, piemēram, sabiedrības veselības, drošuma, vides, sabiedrības morāles, patērētāju aizsardzības, privātuma un personas datu aizsardzības mērķus. Nosacījumiem būtu jāatbilst riskam, kas konstatēts saistībā ar šādu datu sensitivitāti, arī indivīdu reidentifikācijas ziņā. Šādos nosacījumos varētu iekļaut nosūtīšanai piemērojamus noteikumus vai tehniskus pasākumus, piemēram, prasību izmantot drošu apstrādes vidi, ierobežojumus attiecībā uz datu atkalizmantošanai trešās valstīs vai to personu kategorijām, kurām ir tiesības šādus datus nosūtīt uz trešām valstīm vai kuras var piekļūt datiem trešā valstī. Izņēmuma gadījumos, lai aizsargātu sabiedriskās intereses, starp šādiem nosacījumiem var būt arī ierobežojumi datu nosūtīšanai uz trešām valstīm.

| (25) | Publiskā sektora struktūrām vajadzētu būt iespējai prasīt maksu par datu atkalizmantošanu, bet tām arī būtu jāspēj saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem atļaut atkalizmantot datus par samazinātu maksu vai to atļaut bez maksas, piemēram, tādām konkrētām atkalizmantošanas kategorijām kā nekomerciāla atkalizmantošana vai zinātniskās pētniecības nolūkos, vai atkalizmantošana, ko veic MVU un jaunuzņēmumi, pilsoniskā sabiedrība un izglītības iestādes, lai veicinātu šādu atkalizmantošanu nolūkā stimulēt pētniecību un inovāciju un atbalstīt uzņēmumus, kas ir svarīgs inovācijas avots un kam parasti ir grūtāk pašiem vākt attiecīgus datus. Minētajā konkrētajā kontekstā būtu jāsaprot, ka zinātniskās pētniecības mērķi ietver visu veidu mērķus, kas saistīti ar pētniecību, neatkarīgi no attiecīgās pētniecības iestādes organizatoriskās vai finanšu struktūras, izņemot pētniecību, ko veic kāds uzņēmums nolūkā attīstīt, nostiprināt vai optimizēt produktus vai pakalpojumus. Šādai maksai vajadzētu būt pārredzamai, nediskriminējošai un tai būtu jāsedz vienīgi radušās nepieciešamās izmaksas, ka arī tai nevajadzētu ierobežot konkurenci. To atkalizmantotāju kategoriju saraksts, kuriem piemēro samazinātu maksu vai to vispār nepiemēro, kopā ar kritērijiem, kas izmantoti tāda saraksta izveidošanai, būtu jāpublisko. |
| --- | --- |

(25)

Publiskā sektora struktūrām vajadzētu būt iespējai prasīt maksu par datu atkalizmantošanu, bet tām arī būtu jāspēj saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem atļaut atkalizmantot datus par samazinātu maksu vai to atļaut bez maksas, piemēram, tādām konkrētām atkalizmantošanas kategorijām kā nekomerciāla atkalizmantošana vai zinātniskās pētniecības nolūkos, vai atkalizmantošana, ko veic MVU un jaunuzņēmumi, pilsoniskā sabiedrība un izglītības iestādes, lai veicinātu šādu atkalizmantošanu nolūkā stimulēt pētniecību un inovāciju un atbalstīt uzņēmumus, kas ir svarīgs inovācijas avots un kam parasti ir grūtāk pašiem vākt attiecīgus datus. Minētajā konkrētajā kontekstā būtu jāsaprot, ka zinātniskās pētniecības mērķi ietver visu veidu mērķus, kas saistīti ar pētniecību, neatkarīgi no attiecīgās pētniecības iestādes organizatoriskās vai finanšu struktūras, izņemot pētniecību, ko veic kāds uzņēmums nolūkā attīstīt, nostiprināt vai optimizēt produktus vai pakalpojumus. Šādai maksai vajadzētu būt pārredzamai, nediskriminējošai un tai būtu jāsedz vienīgi radušās nepieciešamās izmaksas, ka arī tai nevajadzētu ierobežot konkurenci. To atkalizmantotāju kategoriju saraksts, kuriem piemēro samazinātu maksu vai to vispār nepiemēro, kopā ar kritērijiem, kas izmantoti tāda saraksta izveidošanai, būtu jāpublisko.

| (26) | Lai rosinātu publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošanu, dalībvalstīm būtu jāizveido vienots informācijas punkts, kas būtu saskarne atkalizmantotājiem, kuri vēlētos atkalizmantot minētos datus. Tai būtu vajadzīga starpnozaru atbildības sfēra, un vajadzības gadījumā tai būtu jāpapildina kārtība, kas noteikta nozaru līmenī. Vienotajam informācijas punktam, nosūtot informācijas pieprasījumus vai atkalizmantošanas pieprasījumus, būtu jāspēj paļauties uz automatizētiem līdzekļiem. Nosūtīšanas procesā būtu jānodrošina pietiekama cilvēka veikta pārraudzība. Šim nolūkam varētu izmantot jau esošu praktisku kārtību, piemēram, atvērto datu portālus. Vienotā informācijas punkta rīcībā vajadzētu būt resursu sarakstam, kurš sniegtu pārskatu par visiem pieejamiem datu avotiem, tostarp attiecīgā gadījumā tiem datu avotiem, kas pieejami nozaru, reģionālos vai vietējos informācijas punktos, un kurā būtu iekļauta attiecīga informācija, kas apraksta pieejamos datus. Turklāt dalībvalstīm būtu jāizraugās vai jāizveido kompetentās struktūras vai jāsekmē to izveide, lai atbalstītu publiskā sektora struktūru darbību, kas dara iespējamu aizsargātu datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošanu. To uzdevumos var būt arī piekļuves piešķiršana datiem, ja šādas pilnvaras ir paredzētas nozaru Savienības vai valsts tiesību aktos. Minētajām kompetentajām struktūrām būtu jāpalīdz publiskā sektora struktūrām ar pašām mūsdienīgākajām metodēm, tostarp attiecībā uz to, kā vislabāk datus strukturēt un glabāt, lai datus darītu viegli piekļūstamus, jo īpaši, izmantojot lietojumprogrammas saskarnes, kā arī lai datus darītu sadarbspējīgus, nosūtāmus un meklējamus, ņemot vērā paraugpraksi datu apstrādes jomā, kā arī visus esošos reglamentējošos un tehniskos standartus un drošas datu apstrādes vides, kas ļauj datus analizēt, saglabājot informācijas privātumu.
  Kompetentajām struktūrām būtu jārīkojas saskaņā ar publiskā sektora struktūras sniegtajiem norādījumiem. Šāda palīdzības struktūra varētu palīdzēt datu subjektiem un datu turētājiem pārvaldīt piekrišanu vai atļauju atkalizmantošanai, tostarp piekrišanu un atļauju attiecībā uz konkrētām zinātniskās pētniecības jomām, ja tiek ievēroti atzīti zinātniskās pētniecības ētikas standarti. Kompetentajām struktūrām nevajadzētu būt uzraudzības funkcijai, kas ir Regulā (ES) 2016/679 minēto uzraudzības iestāžu kompetencē. Neskarot datu aizsardzības iestāžu uzraudzības pilnvaras, datu apstrāde būtu jāveic tās publiskā sektora struktūras pārziņā, kura atbild par reģistru, kas ietver attiecīgos datus, un kura attiecībā uz personas datiem turpina būt datu pārzinis, kā definēts Regulā (ES) 2016/679. Vajadzētu būt iespējamam, ka dalībvalstīs ir viena vai vairākas kompetentās struktūras, kas varētu darboties dažādās nozarēs. Publiskā sektora struktūru iekšējie dienesti arī varētu darboties kā kompetentās struktūras. Kompetenta struktūra varētu būt publiskā sektora struktūra, kas attiecīgos gadījumos palīdz citām publiskā sektora struktūrām datu atkalizmantošanas atļaušanā, vai publiskā sektora struktūra, kas pati atļauj atkalizmantošanu. Palīdzībai, ko sniedz citām publiskā sektora struktūrām, būtu jāietver to informēšana, ja tās to lūdz, par paraugpraksi saistībā ar šajā regulā izklāstīto prasību izpildi, piemēram, tehniskajiem līdzekļiem nolūkā darīt pieejamu drošu apstrādes vidi vai tehniskajiem līdzekļiem nolūkā nodrošināt privātumu un konfidencialitāti, ja tiek sniegta piekļuve datu atkalizmantošanai šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

(26)

Lai rosinātu publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošanu, dalībvalstīm būtu jāizveido vienots informācijas punkts, kas būtu saskarne atkalizmantotājiem, kuri vēlētos atkalizmantot minētos datus. Tai būtu vajadzīga starpnozaru atbildības sfēra, un vajadzības gadījumā tai būtu jāpapildina kārtība, kas noteikta nozaru līmenī. Vienotajam informācijas punktam, nosūtot informācijas pieprasījumus vai atkalizmantošanas pieprasījumus, būtu jāspēj paļauties uz automatizētiem līdzekļiem. Nosūtīšanas procesā būtu jānodrošina pietiekama cilvēka veikta pārraudzība. Šim nolūkam varētu izmantot jau esošu praktisku kārtību, piemēram, atvērto datu portālus. Vienotā informācijas punkta rīcībā vajadzētu būt resursu sarakstam, kurš sniegtu pārskatu par visiem pieejamiem datu avotiem, tostarp attiecīgā gadījumā tiem datu avotiem, kas pieejami nozaru, reģionālos vai vietējos informācijas punktos, un kurā būtu iekļauta attiecīga informācija, kas apraksta pieejamos datus. Turklāt dalībvalstīm būtu jāizraugās vai jāizveido kompetentās struktūras vai jāsekmē to izveide, lai atbalstītu publiskā sektora struktūru darbību, kas dara iespējamu aizsargātu datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošanu. To uzdevumos var būt arī piekļuves piešķiršana datiem, ja šādas pilnvaras ir paredzētas nozaru Savienības vai valsts tiesību aktos. Minētajām kompetentajām struktūrām būtu jāpalīdz publiskā sektora struktūrām ar pašām mūsdienīgākajām metodēm, tostarp attiecībā uz to, kā vislabāk datus strukturēt un glabāt, lai datus darītu viegli piekļūstamus, jo īpaši, izmantojot lietojumprogrammas saskarnes, kā arī lai datus darītu sadarbspējīgus, nosūtāmus un meklējamus, ņemot vērā paraugpraksi datu apstrādes jomā, kā arī visus esošos reglamentējošos un tehniskos standartus un drošas datu apstrādes vides, kas ļauj datus analizēt, saglabājot informācijas privātumu.

Kompetentajām struktūrām būtu jārīkojas saskaņā ar publiskā sektora struktūras sniegtajiem norādījumiem. Šāda palīdzības struktūra varētu palīdzēt datu subjektiem un datu turētājiem pārvaldīt piekrišanu vai atļauju atkalizmantošanai, tostarp piekrišanu un atļauju attiecībā uz konkrētām zinātniskās pētniecības jomām, ja tiek ievēroti atzīti zinātniskās pētniecības ētikas standarti. Kompetentajām struktūrām nevajadzētu būt uzraudzības funkcijai, kas ir Regulā (ES) 2016/679 minēto uzraudzības iestāžu kompetencē. Neskarot datu aizsardzības iestāžu uzraudzības pilnvaras, datu apstrāde būtu jāveic tās publiskā sektora struktūras pārziņā, kura atbild par reģistru, kas ietver attiecīgos datus, un kura attiecībā uz personas datiem turpina būt datu pārzinis, kā definēts Regulā (ES) 2016/679. Vajadzētu būt iespējamam, ka dalībvalstīs ir viena vai vairākas kompetentās struktūras, kas varētu darboties dažādās nozarēs. Publiskā sektora struktūru iekšējie dienesti arī varētu darboties kā kompetentās struktūras. Kompetenta struktūra varētu būt publiskā sektora struktūra, kas attiecīgos gadījumos palīdz citām publiskā sektora struktūrām datu atkalizmantošanas atļaušanā, vai publiskā sektora struktūra, kas pati atļauj atkalizmantošanu. Palīdzībai, ko sniedz citām publiskā sektora struktūrām, būtu jāietver to informēšana, ja tās to lūdz, par paraugpraksi saistībā ar šajā regulā izklāstīto prasību izpildi, piemēram, tehniskajiem līdzekļiem nolūkā darīt pieejamu drošu apstrādes vidi vai tehniskajiem līdzekļiem nolūkā nodrošināt privātumu un konfidencialitāti, ja tiek sniegta piekļuve datu atkalizmantošanai šīs regulas darbības jomā.

| (27) | Datu starpniecības pakalpojumiem ir paredzēta svarīga loma datu ekonomikā, jo īpaši brīvprātīgas datu kopīgošanas prakses atbalstīšanā un veicināšanā starp uzņēmumiem vai datu kopīgošanas sekmēšanā Savienības vai valsts tiesību aktos paredzēto pienākumu kontekstā. Tie varētu kļūt par instrumentu, ar kura palīdzību atvieglot apmaiņu ar būtisku attiecīgo datu apjomu. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem, kuri var būt publiskā sektora struktūras, un kuri piedāvā pakalpojumus, kas savieno dažādos aktorus, ir potenciāls sekmēt datu efektīvu kombinēšanu, kā arī datu divpusējas kopīgošanas atvieglošanu. Specializētiem datu starpniecības pakalpojumiem, kas ir neatkarīgi no datu subjektiem, datu turētājiem un no datu lietotājiem, varētu būt veicinoša loma tādu jaunu datos balstītu ekosistēmu izveidē, kuras ir neatkarīgas no jebkura dalībnieka, kam ir būtiska ietekme tirgū, un vienlaikus atļaut nediskriminējošu piekļuvi datu ekonomikai visu lielumu uzņēmumiem, jo īpaši MVU un jaunuzņēmumiem, kuriem ir ierobežoti finanšu, juridiskie vai administratīvie līdzekļi. Tas būs īpaši svarīgi saistībā ar kopīgu Eiropas datu telpu izveidi, proti, kopīgu standartu un prakses sistēmu, kuras attiecas uz konkrētu mērķi vai konkrētām nozarēm, vai starpnozaru sadarbspējīgas sistēmu, lai kopīgotu datus vai kopīgi tos apstrādātu, cita starpā jaunu produktu un pakalpojumu izstrādei, zinātniskai pētniecībai vai pilsoniskās sabiedrības iniciatīvām, izveidi. Datu starpniecības pakalpojumi varētu ietvert divpusēju vai daudzpusēju datu kopīgošanu vai tādu platformu vai datubāzu izveidi, kuras ļauj datus kopīgot vai kopīgi izmantot, kā arī specifiskas infrastruktūras izveidi datu subjektu un datu turētāju savienošanai ar datu lietotājiem. |
| --- | --- |

(27)

Datu starpniecības pakalpojumiem ir paredzēta svarīga loma datu ekonomikā, jo īpaši brīvprātīgas datu kopīgošanas prakses atbalstīšanā un veicināšanā starp uzņēmumiem vai datu kopīgošanas sekmēšanā Savienības vai valsts tiesību aktos paredzēto pienākumu kontekstā. Tie varētu kļūt par instrumentu, ar kura palīdzību atvieglot apmaiņu ar būtisku attiecīgo datu apjomu. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem, kuri var būt publiskā sektora struktūras, un kuri piedāvā pakalpojumus, kas savieno dažādos aktorus, ir potenciāls sekmēt datu efektīvu kombinēšanu, kā arī datu divpusējas kopīgošanas atvieglošanu. Specializētiem datu starpniecības pakalpojumiem, kas ir neatkarīgi no datu subjektiem, datu turētājiem un no datu lietotājiem, varētu būt veicinoša loma tādu jaunu datos balstītu ekosistēmu izveidē, kuras ir neatkarīgas no jebkura dalībnieka, kam ir būtiska ietekme tirgū, un vienlaikus atļaut nediskriminējošu piekļuvi datu ekonomikai visu lielumu uzņēmumiem, jo īpaši MVU un jaunuzņēmumiem, kuriem ir ierobežoti finanšu, juridiskie vai administratīvie līdzekļi. Tas būs īpaši svarīgi saistībā ar kopīgu Eiropas datu telpu izveidi, proti, kopīgu standartu un prakses sistēmu, kuras attiecas uz konkrētu mērķi vai konkrētām nozarēm, vai starpnozaru sadarbspējīgas sistēmu, lai kopīgotu datus vai kopīgi tos apstrādātu, cita starpā jaunu produktu un pakalpojumu izstrādei, zinātniskai pētniecībai vai pilsoniskās sabiedrības iniciatīvām, izveidi. Datu starpniecības pakalpojumi varētu ietvert divpusēju vai daudzpusēju datu kopīgošanu vai tādu platformu vai datubāzu izveidi, kuras ļauj datus kopīgot vai kopīgi izmantot, kā arī specifiskas infrastruktūras izveidi datu subjektu un datu turētāju savienošanai ar datu lietotājiem.

| (28) | Šai regulai būtu jāattiecas uz pakalpojumiem, kuru mērķis ir, izmantojot tehniskus, juridiskus vai citus līdzekļus, izveidot komerciālas attiecības nolūkā kopīgot datus starp nenoteikta skaita datu subjektiem un datu turētājiem, no vienas puses, un datu lietotājiem, no otras puses, tostarp, lai īstenotu datu subjektu tiesības attiecībā uz personas datiem. Ja uzņēmumi vai citi subjekti piedāvā multiplus ar datiem saistītus pakalpojumus, šai regulai būtu jāattiecas tikai uz tām darbībām, kuras tieši attiecas uz datu starpniecības pakalpojumu sniegšanu. Mākoņglabāšanas, analītikas, datu kopīgošanas programmatūras, tīmekļa pārlūkprogrammu, pārlūkprogrammu spraudņu vai epasta pakalpojumu nodrošināšana nebūtu jāuzskata par datu starpniecības pakalpojumiem šīs regulas nozīmē, ja vien šādi pakalpojumi vienīgi nodrošina tehniskus rīkus datu subjektiem vai datu turētājiem datu kopīgošanai ar citiem, bet šādu instrumentu nodrošināšana netiek izmantota nedz mērķim izveidot komerciālas attiecības starp datu turētājiem un datu lietotājiem, nedz arī ļauj datu starpniecības pakalpojumu sniedzējam iegūt informāciju par komerciālu attiecību izveidi datu kopīgošanas nolūkā. Datu starpniecības pakalpojumu piemēri ietver datu tirgus, kuros uzņēmumi varētu datus darīt pieejamus citiem, visām ieinteresētajām personām atvērtu datu kopīgošanas ekosistēmu vadītājus, piemēram, kopīgo Eiropas datu telpu kontekstā, kā arī datu sakopojumus, kurus kopīgi izveidojušas vairākas juridiskas vai fiziskas personas nolūkā izsniegt licenci šādu datu sakopojumu izmantošanai visām ieinteresētajām personām tādā veidā, lai visi dalībnieki, kas dod ieguldījumu datu sakopojumos, saņemtu atlīdzību par savu ieguldījumu.
  Tas izslēgtu pakalpojumus, kuri iegūst datus no datu turētājiem un sakopo, bagātina vai pārveido datus nolūkā pievienot tiem būtisku vērtību un izsniedz datu lietotājiem licenci izmantot rezultātā iegūtos datus, neizveidojot komerciālas attiecības starp datu turētājiem un datu lietotājiem. Tas izslēgtu arī datu starpniecības pakalpojumus, ko izmanto tikai viens datu turētājs, lai darītu iespējamu minētā datu turētāja rīcībā esošo datu izmantošanu, vai ko izmanto vairākas juridiskās personas slēgtā grupā, tostarp piegādātāju vai patērētāju attiecību nolūkā vai līgumiski izveidotas sadarbības nolūkā, jo īpaši tādu attiecību, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt ar lietu internetu savienotu objektu un ierīču funkcijas. |
| --- | --- |

(28)

Šai regulai būtu jāattiecas uz pakalpojumiem, kuru mērķis ir, izmantojot tehniskus, juridiskus vai citus līdzekļus, izveidot komerciālas attiecības nolūkā kopīgot datus starp nenoteikta skaita datu subjektiem un datu turētājiem, no vienas puses, un datu lietotājiem, no otras puses, tostarp, lai īstenotu datu subjektu tiesības attiecībā uz personas datiem. Ja uzņēmumi vai citi subjekti piedāvā multiplus ar datiem saistītus pakalpojumus, šai regulai būtu jāattiecas tikai uz tām darbībām, kuras tieši attiecas uz datu starpniecības pakalpojumu sniegšanu. Mākoņglabāšanas, analītikas, datu kopīgošanas programmatūras, tīmekļa pārlūkprogrammu, pārlūkprogrammu spraudņu vai epasta pakalpojumu nodrošināšana nebūtu jāuzskata par datu starpniecības pakalpojumiem šīs regulas nozīmē, ja vien šādi pakalpojumi vienīgi nodrošina tehniskus rīkus datu subjektiem vai datu turētājiem datu kopīgošanai ar citiem, bet šādu instrumentu nodrošināšana netiek izmantota nedz mērķim izveidot komerciālas attiecības starp datu turētājiem un datu lietotājiem, nedz arī ļauj datu starpniecības pakalpojumu sniedzējam iegūt informāciju par komerciālu attiecību izveidi datu kopīgošanas nolūkā. Datu starpniecības pakalpojumu piemēri ietver datu tirgus, kuros uzņēmumi varētu datus darīt pieejamus citiem, visām ieinteresētajām personām atvērtu datu kopīgošanas ekosistēmu vadītājus, piemēram, kopīgo Eiropas datu telpu kontekstā, kā arī datu sakopojumus, kurus kopīgi izveidojušas vairākas juridiskas vai fiziskas personas nolūkā izsniegt licenci šādu datu sakopojumu izmantošanai visām ieinteresētajām personām tādā veidā, lai visi dalībnieki, kas dod ieguldījumu datu sakopojumos, saņemtu atlīdzību par savu ieguldījumu.

Tas izslēgtu pakalpojumus, kuri iegūst datus no datu turētājiem un sakopo, bagātina vai pārveido datus nolūkā pievienot tiem būtisku vērtību un izsniedz datu lietotājiem licenci izmantot rezultātā iegūtos datus, neizveidojot komerciālas attiecības starp datu turētājiem un datu lietotājiem. Tas izslēgtu arī datu starpniecības pakalpojumus, ko izmanto tikai viens datu turētājs, lai darītu iespējamu minētā datu turētāja rīcībā esošo datu izmantošanu, vai ko izmanto vairākas juridiskās personas slēgtā grupā, tostarp piegādātāju vai patērētāju attiecību nolūkā vai līgumiski izveidotas sadarbības nolūkā, jo īpaši tādu attiecību, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt ar lietu internetu savienotu objektu un ierīču funkcijas.

| (29) | Šai regulai nebūtu jāattiecas uz pakalpojumiem, kuros galvenā uzmanība pievērsta ar autortiesībām aizsargāta satura starpniecībai, piemēram, uz tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzējiem, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/790 2. panta 6. punktā. Konsolidētu datu lentes nodrošinātāji, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (27) 2. panta 1. punkta 35) apakšpunktā, un konta informācijas pakalpojumu sniedzēji, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (28) 4. panta 19. punktā, nebūtu jāuzskata par datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem, piemērojot šo regulu. Šī regula nebūtu jāpiemēro publiskā sektora struktūru piedāvātiem pakalpojumiem, kuru mērķis ir atvieglināt vai nu dažādu publiskā sektora struktūru turējumā esošu aizsargātu datu atkalizmantošanu saskaņā ar šo regulu, vai visu citu datu atkalizmantošanu, ciktāl minēto pakalpojumu nolūks nav izveidot komerciālas attiecības. Nebūtu jāuzskata, ka datu altruisma organizācijas, kas reglamentētas šajā regulā, piedāvā datu starpniecības pakalpojumus, ja vien minētie pakalpojumi neizveido komerciālas attiecības starp potenciāliem datu lietotājiem, no vienas puses, un datu subjektiem un datu turētājiem, kas datus dara pieejamus altruistiskiem nolūkiem, no otras puses. Citi pakalpojumi, kuru mērķis nav veidot komerciālas attiecības, piemēram, repozitoriji, kuru nolūks ir dot iespēju atkalizmantot zinātniskās pētniecības datus saskaņā ar atvērtās piekļuves principiem, nebūtu jāuzskata par datu starpniecības pakalpojumiem šīs regulas nozīmē. |
| --- | --- |

(29)

Šai regulai nebūtu jāattiecas uz pakalpojumiem, kuros galvenā uzmanība pievērsta ar autortiesībām aizsargāta satura starpniecībai, piemēram, uz tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzējiem, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/790 2. panta 6. punktā. Konsolidētu datu lentes nodrošinātāji, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (27) 2. panta 1. punkta 35) apakšpunktā, un konta informācijas pakalpojumu sniedzēji, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (28) 4. panta 19. punktā, nebūtu jāuzskata par datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem, piemērojot šo regulu. Šī regula nebūtu jāpiemēro publiskā sektora struktūru piedāvātiem pakalpojumiem, kuru mērķis ir atvieglināt vai nu dažādu publiskā sektora struktūru turējumā esošu aizsargātu datu atkalizmantošanu saskaņā ar šo regulu, vai visu citu datu atkalizmantošanu, ciktāl minēto pakalpojumu nolūks nav izveidot komerciālas attiecības. Nebūtu jāuzskata, ka datu altruisma organizācijas, kas reglamentētas šajā regulā, piedāvā datu starpniecības pakalpojumus, ja vien minētie pakalpojumi neizveido komerciālas attiecības starp potenciāliem datu lietotājiem, no vienas puses, un datu subjektiem un datu turētājiem, kas datus dara pieejamus altruistiskiem nolūkiem, no otras puses. Citi pakalpojumi, kuru mērķis nav veidot komerciālas attiecības, piemēram, repozitoriji, kuru nolūks ir dot iespēju atkalizmantot zinātniskās pētniecības datus saskaņā ar atvērtās piekļuves principiem, nebūtu jāuzskata par datu starpniecības pakalpojumiem šīs regulas nozīmē.

| (30) | Īpašā datu starpniecības pakalpojumu kategorijā ietilpst pakalpojumu sniedzēji, kas piedāvā savus pakalpojumus datu subjektiem. Šādi datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji cenšas nostiprināt datu subjektu spēju rīkoties un jo īpaši indivīdu kontroli pār datiem, kas uz tiem attiecas. Šādi pakalpojumu sniedzēji palīdzētu indivīdiem izmantot savas tiesības, ko paredz Regula (ES) 2016/679, jo īpaši sniegt un atsaukt piekrišanu datu apstrādei, tiesības piekļūt saviem datiem, tiesības uz neprecīzu personas datu labošanu, tiesības uz dzēšanu vai tiesības “tikt aizmirstam”, tiesības ierobežot apstrādi un tiesības uz datu pārnesamību, kas ļauj datu subjektiem savus personas datus pārvietot no viena datu pārziņa pie cita. Minētajā kontekstā ir svarīgi, lai šādu pakalpojumu sniedzēju darbības modelis nodrošinātu, ka nepastāv nesaskaņoti stimuli, kas mudina indivīdus izmantot šādus pakalpojumus, lai darītu pieejamus apstrādei vairāk ar viņiem saistītu datu, nekā tas būtu viņu interesēs. Lai izvairītos no krāpšanas, tas varētu ietvert indivīdu konsultēšanu par to, kā viņu dati varētu tikt izmantoti, un pienācīgas datu lietotāju uzticamības pārbaudes, pirms viņiem tiek atļauts sazināties ar datu subjektiem. Dažās situācijās varētu būt vēlams salīdzināt faktiskos datus personas datu telpā, lai apstrāde minētajā telpā varētu notikt bez personas datu nosūtīšanas trešām personām un maksimāli uzlabotos personas datu un privātuma aizsardzība. Šādās personas datu telpās varētu būt statiski personas dati, piemēram, vārds, uzvārds, adrese vai dzimšanas datums, kā arī dinamiski dati, ko indivīds ģenerē, piemēram, izmantojot tiešsaistes pakalpojumu vai lietu internetam pievienotu objektu. Tās varētu arī tikt izmantotas, lai glabātu pārbaudītu identitātes informāciju, piemēram, pašu numurus vai sociālā nodrošinājuma informāciju, kā arī akreditācijas datus, piemēram, vadītāja apliecības, diplomus vai informāciju par bankas kontiem. |
| --- | --- |

(30)

Īpašā datu starpniecības pakalpojumu kategorijā ietilpst pakalpojumu sniedzēji, kas piedāvā savus pakalpojumus datu subjektiem. Šādi datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji cenšas nostiprināt datu subjektu spēju rīkoties un jo īpaši indivīdu kontroli pār datiem, kas uz tiem attiecas. Šādi pakalpojumu sniedzēji palīdzētu indivīdiem izmantot savas tiesības, ko paredz Regula (ES) 2016/679, jo īpaši sniegt un atsaukt piekrišanu datu apstrādei, tiesības piekļūt saviem datiem, tiesības uz neprecīzu personas datu labošanu, tiesības uz dzēšanu vai tiesības “tikt aizmirstam”, tiesības ierobežot apstrādi un tiesības uz datu pārnesamību, kas ļauj datu subjektiem savus personas datus pārvietot no viena datu pārziņa pie cita. Minētajā kontekstā ir svarīgi, lai šādu pakalpojumu sniedzēju darbības modelis nodrošinātu, ka nepastāv nesaskaņoti stimuli, kas mudina indivīdus izmantot šādus pakalpojumus, lai darītu pieejamus apstrādei vairāk ar viņiem saistītu datu, nekā tas būtu viņu interesēs. Lai izvairītos no krāpšanas, tas varētu ietvert indivīdu konsultēšanu par to, kā viņu dati varētu tikt izmantoti, un pienācīgas datu lietotāju uzticamības pārbaudes, pirms viņiem tiek atļauts sazināties ar datu subjektiem. Dažās situācijās varētu būt vēlams salīdzināt faktiskos datus personas datu telpā, lai apstrāde minētajā telpā varētu notikt bez personas datu nosūtīšanas trešām personām un maksimāli uzlabotos personas datu un privātuma aizsardzība. Šādās personas datu telpās varētu būt statiski personas dati, piemēram, vārds, uzvārds, adrese vai dzimšanas datums, kā arī dinamiski dati, ko indivīds ģenerē, piemēram, izmantojot tiešsaistes pakalpojumu vai lietu internetam pievienotu objektu. Tās varētu arī tikt izmantotas, lai glabātu pārbaudītu identitātes informāciju, piemēram, pašu numurus vai sociālā nodrošinājuma informāciju, kā arī akreditācijas datus, piemēram, vadītāja apliecības, diplomus vai informāciju par bankas kontiem.

| (31) | Datu kooperatīvi cenšas sasniegt vairākus mērķus, jo īpaši stiprināt indivīdu nostāju apzinātas izvēles izdarīšanā pirms piekrišanas datu izmantošanai, tādējādi ietekmējot datu lietotāju organizāciju noteikumus, kas saistīti ar datu izmantošanu, tādā veidā, lai sniegtu labākas izvēles iespējas individuālajiem grupas locekļiem, vai potenciāli rodot risinājumus individuālu grupas locekļu konfliktējošām nostājām par to, kā datus var izmantot, ja tie attiecas uz vairākiem minētās grupas datu subjektiem. Šajā kontekstā ir svarīgi atzīt, ka Regulā (ES) 2016/679 paredzētās tiesības ir datu subjekta personiskās tiesības un ka datu subjekti nevar atteikties no šādām tiesībām. Datu kooperatīvi varētu arī sniegt noderīgus līdzekļus viena īpašnieka uzņēmumiem un MVU, kas no zināšanu par datu kopīgošanu viedokļa bieži vien ir pielīdzināmi indivīdiem. |
| --- | --- |

(31)

Datu kooperatīvi cenšas sasniegt vairākus mērķus, jo īpaši stiprināt indivīdu nostāju apzinātas izvēles izdarīšanā pirms piekrišanas datu izmantošanai, tādējādi ietekmējot datu lietotāju organizāciju noteikumus, kas saistīti ar datu izmantošanu, tādā veidā, lai sniegtu labākas izvēles iespējas individuālajiem grupas locekļiem, vai potenciāli rodot risinājumus individuālu grupas locekļu konfliktējošām nostājām par to, kā datus var izmantot, ja tie attiecas uz vairākiem minētās grupas datu subjektiem. Šajā kontekstā ir svarīgi atzīt, ka Regulā (ES) 2016/679 paredzētās tiesības ir datu subjekta personiskās tiesības un ka datu subjekti nevar atteikties no šādām tiesībām. Datu kooperatīvi varētu arī sniegt noderīgus līdzekļus viena īpašnieka uzņēmumiem un MVU, kas no zināšanu par datu kopīgošanu viedokļa bieži vien ir pielīdzināmi indivīdiem.

| (32) | Lai vairotu uzticēšanos šādiem datu starpniecības pakalpojumiem, jo īpaši saistībā ar datu izmantošanu un atbilstību datu subjektu un datu turētāju izvirzītajiem nosacījumiem, ir jāizveido Savienības līmeņa tiesiskais regulējums, ar kuru ievieš ļoti lielā mērā saskaņotas prasības attiecībā uz šādu datu starpniecības pakalpojumu uzticamu sniegšanu un kuru īsteno kompetentās iestādes. Minētais regulējums palīdzēs nodrošināt datu subjektiem un datu turētājiem, kā arī datu lietotājiem lielāku kontroli pār piekļuvi to datiem un šo datu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Komisija varētu arī mudināt un sekmēt Savienības līmeņa rīcības kodeksu izstrādi, kurā iesaistītas attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši attiecībā uz sadarbspēju. Gan situācijās, kad datu kopīgošana notiek starp uzņēmumiem, gan situācijās, kad tā notiek starp uzņēmumu un patērētāju, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem būtu jāpiedāvā novatorisks “eiropeisks” datu pārvaldības veids, datu ekonomikā nodrošinot datu sniegšanas, starpniecības un izmantošanas nošķiršanu. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji varētu arī darīt pieejamu īpašu tehnisko infrastruktūru datu subjektu un datu turētāju savienošanai ar datu lietotājiem. Šajā sakarā ir īpaši svarīgi minēto infrastruktūru veidot tā, lai MVU un jaunuzņēmumu dalībai datu ekonomikā nebūtu tehnisku vai cita veida šķēršļu.
  Būtu jāatļauj datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt datu turētājiem vai datu subjektiem konkrētus papildu rīkus un pakalpojumus konkrētam datu apmaiņas sekmēšanas nolūkam, piemēram, pagaidu glabāšanu, pārraudzīšanu, pārveidošanu, anonimizāciju un pseidonimizāciju. Minētie rīki un pakalpojumi būtu jāizmanto tikai pēc datu turētāja vai datu subjekta nepārprotama pieprasījuma vai apstiprinājuma, un šajā kontekstā piedāvātiem trešo personu rīkiem nebūtu dati jāizmanto citiem nolūkiem. Tajā pašā laikā datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt atļautam pielāgot datus, ar kuriem notiek apmaiņa, lai uzlabotu datu izmantojamību datu lietotājam, ja datu lietotājs to vēlas, vai lai uzlabotu to sadarbspēju, piemēram, pārvēršot datus īpašos formātos. |
| --- | --- |

(32)

Lai vairotu uzticēšanos šādiem datu starpniecības pakalpojumiem, jo īpaši saistībā ar datu izmantošanu un atbilstību datu subjektu un datu turētāju izvirzītajiem nosacījumiem, ir jāizveido Savienības līmeņa tiesiskais regulējums, ar kuru ievieš ļoti lielā mērā saskaņotas prasības attiecībā uz šādu datu starpniecības pakalpojumu uzticamu sniegšanu un kuru īsteno kompetentās iestādes. Minētais regulējums palīdzēs nodrošināt datu subjektiem un datu turētājiem, kā arī datu lietotājiem lielāku kontroli pār piekļuvi to datiem un šo datu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Komisija varētu arī mudināt un sekmēt Savienības līmeņa rīcības kodeksu izstrādi, kurā iesaistītas attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši attiecībā uz sadarbspēju. Gan situācijās, kad datu kopīgošana notiek starp uzņēmumiem, gan situācijās, kad tā notiek starp uzņēmumu un patērētāju, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem būtu jāpiedāvā novatorisks “eiropeisks” datu pārvaldības veids, datu ekonomikā nodrošinot datu sniegšanas, starpniecības un izmantošanas nošķiršanu. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji varētu arī darīt pieejamu īpašu tehnisko infrastruktūru datu subjektu un datu turētāju savienošanai ar datu lietotājiem. Šajā sakarā ir īpaši svarīgi minēto infrastruktūru veidot tā, lai MVU un jaunuzņēmumu dalībai datu ekonomikā nebūtu tehnisku vai cita veida šķēršļu.

Būtu jāatļauj datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt datu turētājiem vai datu subjektiem konkrētus papildu rīkus un pakalpojumus konkrētam datu apmaiņas sekmēšanas nolūkam, piemēram, pagaidu glabāšanu, pārraudzīšanu, pārveidošanu, anonimizāciju un pseidonimizāciju. Minētie rīki un pakalpojumi būtu jāizmanto tikai pēc datu turētāja vai datu subjekta nepārprotama pieprasījuma vai apstiprinājuma, un šajā kontekstā piedāvātiem trešo personu rīkiem nebūtu dati jāizmanto citiem nolūkiem. Tajā pašā laikā datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt atļautam pielāgot datus, ar kuriem notiek apmaiņa, lai uzlabotu datu izmantojamību datu lietotājam, ja datu lietotājs to vēlas, vai lai uzlabotu to sadarbspēju, piemēram, pārvēršot datus īpašos formātos.

| (33) | Ir svarīgi nodrošināt konkurētspējīgu vidi datu kopīgošanai. Datu starpniecības pakalpojumos svarīgs elements, ar kuru palielināt datu turētāju, datu subjektu un datu lietotāju uzticību un dod tiem lielāku kontroli, ir datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju neitralitāte attiecībā uz datiem, ar kuriem notiek apmaiņa starp datu turētājiem vai datu subjektiem un datu lietotājiem. Tādēļ ir nepieciešams, lai datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji darījumos būtu tikai starpnieki un datus, ar kuriem notiek apmaiņa, neizmantotu nekādiem citiem nolūkiem. Datu starpniecības pakalpojumu sniegšanas komercnoteikumiem, tostarp cenām, nevajadzētu būt atkarīgiem no tā, vai potenciālais datu turētājs vai datu lietotājs izmanto citus pakalpojumus, tostarp glabāšanu, analīzi, mākslīgo intelektu vai citas uz datiem balstītas lietojumprogrammas, ko nodrošina tas pats datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs vai saistīts subjekts, un, ja tā, tad cik lielā mērā datu turētājs vai datu lietotājs izmanto citus pakalpojumus. Tas prasīs arī datu starpniecības pakalpojumu strukturāli nošķirt no jebkādiem citiem sniegtajiem pakalpojumiem, lai izvairītos no interešu konfliktiem. Tas nozīmē, ka datu starpniecības pakalpojums būtu jāsniedz ar tādas juridiskas personas starpniecību, kas ir nošķirta no pārējām minētā datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja darbībām. Tomēr datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt iespējai izmantot datu turētāja sniegtos datus ar mērķi uzlabot savus datu starpniecības pakalpojumus.
  Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu spēt nodrošināt datu turētājiem, datu subjektiem vai datu lietotājiem viņu pašu vai trešo personu rīkus datu apmaiņas atvieglošanai, piemēram, rīkus datu pārveidošanai vai pārraudzīšanai tikai pēc datu subjekta vai datu turētāja nepārprotama pieprasījuma vai apstiprinājuma. Šajā kontekstā piedāvātiem trešo personu rīkiem nebūtu dati jāizmanto nolūkiem, kas nav saistīti ar datu starpniecības pakalpojumiem. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem, kas ir starpnieki datu apmaiņā starp indivīdiem kā datu subjektiem un juridiskām personām kā datu lietotājiem, būtu arī fiduciārs pienākums pret indivīdiem nodrošināt, ka tie rīkojas datu subjektu interesēs. Jautājumus, kas attiecas uz atbildību par visiem materiāliem un nemateriāliem zaudējumiem un kaitējumu, kas radies datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja rīcības dēļ, var iekļaut attiecīgajā līgumā, pamatojoties uz valstīs esošajiem atbildības regulējumiem. |
| --- | --- |

(33)

Ir svarīgi nodrošināt konkurētspējīgu vidi datu kopīgošanai. Datu starpniecības pakalpojumos svarīgs elements, ar kuru palielināt datu turētāju, datu subjektu un datu lietotāju uzticību un dod tiem lielāku kontroli, ir datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju neitralitāte attiecībā uz datiem, ar kuriem notiek apmaiņa starp datu turētājiem vai datu subjektiem un datu lietotājiem. Tādēļ ir nepieciešams, lai datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji darījumos būtu tikai starpnieki un datus, ar kuriem notiek apmaiņa, neizmantotu nekādiem citiem nolūkiem. Datu starpniecības pakalpojumu sniegšanas komercnoteikumiem, tostarp cenām, nevajadzētu būt atkarīgiem no tā, vai potenciālais datu turētājs vai datu lietotājs izmanto citus pakalpojumus, tostarp glabāšanu, analīzi, mākslīgo intelektu vai citas uz datiem balstītas lietojumprogrammas, ko nodrošina tas pats datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs vai saistīts subjekts, un, ja tā, tad cik lielā mērā datu turētājs vai datu lietotājs izmanto citus pakalpojumus. Tas prasīs arī datu starpniecības pakalpojumu strukturāli nošķirt no jebkādiem citiem sniegtajiem pakalpojumiem, lai izvairītos no interešu konfliktiem. Tas nozīmē, ka datu starpniecības pakalpojums būtu jāsniedz ar tādas juridiskas personas starpniecību, kas ir nošķirta no pārējām minētā datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja darbībām. Tomēr datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt iespējai izmantot datu turētāja sniegtos datus ar mērķi uzlabot savus datu starpniecības pakalpojumus.

Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu spēt nodrošināt datu turētājiem, datu subjektiem vai datu lietotājiem viņu pašu vai trešo personu rīkus datu apmaiņas atvieglošanai, piemēram, rīkus datu pārveidošanai vai pārraudzīšanai tikai pēc datu subjekta vai datu turētāja nepārprotama pieprasījuma vai apstiprinājuma. Šajā kontekstā piedāvātiem trešo personu rīkiem nebūtu dati jāizmanto nolūkiem, kas nav saistīti ar datu starpniecības pakalpojumiem. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem, kas ir starpnieki datu apmaiņā starp indivīdiem kā datu subjektiem un juridiskām personām kā datu lietotājiem, būtu arī fiduciārs pienākums pret indivīdiem nodrošināt, ka tie rīkojas datu subjektu interesēs. Jautājumus, kas attiecas uz atbildību par visiem materiāliem un nemateriāliem zaudējumiem un kaitējumu, kas radies datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja rīcības dēļ, var iekļaut attiecīgajā līgumā, pamatojoties uz valstīs esošajiem atbildības regulējumiem.

| (34) | Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem būtu jāveic saprātīgi pasākumi, lai nodrošinātu sadarbspēju gan viena sektora ietvaros, gan starp dažādiem sektoriem nolūkā nodrošināt pareizu iekšējā tirgus darbību. Saprātīgi pasākumi varētu ietvert to esošo un plaši izmantoto standartu ievērošanu, kuri pastāv sektorā, kurā darbojas datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji. Eiropas Datu inovācijas kolēģijai vajadzības gadījumā būtu jāveicina nozares papildstandartu izstrāde. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu laikus izpildīt Eiropas Datu inovācijas kolēģijas pieņemtos pasākumus sadarbspējas nodrošināšanai starp datu starpniecības pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(34)

Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem būtu jāveic saprātīgi pasākumi, lai nodrošinātu sadarbspēju gan viena sektora ietvaros, gan starp dažādiem sektoriem nolūkā nodrošināt pareizu iekšējā tirgus darbību. Saprātīgi pasākumi varētu ietvert to esošo un plaši izmantoto standartu ievērošanu, kuri pastāv sektorā, kurā darbojas datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji. Eiropas Datu inovācijas kolēģijai vajadzības gadījumā būtu jāveicina nozares papildstandartu izstrāde. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu laikus izpildīt Eiropas Datu inovācijas kolēģijas pieņemtos pasākumus sadarbspējas nodrošināšanai starp datu starpniecības pakalpojumiem.

| (35) | Šai regulai nebūtu jāskar datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju pienākums ievērot Regulu (ES) 2016/679 un uzraudzības iestāžu pienākums nodrošināt atbilstību minētajai regulai. Ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji apstrādā personas datus, šai regulai nebūtu jāietekmē personas datu aizsardzība. Ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji ir datu pārziņi vai apstrādātāji, kā definēts Regulā (ES) 2016/679, tiem ir saistoši minētās regulas noteikumi. |
| --- | --- |

(35)

Šai regulai nebūtu jāskar datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju pienākums ievērot Regulu (ES) 2016/679 un uzraudzības iestāžu pienākums nodrošināt atbilstību minētajai regulai. Ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji apstrādā personas datus, šai regulai nebūtu jāietekmē personas datu aizsardzība. Ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji ir datu pārziņi vai apstrādātāji, kā definēts Regulā (ES) 2016/679, tiem ir saistoši minētās regulas noteikumi.

| (36) | Paredzams, ka datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz personām, kuras cenšas iegūt piekļuvi, izmantojot to datu starpniecības pakalpojumus, ieviesīs procedūras un pasākumus, lai piemērotu sodus par krāpniecisku vai ļaunprātīgu praksi, tostarp, izmantojot tādus pasākumus kā tādu datu lietotāju izslēgšana, kuri pārkāpj pakalpojumu sniegšanas noteikumus vai spēkā esošos tiesību aktus. |
| --- | --- |

(36)

Paredzams, ka datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz personām, kuras cenšas iegūt piekļuvi, izmantojot to datu starpniecības pakalpojumus, ieviesīs procedūras un pasākumus, lai piemērotu sodus par krāpniecisku vai ļaunprātīgu praksi, tostarp, izmantojot tādus pasākumus kā tādu datu lietotāju izslēgšana, kuri pārkāpj pakalpojumu sniegšanas noteikumus vai spēkā esošos tiesību aktus.

| (37) | Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem būtu arī jāveic pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību konkurences tiesību aktiem, un minētajā nolūkā jāievieš procedūras. Tas sevišķi attiecas uz situācijām, kad datu kopīgošana ļauj uzņēmumiem iepazīt faktisko vai potenciālo konkurentu tirgus stratēģiju. No konkurences viedokļa sensitīvā informācijā parasti ietilpst informācija par klientu datiem, turpmākām cenām, ražošanas izmaksām, daudzumiem, apgrozījumu, pārdošanas apjomu vai jaudām. |
| --- | --- |

(37)

Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem būtu arī jāveic pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību konkurences tiesību aktiem, un minētajā nolūkā jāievieš procedūras. Tas sevišķi attiecas uz situācijām, kad datu kopīgošana ļauj uzņēmumiem iepazīt faktisko vai potenciālo konkurentu tirgus stratēģiju. No konkurences viedokļa sensitīvā informācijā parasti ietilpst informācija par klientu datiem, turpmākām cenām, ražošanas izmaksām, daudzumiem, apgrozījumu, pārdošanas apjomu vai jaudām.

| (38) | Lai nodrošinātu, ka datu pārvaldība Savienībā balstās uzticamā datu apmaiņā, būtu jāievieš datu starpniecības pakalpojumu paziņošanas procedūra. Vislielāko labumu no uzticamas vides varētu gūt, datu starpniecības pakalpojumu sniegšanai nosakot vairākas prasības, taču neprasot nekādu konkrētu datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes lēmumu vai administratīvu aktu šādu pakalpojumu sniegšanai. Paziņošanas procedūrai nevajadzētu radīt nepamatotus šķēršļus MVU, jaunuzņēmumiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un tajā būtu jāatbilst nediskriminēšanas princips. |
| --- | --- |

(38)

Lai nodrošinātu, ka datu pārvaldība Savienībā balstās uzticamā datu apmaiņā, būtu jāievieš datu starpniecības pakalpojumu paziņošanas procedūra. Vislielāko labumu no uzticamas vides varētu gūt, datu starpniecības pakalpojumu sniegšanai nosakot vairākas prasības, taču neprasot nekādu konkrētu datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes lēmumu vai administratīvu aktu šādu pakalpojumu sniegšanai. Paziņošanas procedūrai nevajadzētu radīt nepamatotus šķēršļus MVU, jaunuzņēmumiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un tajā būtu jāatbilst nediskriminēšanas princips.

| (39) | Lai atbalstītu efektīvu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, būtu jāprasa datu starpniecības pakalpojumu sniedzējam nosūtīt paziņojumu tikai tās dalībvalsts datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajai iestādei, kurā atrodas tā galvenā iedibinājuma vieta vai juridiskais pārstāvis. Tādam paziņojumam vajadzētu būt tikai vienkāršam paziņojumam par nodomu sniegt pakalpojumus, un tajā būtu jāsniedz tikai šajā regulā noteiktā informācija. Pēc attiecīgā paziņojuma nosūtīšanas datu starpniecības pakalpojumu sniedzējam vajadzētu varēt sākt darbību jebkurā dalībvalstī bez turpmākiem paziņošanas pienākumiem. |
| --- | --- |

(39)

Lai atbalstītu efektīvu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, būtu jāprasa datu starpniecības pakalpojumu sniedzējam nosūtīt paziņojumu tikai tās dalībvalsts datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajai iestādei, kurā atrodas tā galvenā iedibinājuma vieta vai juridiskais pārstāvis. Tādam paziņojumam vajadzētu būt tikai vienkāršam paziņojumam par nodomu sniegt pakalpojumus, un tajā būtu jāsniedz tikai šajā regulā noteiktā informācija. Pēc attiecīgā paziņojuma nosūtīšanas datu starpniecības pakalpojumu sniedzējam vajadzētu varēt sākt darbību jebkurā dalībvalstī bez turpmākiem paziņošanas pienākumiem.

| (40) | Šajā regulā noteiktajai paziņošanas procedūrai nebūtu jāskar konkrēti papildnoteikumi par datu starpniecības pakalpojumu sniegšanu, kas piemērojami ar konkrētām nozarēm noteiktiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(40)

Šajā regulā noteiktajai paziņošanas procedūrai nebūtu jāskar konkrēti papildnoteikumi par datu starpniecības pakalpojumu sniegšanu, kas piemērojami ar konkrētām nozarēm noteiktiem tiesību aktiem.

| (41) | Datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja galvenajai iedibinājuma vietai Savienībā vajadzētu būt tās centrālās administrācijas atrašanās vietai Savienībā. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja galvenā iedibinājuma vieta Savienībā būtu jānosaka saskaņā ar objektīviem kritērijiem un tai būtu jānozīmē efektīvu un faktisku pārvaldības darbību norisi. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja darbībām būtu jāatbilst tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā atrodas tā galvenā iedibinājuma vieta. |
| --- | --- |

(41)

Datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja galvenajai iedibinājuma vietai Savienībā vajadzētu būt tās centrālās administrācijas atrašanās vietai Savienībā. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja galvenā iedibinājuma vieta Savienībā būtu jānosaka saskaņā ar objektīviem kritērijiem un tai būtu jānozīmē efektīvu un faktisku pārvaldības darbību norisi. Datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja darbībām būtu jāatbilst tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā atrodas tā galvenā iedibinājuma vieta.

| (42) | Lai nodrošinātu datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju atbilstību šai regulai, to galvenajai iedibinājuma vietai vajadzētu būt Savienībā. Ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs, kas nav iedibināts Savienībā, sniedz pakalpojumus Savienībā, tam būtu jāieceļ juridiskais pārstāvis. Juridiskā pārstāvja iecelšana šādos gadījumos ir nepieciešama tādēļ, ka šie datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji darbojas ar personas datiem, kā arī konfidenciāliem komercdatiem, un tas liek cieši uzraudzīt datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju atbilstību šai regulai. Lai noteiktu, vai tāds starpniecības pakalpojumu sniedzējs piedāvā pakalpojumus Savienībā, būtu jāpārliecinās, vai ir acīmredzams, ka šis datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs plāno piedāvāt pakalpojumus personām vienā vai vairākās dalībvalstīs. Tas vien, ka Savienībā ir pieejama datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vietne vai e-pasta adrese un citas kontaktinformācija vai tiek lietota tāda valoda, kuru parasti lieto trešā valstī, kur datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs ir iedibināts, nebūtu jāuzskata par tāda nodoma pietiekamu apstiprinājumu. Taču tādi faktori kā valodas vai valūtas, ko parasti izmanto vienā vai vairākās dalībvalstīs, lietošana un iespēja pasūtīt pakalpojumus šajā valodā vai Savienībā esošu lietotāju pieminēšana varētu liecināt par datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja nodomu piedāvāt pakalpojumus Savienībā.
  Ieceltajam juridiskajam pārstāvim būtu jārīkojas datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vārdā, un datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai vērsties pie juridiskā pārstāvja papildus vai datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vietā, tostarp pārkāpuma gadījumā, lai sāktu izpildes nodrošināšanas procedūras pret neatbilstīgu datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju, kas nav iedibināts Savienībā. Juridiskais pārstāvis būtu jāieceļ ar datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja rakstisku pilnvaru rīkoties pakalpojumu sniedzēja vārdā attiecībā uz šajā regulā paredzētajiem pakalpojumu sniedzēja pienākumiem. |
| --- | --- |

(42)

Lai nodrošinātu datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju atbilstību šai regulai, to galvenajai iedibinājuma vietai vajadzētu būt Savienībā. Ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs, kas nav iedibināts Savienībā, sniedz pakalpojumus Savienībā, tam būtu jāieceļ juridiskais pārstāvis. Juridiskā pārstāvja iecelšana šādos gadījumos ir nepieciešama tādēļ, ka šie datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji darbojas ar personas datiem, kā arī konfidenciāliem komercdatiem, un tas liek cieši uzraudzīt datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju atbilstību šai regulai. Lai noteiktu, vai tāds starpniecības pakalpojumu sniedzējs piedāvā pakalpojumus Savienībā, būtu jāpārliecinās, vai ir acīmredzams, ka šis datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs plāno piedāvāt pakalpojumus personām vienā vai vairākās dalībvalstīs. Tas vien, ka Savienībā ir pieejama datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vietne vai e-pasta adrese un citas kontaktinformācija vai tiek lietota tāda valoda, kuru parasti lieto trešā valstī, kur datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs ir iedibināts, nebūtu jāuzskata par tāda nodoma pietiekamu apstiprinājumu. Taču tādi faktori kā valodas vai valūtas, ko parasti izmanto vienā vai vairākās dalībvalstīs, lietošana un iespēja pasūtīt pakalpojumus šajā valodā vai Savienībā esošu lietotāju pieminēšana varētu liecināt par datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja nodomu piedāvāt pakalpojumus Savienībā.

Ieceltajam juridiskajam pārstāvim būtu jārīkojas datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vārdā, un datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai vērsties pie juridiskā pārstāvja papildus vai datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vietā, tostarp pārkāpuma gadījumā, lai sāktu izpildes nodrošināšanas procedūras pret neatbilstīgu datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju, kas nav iedibināts Savienībā. Juridiskais pārstāvis būtu jāieceļ ar datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja rakstisku pilnvaru rīkoties pakalpojumu sniedzēja vārdā attiecībā uz šajā regulā paredzētajiem pakalpojumu sniedzēja pienākumiem.

| (43) | Lai palīdzētu datu subjektiem un datu turētājiem viegli identificēt Savienībā atzītus datu starpniecības pakalpojumu sniedzējus un tādējādi palielināt uzticēšanos tiem, papildus marķējumam “Savienībā atzīts datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs” būtu jāizveido visā Savienībā atpazīstams vienots logotips. |
| --- | --- |

(43)

Lai palīdzētu datu subjektiem un datu turētājiem viegli identificēt Savienībā atzītus datu starpniecības pakalpojumu sniedzējus un tādējādi palielināt uzticēšanos tiem, papildus marķējumam “Savienībā atzīts datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs” būtu jāizveido visā Savienībā atpazīstams vienots logotips.

| (44) | Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes, kam uzticēts uzraudzīt datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju atbilstību šīs regulas prasībām, būtu jāizraugās pēc to spējām un speciālajām zināšanām, kas attiecas uz horizontālo vai nozaru datu kopīgošanu. Tām, pildot savus uzdevumus, vajadzētu būt neatkarīgām no ikviena datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja, kā arī pārredzamām un objektīvām. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai minēto datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu identitāte. Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu pilnvarām un kompetencēm nebūtu jāskar datu aizsardzības iestāžu pilnvaras. Jo īpaši tādu jautājumu gadījumā, par kuriem vajadzīgs novērtējums par atbilstību Regulai (ES) 2016/679, datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajai iestādei vajadzības gadījumā būtu jālūdz tās kompetentās uzraudzības iestādes atzinums vai lēmums, kas izveidota, ievērojot minēto regulu. |
| --- | --- |

(44)

Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes, kam uzticēts uzraudzīt datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju atbilstību šīs regulas prasībām, būtu jāizraugās pēc to spējām un speciālajām zināšanām, kas attiecas uz horizontālo vai nozaru datu kopīgošanu. Tām, pildot savus uzdevumus, vajadzētu būt neatkarīgām no ikviena datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja, kā arī pārredzamām un objektīvām. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai minēto datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu identitāte. Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu pilnvarām un kompetencēm nebūtu jāskar datu aizsardzības iestāžu pilnvaras. Jo īpaši tādu jautājumu gadījumā, par kuriem vajadzīgs novērtējums par atbilstību Regulai (ES) 2016/679, datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajai iestādei vajadzības gadījumā būtu jālūdz tās kompetentās uzraudzības iestādes atzinums vai lēmums, kas izveidota, ievērojot minēto regulu.

| (45) | Ir liels potenciāls datus, kurus datu subjekti ir darījuši pieejamus brīvprātīgi, pamatojoties uz savu apzinātu piekrišanu, vai, ja tie ir nepersondati, kurus darījuši pieejamus datu turētāji, izmantot vispārējas nozīmes mērķu labā. Tādi mērķi būtu veselības aprūpe, klimata pārmaiņu apkarošana, mobilitātes uzlabošana, oficiālās statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas atvieglošana, publisko pakalpojumu sniegšanas uzlabošana vai publiskās politikas veidošana. Par vispārējas nozīmes mērķi būtu jāuzskata arī atbalsts zinātniskajiem pētījumiem. Ar šo regulu būtu jātiecas veicināt to, ka rodas pietiekami lielas datu kopas, kas ir darītas pieejamas uz datu altruisma pamata, lai būtu iespējama datu analīze un mašīnmācīšanās, tostarp visā Savienībā. Lai minēto mērķi sasniegtu, dalībvalstīm būtu jāspēj ieviest vai nu organizatoriskus, vai tehniskus pasākumus, vai abus, kas veicinātu datu altruismu. Šādi pasākumi varētu ietvert tādu vienkārši lietojamu rīku pieejamības nodrošināšanu datu subjektiem vai datu turētājiem, ar kuru palīdzību tie varētu sniegt piekrišanu vai atļauju savu datu altruistiskai izmantošanai, informatīvu kampaņu rīkošanu vai strukturētu informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm par to, kā publiskās politikas jomas, piemēram, uzlabot satiksmi, sabiedrības veselību un apkarot klimata pārmaiņas, gūst labumu no datu altruisma. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāspēj noteikt valsts politiku attiecībā uz datu altruismu. Datu subjektiem vajadzētu būt iespējai saņemt kompensāciju, kas saistīta tikai ar izmaksām, kas tiem rodas, darot pieejamus savus datus vispārējas nozīmes mērķiem. |
| --- | --- |

(45)

Ir liels potenciāls datus, kurus datu subjekti ir darījuši pieejamus brīvprātīgi, pamatojoties uz savu apzinātu piekrišanu, vai, ja tie ir nepersondati, kurus darījuši pieejamus datu turētāji, izmantot vispārējas nozīmes mērķu labā. Tādi mērķi būtu veselības aprūpe, klimata pārmaiņu apkarošana, mobilitātes uzlabošana, oficiālās statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas atvieglošana, publisko pakalpojumu sniegšanas uzlabošana vai publiskās politikas veidošana. Par vispārējas nozīmes mērķi būtu jāuzskata arī atbalsts zinātniskajiem pētījumiem. Ar šo regulu būtu jātiecas veicināt to, ka rodas pietiekami lielas datu kopas, kas ir darītas pieejamas uz datu altruisma pamata, lai būtu iespējama datu analīze un mašīnmācīšanās, tostarp visā Savienībā. Lai minēto mērķi sasniegtu, dalībvalstīm būtu jāspēj ieviest vai nu organizatoriskus, vai tehniskus pasākumus, vai abus, kas veicinātu datu altruismu. Šādi pasākumi varētu ietvert tādu vienkārši lietojamu rīku pieejamības nodrošināšanu datu subjektiem vai datu turētājiem, ar kuru palīdzību tie varētu sniegt piekrišanu vai atļauju savu datu altruistiskai izmantošanai, informatīvu kampaņu rīkošanu vai strukturētu informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm par to, kā publiskās politikas jomas, piemēram, uzlabot satiksmi, sabiedrības veselību un apkarot klimata pārmaiņas, gūst labumu no datu altruisma. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāspēj noteikt valsts politiku attiecībā uz datu altruismu. Datu subjektiem vajadzētu būt iespējai saņemt kompensāciju, kas saistīta tikai ar izmaksām, kas tiem rodas, darot pieejamus savus datus vispārējas nozīmes mērķiem.

| (46) | Tiek sagaidīts, ka atzītu datu altruisma organizāciju reģistrācijas un marķējuma “Savienībā atzīta datu altruisma organizācija” izmantošanas rezultātā varētu tikt izveidoti datu repozitoriji. Reģistrācija kādā dalībvalstī būtu spēkā visā Savienībā, un tiek sagaidīts, ka tas atvieglinās datu pārrobežu izmantošanu Savienībā un tādu datu kopu rašanos, kas aptver vairākas dalībvalstis. Datu turētāji varētu atļaut apstrādāt savus nepersondatus vairākiem nolūkiem, kas atļaujas izsniegšanas brīdī nav izveidoti. Šādu atzītu datu altruisma organizāciju atbilsmei prasību kopumam, kā noteikts šajā Regulā, būtu jārada pārliecība, ka dati, kas darīti pieejami altruistiskiem nolūkiem, kalpo vispārējas nozīmes mērķim. Šādai pārliecībai būtu jāveidojas jo īpaši no tā, ka iedibinājuma vieta vai juridiskais pārstāvis atrodas Savienībā, kā arī no prasības, ka atzītām datu altruisma organizācijām jābūt bezpeļņas organizācijām, no pārredzamības prasībām un no īpašām garantijām, kas ieviestas, lai aizsargātu datu subjektu un uzņēmumu tiesības un intereses.
  Citu garantiju klāstā vajadzētu būt iespējai apstrādāt attiecīgos datus drošā apstrādes vidē, ko pārvalda atzīta datu altruisma organizācija, uzraudzības mehānismiem, piemēram, ētikas padomēm vai komisijām, kurās iekļauti pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, lai nodrošinātu, ka datu pārzinim ir augsti zinātnes ētikas un pamattiesību aizsardzības standarti, efektīviem un skaidri paziņotiem tehniskiem līdzekļiem piekrišanas atsaukšanai vai grozīšanai jebkurā brīdī, balstoties uz Regulā (ES) 2016/679 noteiktajiem datu apstrādātāju pienākumiem informēt, kā arī līdzekļiem datu subjektu pastāvīgai informēšanai par to datu izmantošanu, kurus viņi ir darījuši pieejamus. Reģistrācijai par atzītu datu altruisma organizāciju nevajadzētu būt priekšnosacījumam datu altruisma darbību veikšanai. Ciešā sadarbībā ar datu altruisma organizācijām un attiecīgām ieinteresētajām personām Komisijai ar deleģētajiem aktiem vajadzētu sagatavot noteikumu kopumu. Minētā noteikumu kopuma ievērošanai vajadzētu būt nosacījumam reģistrācijai par atzītu datu altruisma organizāciju. |
| --- | --- |

(46)

Tiek sagaidīts, ka atzītu datu altruisma organizāciju reģistrācijas un marķējuma “Savienībā atzīta datu altruisma organizācija” izmantošanas rezultātā varētu tikt izveidoti datu repozitoriji. Reģistrācija kādā dalībvalstī būtu spēkā visā Savienībā, un tiek sagaidīts, ka tas atvieglinās datu pārrobežu izmantošanu Savienībā un tādu datu kopu rašanos, kas aptver vairākas dalībvalstis. Datu turētāji varētu atļaut apstrādāt savus nepersondatus vairākiem nolūkiem, kas atļaujas izsniegšanas brīdī nav izveidoti. Šādu atzītu datu altruisma organizāciju atbilsmei prasību kopumam, kā noteikts šajā Regulā, būtu jārada pārliecība, ka dati, kas darīti pieejami altruistiskiem nolūkiem, kalpo vispārējas nozīmes mērķim. Šādai pārliecībai būtu jāveidojas jo īpaši no tā, ka iedibinājuma vieta vai juridiskais pārstāvis atrodas Savienībā, kā arī no prasības, ka atzītām datu altruisma organizācijām jābūt bezpeļņas organizācijām, no pārredzamības prasībām un no īpašām garantijām, kas ieviestas, lai aizsargātu datu subjektu un uzņēmumu tiesības un intereses.

Citu garantiju klāstā vajadzētu būt iespējai apstrādāt attiecīgos datus drošā apstrādes vidē, ko pārvalda atzīta datu altruisma organizācija, uzraudzības mehānismiem, piemēram, ētikas padomēm vai komisijām, kurās iekļauti pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, lai nodrošinātu, ka datu pārzinim ir augsti zinātnes ētikas un pamattiesību aizsardzības standarti, efektīviem un skaidri paziņotiem tehniskiem līdzekļiem piekrišanas atsaukšanai vai grozīšanai jebkurā brīdī, balstoties uz Regulā (ES) 2016/679 noteiktajiem datu apstrādātāju pienākumiem informēt, kā arī līdzekļiem datu subjektu pastāvīgai informēšanai par to datu izmantošanu, kurus viņi ir darījuši pieejamus. Reģistrācijai par atzītu datu altruisma organizāciju nevajadzētu būt priekšnosacījumam datu altruisma darbību veikšanai. Ciešā sadarbībā ar datu altruisma organizācijām un attiecīgām ieinteresētajām personām Komisijai ar deleģētajiem aktiem vajadzētu sagatavot noteikumu kopumu. Minētā noteikumu kopuma ievērošanai vajadzētu būt nosacījumam reģistrācijai par atzītu datu altruisma organizāciju.

| (47) | Lai palīdzētu datu subjektiem un datu turētājiem viegli identificēt atzītas datu altruisma organizācijas un tādējādi palielināt uzticēšanos tām, būtu jāizveido visā Savienībā atpazīstams vienots logotips. Vienotajam logotipam būtu jāpievieno kvadrātkods ar saiti uz publisko Savienības reģistru, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas. |
| --- | --- |

(47)

Lai palīdzētu datu subjektiem un datu turētājiem viegli identificēt atzītas datu altruisma organizācijas un tādējādi palielināt uzticēšanos tām, būtu jāizveido visā Savienībā atpazīstams vienots logotips. Vienotajam logotipam būtu jāpievieno kvadrātkods ar saiti uz publisko Savienības reģistru, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas.

| (48) | Šai regulai nebūtu jāskar tādu subjektu izveide, organizācija un darbība, kuri cenšas iesaistīties datu altruismā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un balstās uz valsts tiesību aktu prasībām dalībvalstī likumīgi darboties bezpeļņas organizācijas statusā. |
| --- | --- |

(48)

Šai regulai nebūtu jāskar tādu subjektu izveide, organizācija un darbība, kuri cenšas iesaistīties datu altruismā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un balstās uz valsts tiesību aktu prasībām dalībvalstī likumīgi darboties bezpeļņas organizācijas statusā.

| (49) | Šai regulai nebūtu jāskar tādu subjektu izveide, organizācija un darbība, kas nav publiskā sektora struktūras un kuras iesaistās datu un satura kopīgošanā, pamatojoties uz atvērtām licencēm, tādējādi veicinot visiem pieejamu kopīgu resursu izveidi. Tam būtu jāietver atvērtas sadarbības zināšanu kopīgošanas platformas, atvērtas piekļuves zinātniskās un akadēmiskās krātuves, atklātā pirmkoda programmatūras izstrādes platformas un atvērtas piekļuves satura apkopošanas platformas. |
| --- | --- |

(49)

Šai regulai nebūtu jāskar tādu subjektu izveide, organizācija un darbība, kas nav publiskā sektora struktūras un kuras iesaistās datu un satura kopīgošanā, pamatojoties uz atvērtām licencēm, tādējādi veicinot visiem pieejamu kopīgu resursu izveidi. Tam būtu jāietver atvērtas sadarbības zināšanu kopīgošanas platformas, atvērtas piekļuves zinātniskās un akadēmiskās krātuves, atklātā pirmkoda programmatūras izstrādes platformas un atvērtas piekļuves satura apkopošanas platformas.

| (50) | Atzītām datu altruisma organizācijām vajadzētu būt iespējai vākt attiecīgus datus tieši no fiziskām un juridiskām personām vai apstrādāt citu savāktos datus. Datu altruisma organizācijas ievākto datu apstrāde varētu tikt veikta nolūkiem, ko tās nosaka pašas, vai atbilstīgā gadījumā tās varētu atļaut šādu apstrādi minētajiem nolūkiem veikt trešām personām. Ja atzītas datu altruisma organizācijas ir datu pārziņi vai apstrādātāji, kā definēts Regulā (ES) 2016/679, tām būtu jāatbilst minētajai regulai. Parastā gadījumā datu altruisms balstītos uz datu subjektu piekrišanu Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 9. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, kam vajadzētu būt saskaņā ar likumīgas piekrišanas prasībām, kas noteiktas minētās regulas 7. un 8. pantā. Saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 zinātniskās pētniecības nolūkus varētu atbalstīt ar piekrišanu noteiktās zinātniskās pētniecības jomās, ja tās atbilst atzītiem zinātniskās pētniecības ētikas standartiem, vai tikai noteiktās pētniecības jomās vai pētniecības projektu daļās. Regulas (ES) 2016/679 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka turpmāka apstrāde zinātniskās vai vēstures pētniecības nolūkos vai statistikas nolūkos saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 89. panta 1. punktu nav uzskatāma par nesavietojamu ar sākotnējiem nolūkiem. Attiecībā uz nepersondatiem to izmantošanas ierobežojumi būtu jānosaka datu turētāja sniegtajā atļaujā. |
| --- | --- |

(50)

Atzītām datu altruisma organizācijām vajadzētu būt iespējai vākt attiecīgus datus tieši no fiziskām un juridiskām personām vai apstrādāt citu savāktos datus. Datu altruisma organizācijas ievākto datu apstrāde varētu tikt veikta nolūkiem, ko tās nosaka pašas, vai atbilstīgā gadījumā tās varētu atļaut šādu apstrādi minētajiem nolūkiem veikt trešām personām. Ja atzītas datu altruisma organizācijas ir datu pārziņi vai apstrādātāji, kā definēts Regulā (ES) 2016/679, tām būtu jāatbilst minētajai regulai. Parastā gadījumā datu altruisms balstītos uz datu subjektu piekrišanu Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 9. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, kam vajadzētu būt saskaņā ar likumīgas piekrišanas prasībām, kas noteiktas minētās regulas 7. un 8. pantā. Saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 zinātniskās pētniecības nolūkus varētu atbalstīt ar piekrišanu noteiktās zinātniskās pētniecības jomās, ja tās atbilst atzītiem zinātniskās pētniecības ētikas standartiem, vai tikai noteiktās pētniecības jomās vai pētniecības projektu daļās. Regulas (ES) 2016/679 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka turpmāka apstrāde zinātniskās vai vēstures pētniecības nolūkos vai statistikas nolūkos saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 89. panta 1. punktu nav uzskatāma par nesavietojamu ar sākotnējiem nolūkiem. Attiecībā uz nepersondatiem to izmantošanas ierobežojumi būtu jānosaka datu turētāja sniegtajā atļaujā.

| (51) | Datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes, kam uzticēts uzraudzīt atzītu datu altruisma organizāciju atbilstību šīs regulas prasībām, būtu jāizraugās pēc to spējām un speciālajām zināšanām. Tām, pildot savus uzdevumus, vajadzētu būt neatkarīgām no ikvienas datu altruisma organizācijas, kā arī pārredzamām un objektīvām. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai minēto datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu identitāte. Datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu pilnvarām un kompetencēm nebūtu jāskar datu aizsardzības iestāžu pilnvaras. Jo īpaši tādu jautājumu gadījumā, par kuriem vajadzīgs novērtējums par atbilstību Regulai (ES) 2016/679, datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentajai iestādei vajadzības gadījumā būtu jālūdz tās kompetentās uzraudzības iestādes atzinums vai lēmums, kas izveidota, ievērojot minēto regulu. |
| --- | --- |

(51)

Datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes, kam uzticēts uzraudzīt atzītu datu altruisma organizāciju atbilstību šīs regulas prasībām, būtu jāizraugās pēc to spējām un speciālajām zināšanām. Tām, pildot savus uzdevumus, vajadzētu būt neatkarīgām no ikvienas datu altruisma organizācijas, kā arī pārredzamām un objektīvām. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai minēto datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu identitāte. Datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu pilnvarām un kompetencēm nebūtu jāskar datu aizsardzības iestāžu pilnvaras. Jo īpaši tādu jautājumu gadījumā, par kuriem vajadzīgs novērtējums par atbilstību Regulai (ES) 2016/679, datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentajai iestādei vajadzības gadījumā būtu jālūdz tās kompetentās uzraudzības iestādes atzinums vai lēmums, kas izveidota, ievērojot minēto regulu.

| (52) | Lai veicinātu uzticēšanos un nodrošinātu lielāku juridisko noteiktību un ērtumu lietotājiem piekrišanas piešķiršanas un atsaukšanas procesā, it īpaši zinātniskai pētniecībai un tādu datu statistiskai izmantošanai, kas darīti pieejami uz altruisma pamata, datu altruistiskās kopīgošanas kontekstā būtu jāizstrādā un jāizmanto Eiropas datu altruisma piekrišanas veidlapa. Veidlapai būtu jāveicina labāka pārredzamība datu subjektiem par to, ka viņu datiem piekļūs un tos izmantos ar viņu piekrišanu, kā arī pilnībā ievērojot datu aizsardzības noteikumus. Tai būtu arī jāatvieglo piekrišanas piešķiršana un atsaukšana, un to varētu izmantot, lai racionalizētu datu altruismu, ko īsteno uzņēmumi, un radītu mehānismu, kas tādiem uzņēmumiem ļautu atsaukt atļauju izmantot datus. Rēķinoties ar atsevišķu nozaru specifiku, arī no datu aizsardzības viedokļa, Eiropas datu altruisma piekrišanas veidlapai vajadzētu izmantot modulāru pieeju, kas ļautu to pielāgot konkrētām nozarēm un dažādām vajadzībām. |
| --- | --- |

(52)

Lai veicinātu uzticēšanos un nodrošinātu lielāku juridisko noteiktību un ērtumu lietotājiem piekrišanas piešķiršanas un atsaukšanas procesā, it īpaši zinātniskai pētniecībai un tādu datu statistiskai izmantošanai, kas darīti pieejami uz altruisma pamata, datu altruistiskās kopīgošanas kontekstā būtu jāizstrādā un jāizmanto Eiropas datu altruisma piekrišanas veidlapa. Veidlapai būtu jāveicina labāka pārredzamība datu subjektiem par to, ka viņu datiem piekļūs un tos izmantos ar viņu piekrišanu, kā arī pilnībā ievērojot datu aizsardzības noteikumus. Tai būtu arī jāatvieglo piekrišanas piešķiršana un atsaukšana, un to varētu izmantot, lai racionalizētu datu altruismu, ko īsteno uzņēmumi, un radītu mehānismu, kas tādiem uzņēmumiem ļautu atsaukt atļauju izmantot datus. Rēķinoties ar atsevišķu nozaru specifiku, arī no datu aizsardzības viedokļa, Eiropas datu altruisma piekrišanas veidlapai vajadzētu izmantot modulāru pieeju, kas ļautu to pielāgot konkrētām nozarēm un dažādām vajadzībām.

| (53) | Lai sekmīgi īstenotu datu pārvaldības sistēmu, būtu jāizveido Eiropas Datu inovācijas kolēģija, kura darbotos kā ekspertu grupa. Eiropas Datu inovācijas kolēģijas sastāvā vajadzētu būt visu dalībvalstu datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu, Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja, Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūras (ENISA), Komisijas pārstāvjiem, ES MVU sūtnim vai MVU sūtņu tīkla ieceltam pārstāvim un citiem pārstāvjiem no attiecīgām struktūrām konkrētās nozarēs, kā arī no konkrētas specializācijas struktūrām. Eiropas Datu inovācijas kolēģijai būtu jāsastāv no vairākām apakšgrupām, tostarp ieinteresēto personu iesaistīšanai paredzētās apakšgrupas, ko veidotu attiecīgie veselības, vides, lauksaimniecības, transporta, enerģētikas, apstrādes rūpniecības, mediju, kultūras un radošo nozaru un statistikas pārstāvji, kā arī pētniecības, akadēmisko aprindu, pilsoniskās sabiedrības, standartizācijas organizāciju, attiecīgu kopīgu Eiropas datu telpu un citu ieinteresēto personu un trešo personu, tostarp, konkrētas specializācijas struktūru, piemēram, valstu statistikas biroju, pārstāvji. |
| --- | --- |

(53)

Lai sekmīgi īstenotu datu pārvaldības sistēmu, būtu jāizveido Eiropas Datu inovācijas kolēģija, kura darbotos kā ekspertu grupa. Eiropas Datu inovācijas kolēģijas sastāvā vajadzētu būt visu dalībvalstu datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu, Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja, Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūras (ENISA), Komisijas pārstāvjiem, ES MVU sūtnim vai MVU sūtņu tīkla ieceltam pārstāvim un citiem pārstāvjiem no attiecīgām struktūrām konkrētās nozarēs, kā arī no konkrētas specializācijas struktūrām. Eiropas Datu inovācijas kolēģijai būtu jāsastāv no vairākām apakšgrupām, tostarp ieinteresēto personu iesaistīšanai paredzētās apakšgrupas, ko veidotu attiecīgie veselības, vides, lauksaimniecības, transporta, enerģētikas, apstrādes rūpniecības, mediju, kultūras un radošo nozaru un statistikas pārstāvji, kā arī pētniecības, akadēmisko aprindu, pilsoniskās sabiedrības, standartizācijas organizāciju, attiecīgu kopīgu Eiropas datu telpu un citu ieinteresēto personu un trešo personu, tostarp, konkrētas specializācijas struktūru, piemēram, valstu statistikas biroju, pārstāvji.

| (54) | Eiropas Datu inovācijas kolēģijai būtu jāpalīdz Komisijai valstu prakses un politikas koordinēšanā jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula, un datu starpnozaru izmantošanas atbalstīšanā, ievērojot Eiropas sadarbspējas satvara principus un izmantojot Eiropas un starptautiskos standartus un specifikācijas, tostarp ES daudzu ieinteresēto personu platformu IKT standartizācijai, pamatvārdnīcas un EISI moduļus, un tai būtu jāņem vērā standartizācijas darbs, kas tiek veikts konkrētās nozarēs vai jomās. Tehniskās standartizācijas darbā varētu ietilpt prioritāšu noteikšana standartu izstrādei un tehnisko un juridisko normu kopuma izveide un uzturēšana datu nosūtīšanai starp divām apstrādes vidēm, kas ļauj organizēt datu telpas, jo īpaši, precizējot un nošķirot starpnozaru standartus un praksi no nozaru standartiem un prakses. Eiropas Datu inovācijas kolēģijai būtu jāsadarbojas ar nozaru struktūrām, tīkliem, ekspertu grupām vai citām starpnozaru organizācijām, kas nodarbojas ar datu atkalizmantošanu. Datu altruisma lietās Eiropas Datu inovācijas kolēģijai, pēc konsultācijas ar Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, būtu jāpalīdz Komisijai izstrādāt datu altruisma piekrišanas veidlapu. Ierosinot pamatnostādnes par kopīgām Eiropas datu telpām, Eiropas Datu inovācijas kolēģijai būtu jāatbalsta funkcionējošas Eiropas datu ekonomikas attīstība, pamatojoties uz minētajām datu telpām, kā noteikts Eiropas datu stratēģijā. |
| --- | --- |

(54)

Eiropas Datu inovācijas kolēģijai būtu jāpalīdz Komisijai valstu prakses un politikas koordinēšanā jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula, un datu starpnozaru izmantošanas atbalstīšanā, ievērojot Eiropas sadarbspējas satvara principus un izmantojot Eiropas un starptautiskos standartus un specifikācijas, tostarp ES daudzu ieinteresēto personu platformu IKT standartizācijai, pamatvārdnīcas un EISI moduļus, un tai būtu jāņem vērā standartizācijas darbs, kas tiek veikts konkrētās nozarēs vai jomās. Tehniskās standartizācijas darbā varētu ietilpt prioritāšu noteikšana standartu izstrādei un tehnisko un juridisko normu kopuma izveide un uzturēšana datu nosūtīšanai starp divām apstrādes vidēm, kas ļauj organizēt datu telpas, jo īpaši, precizējot un nošķirot starpnozaru standartus un praksi no nozaru standartiem un prakses. Eiropas Datu inovācijas kolēģijai būtu jāsadarbojas ar nozaru struktūrām, tīkliem, ekspertu grupām vai citām starpnozaru organizācijām, kas nodarbojas ar datu atkalizmantošanu. Datu altruisma lietās Eiropas Datu inovācijas kolēģijai, pēc konsultācijas ar Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, būtu jāpalīdz Komisijai izstrādāt datu altruisma piekrišanas veidlapu. Ierosinot pamatnostādnes par kopīgām Eiropas datu telpām, Eiropas Datu inovācijas kolēģijai būtu jāatbalsta funkcionējošas Eiropas datu ekonomikas attīstība, pamatojoties uz minētajām datu telpām, kā noteikts Eiropas datu stratēģijā.

| (55) | Dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sodiem, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un būtu jāveic visi pasākumi, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu to izpildi. Paredzētajiem sodiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem. Lielas atšķirības starp noteikumiem par sodiem varētu radīt konkurences izkropļojumus digitālajā vienotajā tirgū. Minētajā sakarā būtu lietderīgi šos noteikumus saskaņot. |
| --- | --- |

(55)

Dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sodiem, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un būtu jāveic visi pasākumi, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu to izpildi. Paredzētajiem sodiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem. Lielas atšķirības starp noteikumiem par sodiem varētu radīt konkurences izkropļojumus digitālajā vienotajā tirgū. Minētajā sakarā būtu lietderīgi šos noteikumus saskaņot.

| (56) | Lai nodrošinātu efektīvu šīs regulas izpildi un to, ka datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji un subjekti, kuri vēlas reģistrēties par atzītām datu altruisma organizācijām, ir spējīgi pilnībā tiešsaistē un pārrobežu veidā piekļūt paziņošanas un reģistrācijas procedūrām un tās izpildīt, šādas procedūras būtu jāpiedāvā, izmantojot vienoto digitālo vārteju, kas izveidota, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1724 (29). Minētās procedūras būtu jāpievieno Regulas (ES) 2018/1724 II pielikumā iekļautajam procedūru sarakstam. |
| --- | --- |

(56)

Lai nodrošinātu efektīvu šīs regulas izpildi un to, ka datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji un subjekti, kuri vēlas reģistrēties par atzītām datu altruisma organizācijām, ir spējīgi pilnībā tiešsaistē un pārrobežu veidā piekļūt paziņošanas un reģistrācijas procedūrām un tās izpildīt, šādas procedūras būtu jāpiedāvā, izmantojot vienoto digitālo vārteju, kas izveidota, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1724 (29). Minētās procedūras būtu jāpievieno Regulas (ES) 2018/1724 II pielikumā iekļautajam procedūru sarakstam.

| (57) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2018/1724. |
| --- | --- |

(57)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2018/1724.

| (58) | Lai nodrošinātu šīs regulas efektivitāti, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras šīs regulas papildināšanas nolūkā pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, paredzot īpašus nosacījumus tādu atsevišķu kategoriju nepersondatu nosūtīšanai uz trešām valstīm, kuras konkrētos Savienības leģislatīvajos aktos uzskatītas par ļoti sensitīvām, un izveidojot noteikumu kopumu atzītām datu altruisma organizācijām, kas minētajām organizācijām jāievēro un kurā izklāstītas informācijas, tehniskās un drošības prasības, kā arī komunikācijas ceļveži un sadarbspējas standarti. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (30). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(58)

Lai nodrošinātu šīs regulas efektivitāti, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras šīs regulas papildināšanas nolūkā pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, paredzot īpašus nosacījumus tādu atsevišķu kategoriju nepersondatu nosūtīšanai uz trešām valstīm, kuras konkrētos Savienības leģislatīvajos aktos uzskatītas par ļoti sensitīvām, un izveidojot noteikumu kopumu atzītām datu altruisma organizācijām, kas minētajām organizācijām jāievēro un kurā izklāstītas informācijas, tehniskās un drošības prasības, kā arī komunikācijas ceļveži un sadarbspējas standarti. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (30). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (59) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras palīdzēt publiskā sektora struktūrām un atkalizmantotājiem to centienos ievērot šajā regulā izklāstītos atkalizmantošanas nosacījumus, nosakot līguma standartklauzulas attiecībā uz atkalizmantotāju veiktu nepersondatu nosūtīšanu uz trešo valsti, paziņot, ka trešās valsts tiesiskās, uzraudzības un izpildes procedūras ir ekvivalentas aizsardzībai, ko nodrošina Savienības tiesību akti, izstrādāt vienotā logotipa dizainu datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem un vienotā logotipa dizainu atzītām datu altruisma organizācijām, kā arī noteikt un izstrādāt Eiropas datu altruisma piekrišanas veidlapu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (31). |
| --- | --- |

(59)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras palīdzēt publiskā sektora struktūrām un atkalizmantotājiem to centienos ievērot šajā regulā izklāstītos atkalizmantošanas nosacījumus, nosakot līguma standartklauzulas attiecībā uz atkalizmantotāju veiktu nepersondatu nosūtīšanu uz trešo valsti, paziņot, ka trešās valsts tiesiskās, uzraudzības un izpildes procedūras ir ekvivalentas aizsardzībai, ko nodrošina Savienības tiesību akti, izstrādāt vienotā logotipa dizainu datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem un vienotā logotipa dizainu atzītām datu altruisma organizācijām, kā arī noteikt un izstrādāt Eiropas datu altruisma piekrišanas veidlapu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (31).

| (60) | Šai regulai nebūtu jāietekmē konkurences tiesību normu un jo īpaši LESD 101. un 102. panta piemērošana. Šajā regulā paredzētie pasākumi nebūtu jāizmanto, lai ierobežotu konkurenci tādā veidā, kas ir pretrunā LESD. Tas galvenokārt attiecas uz noteikumiem par konkurences aspektā sensitīvas informācijas apmaiņu starp faktiskiem vai potenciāliem konkurentiem, kurai izmanto datu starpniecības pakalpojumus. |
| --- | --- |

(60)

Šai regulai nebūtu jāietekmē konkurences tiesību normu un jo īpaši LESD 101. un 102. panta piemērošana. Šajā regulā paredzētie pasākumi nebūtu jāizmanto, lai ierobežotu konkurenci tādā veidā, kas ir pretrunā LESD. Tas galvenokārt attiecas uz noteikumiem par konkurences aspektā sensitīvas informācijas apmaiņu starp faktiskiem vai potenciāliem konkurentiem, kurai izmanto datu starpniecības pakalpojumus.

| (61) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, kuri sniedza atzinumu 2021. gada 10. martā. |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, kuri sniedza atzinumu 2021. gada 10. martā.

| (62) | Šīs regulas vadošie principi ir pamattiesību un jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzīto principu ievērošana, tostarp tiesības uz privātumu, personas datu aizsardzība, tiesības veikt uzņēmējdarbību, tiesības uz īpašumu un personu ar invaliditāti integrēšana. Attiecībā uz jautājumu par personu ar invaliditāti integrēšanu publiskā sektora struktūrām un dienestiem saskaņā ar šo regulu būtu atbilstīgā gadījumā jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2102 (32) un (ES) 2019/882 (33). Turklāt informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kontekstā būtu jāņem vērā universālā dizaina princips, kas izpaužas kā apzināti un sistemātiski centieni proaktīvi izmantot tādus principus, metodes un rīkus, ar ko veicina universāla dizaina izmantošanu datortehnoloģijās, tostarp interneta tehnoloģijās, tādējādi izvairoties no nepieciešamības pēc a posteriori pielāgojumiem vai specializēta dizaina. |
| --- | --- |

(62)

Šīs regulas vadošie principi ir pamattiesību un jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzīto principu ievērošana, tostarp tiesības uz privātumu, personas datu aizsardzība, tiesības veikt uzņēmējdarbību, tiesības uz īpašumu un personu ar invaliditāti integrēšana. Attiecībā uz jautājumu par personu ar invaliditāti integrēšanu publiskā sektora struktūrām un dienestiem saskaņā ar šo regulu būtu atbilstīgā gadījumā jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2102 (32) un (ES) 2019/882 (33). Turklāt informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kontekstā būtu jāņem vērā universālā dizaina princips, kas izpaužas kā apzināti un sistemātiski centieni proaktīvi izmantot tādus principus, metodes un rīkus, ar ko veicina universāla dizaina izmantošanu datortehnoloģijās, tostarp interneta tehnoloģijās, tādējādi izvairoties no nepieciešamības pēc a posteriori pielāgojumiem vai specializēta dizaina.

| (63) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošanu Savienībā, kā arī paziņošanas un uzraudzības sistēmas attiecībā uz datu starpniecības pakalpojumu sniegšanu, brīvprātīgas reģistrācijas sistēmas subjektiem, kuri datus dara pieejamus altruistiskiem nolūkiem, un Eiropas Datu inovācijas kolēģijas satvara izveidošanu nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošanu Savienībā, kā arī paziņošanas un uzraudzības sistēmas attiecībā uz datu starpniecības pakalpojumu sniegšanu, brīvprātīgas reģistrācijas sistēmas subjektiem, kuri datus dara pieejamus altruistiskiem nolūkiem, un Eiropas Datu inovācijas kolēģijas satvara izveidošanu nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula nosaka:

| a) | nosacījumus publiskā sektora struktūru turējumā esošo datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošanai Savienībā; |
| --- | --- |

a)

nosacījumus publiskā sektora struktūru turējumā esošo datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošanai Savienībā;

| b) | paziņošanas un uzraudzības sistēmu datu starpniecības pakalpojumu sniegšanai; |
| --- | --- |

b)

paziņošanas un uzraudzības sistēmu datu starpniecības pakalpojumu sniegšanai;

| c) | brīvprātīgas reģistrācijas sistēmu subjektiem, kas vāc un apstrādā datus, kuri darīti pieejami altruistiskiem nolūkiem; un |
| --- | --- |

c)

brīvprātīgas reģistrācijas sistēmu subjektiem, kas vāc un apstrādā datus, kuri darīti pieejami altruistiskiem nolūkiem; un

| d) | satvaru Eiropas Datu inovācijas kolēģijas izveidošanai. |
| --- | --- |

d)

satvaru Eiropas Datu inovācijas kolēģijas izveidošanai.

2.   Šī regula neuzliek publiskā sektora struktūrām pienākumu atļaut datu atkalizmantošanu, kā arī neatbrīvo publiskā sektora struktūras no pienākuma ievērot konfidencialitāti saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem.

Šī regula neskar:

| a) | Savienības vai valsts tiesību aktu konkrētos noteikumus par piekļuvi atsevišķām datu kategorijām vai to atkalizmantošanu, jo īpaši attiecībā uz piekļuves oficiāliem dokumentiem piešķiršanu un to izpaušanu; un |
| --- | --- |

a)

Savienības vai valsts tiesību aktu konkrētos noteikumus par piekļuvi atsevišķām datu kategorijām vai to atkalizmantošanu, jo īpaši attiecībā uz piekļuves oficiāliem dokumentiem piešķiršanu un to izpaušanu; un

| b) | publiskā sektora struktūru pienākumus, kas tām paredzēti Savienības vai valsts tiesību aktos, atļaut datu atkalizmantošanu, kā arī prasības, kas saistītas ar nepersondatu apstrādi. |
| --- | --- |

b)

publiskā sektora struktūru pienākumus, kas tām paredzēti Savienības vai valsts tiesību aktos, atļaut datu atkalizmantošanu, kā arī prasības, kas saistītas ar nepersondatu apstrādi.

Ja konkrētas nozares Savienības tiesību aktā vai valsts tiesību aktā ir noteikts, ka publiskā sektora struktūrām, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem vai atzītām datu altruisma organizācijām ir jāievēro konkrētas tehniskas, administratīvas vai organizatoriskas papildprasības, tai skaitā atļauju piešķiršanas vai sertificēšanas režīms, tad tiek piemēroti arī minētā konkrētās nozares Savienības tiesību akta vai valsts tiesību akta noteikumi. Visas šādas konkrētas papildprasības ir nediskriminējošas, samērīgas un objektīvi pamatotas.

3.   Visiem personas datiem, kas tiek apstrādāti saistībā ar šo regulu, piemēro Savienības un valsts tiesību aktus par personas datu aizsardzību. Jo īpaši šī regula neskar Regulas (ES) 2016/679 un (ES) 2018/1725 un Direktīvas 2002/58/EK un (ES) 2016/680, tostarp attiecībā uz uzraudzības iestāžu pilnvarām un kompetencēm. Kolīzijas gadījumā starp šo regulu un Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību vai valsts tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šādiem Savienības tiesību aktiem, pārāki ir attiecīgie Savienības vai valsts tiesību akti par personas datu aizsardzību. Šī regula nerada juridisku pamatu personas datu apstrādei, kā arī tā neietekmē tiesības un pienākumus, kas izklāstīti Regulās (ES) 2016/679 vai (ES) 2018/1725 vai Direktīvās 2002/58/EK vai (ES) 2016/680.

4.   Šī regula neskar konkurences tiesību aktu piemērošanu.

5.   Šī regula neskar dalībvalstu kompetenci attiecībā uz to darbībām, kas saistītas ar sabiedrisko drošību, aizsardzību un valsts drošību.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “dati” ir darbību, faktu vai informācijas un šādu darbību, faktu vai informācijas apkopojuma digitāls atspoguļojums, tai skaitā skaņas, vizuāla vai audiovizuāla ieraksta veidā; |
| --- | --- |

1)

“dati” ir darbību, faktu vai informācijas un šādu darbību, faktu vai informācijas apkopojuma digitāls atspoguļojums, tai skaitā skaņas, vizuāla vai audiovizuāla ieraksta veidā;

| 2) | “atkalizmantošana” ir publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu izmantošana, ko veic fiziskas vai juridiskas personas komerciāliem vai nekomerciāliem nolūkiem, kas nav sākotnējais nolūks, kuram dati tika sagatavoti, pildot publisko uzdevumu, izņemot datu apmaiņu starp publiskā sektora struktūrām, kas tiek veikta, vienīgi pildot to publiskos uzdevumus; |
| --- | --- |

2)

“atkalizmantošana” ir publiskā sektora struktūru turējumā esošu datu izmantošana, ko veic fiziskas vai juridiskas personas komerciāliem vai nekomerciāliem nolūkiem, kas nav sākotnējais nolūks, kuram dati tika sagatavoti, pildot publisko uzdevumu, izņemot datu apmaiņu starp publiskā sektora struktūrām, kas tiek veikta, vienīgi pildot to publiskos uzdevumus;

| 3) | “personas dati” ir personas dati, kā definēts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

3)

“personas dati” ir personas dati, kā definēts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 1. punktā;

| 4) | “nepersondati” ir dati, kas nav personas dati; |
| --- | --- |

4)

“nepersondati” ir dati, kas nav personas dati;

| 5) | “piekrišana” ir piekrišana, kā definēts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 11. punktā; |
| --- | --- |

5)

“piekrišana” ir piekrišana, kā definēts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 11. punktā;

| 6) | “atļauja” ir tiesību piešķiršana datu lietotājiem apstrādāt nepersondatus; |
| --- | --- |

6)

“atļauja” ir tiesību piešķiršana datu lietotājiem apstrādāt nepersondatus;

| 7) | “datu subjekts” ir datu subjekts, kā minēts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

7)

“datu subjekts” ir datu subjekts, kā minēts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 1. punktā;

| 8) | “datu turētājs” ir juridiska persona, tostarp publiskā sektora struktūras un starptautiskas organizācijas, vai fiziska persona, kas nav datu subjekts attiecībā uz konkrētajiem datiem, kam saskaņā ar piemērojamiem Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesības dot piekļuvi atsevišķiem personas datiem vai nepersondatiem vai kopīgot tos; |
| --- | --- |

8)

“datu turētājs” ir juridiska persona, tostarp publiskā sektora struktūras un starptautiskas organizācijas, vai fiziska persona, kas nav datu subjekts attiecībā uz konkrētajiem datiem, kam saskaņā ar piemērojamiem Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesības dot piekļuvi atsevišķiem personas datiem vai nepersondatiem vai kopīgot tos;

| 9) | “datu lietotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kam ir likumīga piekļuve atsevišķiem personas datiem vai nepersondatiem un kurai šos datus ir tiesības, tostarp saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 personas datu gadījumā, izmantot komerciāliem vai nekomerciāliem mērķiem; |
| --- | --- |

9)

“datu lietotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kam ir likumīga piekļuve atsevišķiem personas datiem vai nepersondatiem un kurai šos datus ir tiesības, tostarp saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 personas datu gadījumā, izmantot komerciāliem vai nekomerciāliem mērķiem;

| 10) | “datu kopīgošana” nozīmē, ka datu subjekts vai datu turētājs tieši vai ar starpnieku, piemēram, saskaņā ar atvērtu vai komerciālu licenci, par maksu vai bez maksas, uz brīvprātīgas piekrišanas vai Savienības tiesību aktu vai valsts tiesību aktu pamata sniedz datus datu lietotājam šādu datu kopīgai vai individuālai lietošanai; |
| --- | --- |

10)

“datu kopīgošana” nozīmē, ka datu subjekts vai datu turētājs tieši vai ar starpnieku, piemēram, saskaņā ar atvērtu vai komerciālu licenci, par maksu vai bez maksas, uz brīvprātīgas piekrišanas vai Savienības tiesību aktu vai valsts tiesību aktu pamata sniedz datus datu lietotājam šādu datu kopīgai vai individuālai lietošanai;

| 11) | “datu starpniecības pakalpojums” ir pakalpojums, kura mērķis ir, izmantojot tehniskus, juridiskus vai citus līdzekļus, izveidot komerciālas attiecības nolūkā kopīgot datus starp nenoteikta skaita datu subjektiem un datu turētājiem, no vienas puses, un datu lietotājiem, no otras puses, tostarp, lai īstenotu datu subjektu tiesības attiecībā uz personas datiem, izņemot vismaz:






  a) | pakalpojumus, ar kuriem iegūst datus no datu turētājiem un sakopo, bagātina vai pārveido datus nolūkā pievienot tiem būtisku vērtību un izsniedz datu lietotājiem licenci izmantot rezultātā iegūtos datus, neizveidojot komerciālas attiecības starp datu turētājiem un datu lietotājiem; |
| --- | --- | --- |

11)

“datu starpniecības pakalpojums” ir pakalpojums, kura mērķis ir, izmantojot tehniskus, juridiskus vai citus līdzekļus, izveidot komerciālas attiecības nolūkā kopīgot datus starp nenoteikta skaita datu subjektiem un datu turētājiem, no vienas puses, un datu lietotājiem, no otras puses, tostarp, lai īstenotu datu subjektu tiesības attiecībā uz personas datiem, izņemot vismaz:

a)

pakalpojumus, ar kuriem iegūst datus no datu turētājiem un sakopo, bagātina vai pārveido datus nolūkā pievienot tiem būtisku vērtību un izsniedz datu lietotājiem licenci izmantot rezultātā iegūtos datus, neizveidojot komerciālas attiecības starp datu turētājiem un datu lietotājiem;

| b) | ar autortiesībām aizsargāta satura starpniecības pakalpojumus; |
| --- | --- |

b)

ar autortiesībām aizsargāta satura starpniecības pakalpojumus;

| c) | pakalpojumus, ko izmanto tikai viens datu turētājs, lai darītu iespējamu minētā datu turētāja rīcībā esošo datu izmantošanu, vai ko izmanto vairākas juridiskās personas slēgtā grupā, tostarp piegādātāju vai klientu attiecību nolūkā vai līgumiski izveidotas sadarbības nolūkā, it īpaši tādu attiecību, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt ar lietu internetu savienotu objektu un ierīču funkcijas; |
| --- | --- |

c)

pakalpojumus, ko izmanto tikai viens datu turētājs, lai darītu iespējamu minētā datu turētāja rīcībā esošo datu izmantošanu, vai ko izmanto vairākas juridiskās personas slēgtā grupā, tostarp piegādātāju vai klientu attiecību nolūkā vai līgumiski izveidotas sadarbības nolūkā, it īpaši tādu attiecību, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt ar lietu internetu savienotu objektu un ierīču funkcijas;

| d) | datu kopīgošanas pakalpojumus, ko sniedz publiskā sektora struktūras, kuru mērķis nav izveidot komerciālas attiecības; |
| --- | --- |

d)

datu kopīgošanas pakalpojumus, ko sniedz publiskā sektora struktūras, kuru mērķis nav izveidot komerciālas attiecības;

| 12) | “apstrāde” ir apstrāde, kā definēts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 2. punktā attiecībā uz personas datiem vai definēts Regulas (ES) 2018/1807 3. panta 2. punktā attiecībā uz nepersondatiem; |
| --- | --- |

12)

“apstrāde” ir apstrāde, kā definēts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 2. punktā attiecībā uz personas datiem vai definēts Regulas (ES) 2018/1807 3. panta 2. punktā attiecībā uz nepersondatiem;

| 13) | “piekļuve” nozīmē datu izmantošanu atbilstoši konkrētām tehniskām, juridiskām vai organizatoriskām prasībām, taču tas nebūt nenozīmē datu nosūtīšanu vai lejupielādi; |
| --- | --- |

13)

“piekļuve” nozīmē datu izmantošanu atbilstoši konkrētām tehniskām, juridiskām vai organizatoriskām prasībām, taču tas nebūt nenozīmē datu nosūtīšanu vai lejupielādi;

| 14) | “galvenā iedibinājuma vieta” juridiskas personas gadījumā ir centrālās administrācijas atrašanās vieta Savienībā; |
| --- | --- |

14)

“galvenā iedibinājuma vieta” juridiskas personas gadījumā ir centrālās administrācijas atrašanās vieta Savienībā;

| 15) | “datu kooperatīvu pakalpojumi” ir datu starpniecības pakalpojumi, ko sniedz organizatoriska struktūra, ko veido datu subjekti, viena īpašnieka uzņēmumi vai MVU, kuri ir biedri minētajā struktūrā, kuras galvenie uzdevumi ir palīdzēt saviem biedriem īstenot to tiesības attiecībā uz dažiem datiem, tostarp attiecībā uz apzinātas izvēles izdarīšanu pirms tie sniedz piekrišanu datu apstrādei, apmainīties viedokļiem par datu apstrādes nolūkiem un nosacījumiem, kas vislabāk atbilstu minētās struktūras biedru interesēm attiecībā uz to datiem, un risināt sarunas struktūras biedru vārdā par datu apstrādes nosacījumiem pirms dot atļauju apstrādāt nepersondatus vai pirms tie sniedz piekrišanu personas datu apstrādei; |
| --- | --- |

15)

“datu kooperatīvu pakalpojumi” ir datu starpniecības pakalpojumi, ko sniedz organizatoriska struktūra, ko veido datu subjekti, viena īpašnieka uzņēmumi vai MVU, kuri ir biedri minētajā struktūrā, kuras galvenie uzdevumi ir palīdzēt saviem biedriem īstenot to tiesības attiecībā uz dažiem datiem, tostarp attiecībā uz apzinātas izvēles izdarīšanu pirms tie sniedz piekrišanu datu apstrādei, apmainīties viedokļiem par datu apstrādes nolūkiem un nosacījumiem, kas vislabāk atbilstu minētās struktūras biedru interesēm attiecībā uz to datiem, un risināt sarunas struktūras biedru vārdā par datu apstrādes nosacījumiem pirms dot atļauju apstrādāt nepersondatus vai pirms tie sniedz piekrišanu personas datu apstrādei;

| 16) | “datu altruisms” ir datu brīvprātīga kopīgošana, balstoties uz datu subjektu piekrišanu apstrādāt ar tiem saistītos personas datus vai uz datu turētāju dotām atļaujām izmantot to nepersondatus, nepieprasot vai nesaņemot par to atlīdzību, kas pārsniedz kompensāciju, kura saistīta ar izmaksām, kas tiem rodas, ja tie dara savus datus pieejamus tādiem vispārējas nozīmes mērķiem, kas atbilstīgā gadījumā ir paredzēti valsts tiesību aktos, piemēram, veselības aprūpe, klimata pārmaiņu apkarošana, mobilitātes uzlabošana, oficiālās statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas atvieglošana, publisko pakalpojumu uzlabošana, publiskās politikas veidošana vai vispārējas nozīmes nolūkos veikta zinātniskā pētniecība; |
| --- | --- |

16)

“datu altruisms” ir datu brīvprātīga kopīgošana, balstoties uz datu subjektu piekrišanu apstrādāt ar tiem saistītos personas datus vai uz datu turētāju dotām atļaujām izmantot to nepersondatus, nepieprasot vai nesaņemot par to atlīdzību, kas pārsniedz kompensāciju, kura saistīta ar izmaksām, kas tiem rodas, ja tie dara savus datus pieejamus tādiem vispārējas nozīmes mērķiem, kas atbilstīgā gadījumā ir paredzēti valsts tiesību aktos, piemēram, veselības aprūpe, klimata pārmaiņu apkarošana, mobilitātes uzlabošana, oficiālās statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas atvieglošana, publisko pakalpojumu uzlabošana, publiskās politikas veidošana vai vispārējas nozīmes nolūkos veikta zinātniskā pētniecība;

| 17) | “publiskā sektora struktūra” ir valsts, reģionālās vai vietējās iestādes, publisko tiesību subjekti vai vienas vai vairāku šādu iestāžu vai viena vai vairāku šādu publisko tiesību subjektu veidotas apvienības; |
| --- | --- |

17)

“publiskā sektora struktūra” ir valsts, reģionālās vai vietējās iestādes, publisko tiesību subjekti vai vienas vai vairāku šādu iestāžu vai viena vai vairāku šādu publisko tiesību subjektu veidotas apvienības;

| 18) | “publisko tiesību subjekti” ir struktūras, kurām piemīt šādas īpašības:






  a) | tās ir izveidotas ar konkrētu mērķi apmierināt vispārējas nozīmes vajadzības, un tām nav rūpnieciska vai komerciāla rakstura; |
| --- | --- | --- |

18)

“publisko tiesību subjekti” ir struktūras, kurām piemīt šādas īpašības:

a)

tās ir izveidotas ar konkrētu mērķi apmierināt vispārējas nozīmes vajadzības, un tām nav rūpnieciska vai komerciāla rakstura;

| b) | tām ir juridiskas personas statuss; |
| --- | --- |

b)

tām ir juridiskas personas statuss;

| c) | tās galvenokārt finansē valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi publisko tiesību subjekti, vai to pārvaldību uzrauga minētās iestādes vai subjekti, vai to vadībā, valdē vai uzraudzības padomē vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi publisko tiesību subjekti; |
| --- | --- |

c)

tās galvenokārt finansē valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi publisko tiesību subjekti, vai to pārvaldību uzrauga minētās iestādes vai subjekti, vai to vadībā, valdē vai uzraudzības padomē vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi publisko tiesību subjekti;

| 19) | “publisks uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, kurā publiskā sektora struktūrām var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme, kas izriet no tās īpašumtiesībām uz minēto uzņēmumu, finansiālas dalības minētajā uzņēmumā vai noteikumiem, kas piemērojami minētajam uzņēmumam; šīs definīcijas vajadzībām uzskata, ka publiskā sektora struktūrām ir dominējoša ietekme jebkurā no šādiem gadījumiem, kuros minētās struktūras tieši vai netieši:






  a) | ir attiecīgā uzņēmuma parakstītā kapitāla lielākās daļas turētājas; |
| --- | --- | --- |

19)

“publisks uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, kurā publiskā sektora struktūrām var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme, kas izriet no tās īpašumtiesībām uz minēto uzņēmumu, finansiālas dalības minētajā uzņēmumā vai noteikumiem, kas piemērojami minētajam uzņēmumam; šīs definīcijas vajadzībām uzskata, ka publiskā sektora struktūrām ir dominējoša ietekme jebkurā no šādiem gadījumiem, kuros minētās struktūras tieši vai netieši:

a)

ir attiecīgā uzņēmuma parakstītā kapitāla lielākās daļas turētājas;

| b) | kontrolē balsu vairākumu, kas saistīts ar uzņēmuma emitētajām akcijām; |
| --- | --- |

b)

kontrolē balsu vairākumu, kas saistīts ar uzņēmuma emitētajām akcijām;

| c) | var iecelt vairāk nekā pusi no attiecīgā uzņēmuma vadības, valdes vai uzraudzības struktūras locekļiem; |
| --- | --- |

c)

var iecelt vairāk nekā pusi no attiecīgā uzņēmuma vadības, valdes vai uzraudzības struktūras locekļiem;

| 20) | “droša apstrādes vide” ir fiziska vai virtuāla vide un organizatoriskie līdzekļi, ar ko nodrošina atbilstību Savienības tiesību aktiem, piemēram, Regulai (ES) 2016/679, jo īpaši attiecībā uz datu subjektu tiesībām, intelektuālā īpašuma tiesībām, un komercijas un statistikas konfidencialitāti, integritāti un piekļuvi, kā arī piemērojamajiem valsts tiesību aktiem un kas ļauj subjektam, kurš nodrošina drošu apstrādes vidi, noteikt un uzraudzīt visas datu apstrādes darbības, tai skaitā datu attēlošanu, uzglabāšanu, lejupielādi un eksportēšanu un atvasināto datu aprēķināšanu ar skaitļošanas algoritmiem; |
| --- | --- |

20)

“droša apstrādes vide” ir fiziska vai virtuāla vide un organizatoriskie līdzekļi, ar ko nodrošina atbilstību Savienības tiesību aktiem, piemēram, Regulai (ES) 2016/679, jo īpaši attiecībā uz datu subjektu tiesībām, intelektuālā īpašuma tiesībām, un komercijas un statistikas konfidencialitāti, integritāti un piekļuvi, kā arī piemērojamajiem valsts tiesību aktiem un kas ļauj subjektam, kurš nodrošina drošu apstrādes vidi, noteikt un uzraudzīt visas datu apstrādes darbības, tai skaitā datu attēlošanu, uzglabāšanu, lejupielādi un eksportēšanu un atvasināto datu aprēķināšanu ar skaitļošanas algoritmiem;

| 21) | “juridiskais pārstāvis” ir Savienībā iedibināta fiziska vai juridiska persona, kas nepārprotami izraudzīta rīkoties tāda datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vai subjekta vārdā, kas nav iedibināts Savienībā un kurš vispārējas nozīmes mērķiem apkopo datus, ko uz datu altruisma pamata darījušas pieejamus fiziskas vai juridiskas personas, un pie kuras datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes var vērsties papildus vai datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vai subjekta vietā saistībā ar pienākumiem, kas paredzēti šajā regulā, tostarp, saistībā ar izpildes nodrošināšanas procedūru uzsākšanu pret neatbilstīgu datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju vai subjektu, kas nav iedibināts Savienībā. |
| --- | --- |

21)

“juridiskais pārstāvis” ir Savienībā iedibināta fiziska vai juridiska persona, kas nepārprotami izraudzīta rīkoties tāda datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vai subjekta vārdā, kas nav iedibināts Savienībā un kurš vispārējas nozīmes mērķiem apkopo datus, ko uz datu altruisma pamata darījušas pieejamus fiziskas vai juridiskas personas, un pie kuras datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes var vērsties papildus vai datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vai subjekta vietā saistībā ar pienākumiem, kas paredzēti šajā regulā, tostarp, saistībā ar izpildes nodrošināšanas procedūru uzsākšanu pret neatbilstīgu datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju vai subjektu, kas nav iedibināts Savienībā.

II NODAĻA

Publiskā sektora struktūru turējumā esošu aizsargātu datu atsevišķu kategoriju atkalizmantošana

3. pants

Datu kategorijas

1.   Šo nodaļu piemēro publiskā sektora struktūru turējumā esošiem datiem, kas ir aizsargāti, pamatojoties uz:

| a) | komerciālu konfidencialitāti, tostarp uzņēmējdarbības, profesionālajiem vai uzņēmumu noslēpumiem; |
| --- | --- |

a)

komerciālu konfidencialitāti, tostarp uzņēmējdarbības, profesionālajiem vai uzņēmumu noslēpumiem;

| b) | statistikas datu konfidencialitāti; |
| --- | --- |

b)

statistikas datu konfidencialitāti;

| c) | trešo personu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību; vai |
| --- | --- |

c)

trešo personu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību; vai

| d) | personas datu aizsardzību, ciktāl uz šiem datiem neattiecas Direktīvas (ES) 2019/1024 darbības joma. |
| --- | --- |

d)

personas datu aizsardzību, ciktāl uz šiem datiem neattiecas Direktīvas (ES) 2019/1024 darbības joma.

2.   Šo nodaļu nepiemēro:

| a) | publisku uzņēmumu turējumā esošiem datiem; |
| --- | --- |

a)

publisku uzņēmumu turējumā esošiem datiem;

| b) | sabiedrisko raidorganizāciju un to meitasuzņēmumu un citu struktūru vai to meitasuzņēmumu turējumā esošiem datiem, kas vajadzīgi, lai veiktu sabiedriskās apraides uzdevumu; |
| --- | --- |

b)

sabiedrisko raidorganizāciju un to meitasuzņēmumu un citu struktūru vai to meitasuzņēmumu turējumā esošiem datiem, kas vajadzīgi, lai veiktu sabiedriskās apraides uzdevumu;

| c) | kultūras iestāžu un izglītības iestāžu turējumā esošiem datiem; |
| --- | --- |

c)

kultūras iestāžu un izglītības iestāžu turējumā esošiem datiem;

| d) | publiskā sektora struktūru turējumā esošiem datiem, kas ir aizsargāti sabiedriskās drošības, aizsardzības vai valsts drošības nolūkā; vai |
| --- | --- |

d)

publiskā sektora struktūru turējumā esošiem datiem, kas ir aizsargāti sabiedriskās drošības, aizsardzības vai valsts drošības nolūkā; vai

| e) | datiem, kuru sagādāšana ir darbība, kas neietilpst attiecīgo publiskā sektora struktūru publiskā uzdevuma jomā, kā noteikts ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem vai citiem saistošiem noteikumiem vai, ja šādu noteikumu nav, kā definēts atbilstīgi attiecīgās dalībvalsts parastajai administratīvajai praksei, ar noteikumu, ka publisko uzdevumu darbības joma ir pārredzama un to ir iespējams pārskatīt. |
| --- | --- |

e)

datiem, kuru sagādāšana ir darbība, kas neietilpst attiecīgo publiskā sektora struktūru publiskā uzdevuma jomā, kā noteikts ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem vai citiem saistošiem noteikumiem vai, ja šādu noteikumu nav, kā definēts atbilstīgi attiecīgās dalībvalsts parastajai administratīvajai praksei, ar noteikumu, ka publisko uzdevumu darbības joma ir pārredzama un to ir iespējams pārskatīt.

3.   Šīs nodaļas noteikumi neskar:

| a) | Savienības un valsts tiesību aktus un tādus starptautiskos nolīgumus par 1. punktā minēto datu kategoriju aizsardzību, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība vai dalībvalstis; un |
| --- | --- |

a)

Savienības un valsts tiesību aktus un tādus starptautiskos nolīgumus par 1. punktā minēto datu kategoriju aizsardzību, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība vai dalībvalstis; un

| b) | Savienības un valsts tiesību aktus par piekļuvi dokumentiem. |
| --- | --- |

b)

Savienības un valsts tiesību aktus par piekļuvi dokumentiem.

4. pants

Ekskluzīvas vienošanās aizliegums

1.   Ir aizliegtas vienošanās vai cita prakse, kuras attiecas uz publiskā sektora struktūru turējumā esošu tādu datu atkalizmantošanu, kas satur 3. panta 1. punktā minētās datu kategorijas, un ar kurām šādas vienošanās pusēm vai prakses dalībniekiem tiek piešķirtas ekskluzīvas tiesības, vai kuru mērķis ir piešķirt šādas ekskluzīvas tiesības vai ierobežot datu pieejamību atkalizmantošanai, vai no kurām izriet šādas ekskluzīvas tiesības vai pieejamības ierobežojumi.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, datu atkalizmantošanas ekskluzīvas tiesības, kas minētas 1. punktā, var piešķirt tiktāl, ciktāl tas nepieciešams, lai sniegtu pakalpojumu vai piegādātu produktu vispārējas nozīmes mērķiem, kas pretējā gadījumā nebūtu iespējams.

3.   Ekskluzīvas tiesības, kā minēts 2. punktā, piešķir ar administratīvu aktu vai līgumisku vienošanos saskaņā ar piemērojamiem Savienības vai valsts tiesību aktiem un ievērojot pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminēšanas principus.

4.   Datu atkalizmantošanas tiesību ekskluzivitātes ilgums nepārsniedz 12 mēnešus. Ja tiek noslēgts līgums, tā darbības ilgums ir vienāds ar ekskluzivitātes ilgumu.

5.   Ekskluzīvu tiesību piešķīrums, ievērojot 2., 3. un 4. punktu, kā arī pamatojums par šādu tiesību piešķīruma nepieciešamību ir pārredzams un publiski pieejams tiešsaistē, un tā veids atbilst attiecīgiem Savienības tiesību aktiem par publisko iepirkumu.

6.   Vienošanās vai citu praksi, kas ir 1. punktā minētā aizlieguma darbības jomā un kas neatbilst 2. un 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, un kas noslēgtas pirms 2022. gada 23. jūnija, izbeidz piemērojamā līguma darbības termiņa beigās un jebkurā gadījumā līdz 2024. gada 24. decembrim.

5. pants

Atkalizmantošanas nosacījumi

1.   Publiskā sektora struktūras, kuras saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kompetentas piešķirt vai atteikt piekļuvi vienas vai vairāku 3. panta 1. punktā minēto datu kategoriju atkalizmantošanai, šādas atkalizmantošanas atļaujas saņemšanas nosacījumus un procedūru atkalizmantošanas pieprasīšanai dara publiski pieejamus 8. pantā minētajā vienotajā informācijas punktā. Ja tās piešķir vai atsaka piekļuvi atkalizmantošanai, tām var palīdzēt 7. panta 1. punktā minētās kompetentās struktūras.

Dalībvalstis nodrošina, ka publiskā sektora struktūrām ir vajadzīgie resursi šā panta izpildei.

2.   Atkalizmantošanas nosacījumi ir nediskriminējoši, pārredzami, samērīgi un objektīvi pamatoti attiecībā uz datu kategorijām, atkalizmantošanas nolūkiem un to datu raksturu, kuru atkalizmantošana tiek atļauta. Minētos nosacījumus neizmanto konkurences ierobežošanai.

3.   Publiskā sektora struktūras saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem nodrošina, ka tiek saglabāta datu aizsargātība. Tās var paredzēt šādus nosacījumus:

| a) | piešķirt piekļuvi datu atkalizmantošanai tikai tad, ja publiskā sektora struktūra vai kompetentā iestāde pēc atkalizmantošanas pieprasījuma ir nodrošinājusi, ka:






  i) | personas datu gadījumā dati ir anonimizēti; un |
| --- | --- | --- |

a)

piešķirt piekļuvi datu atkalizmantošanai tikai tad, ja publiskā sektora struktūra vai kompetentā iestāde pēc atkalizmantošanas pieprasījuma ir nodrošinājusi, ka:

i)

personas datu gadījumā dati ir anonimizēti; un

| ii) | konfidenciālas komercinformācijas, tostarp komercnoslēpumu vai ar intelektuālā īpašuma tiesībām aizsargāta satura, gadījumā dati ir grozīti, apkopoti vai apstrādāti, izmantojot jebkuru citu izpaušanas kontroles metodi; |
| --- | --- |

ii)

konfidenciālas komercinformācijas, tostarp komercnoslēpumu vai ar intelektuālā īpašuma tiesībām aizsargāta satura, gadījumā dati ir grozīti, apkopoti vai apstrādāti, izmantojot jebkuru citu izpaušanas kontroles metodi;

| b) | attālināti piekļūt datiem un atkalizmantot datus drošā apstrādes vidē, ko nodrošina vai kontrolē publiskā sektora struktūra; |
| --- | --- |

b)

attālināti piekļūt datiem un atkalizmantot datus drošā apstrādes vidē, ko nodrošina vai kontrolē publiskā sektora struktūra;

| c) | piekļūt datiem un atkalizmantot datus fiziskās telpās, kurās atrodas drošā apstrādes vide, saskaņā ar augstiem drošības standartiem, ja attālināta piekļuve, nepārkāpjot trešo personu tiesības un intereses, nav iespējama. |
| --- | --- |

c)

piekļūt datiem un atkalizmantot datus fiziskās telpās, kurās atrodas drošā apstrādes vide, saskaņā ar augstiem drošības standartiem, ja attālināta piekļuve, nepārkāpjot trešo personu tiesības un intereses, nav iespējama.

4.   Ja atkalizmantošana tiek atļauta saskaņā ar 3. punkta b) un c) apakšpunktu, publiskā sektora struktūras paredz nosacījumus, kas pasargā izmantotās drošās apstrādes vides tehnisko sistēmu darbības integritāti. Publiskā sektora struktūra patur tiesības pārbaudīt atkalizmantotāja veiktās datu apstrādes procesu, līdzekļus un rezultātus, lai saglabātu datu aizsardzības integritāti, un tā patur tiesības aizliegt tādu rezultātu izmantošanu, kas satur informāciju, ar kuru tiek apdraudētas trešo personu tiesības un intereses. Lēmums aizliegt rezultātu izmantošanu ir atkalizmantotājam saprotams un pārredzams.

5.   Ja vien valsts tiesību aktos nav paredzētas konkrētas garantijas attiecībā uz piemērojamiem konfidencialitātes pienākumiem, kas saistīti ar 3. panta 1. punktā minēto datu atkalizmantošanu, publiskā sektora struktūra nosaka, ka datu atkalizmantošana, kas tiek veikta saskaņā ar šā panta 3. punktu, ir atkarīga no tā, vai atkalizmantotājs ievēro konfidencialitātes pienākumu, kas aizliedz izpaust jebkādu informāciju, ar kuru tiek apdraudētas trešo personu tiesības un intereses un kuru atkalizmantotājs varētu būt ieguvis, neskatoties uz ieviestajām garantijām. Atkalizmantotājiem ir aizliegts reidentificēt datu subjektu, ar kuru dati ir saistīti, un tie veic tehniskus un operatīvus pasākumus, lai novērstu reidentifikāciju un paziņotu publiskā sektora struktūrai par visiem datu pārkāpumiem, kuru rezultātā ir notikusi attiecīgo datu subjektu reidentifikācija. Neatļautas nepersondatu atkalizmantošanas gadījumā atkalizmantotājs bez liekas kavēšanās – vajadzības gadījumā ar publiskā sektora struktūras palīdzību – informē juridiskās personas, kuru tiesības un intereses var būt skartas.

6.   Ja datu atkalizmantošana nevar tikt atļauta saskaņā ar šā panta 3. un 4. punktā paredzētajiem pienākumiem un nav juridiska pamata datu nosūtīšanai saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, publiskā sektora struktūra dara visu iespējamo saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem, lai sniegtu palīdzību potenciāliem atkalizmantotājiem iegūt to datu subjektu piekrišanu vai to datu turētāju atļauju, kuru tiesības un intereses šāda atkalizmantošana varētu skart, ja tas ir iespējams, neradot publiskā sektora struktūrai nesamērīgu slogu. Ja publiskā sektora struktūra sniedz šādu palīdzību, tai var palīdzēt 7. panta 1. punktā minētās kompetentās struktūras.

7.   Datu atkalizmantošanu atļauj tikai tad, ja tiek ievērotas intelektuālā īpašuma tiesības. Publiskā sektora struktūras neizmanto Direktīvas 96/9/EK 7. panta 1. punktā noteiktās datubāzes veidotāja tiesības nolūkā novērst datu atkalizmantošanu vai ierobežot atkalizmantošanu, pārsniedzot šajā regulā noteiktās robežas.

8.   Ja pieprasītos datus uzskata par konfidenciāliem saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem par komerciālo vai statistikas konfidencialitāti, publiskā sektora struktūras nodrošina, ka konfidenciālie dati atkalizmantošanas atļaušanas rezultātā netiek atklāti, ja vien šāda atkalizmantošana nav atļauta saskaņā ar 6. punktu.

9.   Ja atkalizmantotājs ir paredzējis uz trešo valsti nosūtīt nepersondatus, kas aizsargāti, pamatojoties uz 3. panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem, tas šādu datu atkalizmantošanas pieprasīšanas brīdī informē publiskā sektora struktūru par savu nodomu nosūtīt šādus datus un šādas datu nosūtīšanas nolūku. Ja atkalizmantošanu veic saskaņā ar šā panta 6. punktu, atkalizmantotājs – vajadzības gadījumā ar publiskā sektora struktūras palīdzību – informē juridisko personu, kuras tiesības un intereses var tikt skartas, par minēto nodomu, nolūku un atbilstīgajām garantijām. Publiskā sektora struktūra neatļauj atkalizmantošanu, ja vien juridiskā persona nav atļāvusi nosūtīšanu.

10.   Publiskā sektora struktūras konfidenciālus nepersondatus vai datus, ko aizsargā intelektuālā īpašuma tiesības, nosūta atkalizmantotājam, kurš minētos datus paredzējis nosūtīt uz trešo valsti, kas nav saskaņā ar 12. punktu izraudzīta valsts, tikai tad, ja atkalizmantotājs līgumiski uzņemas:

| a) | ievērot saskaņā ar 7. un 8. punktu noteiktos pienākumus pat pēc tam, kad dati ir nosūtīti uz trešo valsti; un |
| --- | --- |

a)

ievērot saskaņā ar 7. un 8. punktu noteiktos pienākumus pat pēc tam, kad dati ir nosūtīti uz trešo valsti; un

| b) | atzīt nosūtošās publiskā sektora struktūras dalībvalsts tiesu jurisdikciju attiecībā uz strīdiem, kas saistīti ar 7. un 8. punkta ievērošanu. |
| --- | --- |

b)

atzīt nosūtošās publiskā sektora struktūras dalībvalsts tiesu jurisdikciju attiecībā uz strīdiem, kas saistīti ar 7. un 8. punkta ievērošanu.

11.   Publiskā sektora struktūras vajadzības gadījumā un savu spēju robežās sniedz norādījumus un palīdzību atkalizmantotājiem šā panta 10. punktā minēto pienākumu ievērošanā.

Lai sniegtu palīdzību publiskā sektora struktūrām un atkalizmantotājiem, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros nosaka līgumu standartklauzulas par šā panta 10. punkta a) un b) apakšpunktā minēto pienākumu ievērošanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 33. panta 3. punktā.

12.   Ja tas ir pamatots ievērojama pieprasījumu skaita visā Savienībā dēļ attiecībā uz nepersondatu atkalizmantošanu konkrētās trešās valstīs, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas:

| a) | nodrošina tādu intelektuālā īpašuma un komercnoslēpumu aizsardzību, kas pēc būtības ir ekvivalenta aizsardzībai, ko nodrošina Savienības tiesības; |
| --- | --- |

a)

nodrošina tādu intelektuālā īpašuma un komercnoslēpumu aizsardzību, kas pēc būtības ir ekvivalenta aizsardzībai, ko nodrošina Savienības tiesības;

| b) | tiek efektīvi piemērotas un īstenotas; un |
| --- | --- |

b)

tiek efektīvi piemērotas un īstenotas; un

| c) | nodrošina efektīvu tiesisko aizsardzību. |
| --- | --- |

c)

nodrošina efektīvu tiesisko aizsardzību.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 33. panta 3. punktā.

13.   Konkrētos Savienības leģislatīvajos aktos var paredzēt, ka atsevišķas publiskā sektora struktūru turējumā esošu nepersondatu kategorijas, šā panta vajadzībām uzskata par ļoti sensitīvām, ja to nosūtīšana uz trešām valstīm var apdraudēt Savienības publiskās politikas mērķus, piemēram, drošību un sabiedrības veselību, vai var radīt anonimizētu nepersondatu reidentifikācijas risku. Ja šāds akts ir pieņemts, Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu, lai papildinātu šo regulu ar īpašiem nosacījumiem, ko piemēro šādu datu nosūtīšanai uz trešām valstīm.

Minēto īpašo nosacījumu pamatā ir konkrētā Savienības leģislatīvajā aktā norādīto nepersondatu kategoriju raksturs un iemesli, kuru dēļ minētās kategorijas uzskata par ļoti sensitīvām, ņemot vērā arī anonimizētu nepersondatu reidentifikācijas risku. Tie ir nediskriminējoši un ietver tikai to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu minētajā aktā noteiktos Savienības publiskās politikas mērķus saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām.

Ja tā tiek prasīts pirmajā daļā minētajos konkrētajos leģislatīvajos Savienības aktos, šādi īpaši nosacījumi var ietvert nosūtīšanai piemērojamus noteikumus vai ar to saistītus tehniskus pasākumus, ierobežojumus attiecībā uz datu atkalizmantošanu trešās valstīs vai to personu kategorijām, kurām ir tiesības šādus datus nosūtīt uz trešām valstīm, vai – izņēmuma gadījumos – ierobežojumus attiecībā uz nosūtīšanu uz trešām valstīm.

14.   Fiziskās vai juridiskās personas, kurām ir piešķirtas nepersondatu atkalizmantošanas tiesības, šādus datus var nosūtīt tikai uz tām trešām valstīm, attiecībā uz kurām ir izpildītas 10., 12. un 13. punkta prasības.

6. pants

Maksas

1.   Publiskā sektora struktūras, kas atļauj 3. panta 1. punktā minēto datu kategoriju atkalizmantošanu, var iekasēt maksu par šādu datu atkalizmantošanas atļaušanu.

2.   Maksa, ko iekasē, ievērojot šā panta 1. punktu, ir pārredzama, nediskriminējoša, samērīga un objektīvi pamatota, un tā neierobežo konkurenci.

3.   Publiskā sektora struktūras nodrošina, ka maksu var samaksāt arī tiešsaistē, izmantojot plaši pieejamus pārrobežu maksāšanas pakalpojumus, bez diskriminācijas, kuras pamatā ir maksāšanas pakalpojuma sniedzēja iedibinājuma vieta, maksāšanas instrumenta izdošanas vieta vai maksājumu konta atrašanās vieta Savienībā.

4.   Ja publiskā sektora struktūras iekasē maksas, tās veic tādus pasākumus saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, ar kuriem tiek veicināta 3. panta 1. punktā minēto datu kategoriju atkalizmantošana nekomerciāliem nolūkiem, piemēram, zinātniskās pētniecības nolūkiem, un MVU un jaunuzņēmumos. Šajā ziņā publiskā sektora struktūras var arī darīt datus pieejamus par samazinātu maksu vai bez maksas, jo īpaši MVU un jaunuzņēmumiem, pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī izglītības iestādēm. Šajā nolūkā publiskā sektora iestādes var izveidot to atkalizmantotāju kategoriju sarakstu, kuriem dati atkalizmantošanai tiek darīti pieejami par samazinātu maksu vai bez maksas. Minēto sarakstu kopā ar kritērijiem, kas izmantoti tā izveidei, publisko.

5.   Visas maksas aprēķina no izmaksām, kas saistītas ar procedūras veikšanu attiecībā uz 3. panta 1. punktā minēto datu kategoriju atkalizmantošanas pieprasījumiem un attiecas vienīgi uz nepieciešamajām izmaksām, kuras radušās saistībā ar:

| a) | datu reproducēšanu, nodrošināšanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

a)

datu reproducēšanu, nodrošināšanu un izplatīšanu;

| b) | izmantošanas tiesību iegūšanu; |
| --- | --- |

b)

izmantošanas tiesību iegūšanu;

| c) | personas datu un konfidenciālu komercdatu anonimizēšanu vai cita veida apstrādi, kā paredzēts 5. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

c)

personas datu un konfidenciālu komercdatu anonimizēšanu vai cita veida apstrādi, kā paredzēts 5. panta 3. punktā;

| d) | drošas apstrādes vides uzturēšanu; |
| --- | --- |

d)

drošas apstrādes vides uzturēšanu;

| e) | tiesību iegūšanu, lai trešām personām ārpus publiskā sektora atļautu atkalizmantošanu saskaņā ar šo nodaļu; un |
| --- | --- |

e)

tiesību iegūšanu, lai trešām personām ārpus publiskā sektora atļautu atkalizmantošanu saskaņā ar šo nodaļu; un

| f) | palīdzību tādiem atkalizmantotājiem, kas vēlas saņemt datu subjektu piekrišanu un atļauju no datu turētājiem, kuru tiesības un intereses varētu skart šāda atkalizmantošana. |
| --- | --- |

f)

palīdzību tādiem atkalizmantotājiem, kas vēlas saņemt datu subjektu piekrišanu un atļauju no datu turētājiem, kuru tiesības un intereses varētu skart šāda atkalizmantošana.

6.   Maksu aprēķināšanas kritērijus un metodiku nosaka dalībvalstis, un tos publicē. Publiskā sektora struktūras publicē aprakstu par galvenajām izmaksu kategorijām un noteikumus, kas izmantoti izmaksu sadalē.

7. pants

Kompetentās struktūras

1.   Šajā pantā minēto uzdevumu veikšanai katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas kompetentās struktūras, kuru kompetencē var būt konkrētas nozares, lai palīdzētu publiskā sektora struktūrām, kuras piešķir vai atsaka piekļuvi 3. panta 1. punktā minēto datu kategoriju atkalizmantošanai. Dalībvalstis var vai nu izveidot vienu vai vairākas jaunas kompetentās struktūras, vai izmantot jau esošas publiskā sektora struktūras vai publiskā sektora struktūru iekšējos dienestus, kuri atbilst šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Kompetentās struktūras var tikt pilnvarotas piešķirt piekļuvi, ievērojot Savienības vai valsts tiesību aktus, kas paredz noteikumus par šādas piekļuves piešķiršanu, 3. panta 1. punktā minēto datu kategoriju atkalizmantošanai. Ja minētās kompetentās struktūras piešķir vai atsaka piekļuvi atkalizmantošanai, uz tām attiecas 4., 5., 6. un 9. pants.

3.   Kompetentajām struktūrām ir atbilstīgi juridiskie, finansiālie, tehniskie līdzekļi un cilvēkresursi, lai tās varētu veikt tām uzticētos pienākumus, tostarp nepieciešamās tehniskās zināšanas, lai spētu ievērot attiecīgos Savienības vai valsts tiesību aktus par piekļuves režīmiem 3. panta 1. punktā minētajām datu kategorijām.

4.   Palīdzība, kas paredzēta 1. punktā, vajadzības gadījumā ietver:

| a) | tehniskā atbalsta sniegšanu, dodot pieeju drošai apstrādes videi, kurā sniegt piekļuvi datu atkalizmantošanai; |
| --- | --- |

a)

tehniskā atbalsta sniegšanu, dodot pieeju drošai apstrādes videi, kurā sniegt piekļuvi datu atkalizmantošanai;

| b) | norādījumu un tehniskā atbalsta sniegšanu par to, kā vislabāk strukturēt un glabāt datus, lai minētājiem datiem varētu viegli piekļūt; |
| --- | --- |

b)

norādījumu un tehniskā atbalsta sniegšanu par to, kā vislabāk strukturēt un glabāt datus, lai minētājiem datiem varētu viegli piekļūt;

| c) | tehniskā atbalsta sniegšanu pseidonimizācijā un tādas datu apstrādes nodrošināšanā, kura efektīvi saglabā tās informācijas privātumu, konfidencialitāti, integritāti un piekļūstamību, kas ir iekļauta datos, kuru atkalizmantošana ir atļauta, ietverot personas datu anonimizācijas, vispārināšanas, aizklāšanas un randomizācijas paņēmienus vai citas modernas privātumu saglabājošas metodes, un konfidenciālas komercinformācijas, tostarp komercnoslēpumu vai ar intelektuālā īpašuma tiesībām aizsargāta satura, dzēšanu; |
| --- | --- |

c)

tehniskā atbalsta sniegšanu pseidonimizācijā un tādas datu apstrādes nodrošināšanā, kura efektīvi saglabā tās informācijas privātumu, konfidencialitāti, integritāti un piekļūstamību, kas ir iekļauta datos, kuru atkalizmantošana ir atļauta, ietverot personas datu anonimizācijas, vispārināšanas, aizklāšanas un randomizācijas paņēmienus vai citas modernas privātumu saglabājošas metodes, un konfidenciālas komercinformācijas, tostarp komercnoslēpumu vai ar intelektuālā īpašuma tiesībām aizsargāta satura, dzēšanu;

| d) | palīdzēšanu publiskā sektora struktūrām attiecīgos gadījumos sniegt atbalstu atkalizmantotājiem par to, kā pieprasīt datu subjektu piekrišanu atkalizmantošanai vai datu turētāju atļauju saskaņā ar to konkrētajiem lēmumiem, tai skaitā par jurisdikciju, kurā paredzēts veikt datu apstrādi, un palīdzēšanu publiskā sektora struktūrām izveidot tehniskus mehānismus, kas ļauj nosūtīt atkalizmantotāju piekrišanas vai atļaujas pieprasījumus, ja tas ir praktiski iespējams; |
| --- | --- |

d)

palīdzēšanu publiskā sektora struktūrām attiecīgos gadījumos sniegt atbalstu atkalizmantotājiem par to, kā pieprasīt datu subjektu piekrišanu atkalizmantošanai vai datu turētāju atļauju saskaņā ar to konkrētajiem lēmumiem, tai skaitā par jurisdikciju, kurā paredzēts veikt datu apstrādi, un palīdzēšanu publiskā sektora struktūrām izveidot tehniskus mehānismus, kas ļauj nosūtīt atkalizmantotāju piekrišanas vai atļaujas pieprasījumus, ja tas ir praktiski iespējams;

| e) | palīdzības sniegšanu publiskā sektora struktūrām, lai novērtētu to, vai līgumsaistības, ko atkalizmantotājs ir uzņēmies, ievērojot 5. panta 10. punktu, ir piemērotas. |
| --- | --- |

e)

palīdzības sniegšanu publiskā sektora struktūrām, lai novērtētu to, vai līgumsaistības, ko atkalizmantotājs ir uzņēmies, ievērojot 5. panta 10. punktu, ir piemērotas.

5.   Katra dalībvalsts līdz 2023. gada 24. septembrim Komisijai paziņo to kompetento struktūru identitāti, kas izraudzītas saskaņā ar 1. punktu. Katra dalībvalsts Komisijai paziņo arī par jebkādām turpmākām minēto kompetento struktūru identitātes izmaiņām.

8. pants

Vienotie informācijas punkti

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ir pieejama visa attiecīgā informācija par 5. un 6. panta piemērošanu, un to, lai tai varētu viegli piekļūt ar vienotā informācijas punkta starpniecību. Kā vienoto informācijas punktu dalībvalstis izveido jaunu iestādi vai to izraugās no jau pastāvošām iestādēm vai struktūrām. Vienotajam informācijas punktam var būt saiknes ar nozaru, reģionāliem vai vietējiem informācijas punktiem. Ja publiskā sektora struktūras nodrošina pienācīgu atbalstu, vienotā informācijas punkta funkcijas var būt automatizētas.

2.   Vienotais informācijas punkts ir kompetents saņemt 3. panta 1. punktā minēto datu kategoriju atkalizmantošanas pieprasījumus vai informācijas pieprasījumus un nosūta tos, izmantojot automatizētos līdzekļus, ja tas ir iespējami un piemēroti, kompetentajām publiskā sektora struktūrām vai – attiecīgā gadījumā – kompetentajām struktūrām, kas minētas 7. panta 1. punktā. Vienotais informācijas punkts dara elektroniski pieejamu resursu sarakstu, kurā var meklēt un kurā ir dots pārskats par visiem pieejamajiem datu resursiem, tostarp attiecīgā gadījumā par tiem datu resursiem, kas ir pieejami nozaru, reģionālos vai vietējos informācijas punktos, un kurā ir sniegta attiecīga aprakstoša informācija par pieejamajiem datiem, tostarp vismaz informācija par datu formātu un apjomu un par to atkalizmantošanas nosacījumiem.

3.   Vienotais informācijas punkts var izveidot atsevišķu, vienkāršotu un rūpīgi dokumentētu, MVU un jaunuzņēmumiem paredzētu informācijas kanālu, kas atbilst to vajadzībām un spējām pieprasīt 3. panta 1. punktā minēto datu kategoriju atkalizmantošanu.

4.   Komisija izveido Eiropas vienoto piekļuves punktu, kas nodrošina meklēšanai piemērotu, elektronisku valsts vienotajos informācijas punktos pieejamo datu reģistru un papildu informāciju par to, kā šajos valsts vienotajos informācijas punktos pieprasīt datus.

9. pants

Procedūra atkalizmantošanas pieprasījumiem

1.   Ja vien saskaņā ar valsts tiesību aktiem nav noteikti īsāki termiņi, kompetentās publiskā sektora struktūras vai 7. panta 1. punktā minētās kompetentās struktūras pieņem lēmumu par 3. panta 1. punktā minēto datu kategoriju atkalizmantošanas pieprasījumu divu mēnešu laikā no pieprasījuma saņemšanas datuma.

Ārkārtīgi plašu un sarežģītu atkalizmantošanas pieprasījumu gadījumā minēto divu mēnešu laikposmu var pagarināt par ne vairāk kā 30 dienām. Šādos gadījumos kompetentās publiskā sektora struktūras vai 7. panta 1. punktā minētās kompetentās struktūras, cik drīz vien iespējams, pieprasījuma iesniedzējam paziņo, ka procedūras veikšanai vajag vairāk laika, un norāda kavēšanās iemeslus.

2.   Visām fiziskām vai juridiskām personām, kuras tieši skar lēmums, kā minēts 1. punktā, ir efektīvas tiesības uz tiesību aizsardzību tajā dalībvalstī, kurā atrodas attiecīgā struktūra. Šādas tiesības uz tiesību aizsardzību tiek paredzētas valsts tiesību aktos, un tajās ir paredzēta pārskatīšanas iespēja, kuru veic neatkarīga struktūra ar attiecīgām specializētajām zināšanām, piemēram, valsts konkurences iestāde, attiecīgā par piekļuvi dokumentiem atbildīgā iestāde, uzraudzības iestāde, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, vai valsts tiesu iestāde, kuras lēmumi ir saistoši attiecīgajai publiskā sektora struktūrai vai kompetentajai struktūrai.

III NODAĻA

Prasības, ko piemēro datu starpniecības pakalpojumiem

10. pants

Datu starpniecības pakalpojumi

Turpmāk minēto datu starpniecības pakalpojumu sniegšanā ievēro 12. pantu, un uz tiem attiecas paziņošanas procedūra:

| a) | starpniecības pakalpojumi starp datu turētājiem un iespējamiem datu lietotājiem, tai skaitā tehnisko vai citu līdzekļu pieejamības nodrošināšana šādu pakalpojumu izmantošanai; minēto pakalpojumu vidū var būt divpusēja vai daudzpusēja datu apmaiņa vai tādu platformu vai datubāzu izveide, kas ļauj apmainīties ar datiem vai tos kopīgi izmantot, kā arī citas konkrētas infrastruktūras izveide datu turētāju savienošanai ar datu lietotājiem; |
| --- | --- |

a)

starpniecības pakalpojumi starp datu turētājiem un iespējamiem datu lietotājiem, tai skaitā tehnisko vai citu līdzekļu pieejamības nodrošināšana šādu pakalpojumu izmantošanai; minēto pakalpojumu vidū var būt divpusēja vai daudzpusēja datu apmaiņa vai tādu platformu vai datubāzu izveide, kas ļauj apmainīties ar datiem vai tos kopīgi izmantot, kā arī citas konkrētas infrastruktūras izveide datu turētāju savienošanai ar datu lietotājiem;

| b) | starpniecības pakalpojumi starp datu subjektiem, kas cenšas savus personas datus darīt pieejamus, vai fiziskām personām, kas cenšas padarīt pieejamus nepersondatus, un iespējamiem datu lietotājiem, tai skaitā tehnisko vai citu līdzekļu pieejamības nodrošināšana šādu pakalpojumu izmantošanai un jo īpaši Regulā (ES) 2016/679 paredzēto datu subjektu tiesību īstenošanas nodrošināšana; |
| --- | --- |

b)

starpniecības pakalpojumi starp datu subjektiem, kas cenšas savus personas datus darīt pieejamus, vai fiziskām personām, kas cenšas padarīt pieejamus nepersondatus, un iespējamiem datu lietotājiem, tai skaitā tehnisko vai citu līdzekļu pieejamības nodrošināšana šādu pakalpojumu izmantošanai un jo īpaši Regulā (ES) 2016/679 paredzēto datu subjektu tiesību īstenošanas nodrošināšana;

| c) | datu kooperatīvu pakalpojumi. |
| --- | --- |

c)

datu kooperatīvu pakalpojumi.

11. pants

Datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju paziņojumi

1.   Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs, kurš ir paredzējis sniegt 10. pantā minētos datu starpniecības pakalpojumus, iesniedz paziņojumu datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajai iestādei.

2.   Šajā regulā, neskarot Savienības tiesību aktus, kas regulē pārrobežu darbības attiecībā uz kaitējumu un ar tām saistītas procedūras, uzskata, ka datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs, kurš ir iedibināts vairākās dalībvalstīs, ir tās dalībvalsts jurisdikcijā, kurā atrodas tā galvenā iedibinājuma vieta.

3.   Datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs, kas nav iedibināts Savienībā, bet kas Savienībā piedāvā 10. pantā minētos datu starpniecības pakalpojumus, vienā no tām dalībvalstīm, kurā tiek sniegti minētie pakalpojumi, ieceļ juridisko pārstāvi.

Lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs juridisko pārstāvi pilnvaro tā, lai datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes vai datu subjekti un datu turētāji pie tā papildus vai datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vietā vērstos visos jautājumos, kas ir saistīti ar sniegtajiem datu starpniecības pakalpojumiem. Juridiskais pārstāvis sadarbojas ar datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajām iestādēm un pēc pieprasījuma tām visaptveroši izklāsta darbības, ko datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs ir veicis, un noteikumus, ko tas ir ieviesis, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai.

Uzskata, ka datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs ir tās dalībvalsts jurisdikcijā, kurā atrodas tā juridiskais pārstāvis. Tas, ka datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs ieceļ juridisko pārstāvi, neskar tiesiskās prasības, ko varētu celt pret pašu datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju.

4.   Pēc paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar 1. punktu datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs var sākt darbību, ievērojot šajā nodaļā paredzētos nosacījumus.

5.   Šā panta 1. punktā minētā paziņojuma iesniegšana datu starpniecības pakalpojumu sniedzējam dod tiesības sniegt datu starpniecības pakalpojumus visās dalībvalstīs.

6.   Šā panta 1. punktā minētajā paziņojumā iekļauj šādu informāciju:

| a) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja nosaukumu;

| b) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja juridisko statusu, formu, īpašumtiesību struktūru, attiecīgos meitasuzņēmumus un, ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts komercreģistrā vai citā līdzīgā publiskā reģistrā, tā reģistrācijas numuru; |
| --- | --- |

b)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja juridisko statusu, formu, īpašumtiesību struktūru, attiecīgos meitasuzņēmumus un, ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts komercreģistrā vai citā līdzīgā publiskā reģistrā, tā reģistrācijas numuru;

| c) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja galvenās iedibinājuma vietas adresi Savienībā, ja tāda ir, un attiecīgā gadījumā filiāles citā dalībvalstī vai juridiskā pārstāvja adresi; |
| --- | --- |

c)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja galvenās iedibinājuma vietas adresi Savienībā, ja tāda ir, un attiecīgā gadījumā filiāles citā dalībvalstī vai juridiskā pārstāvja adresi;

| d) | publisku tīmekļa vietni, kur var atrast pilnīgu un atjauninātu informāciju par datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju un darbībām, tostarp vismaz a), b), c) un f) apakšpunktā minēto informāciju; |
| --- | --- |

d)

publisku tīmekļa vietni, kur var atrast pilnīgu un atjauninātu informāciju par datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju un darbībām, tostarp vismaz a), b), c) un f) apakšpunktā minēto informāciju;

| e) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja kontaktpersonas un kontaktinformāciju; |
| --- | --- |

e)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja kontaktpersonas un kontaktinformāciju;

| f) | tā datu starpniecības pakalpojuma aprakstu, kuru datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs ir paredzējis sniegt, un norādi par tām 10. pantā uzskaitītajām kategorijām, pie kurām šāds datu starpniecības pakalpojums pieder; |
| --- | --- |

f)

tā datu starpniecības pakalpojuma aprakstu, kuru datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs ir paredzējis sniegt, un norādi par tām 10. pantā uzskaitītajām kategorijām, pie kurām šāds datu starpniecības pakalpojums pieder;

| g) | paredzēto darbības sākšanas datumu, ja tas atšķiras no paziņojuma datuma. |
| --- | --- |

g)

paredzēto darbības sākšanas datumu, ja tas atšķiras no paziņojuma datuma.

7.   Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde nodrošina, lai paziņošanas procedūra nebūtu diskriminējoša un neradītu konkurences kropļojumus.

8.   Pēc datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde vienas nedēļas laikā pēc pienācīgi un pilnīgi aizpildīta paziņojuma izdod standartizētu izziņu, kurā apstiprināts, ka datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs ir iesniedzis 1. punktā minēto paziņojumu un ka paziņojumā ir iekļauta 6. punktā minētā informācija.

9.   Pēc datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde apstiprina, ka datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs atbilst šā panta un 12. panta nosacījumiem. Pēc šāda apstiprinājuma saņemšanas minētais datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs savā rakstiskajā un mutiskajā saziņā var izmantot marķējumu “Savienībā atzīts datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs”, kā arī vienotu logotipu.

Lai nodrošinātu, ka Savienībā atzīti datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji ir viegli identificējami visā Savienībā, Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka vienotā logotipa dizainu. Savienībā atzīti datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji katrā tiešsaistes un bezsaistes publikācijā, kas attiecas uz to datu starpniecības darbībām, skaidri norāda vienoto logotipu.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 33. panta 2. punktā.

10.   Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde bez kavēšanās elektroniski paziņo Komisijai par katru jaunu paziņojumu. Komisija uztur un regulāri atjaunina visu to datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju publisku reģistru, kuri sniedz pakalpojumus Savienībā. Informāciju, kas minēta 6. punkta a), b), c), d), f) un g) apakšpunktā, publicē publiskajā reģistrā.

11.   Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde var iekasēt maksu par paziņojumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Šāda maksa ir samērīga un objektīva, un tās pamatā ir administratīvās izmaksas, kas saistītas ar atbilstības uzraudzību un citām ar datu starpniecības pakalpojumu paziņojumiem saistītām datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu tirgus kontroles darbībām. Attiecībā uz MVU un jaunuzņēmumiem datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde var iekasēt samazinātu maksu vai atcelt maksu.

12.   Datu starpniecības pakalpojumu sniedzēji datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajai iestādei paziņo par jebkādām izmaiņām informācijā, kas sniegta, ievērojot 6. punktu, 14 dienu laikā no dienas, kurā izmaiņas notikušas.

13.   Ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs izbeidz savu darbību, tas 15 dienu laikā par to paziņo datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajai iestādei, kura noteikta, ievērojot 1., 2. un 3. punktu.

14.   Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde bez kavēšanās elektroniski paziņo Komisijai par katru 12. un 13. punktā minēto paziņojumu. Komisija attiecīgi atjaunina Savienības datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju publisko reģistru.

12. pants

Datu starpniecības pakalpojumu sniegšanas nosacījumi

Regulas 10. pantā minēto datu starpniecības pakalpojumu sniegšanai piemēro šādus nosacījumus:

| a) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs datus, attiecībā uz kuriem tas sniedz datu starpniecības pakalpojumus, neizmanto citos nolūkos, kā tikai, lai nodotu tos datu lietotāju rīcībā, un sniedz datu starpniecības pakalpojumus, izmantojot atsevišķu juridisku personu; |
| --- | --- |

a)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs datus, attiecībā uz kuriem tas sniedz datu starpniecības pakalpojumus, neizmanto citos nolūkos, kā tikai, lai nodotu tos datu lietotāju rīcībā, un sniedz datu starpniecības pakalpojumus, izmantojot atsevišķu juridisku personu;

| b) | komercnoteikumus, tostarp cenu noteikšanu, par datu starpniecības pakalpojumu sniegšanu datu turētājam vai datu lietotājam nepadara atkarīgus no tā, vai datu turētājs vai datu lietotājs izmanto citus pakalpojumus, ko sniedz tas pats datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs vai saistīts subjekts, un, ja tā, tad cik lielā mērā datu turētājs vai datu lietotājs izmanto citus pakalpojumus; |
| --- | --- |

b)

komercnoteikumus, tostarp cenu noteikšanu, par datu starpniecības pakalpojumu sniegšanu datu turētājam vai datu lietotājam nepadara atkarīgus no tā, vai datu turētājs vai datu lietotājs izmanto citus pakalpojumus, ko sniedz tas pats datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs vai saistīts subjekts, un, ja tā, tad cik lielā mērā datu turētājs vai datu lietotājs izmanto citus pakalpojumus;

| c) | datus, kas savākti par jebkādu fiziskas vai juridiskas personas darbību, lai sniegtu datu starpniecības pakalpojumu, tostarp tādus kā datums, laiks un ģeolokācijas dati, darbības ilgums, tādas saiknes ar citām fiziskām vai juridiskām personām, kuras izveidojusi persona, kas lieto datu starpniecības pakalpojumu, izmanto tikai minētā datu starpniecības pakalpojuma pilnveidošanai, no kā var izrietēt datu izmantošana krāpšanas atklāšanas vai kiberdrošības nolūkos, un pēc pieprasījuma tos dara pieejamus datu turētājiem; |
| --- | --- |

c)

datus, kas savākti par jebkādu fiziskas vai juridiskas personas darbību, lai sniegtu datu starpniecības pakalpojumu, tostarp tādus kā datums, laiks un ģeolokācijas dati, darbības ilgums, tādas saiknes ar citām fiziskām vai juridiskām personām, kuras izveidojusi persona, kas lieto datu starpniecības pakalpojumu, izmanto tikai minētā datu starpniecības pakalpojuma pilnveidošanai, no kā var izrietēt datu izmantošana krāpšanas atklāšanas vai kiberdrošības nolūkos, un pēc pieprasījuma tos dara pieejamus datu turētājiem;

| d) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs veicina datu apmaiņu tādā formātā, kādā tos ir saņēmis no datu subjekta vai datu turētāja, pārveido datus konkrētos formātos tikai ar mērķi uzlabot sadarbspēju nozarē un starp tām vai tad, ja to pieprasa datu lietotājs vai ja tas noteikts Savienības tiesību aktos, vai lai nodrošinātu saskaņotību ar starptautiskiem vai Eiropas datu standartiem, un datu subjektiem vai datu turētājiem piedāvā atteikšanās iespēju attiecībā uz minēto pārveidošanu, ja vien pārveidošana nav prasīta Savienības tiesību aktos; |
| --- | --- |

d)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs veicina datu apmaiņu tādā formātā, kādā tos ir saņēmis no datu subjekta vai datu turētāja, pārveido datus konkrētos formātos tikai ar mērķi uzlabot sadarbspēju nozarē un starp tām vai tad, ja to pieprasa datu lietotājs vai ja tas noteikts Savienības tiesību aktos, vai lai nodrošinātu saskaņotību ar starptautiskiem vai Eiropas datu standartiem, un datu subjektiem vai datu turētājiem piedāvā atteikšanās iespēju attiecībā uz minēto pārveidošanu, ja vien pārveidošana nav prasīta Savienības tiesību aktos;

| e) | datu starpniecības pakalpojumos var ietvert to, ka datu turētājiem vai datu subjektiem piedāvā konkrētus papildu rīkus un pakalpojumus konkrētam datu apmaiņas sekmēšanas nolūkam, piemēram, pagaidu glabāšanu, pārraudzīšanu, pārveidošanu, anonimizāciju un pseidonimizāciju, šādus rīkus izmantojot tikai pēc nepārprotama datu turētāja vai datu subjekta pieprasījuma vai apstiprinājuma, un šajā kontekstā piedāvātos trešo personu rīkus neizmantojot citiem nolūkiem; |
| --- | --- |

e)

datu starpniecības pakalpojumos var ietvert to, ka datu turētājiem vai datu subjektiem piedāvā konkrētus papildu rīkus un pakalpojumus konkrētam datu apmaiņas sekmēšanas nolūkam, piemēram, pagaidu glabāšanu, pārraudzīšanu, pārveidošanu, anonimizāciju un pseidonimizāciju, šādus rīkus izmantojot tikai pēc nepārprotama datu turētāja vai datu subjekta pieprasījuma vai apstiprinājuma, un šajā kontekstā piedāvātos trešo personu rīkus neizmantojot citiem nolūkiem;

| f) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs nodrošina, ka procedūra, ar kuru piekļūst tā pakalpojumam, ir taisnīga, pārredzama un nediskriminējoša gan attiecībā uz datu subjektiem un datu turētājiem, gan attiecībā uz datu lietotājiem, tostarp attiecībā uz pakalpojuma cenu un noteikumiem; |
| --- | --- |

f)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs nodrošina, ka procedūra, ar kuru piekļūst tā pakalpojumam, ir taisnīga, pārredzama un nediskriminējoša gan attiecībā uz datu subjektiem un datu turētājiem, gan attiecībā uz datu lietotājiem, tostarp attiecībā uz pakalpojuma cenu un noteikumiem;

| g) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs attiecībā uz personām, kuras cenšas iegūt piekļuvi, izmantojot tā datu starpniecības pakalpojumus, ievieš procedūras, lai nepieļautu krāpniecisku vai ļaunprātīgu praksi |
| --- | --- |

g)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs attiecībā uz personām, kuras cenšas iegūt piekļuvi, izmantojot tā datu starpniecības pakalpojumus, ievieš procedūras, lai nepieļautu krāpniecisku vai ļaunprātīgu praksi

| h) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs savas maksātnespējas gadījumā nodrošina saprātīgu savu datu starpniecības pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību un, ja šādi datu starpniecības pakalpojumi nodrošina datu glabāšanu, ievieš mehānismus, kas ļauj datu turētājiem un datu lietotājiem piekļūt saviem datiem, tos nosūtīt vai izgūt un, ja šādi datu starpniecības pakalpojumi tiek sniegti starp datu subjektiem un datu lietotājiem, sniedz iespēju datu subjektiem īstenot savas tiesības; |
| --- | --- |

h)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs savas maksātnespējas gadījumā nodrošina saprātīgu savu datu starpniecības pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību un, ja šādi datu starpniecības pakalpojumi nodrošina datu glabāšanu, ievieš mehānismus, kas ļauj datu turētājiem un datu lietotājiem piekļūt saviem datiem, tos nosūtīt vai izgūt un, ja šādi datu starpniecības pakalpojumi tiek sniegti starp datu subjektiem un datu lietotājiem, sniedz iespēju datu subjektiem īstenot savas tiesības;

| i) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu sadarbspēju ar citiem datu starpniecības pakalpojumiem, tai skaitā izmantojot vispārpieņemtus atvērtus standartus nozarē, kurā datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs darbojas; |
| --- | --- |

i)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu sadarbspēju ar citiem datu starpniecības pakalpojumiem, tai skaitā izmantojot vispārpieņemtus atvērtus standartus nozarē, kurā datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs darbojas;

| j) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs ievieš atbilstīgus tehniskus, juridiskus un organizatoriskus pasākumus, lai nepieļautu nepersondatu nosūtīšanu vai piekļuvi tiem, kas ir nelikumīga saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

j)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs ievieš atbilstīgus tehniskus, juridiskus un organizatoriskus pasākumus, lai nepieļautu nepersondatu nosūtīšanu vai piekļuvi tiem, kas ir nelikumīga saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem;

| k) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs bez kavēšanās datu turētājus informē, ja ar nepersondatiem, ko tas ir kopīgojis, ir notikusi neatļauta nosūtīšana, piekļuve vai izmantošana; |
| --- | --- |

k)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs bez kavēšanās datu turētājus informē, ja ar nepersondatiem, ko tas ir kopīgojis, ir notikusi neatļauta nosūtīšana, piekļuve vai izmantošana;

| l) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs veic nepieciešamos pasākumus, lai nepersondatu glabāšanai, apstrādei un nosūtīšanai nodrošinātu piemērotu drošības līmeni, un datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs papildus nodrošina visaugstāko drošības līmeni no konkurences viedokļa sensitīvas informācijas glabāšanai un nosūtīšanai; |
| --- | --- |

l)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs veic nepieciešamos pasākumus, lai nepersondatu glabāšanai, apstrādei un nosūtīšanai nodrošinātu piemērotu drošības līmeni, un datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs papildus nodrošina visaugstāko drošības līmeni no konkurences viedokļa sensitīvas informācijas glabāšanai un nosūtīšanai;

| m) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs, kurš piedāvā pakalpojumus datu subjektiem, rīkojas datu subjektu interesēs, ja tas veicina tos izmantot tiesības, jo īpaši, pirms datu subjektu piekrišanas kodolīgā, pārredzamā, saprotamā un viegli pieejamā veidā informējot un attiecīgā gadījumā konsultējot datu subjektus par to, kā datu lietotājiem paredzēts datus izmantot, un par standarta noteikumiem, kas saistīti ar šādu izmantošanu; |
| --- | --- |

m)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs, kurš piedāvā pakalpojumus datu subjektiem, rīkojas datu subjektu interesēs, ja tas veicina tos izmantot tiesības, jo īpaši, pirms datu subjektu piekrišanas kodolīgā, pārredzamā, saprotamā un viegli pieejamā veidā informējot un attiecīgā gadījumā konsultējot datu subjektus par to, kā datu lietotājiem paredzēts datus izmantot, un par standarta noteikumiem, kas saistīti ar šādu izmantošanu;

| n) | ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs nodrošina rīkus, ar ko iegūst datu subjektu piekrišanu vai atļaujas apstrādāt datus, kurus datu turētāji ir darījuši pieejamus, tas attiecīgā gadījumā precizē tās trešās valsts jurisdikciju, kurā datu izmantošana ir paredzēta, un datu subjektiem nodrošina rīkus gan piekrišanai, gan piekrišanas atsaukšanai un datu turētājiem – rīkus gan datu apstrādes atļaušanai, gan atļaujas atsaukšanai; |
| --- | --- |

n)

ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs nodrošina rīkus, ar ko iegūst datu subjektu piekrišanu vai atļaujas apstrādāt datus, kurus datu turētāji ir darījuši pieejamus, tas attiecīgā gadījumā precizē tās trešās valsts jurisdikciju, kurā datu izmantošana ir paredzēta, un datu subjektiem nodrošina rīkus gan piekrišanai, gan piekrišanas atsaukšanai un datu turētājiem – rīkus gan datu apstrādes atļaušanai, gan atļaujas atsaukšanai;

| o) | datu starpniecības pakalpojumu sniedzējam ir datu starpniecības darbību reģistrācijas žurnāls. |
| --- | --- |

o)

datu starpniecības pakalpojumu sniedzējam ir datu starpniecības darbību reģistrācijas žurnāls.

13. pants

Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes

1.   Katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas kompetentas iestādes, kas veic ar datu starpniecības pakalpojumu paziņošanas procedūru saistītos uzdevumus, un līdz 2023. gada 24. septembrim paziņo Komisijai minēto kompetento iestāžu identitāti. Katra dalībvalsts Komisijai paziņo arī par jebkādām turpmākām minēto kompetento struktūru identitātes izmaiņām.

2.   Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes atbilst 26. pantā izklāstītajām prasībām.

3.   Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu pilnvaras neskar datu aizsardzības iestāžu, valsts konkurences iestāžu, par kiberdrošību atbildīgo iestāžu un citu attiecīgo nozares iestāžu pilnvaras. Savās attiecīgajās kompetences jomās, kas noteiktas Savienības un valsts tiesību aktos, minētās iestādes izveido stingru sadarbību un apmainās ar informāciju, cik tas ir nepieciešams to uzdevumu veikšanai attiecībā uz datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem, un tiecas nodrošināt to lēmumu konsekvenci, kuri pieņemti, piemērojot šo regulu.

14. pants

Atbilstības uzraudzība

1.   Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes uzrauga un pārrauga datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju atbilstību šajā nodaļā noteiktajām prasībām. Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju atbilstību var arī uzraudzīt un pārraudzīt, pamatojoties uz fiziskas vai juridiskas personas pieprasījumu.

2.   Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajām iestādēm ir pilnvaras no datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem vai to juridiskajiem pārstāvjiem pieprasīt visu informāciju, kas ir vajadzīga, lai pārbaudītu atbilstību šīs nodaļas prasībām. Jebkurš informācijas pieprasījums ir samērīgs ar izpildāmo uzdevumu un ir pamatots.

3.   Ja datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde konstatē, ka datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs neatbilst vienai vai vairākām šīs nodaļas prasībām, tā par minētajiem konstatējumiem paziņo minētajam datu starpniecības pakalpojumu sniedzējam un dod tam iespēju 30 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas izteikt savu viedokli.

4.   Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde ir pilnvarota pieprasīt, lai 3. punktā minētais pārkāpums tiktu novērsts saprātīgā termiņā vai – nopietna pārkāpuma gadījumā – nekavējoties, un tā veic piemērotus un samērīgus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību. Šajā ziņā datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajām iestādēm attiecīgajā gadījumā ir pilnvaras:

| a) | vai nu ar administratīvām procedūrām noteikt preventīvus finansiālus sodus, kas cita starpā var būt regulāri sodi un sodi ar atpakaļejošu spēku, sākt tiesas procesus naudas sodu noteikšanai vai arī veikt abas minētās darbības; |
| --- | --- |

a)

vai nu ar administratīvām procedūrām noteikt preventīvus finansiālus sodus, kas cita starpā var būt regulāri sodi un sodi ar atpakaļejošu spēku, sākt tiesas procesus naudas sodu noteikšanai vai arī veikt abas minētās darbības;

| b) | prasīt, lai tiktu atlikta datu starpniecības pakalpojuma sniegšanas sākšana vai tā sniegšana tiktu atcelta tikmēr, kamēr nav mainīti jebkādi nosacījumi tā, kā to prasa datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde; vai |
| --- | --- |

b)

prasīt, lai tiktu atlikta datu starpniecības pakalpojuma sniegšanas sākšana vai tā sniegšana tiktu atcelta tikmēr, kamēr nav mainīti jebkādi nosacījumi tā, kā to prasa datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde; vai

| c) | prasīt pārtraukt datu starpniecības pakalpojuma sniegšanu gadījumā, ja nopietni vai atkārtoti pārkāpumi nav novērsti, neraugoties uz iepriekšēju paziņošanu saskaņā ar 3. punktu. |
| --- | --- |

c)

prasīt pārtraukt datu starpniecības pakalpojuma sniegšanu gadījumā, ja nopietni vai atkārtoti pārkāpumi nav novērsti, neraugoties uz iepriekšēju paziņošanu saskaņā ar 3. punktu.

Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde, kad tā ir devusi rīkojumu pārtraukt datu starpniecības pakalpojuma sniegšanu saskaņā ar pirmās daļas c) punktu, lūdz Komisijai datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju svītrot no datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju reģistra.

Ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs pārkāpumus ir novērsis, minētais datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajai iestādei iesniedz vēlreizēju paziņojumu. Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde paziņo Komisijai par katru jaunu vēlreizējo paziņojumu.

5.   Ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs, kas nav iedibināts Savienībā, neieceļ juridisko pārstāvi vai juridiskais pārstāvis pēc datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes pieprasījuma nesniedz vajadzīgo informāciju, kas visaptveroši apliecina atbilstību šai regulai, datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde ir pilnvarota atlikt datu starpniecības pakalpojuma sniegšanas sākšanu vai pārtraukt tā sniegšanu tikmēr, kamēr nav iecelts juridiskais pārstāvis vai kamēr nav sniegta vajadzīgā informācija.

6.   Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes attiecīgajam datu starpniecības pakalpojumu sniedzējam bez kavēšanās paziņo par pasākumiem, kas noteikti, ievērojot 4. un 5. punktu, un to pamatojumu, kā arī nepieciešamās darbības, kas attiecīgo nepilnību novēršanai ir jāveic, un nosaka saprātīgu termiņu, ne ilgāku par 30 dienām, kurā datu starpniecības pakalpojumu sniedzējam minētie pasākumi ir jāizpilda.

7.   Ja datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja galvenā iedibinājuma vieta vai tā juridiskais pārstāvis ir vienā dalībvalstī, bet pakalpojumi tiek sniegti citās dalībvalstīs, tās dalībvalsts datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde, kurā ir galvenā iedibinājuma vieta vai juridiskais pārstāvis, un pārējo attiecīgo dalībvalstu datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes sadarbojas un cita citai palīdz. Šāda palīdzība un sadarbība var attiekties uz tādas informācijas apmaiņu starp attiecīgajām datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajām iestādēm, kura vajadzīga, lai pildītu to uzdevumus saskaņā ar šo regulu, un uz pamatotiem pieprasījumiem veikt pasākumus, kas minēti šajā pantā.

Ja datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde vienā dalībvalstī lūdz palīdzību no datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes citā dalībvalstī, tā iesniedz pamatotu pieprasījumu. Tā datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde, kurai tiek lūgts, bez kavēšanās un ar pieprasījuma steidzamību samērīgā laikā sniedz atbildi.

Jebkādu informāciju, ar ko notikusi apmaiņa lūgtās palīdzības kontekstā un kas sniegta saskaņā ar šo punktu, izmanto tikai saistībā ar jautājumu, kura risināšanai tā tika lūgta.

15. pants

Izņēmumi

Šī nodaļa neattiecas uz atzītām datu altruisma organizācijām vai citām bezpeļņas organizācijām tiktāl, cik to darbība sastāv no centieniem vispārējās nozīmes mērķiem vākt datus, ko fiziskas vai juridiskas personas darījušas pieejamus uz datu altruisma pamata, ja vien minēto organizāciju un subjektu mērķis nav izveidot komerciālas attiecības ar nenoteikta skaita datu subjektiem un datu turētājiem, no vienas puses, un datu lietotājiem, no otras puses.

IV NODAĻA

Datu altruisms

16. pants

Valsts pasākumi datu altruisma jomā

Dalībvalstis var ieviest vai nu organizatoriskus, vai tehniskus pasākumus, vai abus, datu altruisma veicināšanai. Šajā nolūkā dalībvalstis var noteikt valsts politiku attiecībā uz datu altruismu. Ar minēto valsts politiku var jo īpaši datu subjektiem palīdzēt savus publiskā sektora struktūrās turējumā esošus personas datus brīvprātīgi darīt pieejamus datu altruisma vajadzībām un noteikt nepieciešamo informāciju, kas ir sniedzama datu subjektiem attiecībā uz to datu atkalizmantošanu vispārējas nozīmes mērķiem.

Ja dalībvalstī šāda valsts politika tiek izstrādāta, tā paziņo par to Komisijai.

17. pants

Publiski reģistri, kuros reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas

1.   Katra datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde uztur un regulāri atjaunina publisku valsts reģistru, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas.

2.   Komisija informācijas nolūkos uztur publisko Savienības reģistru, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas. Ar noteikumu, ka subjekts saskaņā ar 18. pantu reģistrēts publiskajā valsts reģistrā, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas, tas savā rakstiskajā un mutiskajā saziņā var izmantot marķējumu “Savienībā atzīta datu altruisma organizācija”, kā arī vienotu logotipu.

Lai nodrošinātu, ka atzītas datu altruisma organizācijas ir viegli identificējamas visā Savienībā, Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka vienotā logotipa dizainu. Atzītas datu altruisma organizācijas katrā tiešsaistes un bezsaistes publikācijā, kas attiecas uz to datu altruisma darbībām, skaidri norāda vienoto logotipu. Vienotajam logotipam pievieno kvadrātkodu ar saiti uz publisko Savienības reģistru, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 33. panta 2. punktā.

18. pants

Vispārīgas reģistrācijas prasības

Lai kvalificētos reģistrācijai publiskajā valsts reģistrā, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas, subjekts:

| a) | veic datu altruisma darbības; |
| --- | --- |

a)

veic datu altruisma darbības;

| b) | ir juridiska persona, kas, ievērojot valsts tiesību aktus, ir iedibināta, lai tiektos pēc vispārējās nozīmes mērķiem, kas atbilstīgā gadījumā ir paredzēti valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

b)

ir juridiska persona, kas, ievērojot valsts tiesību aktus, ir iedibināta, lai tiektos pēc vispārējās nozīmes mērķiem, kas atbilstīgā gadījumā ir paredzēti valsts tiesību aktos;

| c) | darbojas pēc bezpeļņas principa un ir juridiski neatkarīgs no citiem subjektiem, kas darbojas, lai gūtu peļņu; |
| --- | --- |

c)

darbojas pēc bezpeļņas principa un ir juridiski neatkarīgs no citiem subjektiem, kas darbojas, lai gūtu peļņu;

| d) | savas datu altruisma darbības veic, izmantojot struktūru, kuras funkcijas ir nošķirtas no citām tā darbībām; |
| --- | --- |

d)

savas datu altruisma darbības veic, izmantojot struktūru, kuras funkcijas ir nošķirtas no citām tā darbībām;

| e) | atbilst 22. panta 1. punktā minētajam noteikumu kopumam vēlākais 18 mēnešus pēc datuma, kad stājušies spēkā minētajā punktā paredzētie deleģētie akti. |
| --- | --- |

e)

atbilst 22. panta 1. punktā minētajam noteikumu kopumam vēlākais 18 mēnešus pēc datuma, kad stājušies spēkā minētajā punktā paredzētie deleģētie akti.

19. pants

Atzītu datu altruisma organizāciju reģistrācija

1.   Subjekts, kurš atbilst 18. panta prasībām, var iesniegt pieteikumu reģistrācijai publiskajā valsts reģistrā, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas, tajā dalībvalstī, kurā tas ir iedibināts.

2.   Subjekts, kurš atbilst 18. panta prasībām un kurš ir iedibināts vairāk nekā vienā dalībvalstī, var iesniegt pieteikumu reģistrācijai publiskajā valsts reģistrā, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas, tajā dalībvalstī, kurā ir tā galvenā iedibinājuma vieta.

3.   Subjekts, kurš atbilst 18. panta prasībām, bet kas nav iedibināts Savienībā, ieceļ juridisko pārstāvi vienā no tām dalībvalstīm, kurās tiek piedāvāti datu altruisma pakalpojumi.

Lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, subjekts juridisko pārstāvi pilnvaro tā, lai datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes vai datu subjekti un datu turētāji pie tā papildus vai subjekta vietā vērstos visos ar minēto subjektu saistītajos jautājumos. Juridiskais pārstāvis sadarbojas ar datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentajām iestādēm un pēc pieprasījuma tām visaptveroši izklāsta darbības, ko subjekts ir veicis, un noteikumus, ko subjekts ir ieviesis, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai.

Uzskata, ka subjekts ir tās dalībvalsts jurisdikcijā, kurā atrodas tā juridiskais pārstāvis. Šāds subjekts minētajā dalībvalstī var iesniegt pieteikumu reģistrācijai publiskajā valsts reģistrā, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas. Tas, ka subjekts ir iecēlis juridisko pārstāvi, neskar tiesiskās prasības, ko varētu celt pret pašu subjektu.

4.   Šā panta 1., 2., un 3. punktā minētajos reģistrācijas pieteikumos iekļauj šādu informāciju:

| a) | subjekta nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

subjekta nosaukumu;

| b) | subjekta juridisko statusu, formu un, ja subjekts ir reģistrēts publiskā valsts reģistrā, tā reģistrācijas numuru; |
| --- | --- |

b)

subjekta juridisko statusu, formu un, ja subjekts ir reģistrēts publiskā valsts reģistrā, tā reģistrācijas numuru;

| c) | attiecīgā gadījumā – subjekta statūtus; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – subjekta statūtus;

| d) | subjekta ienākumu avotus; |
| --- | --- |

d)

subjekta ienākumu avotus;

| e) | subjekta galvenās iedibinājuma vietas adresi Savienībā, ja tāda ir, un attiecīgā gadījumā filiāles adresi citā dalībvalstī vai juridiskā pārstāvja adresi; |
| --- | --- |

e)

subjekta galvenās iedibinājuma vietas adresi Savienībā, ja tāda ir, un attiecīgā gadījumā filiāles adresi citā dalībvalstī vai juridiskā pārstāvja adresi;

| f) | publisku tīmekļa vietni, kur var atrast pilnīgu un atjauninātu informāciju par subjektu un darbībām, tostarp vismaz a), b), d), e) un h) apakšpunktā minēto informāciju; |
| --- | --- |

f)

publisku tīmekļa vietni, kur var atrast pilnīgu un atjauninātu informāciju par subjektu un darbībām, tostarp vismaz a), b), d), e) un h) apakšpunktā minēto informāciju;

| g) | subjekta kontaktpersonas un kontaktinformāciju; |
| --- | --- |

g)

subjekta kontaktpersonas un kontaktinformāciju;

| h) | vispārējas nozīmes mērķi, ko tas ir paredzējis sekmēt ar datu vākšanu; |
| --- | --- |

h)

vispārējas nozīmes mērķi, ko tas ir paredzējis sekmēt ar datu vākšanu;

| i) | to datu veidu, kurus subjekts plāno kontrolēt vai apstrādāt, un personas datu gadījumā – norādi par personas datu kategorijām; |
| --- | --- |

i)

to datu veidu, kurus subjekts plāno kontrolēt vai apstrādāt, un personas datu gadījumā – norādi par personas datu kategorijām;

| j) | jebkādus citus dokumentus, kas apliecina atbilstību 18. panta prasībām. |
| --- | --- |

j)

jebkādus citus dokumentus, kas apliecina atbilstību 18. panta prasībām.

5.   Ja subjekts ir iesniedzis visu vajadzīgo informāciju, kas minēta 4. punktā, un pēc tam, kad datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde ir izvērtējusi pieteikumu reģistrācijai un atzinusi, ka subjekts atbilst 18. panta prasībām, tā 12 nedēļu laikā pēc pieteikuma reģistrācijai saņemšanas subjektu reģistrē publiskajā valsts reģistrā, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas. Reģistrācija ir derīga visās dalībvalstīs.

Datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde par jebkādu reģistrāciju paziņo Komisijai. Komisija minēto reģistrāciju iekļauj publiskajā Savienības reģistrā, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas.

6.   Informāciju, kas minētā 4. punkta a), b), f), g) un h) apakšpunktā, publicē attiecīgajā publiskajā valsts reģistrā, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas.

7.   Atzīta datu altruisma organizācija attiecīgajai datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentajai iestādei paziņo par jebkādām izmaiņām informācijā, kas sniegta, ievērojot 4. punktu, 14 dienu laikā no dienas, kurā izmaiņas ir veiktas.

Datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde bez kavēšanās elektroniski paziņo Komisijai par katru šādu paziņojumu. Uz šāda paziņojuma pamata Komisija bez kavēšanās atjaunina publisko Savienības reģistru, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas.

20. pants

Pārredzamības prasības

1.   Atzīta datu altruisma organizācija veic pilnīgu un precīzu šādas informācijas uzskaiti:

| a) | visas fiziskās vai juridiskās personas, kurām tika dota iespēja apstrādāt minētās atzītas datu altruisma organizācijas turējumā esošus datus, un to kontaktinformācija; |
| --- | --- |

a)

visas fiziskās vai juridiskās personas, kurām tika dota iespēja apstrādāt minētās atzītas datu altruisma organizācijas turējumā esošus datus, un to kontaktinformācija;

| b) | personas datu apstrādes vai nepersondatu izmantošanas datums vai ilgums; |
| --- | --- |

b)

personas datu apstrādes vai nepersondatu izmantošanas datums vai ilgums;

| c) | apstrādes mērķis, kā to paziņojusi fiziskā vai juridiskā persona, kurai dota iespēja veikt apstrādi; |
| --- | --- |

c)

apstrādes mērķis, kā to paziņojusi fiziskā vai juridiskā persona, kurai dota iespēja veikt apstrādi;

| d) | maksa, ja tāda ir, ko samaksājušas fiziskās vai juridiskās personas, kas apstrādā datus. |
| --- | --- |

d)

maksa, ja tāda ir, ko samaksājušas fiziskās vai juridiskās personas, kas apstrādā datus.

2.   Atzīta datu altruisma organizācija, sagatavo un nosūta attiecīgajai datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentajai iestādei gada darbības pārskatu, kurā iekļauj vismaz šādu informāciju:

| a) | informāciju par atzītas datu altruisma organizācijas darbībām; |
| --- | --- |

a)

informāciju par atzītas datu altruisma organizācijas darbībām;

| b) | aprakstu par to, kā attiecīgajā finanšu gadā ir sekmēti vispārējas nozīmes mērķi, kuriem dati tika vākti; |
| --- | --- |

b)

aprakstu par to, kā attiecīgajā finanšu gadā ir sekmēti vispārējas nozīmes mērķi, kuriem dati tika vākti;

| c) | visu to fizisko un juridisko personu sarakstu, kurām tika atļauts apstrādāt tās turējumā esošus datus, tai skaitā īsu to vispārējas nozīmes mērķu aprakstu, kurus sekmē ar šādu datu apstrādi, un šim nolūkam izmantoto tehnisko līdzekļu aprakstu, tai skaitā to paņēmienu aprakstu, kuri tiek izmantoti privātuma saglabāšanai un datu aizsardzībai; |
| --- | --- |

c)

visu to fizisko un juridisko personu sarakstu, kurām tika atļauts apstrādāt tās turējumā esošus datus, tai skaitā īsu to vispārējas nozīmes mērķu aprakstu, kurus sekmē ar šādu datu apstrādi, un šim nolūkam izmantoto tehnisko līdzekļu aprakstu, tai skaitā to paņēmienu aprakstu, kuri tiek izmantoti privātuma saglabāšanai un datu aizsardzībai;

| d) | attiecīgā gadījumā – atzītas datu altruisma organizācijas atļautās datu apstrādes rezultātu kopsavilkumu; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā – atzītas datu altruisma organizācijas atļautās datu apstrādes rezultātu kopsavilkumu;

| e) | informāciju par atzītas datu altruisma organizācijas ieņēmumu avotiem, jo īpaši visiem ieņēmumiem, kas gūti no atļaujām piekļūt datiem, un par izdevumiem. |
| --- | --- |

e)

informāciju par atzītas datu altruisma organizācijas ieņēmumu avotiem, jo īpaši visiem ieņēmumiem, kas gūti no atļaujām piekļūt datiem, un par izdevumiem.

21. pants

Konkrētas prasības attiecībā uz datu subjektu un datu turētāju tiesību un interešu aizsardzību saistībā ar to datiem

1.   Atzīta datu altruisma organizācija, pirms jebkādas datu subjektu vai datu turētāju datu apstrādes skaidri un viegli saprotamā veidā informē tos par:

| a) | vispārējas nozīmes mērķiem un – attiecīgā gadījumā – konkrēto, nepārprotamo un leģitīmo nolūku, kurā personas dati jāapstrādā un kurā tas atļauj datu lietotājam veikt to datu apstrādi; |
| --- | --- |

a)

vispārējas nozīmes mērķiem un – attiecīgā gadījumā – konkrēto, nepārprotamo un leģitīmo nolūku, kurā personas dati jāapstrādā un kurā tas atļauj datu lietotājam veikt to datu apstrādi;

| b) | vietu un vispārējas nozīmes mērķiem, attiecībā uz kuriem tas atļauj jebkādu apstrādi, ko veic trešā valstī, ja šādu apstrādi veic atzīta datu altruisma organizācija. |
| --- | --- |

b)

vietu un vispārējas nozīmes mērķiem, attiecībā uz kuriem tas atļauj jebkādu apstrādi, ko veic trešā valstī, ja šādu apstrādi veic atzīta datu altruisma organizācija.

2.   Atzīta datu altruisma organizācija datus izmanto tikai tiem vispārējas nozīmes mērķiem, kuriem datu subjekts vai datu turētājs apstrādi ir atļāvis. Atzīta datu altruisma organizācija datu iegūšanai neizmanto maldinošu tirgvedības praksi.

3.   Atzīta datu altruisma organizācija nodrošina rīkus, ar ko saņemt datu subjektu piekrišanu vai to datu apstrādes atļauju, kurus darījuši pieejamus datu turētāji. Atzīta datu altruisma organizācija nodrošina arī rīkus, ar ko viegli var atsaukt šādu piekrišanu vai atļauju.

4.   Atzīta datu altruisma organizācija veic pasākumus, lai nodrošinātu piemērotu drošības līmeni to nepersondatu glabāšanai un apstrādei, kurus tā ir savākusi, pamatojoties uz datu altruismu.

5.   Atzīta datu altruisma organizācija bez kavēšanās datu turētājus informē, ja ar nepersondatiem, ko tā ir kopīgojusi, ir notikusi jebkāda neatļauta nosūtīšana, piekļuve vai izmantošana.

6.   Ja atzīta datu altruisma organizācija sekmē datu apstrādi, ko veic trešās personas, tostarp, nodrošinot rīkus, ar ko iegūst datu subjektu piekrišanu vai to datu apstrādes atļauju, kurus darījuši pieejamus datu turētāji, tas attiecīgā gadījumā precizē tās trešās valsts jurisdikciju, kurā datu izmantošana ir paredzēta.

22. pants

Noteikumu kopums

1.   Komisija saskaņā ar 32. pantu pieņem deleģētos aktus, lai šo regulu papildinātu, izveidojot noteikumu kopumu, kurā izklāsta:

| a) | informācijas prasības, kas ir piemērotas, lai pirms piekrišanas datu altruismam vai tā atļaušanas datu subjektiem un datu turētājiem nodrošinātu pietiekami sīki, skaidri un pārredzami izstrādātu informāciju par datu izmantošanu, par rīkiem, ar ko sniedz un atsauc piekrišanu un atļauju, un par pasākumiem, kas tiek veikti, lai izvairītos no ļaunprātīgas to datu izmantošanas, kuri ir kopīgoti ar datu altruisma organizāciju; |
| --- | --- |

a)

informācijas prasības, kas ir piemērotas, lai pirms piekrišanas datu altruismam vai tā atļaušanas datu subjektiem un datu turētājiem nodrošinātu pietiekami sīki, skaidri un pārredzami izstrādātu informāciju par datu izmantošanu, par rīkiem, ar ko sniedz un atsauc piekrišanu un atļauju, un par pasākumiem, kas tiek veikti, lai izvairītos no ļaunprātīgas to datu izmantošanas, kuri ir kopīgoti ar datu altruisma organizāciju;

| b) | tehniskas un drošības prasības, kas ir piemērotas, lai nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni datu glabāšanai un apstrādei, kā arī rīkiem, ar ko sniedz un atsauc piekrišanu vai atļauju; |
| --- | --- |

b)

tehniskas un drošības prasības, kas ir piemērotas, lai nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni datu glabāšanai un apstrādei, kā arī rīkiem, ar ko sniedz un atsauc piekrišanu vai atļauju;

| c) | komunikācijas ceļvežus, kuros tiek piemērota daudzdisciplīnu pieeja, lai attiecīgo ieinteresēto personu vidū, īpaši datu turētāju un to datu subjektu vidū, kuri, iespējams, kopīgotu savus datus, uzlabotu informētību par datu altruismu, par nosaukumu “Savienībā atzīta datu altruisma organizācija” un par noteikumu kopumu; |
| --- | --- |

c)

komunikācijas ceļvežus, kuros tiek piemērota daudzdisciplīnu pieeja, lai attiecīgo ieinteresēto personu vidū, īpaši datu turētāju un to datu subjektu vidū, kuri, iespējams, kopīgotu savus datus, uzlabotu informētību par datu altruismu, par nosaukumu “Savienībā atzīta datu altruisma organizācija” un par noteikumu kopumu;

| d) | ieteikumus saistībā ar attiecīgiem sadarbspējas standartiem. |
| --- | --- |

d)

ieteikumus saistībā ar attiecīgiem sadarbspējas standartiem.

2.   Šā panta 1. punktā minēto noteikumu kopumu sagatavo, cieši sadarbojoties ar datu altruisma organizācijām un attiecīgām ieinteresētajām personām.

23. pants

Datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes

1.   Katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par tās publisko valsts reģistru, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas.

Datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes atbilst 26. panta noteiktajām prasībām.

2.   Katra dalībvalsts līdz 2023. gada 24. septembrim Komisijai paziņo savu datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu identitāti. Katra dalībvalsts Komisijai paziņo arī par jebkādām turpmākām minēto kompetento struktūru identitātes izmaiņām.

3.   Dalībvalsts datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes apņemas veikt savus uzdevumus sadarbībā ar attiecīgo datu aizsardzības iestādi, ja šādi uzdevumi ir saistīti ar personas datu apstrādi, un ar attiecīgām minētās dalībvalsts nozares iestādēm.

24. pants

Atbilstības uzraudzība

1.   Datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes uzrauga un pārrauga, vai atzītas datu altruisma organizācijas atbilst šajā nodaļā izklāstītajām prasībām. Datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde šādu atzītu datu altruisma organizāciju atbilstību var arī uzraudzīt un pārraudzīt, pamatojoties uz fiziskas vai juridiskas personas pieprasījumu.

2.   Datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentajām iestādēm ir pilnvaras no atzītām datu altruisma organizācijām prasīt informāciju, kas ir vajadzīga, lai pārbaudītu atbilstību šīs nodaļas prasībām. Jebkurš informācijas pieprasījums ir samērīgs ar izpildāmo uzdevumu un ir pamatots.

3.   Ja datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde konstatē, ka atzīta datu altruisma organizācija neatbilst vienai vai vairākām šīs nodaļas prasības, tā par minētajiem konstatējumiem paziņo šai atzītai datu altruisma organizācijai un dod tai iespēju 30 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas izteikt savu viedokli.

4.   Datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde ir pilnvarota pieprasīt, lai 3. punktā minētais pārkāpums tiktu novērsts vai nu nekavējoties, vai saprātīgā termiņā, un tā veic piemērotus un samērīgus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību.

5.   Ja atzīta datu altruisma organizācija neatbilst vienai vai vairākām šīs nodaļas prasībām arī pēc tam, kad datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde par to ir paziņojusi saskaņā ar 3. punktu, minētā atzīta datu altruisma organizācija:

| a) | zaudē tiesības jebkādā rakstiskā un mutiskā saziņā izmantot marķējumu “Savienībā atzīta datu altruisma organizācija”; |
| --- | --- |

a)

zaudē tiesības jebkādā rakstiskā un mutiskā saziņā izmantot marķējumu “Savienībā atzīta datu altruisma organizācija”;

| b) | tiek dzēsta no attiecīgā publiskā valsts reģistra, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas, un no publiskā Savienības reģistra, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas. |
| --- | --- |

b)

tiek dzēsta no attiecīgā publiskā valsts reģistra, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas, un no publiskā Savienības reģistra, kurā reģistrētas atzītas datu altruisma organizācijas.

Datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde publisko ikvienu lēmumu, ar kuru atsauc tiesības izmantot marķējumu “Savienībā atzīta datu altruisma organizācija” saskaņā ar pirmās daļas a) apakšpunktu.

6.   Ja atzītas datu altruisma organizācijas galvenā iedibinājuma vieta vai tās juridiskais pārstāvis ir vienā dalībvalstī, bet tas darbojas citās dalībvalstīs, tās dalībvalsts datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde, kurā ir galvenā iedibinājuma vieta vai juridiskais pārstāvis, un pārējo attiecīgo dalībvalstu datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes sadarbojas un cita citai palīdz. Šāda palīdzība un sadarbība var attiekties uz tādas informācijas apmaiņu starp attiecīgajām datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentajām iestādēm, kura vajadzīga, lai pildītu to uzdevumus saskaņā ar šo regulu, un pamatotiem pieprasījumiem veikt pasākumus, kas minēti šajā pantā.

Ja datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde vienā dalībvalstī lūdz palīdzību no datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes citā dalībvalstī, tā iesniedz pamatotu pieprasījumu. Tā datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde, kurai tiek lūgts, bez kavēšanās un ar pieprasījuma steidzamību samērīgā laikā sniedz atbildi.

Jebkādu informāciju, ar ko notikusi apmaiņa lūgtās palīdzības kontekstā un kas sniegta saskaņā ar šo punktu, izmanto tikai saistībā ar jautājumu, kura risināšanai tā tika lūgta.

25. pants

Eiropas datu altruisma piekrišanas veidlapa

1.   Lai atvieglotu uz datu altruisma pamata veikto datu vākšanu, Komisija, apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, ņemdama vērā Eiropas Datu inovācijas kolēģijas padomu un pienācīgi iesaistīdama attiecīgās ieinteresētās personas, pieņem īstenošanas aktus, ar ko tiek izveidota un pilnveidota Eiropas datu altruisma piekrišanas veidlapa. Veidlapa dod iespēju saņemt piekrišanu vai atļauju visās dalībvalstīs vienotā formātā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 33. panta 2. punktā.

2.   Eiropas datu altruisma piekrišanas veidlapā izmanto modulāru pieeju, kas ļauj to pielāgot konkrētām nozarēm un dažādām vajadzībām.

3.   Ja tiek sniegti personas dati, ar Eiropas datu altruisma piekrišanas veidlapu tiek nodrošināts, ka datu subjekti atbilstoši Regulas (ES) 2016/679 prasībām var izteikt piekrišanu konkrētai datu apstrādes darbībai vai to atsaukt.

4.   Veidlapa ir pieejama tādā veidā, lai to var izdrukāt uz papīra un tā ir viegli saprotama, kā arī elektroniskā, mašīnlasāmā formā.

V NODAĻA

Kompetentās iestādes un procesuālie noteikumi

26. pants

Prasības kompetentajām iestādēm

1.   Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes ir juridiski nošķirtas un funkcionāli neatkarīgas no jebkura datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vai atzītas datu altruisma organizācijas. Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu funkcijas var veikt viena un tā pati iestāde. Šajā nolūkā dalībvalstis var vai nu izveidot vienu vai vairākas jaunas iestādes, vai arī izmantot jau pastāvošās.

2.   Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes savus uzdevumus veic objektīvi, pārredzami, konsekventi, uzticami un laikus. Pildot savus uzdevumus, tās garantē godīgu konkurenci un nediskriminēšanu.

3.   Par datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu attiecīgo uzdevumu veikšanu atbildīgā augstākā vadība un darbinieki nedrīkst būt nedz to pakalpojumu izstrādātāji, ražotāji, piegādātāji, ierīkotāji, pircēji, īpašnieki, lietotāji vai uzturētāji, kurus tie vērtē, nedz arī pilnvarotie pārstāvji kādai no minētajām personām. Tas neliedz izmantot izvērtētos pakalpojumus, kas vajadzīgi datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes darbībām, vai izmantot šādus pakalpojumus personiskām vajadzībām.

4.   Datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu augstākā vadība un darbinieki neiesaistās nekādās darbībās, kas var būt pretrunā to sprieduma neatkarībai vai integritātei saistībā ar tiem uzticētajām vērtēšanas darbībām.

5.   Uzticēto uzdevumu veikšanai datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu rīcībā ir pietiekami finanšu līdzekļi un cilvēkresursi, tai skaitā nepieciešamās tehniskās zināšanas un resursi.

6.   Dalībvalsts datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes Komisijai un citu dalībvalstu datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajām iestādēm un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentajām iestādēm pēc pamatota pieprasījuma un bez kavēšanās sniedz informāciju, kas ir vajadzīga, lai veiktu uzdevumus, kas tām noteikti saskaņā ar šo regulu. Ja datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde pieprasīto informāciju uzskata par konfidenciālu saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem par komercnoslēpumu un dienesta noslēpumu, Komisija un visas citas attiecīgās datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes šādu konfidencialitāti nodrošina.

27. pants

Tiesības iesniegt sūdzību

1.   Fiziskām un juridiskām personām ir tiesības attiecībā uz visiem šīs regulas darbības jomā ietilpstošajiem jautājumiem individuāli vai attiecīgā gadījumā kolektīvi attiecīgajai datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajai iestādei iesniegt sūdzību par datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju vai attiecīgajai datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentajai iestādei par atzītu datu altruisma organizāciju.

2.   Tā datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde, kurai ir iesniegta sūdzība, informē sūdzības iesniedzēju par:

| a) | procesa virzību un pieņemto lēmumu; un |
| --- | --- |

a)

procesa virzību un pieņemto lēmumu; un

| b) | tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas paredzēti 28. pantā. |
| --- | --- |

b)

tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas paredzēti 28. pantā.

28. pants

Tiesības uz efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem

1.   Neatkarīgi no jebkādiem administratīviem vai citiem ārpustiesas aizsardzības līdzekļiem visām skartajām fiziskajām vai juridiskajām personām ir tiesības uz efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem attiecībā uz juridiski saistošiem lēmumiem, kas minēti 14. pantā un ko ir pieņēmušas datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes, lai pārvaldītu, kontrolētu un īstenotu datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem paredzēto paziņošanas režīmu, un juridiski saistošiem lēmumiem, kas minēti 19. un 24. pantā un ko ir pieņēmušas datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes, lai uzraudzītu atzītas datu altruisma organizācijas.

2.   Process, ievērojot šo pantu, tiek sākts tās datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentās iestādes vai datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentās iestādes dalībvalsts tiesās, pret kuru tiesiskās aizsardzības līdzekli vērš kāda persona individuāli vai attiecīgā gadījumā kolektīvi vienas vai vairāku fizisku vai juridisku personu pārstāvji.

3.   Ja datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentā iestāde vai datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentā iestāde saistībā ar sūdzību nerīkojas, visām skartajām fiziskajām un juridiskajām personām saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir vai nu tiesības uz efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, vai arī pieejama pārskatīšana, ko veic neatkarīga struktūra ar attiecīgajām specializētajām zināšanām.

VI NODAĻA

Eiropas Datu inovācijas kolēģija

29. pants

Eiropas Datu inovācijas kolēģija

1.   Komisija izveido Eiropas Datu inovācijas kolēģiju, kura darbojas kā ekspertu grupa un kuras sastāvā ir visu dalībvalstu datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu, Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja, ENISA, Komisijas pārstāvji, ES MVU sūtnis vai MVU sūtņu tīkla iecelts pārstāvis, un citi pārstāvji no attiecīgām struktūrām konkrētās nozarēs, kā arī no konkrētas specializācijas struktūrām. Ieceļot atsevišķus ekspertus, Komisijas mērķis ir ekspertu grupā attiecībā uz tās locekļiem panākt dzimumu un ģeogrāfisko līdzsvaru.

2.   Eiropas Datu inovācijas kolēģijā ir vismaz trīs šādas apakšgrupas:

| a) | apakšgrupa, kas sastāv no datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajām iestādēm un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentajām iestādēm un kas paredzēta, lai veiktu uzdevumus, ievērojot 30. panta a), c), j) un k) punktu; |
| --- | --- |

a)

apakšgrupa, kas sastāv no datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajām iestādēm un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentajām iestādēm un kas paredzēta, lai veiktu uzdevumus, ievērojot 30. panta a), c), j) un k) punktu;

| b) | apakšgrupa, kas paredzēta tehniskām diskusijām par standartizāciju, pārnesamību un sadarbspēju, ievērojot 30. panta f) un g) punktu; |
| --- | --- |

b)

apakšgrupa, kas paredzēta tehniskām diskusijām par standartizāciju, pārnesamību un sadarbspēju, ievērojot 30. panta f) un g) punktu;

| c) | apakšgrupa, kas paredzēta ieinteresēto personu iesaistīšanai un kas sastāv no attiecīgiem rūpniecības, pētniecības, akadēmisko aprindu, pilsoniskās sabiedrības, standartizācijas organizāciju, attiecīgu kopīgo Eiropas datu telpu pārstāvjiem un citiem pārstāvjiem un trešām personām, kas Eiropas Datu inovācijas kolēģiju konsultē par uzdevumiem, ievērojot 30. panta d), e), f), g) un h) punktu. |
| --- | --- |

c)

apakšgrupa, kas paredzēta ieinteresēto personu iesaistīšanai un kas sastāv no attiecīgiem rūpniecības, pētniecības, akadēmisko aprindu, pilsoniskās sabiedrības, standartizācijas organizāciju, attiecīgu kopīgo Eiropas datu telpu pārstāvjiem un citiem pārstāvjiem un trešām personām, kas Eiropas Datu inovācijas kolēģiju konsultē par uzdevumiem, ievērojot 30. panta d), e), f), g) un h) punktu.

3.   Komisija vada Eiropas Datu inovācijas kolēģijas sanāksmes.

4.   Eiropas Datu inovācijas kolēģijai palīdz sekretariāts, ko nodrošina Komisija.

30. pants

Eiropas Datu inovācijas kolēģijas uzdevumi

Eiropas Datu inovācijas kolēģijai ir šādi uzdevumi:

| a) | konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izstrādāt publiskā sektora struktūru un kompetento struktūru, kuras minētas 7. panta 1. punktā, konsekventu praksi, apstrādājot pieprasījumus 3. panta 1. punktā minēto datu kategoriju atkalizmantošanai; |
| --- | --- |

a)

konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izstrādāt publiskā sektora struktūru un kompetento struktūru, kuras minētas 7. panta 1. punktā, konsekventu praksi, apstrādājot pieprasījumus 3. panta 1. punktā minēto datu kategoriju atkalizmantošanai;

| b) | konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izstrādāt visā Savienībā konsekventu praksi datu altruisma jomā; |
| --- | --- |

b)

konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izstrādāt visā Savienībā konsekventu praksi datu altruisma jomā;

| c) | konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izstrādāt konsekventu praksi datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajām iestādēm un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentajām iestādēm, kad tās piemēro prasības datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem un atzītām datu altruisma organizācijām; |
| --- | --- |

c)

konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izstrādāt konsekventu praksi datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetentajām iestādēm un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetentajām iestādēm, kad tās piemēro prasības datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem un atzītām datu altruisma organizācijām;

| d) | konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izstrādāt konsekventas pamatnostādnes par to, kā šīs regulas kontekstā vislabāk aizsargāt komerciāli sensitīvus nepersondatus, jo īpaši komercnoslēpumus, kā arī tādus nepersondatus, kas ir ar intelektuālā īpašuma tiesībām aizsargāts saturs, no nelikumīgas piekļuves, kuras dēļ var notikt intelektuālā īpašuma zādzība vai rūpnieciskā spiegošana; |
| --- | --- |

d)

konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izstrādāt konsekventas pamatnostādnes par to, kā šīs regulas kontekstā vislabāk aizsargāt komerciāli sensitīvus nepersondatus, jo īpaši komercnoslēpumus, kā arī tādus nepersondatus, kas ir ar intelektuālā īpašuma tiesībām aizsargāts saturs, no nelikumīgas piekļuves, kuras dēļ var notikt intelektuālā īpašuma zādzība vai rūpnieciskā spiegošana;

| e) | konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izstrādāt konsekventas pamatnostādnes kiberdrošības prasībām, kas attiecas uz datu apmaiņu un glabāšanu; |
| --- | --- |

e)

konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izstrādāt konsekventas pamatnostādnes kiberdrošības prasībām, kas attiecas uz datu apmaiņu un glabāšanu;

| f) | konsultēt Komisiju, jo īpaši, ņemot vērā standartizācijas organizāciju sniegto informāciju, par to, kā noteikt prioritātes starpnozaru standartiem, kurus paredzēts izmantot un izstrādāt datu izmantošanai un datu starpnozaru kopīgošanai starp topošajām kopīgajām Eiropas datu telpām, starpnozaru salīdzināšanai un paraugprakses apmaiņai attiecībā uz nozares prasībām drošībai un piekļuves procedūrām, vienlaikus ņemot vērā nozarei specifiskās standartizācijas darbības, jo īpaši, precizējot un nošķirot starpnozaru standartus un praksi no nozaru standartiem un prakses; |
| --- | --- |

f)

konsultēt Komisiju, jo īpaši, ņemot vērā standartizācijas organizāciju sniegto informāciju, par to, kā noteikt prioritātes starpnozaru standartiem, kurus paredzēts izmantot un izstrādāt datu izmantošanai un datu starpnozaru kopīgošanai starp topošajām kopīgajām Eiropas datu telpām, starpnozaru salīdzināšanai un paraugprakses apmaiņai attiecībā uz nozares prasībām drošībai un piekļuves procedūrām, vienlaikus ņemot vērā nozarei specifiskās standartizācijas darbības, jo īpaši, precizējot un nošķirot starpnozaru standartus un praksi no nozaru standartiem un prakses;

| g) | palīdzēt Komisijai, jo īpaši, ņemot vērā standartizācijas organizāciju sniegto informāciju, risināt iekšējā tirgus sadrumstalotības un datu ekonomikas jautājumu iekšējā tirgū, šim nolūkam uzlabojot datu savstarpējo pārrobežu, starpnozaru izmantojamību, kā arī datu kopīgošanas pakalpojumus starp dažādām nozarēm un domēniem un pamatojoties uz spēkā esošajiem Eiropas, starptautiskajiem vai valsts standartiem, cita starpā ar mērķi mudināt izveidot kopīgas Eiropas datu telpas; |
| --- | --- |

g)

palīdzēt Komisijai, jo īpaši, ņemot vērā standartizācijas organizāciju sniegto informāciju, risināt iekšējā tirgus sadrumstalotības un datu ekonomikas jautājumu iekšējā tirgū, šim nolūkam uzlabojot datu savstarpējo pārrobežu, starpnozaru izmantojamību, kā arī datu kopīgošanas pakalpojumus starp dažādām nozarēm un domēniem un pamatojoties uz spēkā esošajiem Eiropas, starptautiskajiem vai valsts standartiem, cita starpā ar mērķi mudināt izveidot kopīgas Eiropas datu telpas;

| h) | ierosināt pamatnostādnes kopīgām Eiropas datu telpām, proti, kādam nolūkam vai kādai nozarei specifiskas vai starp nozarēm sadarbspējīgas kopējo standartu un prakses sistēmas, lai kopīgotu vai kopīgi apstrādātu datus cita starpā jaunu produktu un pakalpojumu izstrādei, zinātniskai pētniecībai vai pilsoniskās sabiedrības iniciatīvām, šādos kopīgos standartos un praksē ņemot vērā spēkā esošos standartus, ievērojot konkurences noteikumus un nodrošinot nediskriminējošu piekļuvi visiem dalībniekiem, ar mērķi atvieglot datu kopīgošanu Savienībā un izmantot esošo un turpmāko datu telpu potenciālu, cita starpā pievēršoties:






  i) | starpnozaru standartiem, kurus paredzēts izmantot un izstrādāt datu izmantošanai un datu starpnozaru kopīgošanai, starpnozaru salīdzināšanai un paraugprakses apmaiņai attiecībā uz nozares prasībām drošībai un piekļuves procedūrām, vienlaikus ņemot vērā nozarei specifiskās standartizācijas darbības, jo īpaši, precizējot un nošķirot starpnozaru standartus un praksi no nozaru standartiem un prakses; |
| --- | --- | --- |

h)

ierosināt pamatnostādnes kopīgām Eiropas datu telpām, proti, kādam nolūkam vai kādai nozarei specifiskas vai starp nozarēm sadarbspējīgas kopējo standartu un prakses sistēmas, lai kopīgotu vai kopīgi apstrādātu datus cita starpā jaunu produktu un pakalpojumu izstrādei, zinātniskai pētniecībai vai pilsoniskās sabiedrības iniciatīvām, šādos kopīgos standartos un praksē ņemot vērā spēkā esošos standartus, ievērojot konkurences noteikumus un nodrošinot nediskriminējošu piekļuvi visiem dalībniekiem, ar mērķi atvieglot datu kopīgošanu Savienībā un izmantot esošo un turpmāko datu telpu potenciālu, cita starpā pievēršoties:

i)

starpnozaru standartiem, kurus paredzēts izmantot un izstrādāt datu izmantošanai un datu starpnozaru kopīgošanai, starpnozaru salīdzināšanai un paraugprakses apmaiņai attiecībā uz nozares prasībām drošībai un piekļuves procedūrām, vienlaikus ņemot vērā nozarei specifiskās standartizācijas darbības, jo īpaši, precizējot un nošķirot starpnozaru standartus un praksi no nozaru standartiem un prakses;

| ii) | prasībām novērst šķēršļus iekļūšanai tirgū un nepieļaut atkarību no viena pakalpojumu sniedzēja – ar mērķi nodrošināt godīgu konkurenci un sadarbspēju; |
| --- | --- |

ii)

prasībām novērst šķēršļus iekļūšanai tirgū un nepieļaut atkarību no viena pakalpojumu sniedzēja – ar mērķi nodrošināt godīgu konkurenci un sadarbspēju;

| iii) | pienācīgai likumīgas datu nosūtīšanas aizsardzībai uz trešām valstīm, tostarp garantijām, lai nepieļautu ar Savienības tiesību aktiem aizliegtu nosūtīšanu; |
| --- | --- |

iii)

pienācīgai likumīgas datu nosūtīšanas aizsardzībai uz trešām valstīm, tostarp garantijām, lai nepieļautu ar Savienības tiesību aktiem aizliegtu nosūtīšanu;

| iv) | pienācīgai un nediskriminējošai attiecīgu ieinteresēto personu pārstāvībai kopīgu Eiropas datu telpu pārvaldībā; |
| --- | --- |

iv)

pienācīgai un nediskriminējošai attiecīgu ieinteresēto personu pārstāvībai kopīgu Eiropas datu telpu pārvaldībā;

| v) | kiberdrošības prasību ievērošanai saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

v)

kiberdrošības prasību ievērošanai saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

| i) | sekmēt dalībvalstu sadarbību, lai izstrādātu saskaņotus nosacījumus, kas atļauj 3. panta 1. punktā minēto publiskā sektora struktūru turējumā esošo datu kategoriju atkalizmantošanu iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

i)

sekmēt dalībvalstu sadarbību, lai izstrādātu saskaņotus nosacījumus, kas atļauj 3. panta 1. punktā minēto publiskā sektora struktūru turējumā esošo datu kategoriju atkalizmantošanu iekšējā tirgū;

| j) | sekmēt datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu sadarbību, izmantojot spēju veidošanu un informācijas apmaiņu, jo īpaši, ieviešot metodes efektīvai informācijas apmaiņai attiecībā uz datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem paredzēto paziņošanas procedūru un atzītu datu altruisma organizāciju reģistrāciju un uzraudzību, tostarp maksas vai sodu noteikšanas koordināciju, kā arī sekmēt datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu sadarbību attiecībā uz starptautisko piekļuvi datiem un datu nosūtīšanu; |
| --- | --- |

j)

sekmēt datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu sadarbību, izmantojot spēju veidošanu un informācijas apmaiņu, jo īpaši, ieviešot metodes efektīvai informācijas apmaiņai attiecībā uz datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem paredzēto paziņošanas procedūru un atzītu datu altruisma organizāciju reģistrāciju un uzraudzību, tostarp maksas vai sodu noteikšanas koordināciju, kā arī sekmēt datu starpniecības pakalpojumu jautājumos kompetento iestāžu un datu altruisma organizāciju reģistrēšanā kompetento iestāžu sadarbību attiecībā uz starptautisko piekļuvi datiem un datu nosūtīšanu;

| k) | konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izvērtēt, vai būtu jāpieņem 5. panta 11. un 12. punktā minētie īstenošanas akti; |
| --- | --- |

k)

konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izvērtēt, vai būtu jāpieņem 5. panta 11. un 12. punktā minētie īstenošanas akti;

| l) | konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izstrādāt Eiropas datu altruisma piekrišanas veidlapu saskaņā ar 25. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

l)

konsultēt Komisiju un palīdzēt tai izstrādāt Eiropas datu altruisma piekrišanas veidlapu saskaņā ar 25. panta 1. punktu;

| m) | konsultēt Komisiju, kā uzlabot starptautisko normatīvo vidi saistībā ar nepersondatiem, tostarp standartizāciju. |
| --- | --- |

m)

konsultēt Komisiju, kā uzlabot starptautisko normatīvo vidi saistībā ar nepersondatiem, tostarp standartizāciju.

VII NODAĻA

Starptautiskā piekļuve un nosūtīšana

31. pants

Starptautiskā piekļuve un nosūtīšana

1.   Publiskā sektora struktūra, fiziskā vai juridiskā persona, kurai saskaņā ar II nodaļu ir piešķirtas datu atkalizmantošanas tiesības, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs vai atzīta datu altruisma organizācija, veic visus pienācīgos tehniskos, juridiskos un organizatoriskos pasākumus, tostarp piemēro līguma noteikumus, lai nepieļautu Savienībā turētu nepersondatu tādu nosūtīšanu vai valdību piekļuvi, ko īsteno starptautiski, ja, neskarot 2. vai 3. punktu, šāda nosūtīšana vai piekļuve būtu pretrunā Savienības vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.

2.   Jebkādu trešās valsts tiesas lēmumu vai spriedumu un jebkādu trešās valsts administratīvās iestādes lēmumu, ar kuru publiskā sektora struktūrai, fiziskai vai juridiskai personai, kam saskaņā ar II nodaļu piešķirtas datu atkalizmantošanas tiesības, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējam vai atzītai datu altruisma organizācijai, pieprasa nosūtīt Savienībā turētus nepersondatus, kas ir šīs regulas darbības jomā, vai dot tiem piekļuvi, kaut kādā veidā atzīst vai izpilda tikai tad, ja to pamatā ir starptautisks nolīgums, piemēram, savstarpējas tiesiskās palīdzības līgums, kas ir spēkā starp pieprasījuma iesniedzēju trešo valsti un Savienību, vai jebkāds šāds nolīgums starp pieprasījuma iesniedzēju trešo valsti un kādu dalībvalsti.

3.   Gadījumā, kad starptautiska nolīguma, kā minēts šā panta 2. punktā, nav, taču publiskā sektora struktūra, fiziskā vai juridiskā persona, kurai saskaņā ar II nodaļu ir piešķirtas datu atkalizmantošanas tiesības, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs vai atzīta datu altruisma organizācija ir tāda trešās valsts tiesas lēmuma vai sprieduma vai trešās valsts administratīvās iestādes lēmuma adresāts, ar kuru pieprasa nosūtīt Savienībā turētus nepersondatus, kas ir šīs regulas darbības jomā, vai dot piekļuvi tiem, un ja šāda lēmuma izpilde radītu risku, ka adresāts pārkāpj Savienības vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktus, šādu datu nosūtīšanu minētajai trešās valsts iestādei vai trešās valsts iestādes piekļuvi tiem īsteno tikai tad, ja:

| a) | trešās valsts sistēmā ir noteikts, ka šāds lēmums vai spriedums ir jāpamato un tam jābūt samērīgam un ka šādam tiesas lēmumam vai spriedumam jābūt pietiekami konkrētam, piemēram, izklāstot pietiekamu saikni ar konkrētām aizdomās turētām personām vai pārkāpumiem; |
| --- | --- |

a)

trešās valsts sistēmā ir noteikts, ka šāds lēmums vai spriedums ir jāpamato un tam jābūt samērīgam un ka šādam tiesas lēmumam vai spriedumam jābūt pietiekami konkrētam, piemēram, izklāstot pietiekamu saikni ar konkrētām aizdomās turētām personām vai pārkāpumiem;

| b) | adresāta pamatotais iebildums ir izskatāms trešās valsts kompetentā tiesā; un |
| --- | --- |

b)

adresāta pamatotais iebildums ir izskatāms trešās valsts kompetentā tiesā; un

| c) | trešās valsts kompetentā tiesa, kas izdevusi lēmumu vai spriedumu vai pārskata administratīvas iestādes lēmumu, saskaņā ar minētās trešās valsts tiesību aktiem ir pilnvarota pienācīgi ņemt vērā to datu sniedzēja attiecīgās juridiskās intereses, kuri ir aizsargāti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

c)

trešās valsts kompetentā tiesa, kas izdevusi lēmumu vai spriedumu vai pārskata administratīvas iestādes lēmumu, saskaņā ar minētās trešās valsts tiesību aktiem ir pilnvarota pienācīgi ņemt vērā to datu sniedzēja attiecīgās juridiskās intereses, kuri ir aizsargāti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.

4.   Ja 2. vai 3. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, publiskā sektora struktūra, fiziskā vai juridiskā persona, kurai saskaņā ar II nodaļu ir piešķirtas datu atkalizmantošanas tiesības, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs vai atzīta datu altruisma organizācija, atbildot uz pieprasījumu un balstoties uz pamatotu pieprasījuma interpretāciju, sniedz pieļaujamo datu minimumu.

5.   Publiskā sektora struktūra, fiziskā vai juridiskā persona, kurai saskaņā ar II nodaļu piešķirtas datu atkalizmantošanas tiesības, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs vai atzīta datu altruisma organizācija, pirms trešās valsts administratīvās iestādes pieprasījuma izpildes informē datu turētāju par minēto pieprasījumu piekļūt tā datiem, izņemot, kad pieprasījums ir saistīts ar tiesībaizsardzības mērķiem, un tik ilgi, cik tas ir nepieciešams, lai saglabātu tiesībaizsardzības darbības efektivitāti.

VIII NODAĻA

Deleģēšana un komiteju procedūra

32. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 5. panta 13. punktā un 22. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2022. gada 23. jūnija.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 5. panta 13. punktā un 22. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 5. panta 13. punktu vai 22. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.

33. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

IX NODAĻA

Nobeiguma un pārejas noteikumi

34. pants

Sodi

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, ko piemēro, kad netiek pildīti pienākumi attiecībā uz nepersondatu nosūtīšanu uz trešām valstīm saskaņā ar 5. panta 14. punktu un 31. pantu, datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju pienākums sniegt paziņojumu saskaņā ar 11. pantu, nosacījumi datu starpniecības pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar 12. pantu un nosacījumi reģistrācijai par atzītu datu altruisma organizāciju, ievērojot 18., 20., 21. un 22. pantu, un veic visus pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētie sodi ir efektīvi, samērīgi un atturoši. Savos noteikumos par sodiem dalībvalstis ņem vērā Eiropas Datu inovācijas kolēģijas ieteikumus. Dalībvalstis minētos noteikumus un pasākumus līdz 2023. gada 24. septembrim dara zināmus Komisijai un bez kavēšanās paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

2.   Dalībvalstis, datu starpniecības pakalpojumu sniedzējiem un atzītām datu altruisma organizācijām piemērojot sodus par šīs regulas pārkāpumiem, attiecīgā gadījumā ņem vērā šādus neizsmeļoši uzskaitītus un indikatīvus kritērijus:

| a) | pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums; |
| --- | --- |

a)

pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums;

| b) | jebkādas darbības, ko veic datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs vai atzīta datu altruisma organizācija, lai mazinātu vai novērstu ar pārkāpumu radīto kaitējumu; |
| --- | --- |

b)

jebkādas darbības, ko veic datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs vai atzīta datu altruisma organizācija, lai mazinātu vai novērstu ar pārkāpumu radīto kaitējumu;

| c) | jebkuri iepriekšēji datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vai atzītas datu altruisma organizācijas pārkāpumi; |
| --- | --- |

c)

jebkuri iepriekšēji datu starpniecības pakalpojumu sniedzēja vai atzītas datu altruisma organizācijas pārkāpumi;

| d) | finansiālie ieguvumi, ko pārkāpuma rezultātā guvis datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs vai atzīta datu altruisma organizācija, vai zaudējumi, kurus tas novērsis, ciktāl šādus ieguvumus vai zaudējumus var ticami noteikt; |
| --- | --- |

d)

finansiālie ieguvumi, ko pārkāpuma rezultātā guvis datu starpniecības pakalpojumu sniedzējs vai atzīta datu altruisma organizācija, vai zaudējumi, kurus tas novērsis, ciktāl šādus ieguvumus vai zaudējumus var ticami noteikt;

| e) | jebkurš cits atbildību pastiprinošs vai mīkstinošs apsvērums, kas izriet no lietas apstākļiem. |
| --- | --- |

e)

jebkurš cits atbildību pastiprinošs vai mīkstinošs apsvērums, kas izriet no lietas apstākļiem.

35. pants

Izvērtēšana un pārskatīšana

Komisija līdz 2025. gada 24. septembrim izvērtē šo regulu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību aktu priekšlikumus.

Minētajā ziņojumā jo īpaši novērtē:

| a) | kā tiek piemēroti un darbojas noteikumi par sodiem, kurus dalībvalstis ir noteikušas, ievērojot 34. pantu; |
| --- | --- |

a)

kā tiek piemēroti un darbojas noteikumi par sodiem, kurus dalībvalstis ir noteikušas, ievērojot 34. pantu;

| b) | cik lielā mērā šai regulai atbilst datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju un atzītu datu altruisma organizāciju, kuri nav iedibināti Savienībā, juridiskie pārstāvji un kādā mērā notiek minētajiem pakalpojumu sniedzējiem un organizācijām noteikto sodu izpilde; |
| --- | --- |

b)

cik lielā mērā šai regulai atbilst datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju un atzītu datu altruisma organizāciju, kuri nav iedibināti Savienībā, juridiskie pārstāvji un kādā mērā notiek minētajiem pakalpojumu sniedzējiem un organizācijām noteikto sodu izpilde;

| c) | saskaņā ar IV nodaļu reģistrēto datu altruisma organizāciju veidu un pārskatu par vispārējas nozīmes mērķiem, kam dati ir kopīgoti, nolūkā izstrādāt skaidrus kritērijus šajā sakarā; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar IV nodaļu reģistrēto datu altruisma organizāciju veidu un pārskatu par vispārējas nozīmes mērķiem, kam dati ir kopīgoti, nolūkā izstrādāt skaidrus kritērijus šajā sakarā;

Dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju, kas vajadzīga minētā ziņojuma sagatavošanai.

36. pants

Grozījums Regulā (ES) 2018/1724

Regulas (ES) 2018/1724 II pielikumā tabulā aili “Uzņēmējdarbības sākšana, veikšana un pārtraukšana” aizstāj ar šādu:

| “Dzīves notikumi | Procedūras | Paredzamais rezultāts, attiecīgā gadījumā kompetentajai iestādei veicot pieteikuma novērtējumu saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem |
| --- | --- | --- |
| Uzņēmējdarbības sākšana, veikšana un pārtraukšana | Paziņošana par uzņēmējdarbību, atļaujas veikt uzņēmējdarbību, uzņēmējdarbības veida maiņa un uzņēmējdarbības izbeigšana, kas nav saistīta ar maksātnespējas vai likvidācijas procedūrām, izņemot uzņēmējdarbības sākotnējo reģistrāciju uzņēmumu reģistrā un izņemot procedūras, kas attiecas uz uzņēmumu vai sabiedrību dibināšanu, un jebkādus uzņēmumu vai sabiedrību vēlāk iesniegtus pieteikumus LESD 54. panta otrās daļas nozīmē | Apstiprinājums par paziņojuma vai izmaiņu saņemšanu vai par atļaujas veikt uzņēmējdarbību pieprasījuma saņemšanu |
| | Darba devēja (fiziskas personas) reģistrēšana obligātajās pensiju un apdrošināšanas shēmās | Apstiprinājums par reģistrāciju vai sociālās nodrošināšanas reģistrācijas numurs |
| Darbinieku reģistrēšana obligātajās pensiju un apdrošināšanas shēmās | Apstiprinājums par reģistrāciju vai sociālās nodrošināšanas reģistrācijas numurs |
| Uzņēmumu ienākuma nodokļa deklarācijas iesniegšana | Apstiprinājums par deklarācijas saņemšanu |
| Paziņošana sociālās nodrošināšanas shēmām par darbinieka līguma izbeigšanu, izņemot procedūras attiecībā uz darbinieku darba līgumu kolektīvu izbeigšanu | Apstiprinājums par paziņojuma saņemšanu |
| Sociālo iemaksu veikšana par darbiniekiem | Kvīts vai cita veida apstiprinājums, ka ir veiktas sociālās iemaksas par darbiniekiem |
| Paziņojums par datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju | Apstiprinājums par paziņojuma saņemšanu |
| Reģistrācija par Savienībā atzītu datu altruisma organizāciju | Reģistrācijas apstiprinājums” |

“Dzīves notikumi

Procedūras

Paredzamais rezultāts, attiecīgā gadījumā kompetentajai iestādei veicot pieteikuma novērtējumu saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem

Uzņēmējdarbības sākšana, veikšana un pārtraukšana

Paziņošana par uzņēmējdarbību, atļaujas veikt uzņēmējdarbību, uzņēmējdarbības veida maiņa un uzņēmējdarbības izbeigšana, kas nav saistīta ar maksātnespējas vai likvidācijas procedūrām, izņemot uzņēmējdarbības sākotnējo reģistrāciju uzņēmumu reģistrā un izņemot procedūras, kas attiecas uz uzņēmumu vai sabiedrību dibināšanu, un jebkādus uzņēmumu vai sabiedrību vēlāk iesniegtus pieteikumus LESD 54. panta otrās daļas nozīmē

Apstiprinājums par paziņojuma vai izmaiņu saņemšanu vai par atļaujas veikt uzņēmējdarbību pieprasījuma saņemšanu

Darba devēja (fiziskas personas) reģistrēšana obligātajās pensiju un apdrošināšanas shēmās

Apstiprinājums par reģistrāciju vai sociālās nodrošināšanas reģistrācijas numurs

Darbinieku reģistrēšana obligātajās pensiju un apdrošināšanas shēmās

Apstiprinājums par reģistrāciju vai sociālās nodrošināšanas reģistrācijas numurs

Uzņēmumu ienākuma nodokļa deklarācijas iesniegšana

Apstiprinājums par deklarācijas saņemšanu

Paziņošana sociālās nodrošināšanas shēmām par darbinieka līguma izbeigšanu, izņemot procedūras attiecībā uz darbinieku darba līgumu kolektīvu izbeigšanu

Apstiprinājums par paziņojuma saņemšanu

Sociālo iemaksu veikšana par darbiniekiem

Kvīts vai cita veida apstiprinājums, ka ir veiktas sociālās iemaksas par darbiniekiem

Paziņojums par datu starpniecības pakalpojumu sniedzēju

Apstiprinājums par paziņojuma saņemšanu

Reģistrācija par Savienībā atzītu datu altruisma organizāciju

Reģistrācijas apstiprinājums”

37. pants

Pārejas noteikumi

Subjekti, kas 2022. gada 23. jūnijā sniedz 10. pantā minētos datu starpniecības pakalpojumus, III nodaļā noteiktos pienākumus izpilda līdz 2025. gada 24. septembrim.

38. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2023. gada 24. septembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 30. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  
  OV C 286, 16.7.2021., 38. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 16. maija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/24/ES (2011. gada 9. marts) par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1239 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Jūras vienloga sistēmas vidi un ar ko atceļ Direktīvu 2010/65/ES (OV L 198, 25.7.2019., 64. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1056 (2020. gada 15. jūlijs) par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju (OV L 249, 31.7.2020., 33. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/40/ES (2010. gada 7. jūlijs) par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (OV L 207, 6.8.2010, 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1807 (2018. gada 14. novembris) par satvaru nepersondatu brīvai apritei Eiropas Savienībā (OV L 303, 28.11.2018., 59. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/29/EK (2001. gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/48/EK (2004. gada 29. aprīlis) par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (OV L 157, 30.4.2004., 45. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

14

INSPIRE

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/943 (2016. gada 8. jūnijs) par zinātības un darījumdarbības neizpaužamas informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību pret nelikumīgu iegūšanu, izmantošanu un izpaušanu (OV L 157, 15.6.2016., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1132 (2017. gada 14. jūnijs) attiecībā uz sabiedrību tiesību dažiem aspektiem (OV L 169, 30.6.2017., 46. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1024 (2019. gada 20. jūnijs) par atvērtajiem datiem un publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 172, 26.6.2019, 56. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/81/EK (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

24

(25)  Komisijas Regula (ES) Nr. 557/2013 (2013. gada 17. jūnijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem un ar ko atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 831/2002 (OV L 164, 18.6.2013., 16. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/9/EK (1996. gada 11. marts) par datubāzu tiesisko aizsardzību (OV L 77, 27.3.1996., 20. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1724 (2018. gada 2. oktobris), ar ko izveido vienotu digitālo vārteju, lai sniegtu piekļuvi informācijai, procedūrām un palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumiem, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (OV L 295, 21.11.2018., 1. lpp.).

29

(30)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.).

33

---

| 3.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/45

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/869

(2022. gada 30. maijs)

par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (“Eiropas zaļais kurss”) izklāstīja jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir pārveidot Savienību par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursu ziņā efektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kur klimatneitralitātes mērķis tiktu sasniegts ne vēlāk kā 2050. gadā un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Komisija 2020. gada 17. septembra paziņojumā “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” ierosināja līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju palielināt līdz vismaz 55 %. Eiropadome minēto ieceri apstiprināja 2020. gada 11. decembrī, un minētajam paziņojumam pievienotais ietekmes novērtējums apstiprina, ka nākotnes energoresursu struktūra ļoti atšķirsies no šodienas energoresursu struktūras un pamato, kāpēc vajadzētu izskatīt un vajadzības gadījumā pārskatīt tiesību aktus enerģētikas jomā. Ir skaidrs, ka pašreizējās investīcijas energoinfrastruktūrā nav pietiekamas, lai to pārveidotu un būvētu nākotnes energoinfrastruktūru. Tas nozīmē arī to, ka ir jāizveido infrastruktūra, kura spētu atbalstīt Eiropas enerģētikas pārkārtošanu, arī strauju elektrifikāciju, atjaunīgo un no fosilā kurināmā brīvu elektroenerģijas ražošanu lielākā mērogā, atjaunīgo un mazoglekļa gāzu plašāku apguvi, energosistēmas integrāciju un inovatīvu risinājumu plašāku ieviešanu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (“Eiropas zaļais kurss”) izklāstīja jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir pārveidot Savienību par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursu ziņā efektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kur klimatneitralitātes mērķis tiktu sasniegts ne vēlāk kā 2050. gadā un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Komisija 2020. gada 17. septembra paziņojumā “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” ierosināja līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju palielināt līdz vismaz 55 %. Eiropadome minēto ieceri apstiprināja 2020. gada 11. decembrī, un minētajam paziņojumam pievienotais ietekmes novērtējums apstiprina, ka nākotnes energoresursu struktūra ļoti atšķirsies no šodienas energoresursu struktūras un pamato, kāpēc vajadzētu izskatīt un vajadzības gadījumā pārskatīt tiesību aktus enerģētikas jomā. Ir skaidrs, ka pašreizējās investīcijas energoinfrastruktūrā nav pietiekamas, lai to pārveidotu un būvētu nākotnes energoinfrastruktūru. Tas nozīmē arī to, ka ir jāizveido infrastruktūra, kura spētu atbalstīt Eiropas enerģētikas pārkārtošanu, arī strauju elektrifikāciju, atjaunīgo un no fosilā kurināmā brīvu elektroenerģijas ražošanu lielākā mērogā, atjaunīgo un mazoglekļa gāzu plašāku apguvi, energosistēmas integrāciju un inovatīvu risinājumu plašāku ieviešanu.

| (2) | Pašreizējo saistošo Savienības līmeņa mērķrādītāju 2030. gadam attiecībā uz atjaunīgo enerģiju – vismaz 32 % no enerģijas galapatēriņa – un Savienības līmeņa virsmērķrādītāju attiecībā uz energoefektivitāti – vismaz 32,5 % – pārskatīs kā daļu no Savienības vērienīgākajiem mērķiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 (4) un Eiropas zaļajā kursā. |
| --- | --- |

(2)

Pašreizējo saistošo Savienības līmeņa mērķrādītāju 2030. gadam attiecībā uz atjaunīgo enerģiju – vismaz 32 % no enerģijas galapatēriņa – un Savienības līmeņa virsmērķrādītāju attiecībā uz energoefektivitāti – vismaz 32,5 % – pārskatīs kā daļu no Savienības vērienīgākajiem mērķiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 (4) un Eiropas zaļajā kursā.

| (3) | Parīzes nolīgumā, kas pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (5) ietvaros, ir izvirzīts ilgtermiņa mērķis noturēt globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un uzsvērts, cik svarīgi ir pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei un finanšu plūsmas pieskaņot izvirzītajam kursam uz mazākām siltumnīcefekta gāzu emisijām un klimatnoturīgu attīstību. Eiropadome 2019. gada 12. decembrī apstiprināja mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Eiropas Savienību saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem. |
| --- | --- |

(3)

Parīzes nolīgumā, kas pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (5) ietvaros, ir izvirzīts ilgtermiņa mērķis noturēt globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un uzsvērts, cik svarīgi ir pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei un finanšu plūsmas pieskaņot izvirzītajam kursam uz mazākām siltumnīcefekta gāzu emisijām un klimatnoturīgu attīstību. Eiropadome 2019. gada 12. decembrī apstiprināja mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Eiropas Savienību saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 347/2013 (6) nosaka pamatnostādnes Eiropas energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu savlaicīgai attīstībai un sadarbspējai nolūkā sasniegt Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) nospraustos enerģētikas rīcībpolitikas mērķus: nodrošināt Savienībā iekšējā enerģijas tirgus darbību, piegādes drošību un konkurenciālus enerģijas tirgus, veicināt energoefektivitāti un energotaupību un jaunu un atjaunīgu enerģijas veidu izstrādi un veicināt energotīklu savstarpēju savienotību. Ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 ir izveidots satvars, kas dalībvalstīm un relevantajām ieinteresētajām personām ļauj kopīgi strādāt reģionālā kontekstā un izveidot labāk savienotus energotīklus ar mērķi izveidot savienojumus ar reģioniem, kuri pašlaik no Eiropas enerģijas tirgiem ir izolēti, stiprināt esošos pārrobežu starpsavienojumus un sekmēt jaunu pārrobežu starpsavienojumu izveidi, kā arī palīdzēt integrēt atjaunīgo enerģiju. Tiecoties sasniegt šos mērķus, Regula (ES) Nr. 347/2013 sekmē gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un nāk par labu visai Savienībai kā konkurētspējas, tā ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas ziņā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 347/2013 (6) nosaka pamatnostādnes Eiropas energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu savlaicīgai attīstībai un sadarbspējai nolūkā sasniegt Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) nospraustos enerģētikas rīcībpolitikas mērķus: nodrošināt Savienībā iekšējā enerģijas tirgus darbību, piegādes drošību un konkurenciālus enerģijas tirgus, veicināt energoefektivitāti un energotaupību un jaunu un atjaunīgu enerģijas veidu izstrādi un veicināt energotīklu savstarpēju savienotību. Ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 ir izveidots satvars, kas dalībvalstīm un relevantajām ieinteresētajām personām ļauj kopīgi strādāt reģionālā kontekstā un izveidot labāk savienotus energotīklus ar mērķi izveidot savienojumus ar reģioniem, kuri pašlaik no Eiropas enerģijas tirgiem ir izolēti, stiprināt esošos pārrobežu starpsavienojumus un sekmēt jaunu pārrobežu starpsavienojumu izveidi, kā arī palīdzēt integrēt atjaunīgo enerģiju. Tiecoties sasniegt šos mērķus, Regula (ES) Nr. 347/2013 sekmē gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un nāk par labu visai Savienībai kā konkurētspējas, tā ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas ziņā.

| (5) | Regulas (ES) Nr. 347/2013 izvērtējums ir skaidri parādījis, ka satvars ir sekmīgi uzlabojis dalībvalstu tīklu integrāciju, stimulējis enerģijas tirdzniecību un tādējādi veicinājis Savienības konkurētspēju. Energoapgādes drošību ir ievērojami veicinājuši kopīgu interešu projekti elektroenerģijas un gāzes jomā. Gāzes infrastruktūra tagad ir labāk savienota, un kopš 2013. gada ir ievērojami uzlabojusies piegādes noturība. Reģionālā sadarbība reģionālajās grupās un pārrobežu izmaksu sadale ir svarīgs priekšnoteikums projektu īstenošanai. Tomēr daudzos gadījumos pārrobežu izmaksu sadale nav mazinājusi projektu finansējuma nepietiekamību, kā bija paredzēts. Lai gan lielākā daļa atļauju piešķiršanas procedūru ir saīsinātas, dažos gadījumos process joprojām ir ilgs. Svarīgs faktors bijusi finansiālā palīdzība no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (7), jo pētījumiem piešķirtās dotācijas ir palīdzējušas projektos to izstrādes agrīnajos posmos samazināt riskus, savukārt ar darbu dotācijām ir atbalstīti projekti, kuri novērš galvenos nepietiekamības gadījumus, ko nevarēja pienācīgi izdarīt ar tirgus finansējumu. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (ES) Nr. 347/2013 izvērtējums ir skaidri parādījis, ka satvars ir sekmīgi uzlabojis dalībvalstu tīklu integrāciju, stimulējis enerģijas tirdzniecību un tādējādi veicinājis Savienības konkurētspēju. Energoapgādes drošību ir ievērojami veicinājuši kopīgu interešu projekti elektroenerģijas un gāzes jomā. Gāzes infrastruktūra tagad ir labāk savienota, un kopš 2013. gada ir ievērojami uzlabojusies piegādes noturība. Reģionālā sadarbība reģionālajās grupās un pārrobežu izmaksu sadale ir svarīgs priekšnoteikums projektu īstenošanai. Tomēr daudzos gadījumos pārrobežu izmaksu sadale nav mazinājusi projektu finansējuma nepietiekamību, kā bija paredzēts. Lai gan lielākā daļa atļauju piešķiršanas procedūru ir saīsinātas, dažos gadījumos process joprojām ir ilgs. Svarīgs faktors bijusi finansiālā palīdzība no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (7), jo pētījumiem piešķirtās dotācijas ir palīdzējušas projektos to izstrādes agrīnajos posmos samazināt riskus, savukārt ar darbu dotācijām ir atbalstīti projekti, kuri novērš galvenos nepietiekamības gadījumus, ko nevarēja pienācīgi izdarīt ar tirgus finansējumu.

| (6) | Eiropas Parlaments 2020. gada 10. jūlija rezolūcijā par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādņu pārskatīšanu (8) aicināja pārskatīt Regulu (ES) Nr. 347/2013, jo īpaši ņemot vērā 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un tās 2050. gada klimata neitralitātes mērķus, kā arī principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments 2020. gada 10. jūlija rezolūcijā par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādņu pārskatīšanu (8) aicināja pārskatīt Regulu (ES) Nr. 347/2013, jo īpaši ņemot vērā 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un tās 2050. gada klimata neitralitātes mērķus, kā arī principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”.

| (7) | Eiropas enerģētikas tīklu rīcībpolitika ir galvenais iekšējā enerģijas tirgus izveides instruments, un bez tās nav iespējams sasniegt Eiropas zaļā kursa mērķus. Lai līdz 2030. gadam vēl vairāk samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un vēlākais līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti, Eiropai būs vajadzīga labāk integrēta energosistēma, kas balstīta uz augstākiem elektrifikācijas līmeņiem, kuru pamatā ir papildu atjaunīgie un mazoglekļa energoresursi un gāzes nozares dekarbonizācija. Eiropas enerģētikas tīklu rīcībpolitika var nodrošināt, ka Savienības energoinfrastruktūras attīstība atbalsta nepieciešamo enerģētikas pārkārtošanu uz klimatneitralitāti, ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” un tehnoloģisko neitralitāti, vienlaikus ņemot vērā galapatēriņa emisiju samazināšanas potenciālu. Tā var arī nodrošināt starpsavienojumus, energoapgādes drošību, tirgus un sistēmas integrāciju un konkurenci, kas nāk par labu visām dalībvalstīm, kā arī enerģiju par pieņemamu cenu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas enerģētikas tīklu rīcībpolitika ir galvenais iekšējā enerģijas tirgus izveides instruments, un bez tās nav iespējams sasniegt Eiropas zaļā kursa mērķus. Lai līdz 2030. gadam vēl vairāk samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un vēlākais līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti, Eiropai būs vajadzīga labāk integrēta energosistēma, kas balstīta uz augstākiem elektrifikācijas līmeņiem, kuru pamatā ir papildu atjaunīgie un mazoglekļa energoresursi un gāzes nozares dekarbonizācija. Eiropas enerģētikas tīklu rīcībpolitika var nodrošināt, ka Savienības energoinfrastruktūras attīstība atbalsta nepieciešamo enerģētikas pārkārtošanu uz klimatneitralitāti, ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” un tehnoloģisko neitralitāti, vienlaikus ņemot vērā galapatēriņa emisiju samazināšanas potenciālu. Tā var arī nodrošināt starpsavienojumus, energoapgādes drošību, tirgus un sistēmas integrāciju un konkurenci, kas nāk par labu visām dalībvalstīm, kā arī enerģiju par pieņemamu cenu mājsaimniecībām un uzņēmumiem.

| (8) | Lai gan Regulas (ES) Nr. 347/2013 mērķi lielā mērā joprojām ir aktuāli, pašreizējais Eiropas enerģētikas tīklu satvars pagaidām vēl pilnībā neatspoguļo gaidāmās izmaiņas energosistēmā, kas izrietēs no jaunā rīcībpolitiskā konteksta un jo īpaši no atjauninātajiem 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un 2050. gada klimatneitralitātes mērķa, ko paredz Eiropas zaļais kurss. Tāpēc pārskatītajā Eiropas enerģētikas tīkla satvarā ir pienācīgi jāatspoguļo gan klimata pārmaiņu mīkstināšanas, gan klimatadaptācijas mērķi. Līdztekus jaunajam politiskajam kontekstam un mērķiem arī tehnoloģiju attīstība pēdējos desmit gados ir bijusi strauja. Šī attīstība būtu jāņem vērā energoinfrastruktūras kategorijās, uz kurām attiecas šī regula, kopīgu interešu projektu atlases kritērijos, kā arī prioritārajos koridoros un jomās. Vienlaikus šīs regulas noteikumiem nebūtu jāietekmē dalībvalstu tiesības paredzēt nosacījumus savu energoresursu izmantošanai, iespējas izvēlēties dažādus energoavotus, kā arī tiesības noteikt savas energoapgādes vispārējo struktūru saskaņā ar LESD 194. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Lai gan Regulas (ES) Nr. 347/2013 mērķi lielā mērā joprojām ir aktuāli, pašreizējais Eiropas enerģētikas tīklu satvars pagaidām vēl pilnībā neatspoguļo gaidāmās izmaiņas energosistēmā, kas izrietēs no jaunā rīcībpolitiskā konteksta un jo īpaši no atjauninātajiem 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un 2050. gada klimatneitralitātes mērķa, ko paredz Eiropas zaļais kurss. Tāpēc pārskatītajā Eiropas enerģētikas tīkla satvarā ir pienācīgi jāatspoguļo gan klimata pārmaiņu mīkstināšanas, gan klimatadaptācijas mērķi. Līdztekus jaunajam politiskajam kontekstam un mērķiem arī tehnoloģiju attīstība pēdējos desmit gados ir bijusi strauja. Šī attīstība būtu jāņem vērā energoinfrastruktūras kategorijās, uz kurām attiecas šī regula, kopīgu interešu projektu atlases kritērijos, kā arī prioritārajos koridoros un jomās. Vienlaikus šīs regulas noteikumiem nebūtu jāietekmē dalībvalstu tiesības paredzēt nosacījumus savu energoresursu izmantošanai, iespējas izvēlēties dažādus energoavotus, kā arī tiesības noteikt savas energoapgādes vispārējo struktūru saskaņā ar LESD 194. pantu.

| (9) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2009/73/EK (9) un (ES) 2019/944 (10) ir paredzēta iekšējā enerģijas tirgus izveide. Lai gan šā tirgus izveides pabeigšanā ir panākts ievērojams progress, ir jāturpina tā uzlabošana, proti, ir labāk jāizmanto esošā energoinfrastruktūra, jāintegrē arvien lielāki atjaunīgās enerģijas apjomi un jāintegrē energosistēma. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2009/73/EK (9) un (ES) 2019/944 (10) ir paredzēta iekšējā enerģijas tirgus izveide. Lai gan šā tirgus izveides pabeigšanā ir panākts ievērojams progress, ir jāturpina tā uzlabošana, proti, ir labāk jāizmanto esošā energoinfrastruktūra, jāintegrē arvien lielāki atjaunīgās enerģijas apjomi un jāintegrē energosistēma.

| (10) | Būtu jāmodernizē Savienības energoinfrastruktūra, lai novērstu tehniskas kļūmes un palielinātu tās noturību pret šādām kļūmēm, cilvēka vai dabas izraisītām katastrofām, klimata pārmaiņu negatīvajām sekām un tās drošības apdraudējumiem, un tas jo īpaši attiecas uz Eiropas kritiskajām infrastruktūrām saskaņā ar Padomes Direktīvu 2008/114/EK (11). |
| --- | --- |

(10)

Būtu jāmodernizē Savienības energoinfrastruktūra, lai novērstu tehniskas kļūmes un palielinātu tās noturību pret šādām kļūmēm, cilvēka vai dabas izraisītām katastrofām, klimata pārmaiņu negatīvajām sekām un tās drošības apdraudējumiem, un tas jo īpaši attiecas uz Eiropas kritiskajām infrastruktūrām saskaņā ar Padomes Direktīvu 2008/114/EK (11).

| (11) | Savienības energoinfrastruktūrai vajadzētu būt noturīgai pret nenovēršamo ietekmi, ko, neraugoties uz ietekmes mīkstināšanas centieniem, saskaņā ar prognozēm Eiropā radīs klimata pārmaiņas. Tāpēc ir jāpastiprina centieni energoefektivitātes, klimatadaptācijas un ietekmes mīkstināšanas, kā arī noturības veidošanas, katastrofu novēršanas un sagatavotības jomā. |
| --- | --- |

(11)

Savienības energoinfrastruktūrai vajadzētu būt noturīgai pret nenovēršamo ietekmi, ko, neraugoties uz ietekmes mīkstināšanas centieniem, saskaņā ar prognozēm Eiropā radīs klimata pārmaiņas. Tāpēc ir jāpastiprina centieni energoefektivitātes, klimatadaptācijas un ietekmes mīkstināšanas, kā arī noturības veidošanas, katastrofu novēršanas un sagatavotības jomā.

| (12) | Eiropas energoinfrastruktūras attīstībā, ja tas ir tehniski iespējams un visefektīvāk, būtu jāņem vērā iespēja pārprofilēt esošo infrastruktūru un aprīkojumu. |
| --- | --- |

(12)

Eiropas energoinfrastruktūras attīstībā, ja tas ir tehniski iespējams un visefektīvāk, būtu jāņem vērā iespēja pārprofilēt esošo infrastruktūru un aprīkojumu.

| (13) | Kopīgu interešu projektu rezultātā ir ievērojami uzlabojusies energoapgādes drošība, kas ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc bija jāpieņem Regula (ES) Nr. 347/2013. Turklāt Komisijas ietekmes novērtējumā, kas pievienots Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumam “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Ieguldījumi klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā”, paredzēts, ka dabasgāzes patēriņš tiks ievērojami samazināts, jo tās vēl arvien plašā izmantošana nav saderīga ar oglekļneitralitāti. No otras puses, paredzams, ka laikposmā līdz 2050. gadam būtiski pieaugs biogāzes, atjaunīgā un mazoglekļa ūdeņraža un sintētisko gāzveida degvielu patēriņš. Gāzes infrastruktūra tagad ir labāk savienota, un piegāžu noturība kopš 2013. gada ir ievērojami uzlabojusies. Šīs izmaiņas gāzes nozarē būtu jāatspoguļo energoinfrastruktūras plānošanā. Tomēr ne visas dalībvalstis ir pietiekamā mērā savienotas ar Eiropas gāzes tīklu, un jo īpaši salu dalībvalstis joprojām saskaras ar ievērojamām problēmām saistībā ar energoapgādes drošību un energoizolāciju. Lai gan ir sagaidāms, ka līdz 2025. gada beigām tiks nodoti ekspluatācijā 78 % gāzes projektu, kas ir kopīgu interešu projekti, daudzu no tiem īstenošanā vērojami būtiski kavējumi, cita starpā problēmu ar atļauju piešķiršanu dēļ. Tādēļ šai regulai nebūtu negatīvi jāietekmē kopīgu interešu projekti, kas tās spēkā stāšanās dienā vēl nebūs pabeigti. Tāpēc kopīgu interešu projektiem, kuri iekļauti piektajā Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā, kas izveidots saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013, un par kuriem kompetentā iestāde ir pieņēmusi pieteikuma dokumentāciju izskatīšanai, vajadzētu būt iespējai vēl četrus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas saglabāt savas tiesības un pienākumus attiecībā uz atļauju piešķiršanu. |
| --- | --- |

(13)

Kopīgu interešu projektu rezultātā ir ievērojami uzlabojusies energoapgādes drošība, kas ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc bija jāpieņem Regula (ES) Nr. 347/2013. Turklāt Komisijas ietekmes novērtējumā, kas pievienots Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumam “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Ieguldījumi klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā”, paredzēts, ka dabasgāzes patēriņš tiks ievērojami samazināts, jo tās vēl arvien plašā izmantošana nav saderīga ar oglekļneitralitāti. No otras puses, paredzams, ka laikposmā līdz 2050. gadam būtiski pieaugs biogāzes, atjaunīgā un mazoglekļa ūdeņraža un sintētisko gāzveida degvielu patēriņš. Gāzes infrastruktūra tagad ir labāk savienota, un piegāžu noturība kopš 2013. gada ir ievērojami uzlabojusies. Šīs izmaiņas gāzes nozarē būtu jāatspoguļo energoinfrastruktūras plānošanā. Tomēr ne visas dalībvalstis ir pietiekamā mērā savienotas ar Eiropas gāzes tīklu, un jo īpaši salu dalībvalstis joprojām saskaras ar ievērojamām problēmām saistībā ar energoapgādes drošību un energoizolāciju. Lai gan ir sagaidāms, ka līdz 2025. gada beigām tiks nodoti ekspluatācijā 78 % gāzes projektu, kas ir kopīgu interešu projekti, daudzu no tiem īstenošanā vērojami būtiski kavējumi, cita starpā problēmu ar atļauju piešķiršanu dēļ. Tādēļ šai regulai nebūtu negatīvi jāietekmē kopīgu interešu projekti, kas tās spēkā stāšanās dienā vēl nebūs pabeigti. Tāpēc kopīgu interešu projektiem, kuri iekļauti piektajā Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā, kas izveidots saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013, un par kuriem kompetentā iestāde ir pieņēmusi pieteikuma dokumentāciju izskatīšanai, vajadzētu būt iespējai vēl četrus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas saglabāt savas tiesības un pienākumus attiecībā uz atļauju piešķiršanu.

| (14) | Viedo elektrotīklu, kas ne vienmēr ietver fiziskas robežas šķērsošanu, nozīme Savienības enerģētikas un klimata politikas mērķu sasniegšanā tika atzīta Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumā “Klimatneitrālas ekonomikas dzinējspēks: ES Energosistēmas integrācijas stratēģija” (“ES Energosistēmas integrācijas stratēģija”). Minētās kategorijas kritēriji būtu jāvienkāršo, tajos būtu jāiekļauj tehnoloģiju attīstība inovācijas un digitālajā aspektā un jānodrošina energosistēmas integrācija. Turklāt būtu jāprecizē projektu virzītāju loma. Ņemot vērā, ka transporta nozarē ir gaidāms būtisks elektroenerģijas pieprasījuma pieaugums, jo īpaši elektrotransportlīdzekļu vajadzībām gar automaģistrālēm un urbānajās teritorijās, viedo tīklu tehnoloģijām būtu arī jāpalīdz uzlabot ar energotīkliem saistīto atbalstu pārrobežu lieljaudas uzlādei, kas sekmētu transporta nozares dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

(14)

Viedo elektrotīklu, kas ne vienmēr ietver fiziskas robežas šķērsošanu, nozīme Savienības enerģētikas un klimata politikas mērķu sasniegšanā tika atzīta Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumā “Klimatneitrālas ekonomikas dzinējspēks: ES Energosistēmas integrācijas stratēģija” (“ES Energosistēmas integrācijas stratēģija”). Minētās kategorijas kritēriji būtu jāvienkāršo, tajos būtu jāiekļauj tehnoloģiju attīstība inovācijas un digitālajā aspektā un jānodrošina energosistēmas integrācija. Turklāt būtu jāprecizē projektu virzītāju loma. Ņemot vērā, ka transporta nozarē ir gaidāms būtisks elektroenerģijas pieprasījuma pieaugums, jo īpaši elektrotransportlīdzekļu vajadzībām gar automaģistrālēm un urbānajās teritorijās, viedo tīklu tehnoloģijām būtu arī jāpalīdz uzlabot ar energotīkliem saistīto atbalstu pārrobežu lieljaudas uzlādei, kas sekmētu transporta nozares dekarbonizāciju.

| (15) | ES Energosistēmas integrācijas stratēģijā tika arī uzsvērts, ka jāveic integrēta energoinfrastruktūras plānošana enerģijas nesēju, infrastruktūru un patēriņa sektoru līmenī. Šādas sistēmas integrācijas izejas punkts ir principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošana un holistiska rīcībpolitikas pieeja, kura neaptver tikai atsevišķus sektorus vien. Tā arī risina dekarbonizācijas vajadzības sektoros, kur emisijas samazināt ir grūti, piemēram, atsevišķos rūpniecības sektoros vai konkrētos transporta veidos, kur tieša elektrifikācija pašlaik ir tehniski vai ekonomiski sarežģīta. Šādas investīcijas attiecas uz ūdeņradi un elektrolīzeriem, kas virzās uz komerciālu plaša mēroga ieviešanu. Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumā “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” (“Ūdeņraža stratēģija”) par prioritāti ir izvirzīta ūdeņraža ražošana no atjaunīgās elektroenerģijas, kas ir tīrākais risinājums un visvairāk atbilst Savienības klimatneitralitātes mērķim. Tomēr pagaidām, pārejas fāzē, straujākai esošās ūdeņraža ražošanas dekarbonizācijai, pievēršoties dažādu veidu ekoloģiski tīrām tehnoloģijām, un apjomradītu ietaupījumu iekustināšanai vajadzīgs citu veidu mazoglekļa ūdeņradis. |
| --- | --- |

(15)

ES Energosistēmas integrācijas stratēģijā tika arī uzsvērts, ka jāveic integrēta energoinfrastruktūras plānošana enerģijas nesēju, infrastruktūru un patēriņa sektoru līmenī. Šādas sistēmas integrācijas izejas punkts ir principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošana un holistiska rīcībpolitikas pieeja, kura neaptver tikai atsevišķus sektorus vien. Tā arī risina dekarbonizācijas vajadzības sektoros, kur emisijas samazināt ir grūti, piemēram, atsevišķos rūpniecības sektoros vai konkrētos transporta veidos, kur tieša elektrifikācija pašlaik ir tehniski vai ekonomiski sarežģīta. Šādas investīcijas attiecas uz ūdeņradi un elektrolīzeriem, kas virzās uz komerciālu plaša mēroga ieviešanu. Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumā “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” (“Ūdeņraža stratēģija”) par prioritāti ir izvirzīta ūdeņraža ražošana no atjaunīgās elektroenerģijas, kas ir tīrākais risinājums un visvairāk atbilst Savienības klimatneitralitātes mērķim. Tomēr pagaidām, pārejas fāzē, straujākai esošās ūdeņraža ražošanas dekarbonizācijai, pievēršoties dažādu veidu ekoloģiski tīrām tehnoloģijām, un apjomradītu ietaupījumu iekustināšanai vajadzīgs citu veidu mazoglekļa ūdeņradis.

| (16) | Turklāt Ūdeņraža stratēģijā Komisija secināja, ka svarīgs elements, bez kā nav iespējama ūdeņraža plašāka apguve, ir liela mēroga infrastruktūras tīkls, un to var piedāvāt tikai Savienība un iekšējais tirgus. Pašlaik īpaša infrastruktūra, kas ļautu ūdeņradi transportēt un tirgot pāri robežām vai izveidot “ūdeņraža ielejas”, ir ļoti mazattīstīta. Šādu infrastruktūru lielā mērā vajadzētu veidot no aktīviem, kas pārveidoti no dabasgāzes aktīviem, un kura tiktu papildināta ar jauniem, īpaši ūdeņradim paredzētiem aktīviem. Turklāt Ūdeņraža stratēģijā ir nosprausts stratēģisks mērķis līdz 2030. gadam palielināt uzstādīto elektrolīzeru jaudu līdz 40 gigavatiem (GW), kas ļaus kāpināt atjaunīgā ūdeņraža ražošanas mērogu un palīdzēs dekarbonizēt no fosilā kurināmā atkarīgus sektorus, piemēram, rūpniecību un transportu. Tāpēc Eiropas enerģētikas tīklu rīcībpolitikā būtu jāiekļauj jauna un pārprofilēta ūdeņraža pārvades infrastruktūra un uzglabāšanas kompleksi, kā arī elektrolīzeru kompleksi. Lai Savienības vajadzībām izveidotu ūdeņraža pamattīklu, ūdeņraža pārvades un uzglabāšanas infrastruktūra būtu jāiekļauj arī Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānā, kas ļaus vispusīgi un saskaņoti novērtēt izmaksas un ieguvumus energosistēmas griezumā, tostarp devumu sektora integrācijā un dekarbonizācijā. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt Ūdeņraža stratēģijā Komisija secināja, ka svarīgs elements, bez kā nav iespējama ūdeņraža plašāka apguve, ir liela mēroga infrastruktūras tīkls, un to var piedāvāt tikai Savienība un iekšējais tirgus. Pašlaik īpaša infrastruktūra, kas ļautu ūdeņradi transportēt un tirgot pāri robežām vai izveidot “ūdeņraža ielejas”, ir ļoti mazattīstīta. Šādu infrastruktūru lielā mērā vajadzētu veidot no aktīviem, kas pārveidoti no dabasgāzes aktīviem, un kura tiktu papildināta ar jauniem, īpaši ūdeņradim paredzētiem aktīviem. Turklāt Ūdeņraža stratēģijā ir nosprausts stratēģisks mērķis līdz 2030. gadam palielināt uzstādīto elektrolīzeru jaudu līdz 40 gigavatiem (GW), kas ļaus kāpināt atjaunīgā ūdeņraža ražošanas mērogu un palīdzēs dekarbonizēt no fosilā kurināmā atkarīgus sektorus, piemēram, rūpniecību un transportu. Tāpēc Eiropas enerģētikas tīklu rīcībpolitikā būtu jāiekļauj jauna un pārprofilēta ūdeņraža pārvades infrastruktūra un uzglabāšanas kompleksi, kā arī elektrolīzeru kompleksi. Lai Savienības vajadzībām izveidotu ūdeņraža pamattīklu, ūdeņraža pārvades un uzglabāšanas infrastruktūra būtu jāiekļauj arī Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānā, kas ļaus vispusīgi un saskaņoti novērtēt izmaksas un ieguvumus energosistēmas griezumā, tostarp devumu sektora integrācijā un dekarbonizācijā.

| (17) | Turklāt, lai atbalstītu investīcijas, kas gāzes tīklā integrē dažādas mazoglekļa un jo īpaši atjaunīgās gāzes, piemēram, biogāzi, biometānu un ūdeņradi un palīdz pārvaldīt no tā izrietošo sarežģītāko sistēmu, izmantojot inovatīvas digitālās tehnoloģijas, būtu jāizveido jauna viedo gāzes tīklu infrastruktūras kategorija. |
| --- | --- |

(17)

Turklāt, lai atbalstītu investīcijas, kas gāzes tīklā integrē dažādas mazoglekļa un jo īpaši atjaunīgās gāzes, piemēram, biogāzi, biometānu un ūdeņradi un palīdz pārvaldīt no tā izrietošo sarežģītāko sistēmu, izmantojot inovatīvas digitālās tehnoloģijas, būtu jāizveido jauna viedo gāzes tīklu infrastruktūras kategorija.

| (18) | Izvirzot mērķi vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, tiek pieņemts, ka joprojām būs rūpnieciski procesi, kas emitē oglekļa dioksīdu. Šādu oglekļa dioksīdu uzskata par nenovēršamu, ja no tā ražošanas nav iespējams izvairīties, neraugoties uz optimizāciju, piemēram, izmantojot energoefektivitāti vai elektrifikāciju un integrējot atjaunojamos energoresursus. Pieņemamu alternatīvu trūkuma gadījumā oglekļa dioksīda infrastruktūras attīstīšanai vajadzētu novest pie ievērojama citādi nenovēršamo neto emisiju samazinājuma. Oglekļa dioksīda uztveršanu reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (12) attiecībā uz oglekļa dioksīda plūsmas uztveršanu no iekārtām, uz ko attiecas minētā direktīva, un attiecībā uz ģeoloģisko uzglabāšanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/31/EK (13). |
| --- | --- |

(18)

Izvirzot mērķi vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, tiek pieņemts, ka joprojām būs rūpnieciski procesi, kas emitē oglekļa dioksīdu. Šādu oglekļa dioksīdu uzskata par nenovēršamu, ja no tā ražošanas nav iespējams izvairīties, neraugoties uz optimizāciju, piemēram, izmantojot energoefektivitāti vai elektrifikāciju un integrējot atjaunojamos energoresursus. Pieņemamu alternatīvu trūkuma gadījumā oglekļa dioksīda infrastruktūras attīstīšanai vajadzētu novest pie ievērojama citādi nenovēršamo neto emisiju samazinājuma. Oglekļa dioksīda uztveršanu reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (12) attiecībā uz oglekļa dioksīda plūsmas uztveršanu no iekārtām, uz ko attiecas minētā direktīva, un attiecībā uz ģeoloģisko uzglabāšanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/31/EK (13).

| (19) | Regulā (ES) Nr. 347/2013 bija noteikts, ka Savienības kopīgu interešu projektu saraksta izstrādes procesā kopīgu interešu kandidātprojektam ir jāpierāda, ka tas sniedz būtisku devumu vismaz vienā no kritērijiem, kurš varētu būt, bet ne obligāti, ilgtspēja. Minētā prasība atbilstīgi tā laika iekšējā enerģijas tirgus specifiskajām vajadzībām ļāva izstrādāt kopīgu interešu projektus, kas pievērsās tikai piegādes drošības riskiem, pat tad, ja netika pierādīts to devums ilgtspējas ziņā. Tomēr, ņemot vērā to, kā ir mainījušās Savienības infrastruktūras vajadzības, un ņemot vērā dekarbonizācijas mērķus un Eiropadomes 2020. gada 21. jūlijā pieņemtos secinājumus, atbilstīgi kuriem Savienības izdevumiem vajadzētu būt saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem un Eiropas zaļā kursa principu “nekaitēt”, lai nodrošinātu, ka Eiropas enerģētikas tīklu rīcībpolitika ir saskaņota ar Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un 2050. gada klimatneitralitātes mērķiem, būtu jānovērtē ilgtspēja, kas attiecīgā gadījumā var nozīmēt atjaunīgo energoresursu integrēšanu tīklā vai siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, ņemot vērā katras dalībvalsts specifiskos centienus sasniegt klimatneitralitātes mērķi. Oglekļa dioksīda transportēšanas tīklu ilgtspēja ir atkarīga no kopējiem paredzamajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem projekta dzīves ciklā un tā, vai pastāv alternatīvi tehnoloģiski risinājumi, ar ko sasniegt oglekļa dioksīda samazinājumu tādā apjomā. |
| --- | --- |

(19)

Regulā (ES) Nr. 347/2013 bija noteikts, ka Savienības kopīgu interešu projektu saraksta izstrādes procesā kopīgu interešu kandidātprojektam ir jāpierāda, ka tas sniedz būtisku devumu vismaz vienā no kritērijiem, kurš varētu būt, bet ne obligāti, ilgtspēja. Minētā prasība atbilstīgi tā laika iekšējā enerģijas tirgus specifiskajām vajadzībām ļāva izstrādāt kopīgu interešu projektus, kas pievērsās tikai piegādes drošības riskiem, pat tad, ja netika pierādīts to devums ilgtspējas ziņā. Tomēr, ņemot vērā to, kā ir mainījušās Savienības infrastruktūras vajadzības, un ņemot vērā dekarbonizācijas mērķus un Eiropadomes 2020. gada 21. jūlijā pieņemtos secinājumus, atbilstīgi kuriem Savienības izdevumiem vajadzētu būt saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem un Eiropas zaļā kursa principu “nekaitēt”, lai nodrošinātu, ka Eiropas enerģētikas tīklu rīcībpolitika ir saskaņota ar Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un 2050. gada klimatneitralitātes mērķiem, būtu jānovērtē ilgtspēja, kas attiecīgā gadījumā var nozīmēt atjaunīgo energoresursu integrēšanu tīklā vai siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, ņemot vērā katras dalībvalsts specifiskos centienus sasniegt klimatneitralitātes mērķi. Oglekļa dioksīda transportēšanas tīklu ilgtspēja ir atkarīga no kopējiem paredzamajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem projekta dzīves ciklā un tā, vai pastāv alternatīvi tehnoloģiski risinājumi, ar ko sasniegt oglekļa dioksīda samazinājumu tādā apjomā.

| (20) | Savienībai būtu jāsekmē infrastruktūras projekti, kas Savienības energotīklus savieno ar trešo valstu tīkliem un ir savstarpēji izdevīgi un nepieciešami enerģētikas pārkārtošanai un klimata mērķrādītāju sasniegšanai un turklāt atbilst šajā regulā noteikto attiecīgo infrastruktūras kategoriju konkrētajiem kritērijiem; tie it sevišķi ir projekti ar kaimiņvalstīm un valstīm, ar kurām Savienība ir iedibinājusi īpašu sadarbību enerģētikas jomā. Tāpēc šīs regulas darbības jomā būtu jāiekļauj savstarpēju interešu projekti, ja tie ir ilgtspējīgi un ir iespējams pierādīt būtiskus neto sociālekonomiskus ieguvumus Savienības līmenī un vismaz vienai trešai valstij. Šādiem projektiem vajadzētu būt atbilstīgiem iekļaušanai Savienības kopīgu interešu projektu un savstarpēju interešu projektu sarakstā (“Savienības saraksts”) ar noteikumu, ka minētajam rīcībpolitikas satvaram ir augsts konverģences līmenis un tā atbalstam ir izveidoti izpildes mehānismi, un tam būtu jāpierāda ieguldījums Savienības un trešo valstu vispārējo enerģētikas un klimata politikas mērķu sasniegšanā piegādes drošības un dekarbonizācijas ziņā.
  Attiecībā uz Eiropas Ekonomikas zonas vai Enerģētikas kopienas līgumslēdzējām pusēm būtu jāpieņem, ka tajās pastāv augsts rīcībpolitikas satvara konverģences līmenis vai arī attiecībā uz citām trešām valstīm to var pierādīt ar divpusējiem nolīgumiem, kuros ir iekļauti attiecīgie noteikumi par klimata un enerģētikas politikas mērķiem dekarbonizācijas jomā un kurus ar Komisijas atbalstu turpmāk novērtē attiecīgā reģionālā grupa. Turklāt trešai valstij, ar kuru Savienība sadarbojas savstarpēju interešu projektu izstrādē, būtu jāsekmē līdzīgs paātrinātas īstenošanas grafiks un citi rīcībpolitiku atbalstoši pasākumi, kas noteikti šajā regulā. Tādēļ savstarpēju interešu projektiem būtu jāpiemēro tāda pati kārtība kā kopīgu interešu projektiem, un, ja vien nav noteikts citādi, visi noteikumi, kas attiecas uz kopīgu interešu projektiem, būtu jāattiecina arī uz savstarpēju interešu projektiem. Būtiski neto sociālekonomiskie ieguvumi Savienības līmenī būtu jāsaprot kā sadarbspējas un iekšējā tirgus darbības uzlabošana, kas aptver vairāk par vienu dalībvalsti. Attiecībā uz projektiem oglekļa dioksīda uzglabāšanai atbalsttiesīgiem vajadzētu būt tikai tiem projektiem, kas nepieciešami, lai varētu īstenot oglekļa dioksīda pārrobežu transportēšanu un uzglabāšanu, ar noteikumu, ka standarti un aizsardzības pasākumi, kas novērš jebkādu noplūdi un attiecas uz klimatu, cilvēku veselību un ekosistēmām attiecībā uz oglekļa dioksīda pastāvīgas uzglabāšanas drošību un efektivitāti, ir vismaz tādi paši kā Savienībā. Būtu jāpieņem, ka Eiropas Ekonomikas zonā minētie standarti un aizsardzības pasākumi tiek īstenoti. |
| --- | --- |

(20)

Savienībai būtu jāsekmē infrastruktūras projekti, kas Savienības energotīklus savieno ar trešo valstu tīkliem un ir savstarpēji izdevīgi un nepieciešami enerģētikas pārkārtošanai un klimata mērķrādītāju sasniegšanai un turklāt atbilst šajā regulā noteikto attiecīgo infrastruktūras kategoriju konkrētajiem kritērijiem; tie it sevišķi ir projekti ar kaimiņvalstīm un valstīm, ar kurām Savienība ir iedibinājusi īpašu sadarbību enerģētikas jomā. Tāpēc šīs regulas darbības jomā būtu jāiekļauj savstarpēju interešu projekti, ja tie ir ilgtspējīgi un ir iespējams pierādīt būtiskus neto sociālekonomiskus ieguvumus Savienības līmenī un vismaz vienai trešai valstij. Šādiem projektiem vajadzētu būt atbilstīgiem iekļaušanai Savienības kopīgu interešu projektu un savstarpēju interešu projektu sarakstā (“Savienības saraksts”) ar noteikumu, ka minētajam rīcībpolitikas satvaram ir augsts konverģences līmenis un tā atbalstam ir izveidoti izpildes mehānismi, un tam būtu jāpierāda ieguldījums Savienības un trešo valstu vispārējo enerģētikas un klimata politikas mērķu sasniegšanā piegādes drošības un dekarbonizācijas ziņā.

Attiecībā uz Eiropas Ekonomikas zonas vai Enerģētikas kopienas līgumslēdzējām pusēm būtu jāpieņem, ka tajās pastāv augsts rīcībpolitikas satvara konverģences līmenis vai arī attiecībā uz citām trešām valstīm to var pierādīt ar divpusējiem nolīgumiem, kuros ir iekļauti attiecīgie noteikumi par klimata un enerģētikas politikas mērķiem dekarbonizācijas jomā un kurus ar Komisijas atbalstu turpmāk novērtē attiecīgā reģionālā grupa. Turklāt trešai valstij, ar kuru Savienība sadarbojas savstarpēju interešu projektu izstrādē, būtu jāsekmē līdzīgs paātrinātas īstenošanas grafiks un citi rīcībpolitiku atbalstoši pasākumi, kas noteikti šajā regulā. Tādēļ savstarpēju interešu projektiem būtu jāpiemēro tāda pati kārtība kā kopīgu interešu projektiem, un, ja vien nav noteikts citādi, visi noteikumi, kas attiecas uz kopīgu interešu projektiem, būtu jāattiecina arī uz savstarpēju interešu projektiem. Būtiski neto sociālekonomiskie ieguvumi Savienības līmenī būtu jāsaprot kā sadarbspējas un iekšējā tirgus darbības uzlabošana, kas aptver vairāk par vienu dalībvalsti. Attiecībā uz projektiem oglekļa dioksīda uzglabāšanai atbalsttiesīgiem vajadzētu būt tikai tiem projektiem, kas nepieciešami, lai varētu īstenot oglekļa dioksīda pārrobežu transportēšanu un uzglabāšanu, ar noteikumu, ka standarti un aizsardzības pasākumi, kas novērš jebkādu noplūdi un attiecas uz klimatu, cilvēku veselību un ekosistēmām attiecībā uz oglekļa dioksīda pastāvīgas uzglabāšanas drošību un efektivitāti, ir vismaz tādi paši kā Savienībā. Būtu jāpieņem, ka Eiropas Ekonomikas zonā minētie standarti un aizsardzības pasākumi tiek īstenoti.

| (21) | Savstarpēju interešu projekti būtu jāuzskata par papildu instrumentu, lai paplašinātu šīs regulas darbības jomu, attiecinot to arī uz trešām valstīm, nevis tikai tiem kopīgu interešu projektiem, kas palīdz īstenot energoinfrastruktūras prioritāro koridoru vai jomu, kā noteikts I pielikumā. Tāpēc, ja projekts ar trešo valsti veicina kāda energoinfrastruktūras prioritārā koridora vai jomas īstenošanu, vajadzētu būt tiesībām to pieteikt kopīgu interešu projekta statusam saskaņā ar šo regulu. Saskaņā ar to pašu principu elektroenerģijas starpsavienojumu projektus ar trešām valstīm, kuri ir sasnieguši saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 noteikto kopīgu interešu projekta statusa līmeni, var tikt atlasīti kā kopīgu interešu projekti, ar noteikumu, ka tie iziet atlases procesu un atbilst kopīgu interešu projektu kritērijiem. |
| --- | --- |

(21)

Savstarpēju interešu projekti būtu jāuzskata par papildu instrumentu, lai paplašinātu šīs regulas darbības jomu, attiecinot to arī uz trešām valstīm, nevis tikai tiem kopīgu interešu projektiem, kas palīdz īstenot energoinfrastruktūras prioritāro koridoru vai jomu, kā noteikts I pielikumā. Tāpēc, ja projekts ar trešo valsti veicina kāda energoinfrastruktūras prioritārā koridora vai jomas īstenošanu, vajadzētu būt tiesībām to pieteikt kopīgu interešu projekta statusam saskaņā ar šo regulu. Saskaņā ar to pašu principu elektroenerģijas starpsavienojumu projektus ar trešām valstīm, kuri ir sasnieguši saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 noteikto kopīgu interešu projekta statusa līmeni, var tikt atlasīti kā kopīgu interešu projekti, ar noteikumu, ka tie iziet atlases procesu un atbilst kopīgu interešu projektu kritērijiem.

| (22) | Turklāt, lai sasniegtu 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, Savienībai ir ievērojami jākāpina atjaunīgās elektroenerģijas ražošana. Lai elektrotīklā integrētu būtiski lielākus saražotās atjaunīgās elektroenerģijas apjomus, ļoti svarīgas ir esošās elektroenerģijas pārvades un uzkrāšanas infrastruktūras kategorijas. Turklāt minētajā sakarā ir jākāpina investīcijas atkrastes atjaunīgajā enerģijā, lai panāktu, ka atkrastes vējturbīnas, kas uzstādītas atbilstīgi Komisijas atkrastes atjaunīgās enerģijas stratēģijai, kura izklāstīta Komisijas 2020. gada 19. novembra paziņojumā “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā”, saražotu vismaz 300 GW elektroenerģijas. Minētajā stratēģijā ir paredzētas radiālas saiknes starp jaunām atkrastes vēja enerģijas ražošanas jaudām, kā arī hibrīdi integrētie projekti. Būtu jāpievēršas arī atkrastes un sauszemes elektrotīklu ilgtermiņa plānošanas un attīstības koordinēšanai. Jo īpaši atkrastes infrastruktūras plānošanā būtu jāatsakās no pieejas, ka katrs projekts tiek apskatīts atsevišķi, un jāpāriet uz koordinētu visaptverošu pieeju, ar kuru tiek nodrošināta integrēta atkrastes energotīklu ilgtspējīga attīstība saskaņā ar katra jūras baseina atkrastes atjaunīgo energoresursu potenciālu, vides aizsardzību un citiem jūras izmantošanas veidiem. Vajadzētu būt pieejai, kuras pamatā ir dalībvalstu brīvprātīga sadarbība. Dalībvalstīm arī turpmāk vajadzētu būt atbildīgām par tādu kopīgu interešu projektu apstiprināšanu, kas saistīti ar to teritoriju un saistītajām izmaksām. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt, lai sasniegtu 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, Savienībai ir ievērojami jākāpina atjaunīgās elektroenerģijas ražošana. Lai elektrotīklā integrētu būtiski lielākus saražotās atjaunīgās elektroenerģijas apjomus, ļoti svarīgas ir esošās elektroenerģijas pārvades un uzkrāšanas infrastruktūras kategorijas. Turklāt minētajā sakarā ir jākāpina investīcijas atkrastes atjaunīgajā enerģijā, lai panāktu, ka atkrastes vējturbīnas, kas uzstādītas atbilstīgi Komisijas atkrastes atjaunīgās enerģijas stratēģijai, kura izklāstīta Komisijas 2020. gada 19. novembra paziņojumā “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā”, saražotu vismaz 300 GW elektroenerģijas. Minētajā stratēģijā ir paredzētas radiālas saiknes starp jaunām atkrastes vēja enerģijas ražošanas jaudām, kā arī hibrīdi integrētie projekti. Būtu jāpievēršas arī atkrastes un sauszemes elektrotīklu ilgtermiņa plānošanas un attīstības koordinēšanai. Jo īpaši atkrastes infrastruktūras plānošanā būtu jāatsakās no pieejas, ka katrs projekts tiek apskatīts atsevišķi, un jāpāriet uz koordinētu visaptverošu pieeju, ar kuru tiek nodrošināta integrēta atkrastes energotīklu ilgtspējīga attīstība saskaņā ar katra jūras baseina atkrastes atjaunīgo energoresursu potenciālu, vides aizsardzību un citiem jūras izmantošanas veidiem. Vajadzētu būt pieejai, kuras pamatā ir dalībvalstu brīvprātīga sadarbība. Dalībvalstīm arī turpmāk vajadzētu būt atbildīgām par tādu kopīgu interešu projektu apstiprināšanu, kas saistīti ar to teritoriju un saistītajām izmaksām.

| (23) | Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāspēj novērtēt ieguvumus un izmaksas, ko rada atjaunīgās enerģijas pārvadei izveidotie prioritārie atkrastes energotīklu koridori, un prioritāro atkrastes energotīklu koridoru līmenī veikt iepriekšēju izmaksu dalīšanas analīzi, kas ļautu likt pamatu kopīgām politiskām saistībām attiecībā uz atkrastes atjaunīgās enerģijas attīstīšanu. Komisijai kopā ar dalībvalstīm un attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem (PSO) un valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāizstrādā norādes par konkrētiem izmaksu un ieguvumu un izmaksu dalīšanas aspektiem saistībā ar integrēto atkrastes tīkla attīstības plānu izvēršanu, kam būtu jāļauj dalībvalstīm veikt pienācīgu novērtējumu. |
| --- | --- |

(23)

Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāspēj novērtēt ieguvumus un izmaksas, ko rada atjaunīgās enerģijas pārvadei izveidotie prioritārie atkrastes energotīklu koridori, un prioritāro atkrastes energotīklu koridoru līmenī veikt iepriekšēju izmaksu dalīšanas analīzi, kas ļautu likt pamatu kopīgām politiskām saistībām attiecībā uz atkrastes atjaunīgās enerģijas attīstīšanu. Komisijai kopā ar dalībvalstīm un attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem (PSO) un valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāizstrādā norādes par konkrētiem izmaksu un ieguvumu un izmaksu dalīšanas aspektiem saistībā ar integrēto atkrastes tīkla attīstības plānu izvēršanu, kam būtu jāļauj dalībvalstīm veikt pienācīgu novērtējumu.

| (24) | Ir pierādījies, ka Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāna process ir iedarbīgs instruments, uz kura pamata apzināt kopīgu interešu projektus elektroenerģijas un gāzes kategorijās. Tomēr, lai gan elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam (ENTSO-E), gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam (ENTSO-G) un PSO šajā procesā ir svarīga loma, lielāku uzticību procesam dotu rūpīgāka pārbaude, jo īpaši attiecībā uz nākotnes scenāriju noteikšanu, ilgtermiņa infrastruktūras nepilnību un nepietiekamības apzināšanu un atsevišķu projektu novērtēšanu. Tāpēc, ņemot vērā vajadzību pēc neatkarīgas validācijas, lielāku lomu šajā procesā, arī Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānu izstrādes procesā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (EK) Nr. 715/2009 (14) un (ES) 2019/943 (15), būtu jāieņem Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (“Aģentūra”) un Komisijai. Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāna process būtu jāatbalsta ar objektīvu, zinātniski pamatotu ieguldījumu, ko sniedz neatkarīga zinātniska struktūra, piemēram, Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos, un tas būtu jāorganizē visefektīvākajā veidā. |
| --- | --- |

(24)

Ir pierādījies, ka Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāna process ir iedarbīgs instruments, uz kura pamata apzināt kopīgu interešu projektus elektroenerģijas un gāzes kategorijās. Tomēr, lai gan elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam (ENTSO-E), gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam (ENTSO-G) un PSO šajā procesā ir svarīga loma, lielāku uzticību procesam dotu rūpīgāka pārbaude, jo īpaši attiecībā uz nākotnes scenāriju noteikšanu, ilgtermiņa infrastruktūras nepilnību un nepietiekamības apzināšanu un atsevišķu projektu novērtēšanu. Tāpēc, ņemot vērā vajadzību pēc neatkarīgas validācijas, lielāku lomu šajā procesā, arī Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānu izstrādes procesā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (EK) Nr. 715/2009 (14) un (ES) 2019/943 (15), būtu jāieņem Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (“Aģentūra”) un Komisijai. Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāna process būtu jāatbalsta ar objektīvu, zinātniski pamatotu ieguldījumu, ko sniedz neatkarīga zinātniska struktūra, piemēram, Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos, un tas būtu jāorganizē visefektīvākajā veidā.

| (25) | Veicot savus uzdevumus pirms Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānu pieņemšanas, ENTSO-E un ENTSO-G būtu jāīsteno plašs apspriešanās process, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas. Apspriešanai vajadzētu būt atklātai un pārredzamai, un tā būtu jāorganizē savlaicīgi, lai, sagatavojot Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānu galvenos posmus, piemēram, saistībā ar scenāriju izstrādi, infrastruktūras nepilnību noteikšanu un izmaksu un ieguvumu analīzes metodiku projektu novērtēšanai, ieinteresētās personas varētu sniegt atsauksmes. ENTSO-E un ENTSO-G būtu pienācīgi jāņem vērā apspriešanās laikā no ieinteresētajām personām saņemtais ieguldījums un jāpaskaidro, kā tie ir ņēmuši vērā minēto ieguldījumu. |
| --- | --- |

(25)

Veicot savus uzdevumus pirms Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānu pieņemšanas, ENTSO-E un ENTSO-G būtu jāīsteno plašs apspriešanās process, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas. Apspriešanai vajadzētu būt atklātai un pārredzamai, un tā būtu jāorganizē savlaicīgi, lai, sagatavojot Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānu galvenos posmus, piemēram, saistībā ar scenāriju izstrādi, infrastruktūras nepilnību noteikšanu un izmaksu un ieguvumu analīzes metodiku projektu novērtēšanai, ieinteresētās personas varētu sniegt atsauksmes. ENTSO-E un ENTSO-G būtu pienācīgi jāņem vērā apspriešanās laikā no ieinteresētajām personām saņemtais ieguldījums un jāpaskaidro, kā tie ir ņēmuši vērā minēto ieguldījumu.

| (26) | Atbilstīgi 2020. gada Energoinfrastruktūras foruma secinājumiem ir jānodrošina, ka, plānojot visu sauszemes un atkrastes, pārvades un sadales infrastruktūru, visas attiecīgās sektori, piemēram, gāze, elektroenerģija un transports, tiek aplūkotas integrēti. Lai izpildītu Parīzes nolīguma mērķus, sasniegtu Savienības 2030. gada klimata mērķus un 2040. gada atkrastes enerģijas attīstības mērķus un būtu saskaņā ar Savienības mērķi vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, Eiropas enerģētikas tīklu satvaram būtu jābalstās uz viedāku, integrētāku, ilgtermiņa un optimizētu “vienas energosistēmas” skatījumu, ieviešot satvaru, kas ļauj labāk koordinēt infrastruktūras plānošanu dažādās nozarēs un rada iespēju optimāli integrēt dažādus savienošanas risinājumus, kuri ietver dažādu infrastruktūru dažādus tīkla elementus. Tas būtu jānodrošina, izstrādājot pakāpeniski integrētu modeli, kas ļauj saskaņot dažādu sektoru atsevišķās metodikas, pamatojoties uz kopīgiem pieņēmumiem, un atspoguļo savstarpējo atkarību. |
| --- | --- |

(26)

Atbilstīgi 2020. gada Energoinfrastruktūras foruma secinājumiem ir jānodrošina, ka, plānojot visu sauszemes un atkrastes, pārvades un sadales infrastruktūru, visas attiecīgās sektori, piemēram, gāze, elektroenerģija un transports, tiek aplūkotas integrēti. Lai izpildītu Parīzes nolīguma mērķus, sasniegtu Savienības 2030. gada klimata mērķus un 2040. gada atkrastes enerģijas attīstības mērķus un būtu saskaņā ar Savienības mērķi vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, Eiropas enerģētikas tīklu satvaram būtu jābalstās uz viedāku, integrētāku, ilgtermiņa un optimizētu “vienas energosistēmas” skatījumu, ieviešot satvaru, kas ļauj labāk koordinēt infrastruktūras plānošanu dažādās nozarēs un rada iespēju optimāli integrēt dažādus savienošanas risinājumus, kuri ietver dažādu infrastruktūru dažādus tīkla elementus. Tas būtu jānodrošina, izstrādājot pakāpeniski integrētu modeli, kas ļauj saskaņot dažādu sektoru atsevišķās metodikas, pamatojoties uz kopīgiem pieņēmumiem, un atspoguļo savstarpējo atkarību.

| (27) | Ir svarīgi nodrošināt, ka kopīgu interešu projekta statuss var tikt piešķirts tikai tiem infrastruktūras projektiem, kuriem nav saprātīgu alternatīvu risinājumu. Minētajā nolūkā princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu jāņem vērā infrastruktūras nepilnību apzināšanas ziņojumā, kas izstrādāts saskaņā ar šo regulu, un reģionālo grupu darbā, veidojot Savienības sarakstā ierosināto projektu reģionālos sarakstus. Saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu jāapsver visas atbilstīgās alternatīvas jaunai infrastruktūrai, lai nodrošinātu nākotnes infrastruktūras vajadzības, kas varētu palīdzēt identificēt infrastruktūras nepilnības.
  Reģionālajām grupām ar valsts regulatīvo iestāžu palīdzību būtu jāapsver infrastruktūras nepilnību novērtējuma pieņēmumi un rezultāti, kas izstrādāti saskaņā ar šo regulu, un jānodrošina, ka kopīgu interešu projektu atlases procesā tiek pilnībā atspoguļots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Turklāt projektu īstenošanas laikā projektu virzītājiem būtu jāziņo par atbilstību vides tiesību aktiem un jāpierāda, ka projekti “nenodara būtisku kaitējumu” videi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (16) 17. panta nozīmē. Attiecībā uz esošajiem kopīgu interešu projektiem, kas ir sasnieguši pietiekamu brieduma pakāpi, iepriekš minētais tiks ņemts vērā, kad reģionālās grupas atlasīs projektus nākamajam Savienības sarakstam. |
| --- | --- |

(27)

Ir svarīgi nodrošināt, ka kopīgu interešu projekta statuss var tikt piešķirts tikai tiem infrastruktūras projektiem, kuriem nav saprātīgu alternatīvu risinājumu. Minētajā nolūkā princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu jāņem vērā infrastruktūras nepilnību apzināšanas ziņojumā, kas izstrādāts saskaņā ar šo regulu, un reģionālo grupu darbā, veidojot Savienības sarakstā ierosināto projektu reģionālos sarakstus. Saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu jāapsver visas atbilstīgās alternatīvas jaunai infrastruktūrai, lai nodrošinātu nākotnes infrastruktūras vajadzības, kas varētu palīdzēt identificēt infrastruktūras nepilnības.

Reģionālajām grupām ar valsts regulatīvo iestāžu palīdzību būtu jāapsver infrastruktūras nepilnību novērtējuma pieņēmumi un rezultāti, kas izstrādāti saskaņā ar šo regulu, un jānodrošina, ka kopīgu interešu projektu atlases procesā tiek pilnībā atspoguļots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Turklāt projektu īstenošanas laikā projektu virzītājiem būtu jāziņo par atbilstību vides tiesību aktiem un jāpierāda, ka projekti “nenodara būtisku kaitējumu” videi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (16) 17. panta nozīmē. Attiecībā uz esošajiem kopīgu interešu projektiem, kas ir sasnieguši pietiekamu brieduma pakāpi, iepriekš minētais tiks ņemts vērā, kad reģionālās grupas atlasīs projektus nākamajam Savienības sarakstam.

| (28) | Lai nodrošinātu sprieguma un frekvences stabilitāti, īpaša uzmanība būtu jāpievērš Eiropas elektroenerģijas tīkla stabilitātei šā brīža mainīgajos apstākļos, jo īpaši ņemot vērā augošo elastības variantu, piemēram, ilgtspējīgas enerģijas uzkrāšanas, un atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvaru. Īpaša prioritāte būtu jāpiešķir centieniem uzturēt un nodrošināt apmierinošu plānotās mazoglekļa enerģijas ražošanas līmeni, lai nodrošinātu piegādes drošību iedzīvotājiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(28)

Lai nodrošinātu sprieguma un frekvences stabilitāti, īpaša uzmanība būtu jāpievērš Eiropas elektroenerģijas tīkla stabilitātei šā brīža mainīgajos apstākļos, jo īpaši ņemot vērā augošo elastības variantu, piemēram, ilgtspējīgas enerģijas uzkrāšanas, un atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvaru. Īpaša prioritāte būtu jāpiešķir centieniem uzturēt un nodrošināt apmierinošu plānotās mazoglekļa enerģijas ražošanas līmeni, lai nodrošinātu piegādes drošību iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

| (29) | Pēc intensīvām apspriedēm ar visām dalībvalstīm un ieinteresētajām personām Komisija ir apzinājusi 14 Eiropas energoinfrastruktūras prioritātes, kuru īstenošana ir būtiska, lai sasniegtu 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi. Minētās prioritātes aptver dažādus ģeogrāfiskos reģionus vai tematiku tādās jomās kā elektroenerģijas pārvade un uzkrāšana, atjaunīgās enerģijas atkrastes energotīkli, ūdeņraža pārvade un uzkrāšana, elektrolīzeri, viedie gāzes tīkli, viedie elektrotīkli un oglekļa dioksīda transportēšana un uzglabāšana. |
| --- | --- |

(29)

Pēc intensīvām apspriedēm ar visām dalībvalstīm un ieinteresētajām personām Komisija ir apzinājusi 14 Eiropas energoinfrastruktūras prioritātes, kuru īstenošana ir būtiska, lai sasniegtu 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi. Minētās prioritātes aptver dažādus ģeogrāfiskos reģionus vai tematiku tādās jomās kā elektroenerģijas pārvade un uzkrāšana, atjaunīgās enerģijas atkrastes energotīkli, ūdeņraža pārvade un uzkrāšana, elektrolīzeri, viedie gāzes tīkli, viedie elektrotīkli un oglekļa dioksīda transportēšana un uzglabāšana.

| (30) | Ņemot vērā kopīgu interešu projektu devumu enerģētikas rīcībpolitikas mērķu sasniegšanā, tiem būtu jāatbilst kopīgiem, pārredzamiem un objektīviem kritērijiem. Lai elektroenerģijas un ūdeņraža projektus varētu iekļaut Savienības sarakstos, tiem jābūt jaunākā pieejamā Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāna daļai. Tā kā ūdeņraža infrastruktūra Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānā pašlaik nav iekļauta, minētā prasība ūdeņraža projektiem būtu jāpiemēro tikai no 2024. gada 1. janvāra attiecībā uz otro Savienības sarakstu, kas tiks izstrādāts saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā kopīgu interešu projektu devumu enerģētikas rīcībpolitikas mērķu sasniegšanā, tiem būtu jāatbilst kopīgiem, pārredzamiem un objektīviem kritērijiem. Lai elektroenerģijas un ūdeņraža projektus varētu iekļaut Savienības sarakstos, tiem jābūt jaunākā pieejamā Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāna daļai. Tā kā ūdeņraža infrastruktūra Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānā pašlaik nav iekļauta, minētā prasība ūdeņraža projektiem būtu jāpiemēro tikai no 2024. gada 1. janvāra attiecībā uz otro Savienības sarakstu, kas tiks izstrādāts saskaņā ar šo regulu.

| (31) | Kopīgu interešu projektu ierosināšanai un izskatīšanai būtu jāizveido reģionālās grupas, un to rezultātā tiktu sagatavoti reģionālie kopīgu interešu projektu saraksti. Lai nodrošinātu plašu konsensu, minētajām reģionālajām grupām būtu jānodrošina cieša sadarbība starp dalībvalstīm, valsts regulatīvajām iestādēm, projektu virzītājiem un relevantajām ieinteresētajām personām. Minētās sadarbības kontekstā valsts regulatīvajām iestādēm vajadzības gadījumā reģionālās grupas būtu jākonsultē, cita starpā par ierosināto projektu regulatīvo aspektu īstenojamību un par regulatīvās apstiprināšanas ierosinātā grafika īstenojamību. |
| --- | --- |

(31)

Kopīgu interešu projektu ierosināšanai un izskatīšanai būtu jāizveido reģionālās grupas, un to rezultātā tiktu sagatavoti reģionālie kopīgu interešu projektu saraksti. Lai nodrošinātu plašu konsensu, minētajām reģionālajām grupām būtu jānodrošina cieša sadarbība starp dalībvalstīm, valsts regulatīvajām iestādēm, projektu virzītājiem un relevantajām ieinteresētajām personām. Minētās sadarbības kontekstā valsts regulatīvajām iestādēm vajadzības gadījumā reģionālās grupas būtu jākonsultē, cita starpā par ierosināto projektu regulatīvo aspektu īstenojamību un par regulatīvās apstiprināšanas ierosinātā grafika īstenojamību.

| (32) | Lai palielinātu šā procesa efektivitāti, būtu jāstiprina un vēl vairāk jāsekmē reģionālo grupu sadarbība. Ir svarīgi, lai Komisijai būtu svarīga loma minētās sadarbības veicināšanā, ņemot vērā jautājumu risināšanu saistībā ar projektu iespējamo ietekmi uz citām reģionālajām grupām. |
| --- | --- |

(32)

Lai palielinātu šā procesa efektivitāti, būtu jāstiprina un vēl vairāk jāsekmē reģionālo grupu sadarbība. Ir svarīgi, lai Komisijai būtu svarīga loma minētās sadarbības veicināšanā, ņemot vērā jautājumu risināšanu saistībā ar projektu iespējamo ietekmi uz citām reģionālajām grupām.

| (33) | Ik pēc diviem gadiem būtu jāsagatavo jauns Savienības saraksts. No katra nākamā Savienības saraksta būtu jāsvītro tie kopīgu interešu projekti, kas ir pabeigti vai vairs neatbilst šajā regulā noteiktajām prasībām. Šā iemesla dēļ esošajiem kopīgu interešu projektiem, kas iekļaujami nākamajā Savienības sarakstā, būtu jāpiemēro tāda pati atlases procedūra, ko reģionālo sarakstu un Savienības saraksta izveidē izmanto ierosinātajiem projektiem. Tomēr administratīvais slogs būtu pēc iespējas jāsamazina, piemēram, izmantojot iepriekš iesniegto informāciju un ņemot vērā projektu virzītāju gada ziņojumus. Tādēļ attiecībā uz esošajiem kopīgu interešu projektiem, kuros ir panākts būtisks progress, būtu jāveic racionalizēta iekļaušana Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānā. |
| --- | --- |

(33)

Ik pēc diviem gadiem būtu jāsagatavo jauns Savienības saraksts. No katra nākamā Savienības saraksta būtu jāsvītro tie kopīgu interešu projekti, kas ir pabeigti vai vairs neatbilst šajā regulā noteiktajām prasībām. Šā iemesla dēļ esošajiem kopīgu interešu projektiem, kas iekļaujami nākamajā Savienības sarakstā, būtu jāpiemēro tāda pati atlases procedūra, ko reģionālo sarakstu un Savienības saraksta izveidē izmanto ierosinātajiem projektiem. Tomēr administratīvais slogs būtu pēc iespējas jāsamazina, piemēram, izmantojot iepriekš iesniegto informāciju un ņemot vērā projektu virzītāju gada ziņojumus. Tādēļ attiecībā uz esošajiem kopīgu interešu projektiem, kuros ir panākts būtisks progress, būtu jāveic racionalizēta iekļaušana Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānā.

| (34) | Kopīgu interešu projekti būtu jāīsteno pēc iespējas ātrāk un tie būtu cieši jāuzrauga un jāizvērtē, vienlaikus pienācīgi ievērojot prasības ieinteresēto personu līdzdalībai un vides tiesību aktus un līdz minimumam samazinot administratīvo slogu, ko nes projektu virzītāji. Projektiem, kas sastopas ar sevišķām grūtībām vai kavējumiem, Komisijai vajadzētu iecelt Eiropas mēroga koordinatorus. Attiecībā uz minēto projektu atlasi nākamajiem Savienības sarakstiem, būtu jāņem vērā attiecīgo projektu īstenošanā panāktais progress, kā arī ar šo regulu saistīto pienākumu izpilde. |
| --- | --- |

(34)

Kopīgu interešu projekti būtu jāīsteno pēc iespējas ātrāk un tie būtu cieši jāuzrauga un jāizvērtē, vienlaikus pienācīgi ievērojot prasības ieinteresēto personu līdzdalībai un vides tiesību aktus un līdz minimumam samazinot administratīvo slogu, ko nes projektu virzītāji. Projektiem, kas sastopas ar sevišķām grūtībām vai kavējumiem, Komisijai vajadzētu iecelt Eiropas mēroga koordinatorus. Attiecībā uz minēto projektu atlasi nākamajiem Savienības sarakstiem, būtu jāņem vērā attiecīgo projektu īstenošanā panāktais progress, kā arī ar šo regulu saistīto pienākumu izpilde.

| (35) | Atļauju piešķiršanas procesam nebūtu jārada ar projekta lielumu vai sarežģītību nesamērīgu administratīvo slogu vai jāliek šķēršļi Eiropas tīklu attīstībai un piekļuvei tirgum. |
| --- | --- |

(35)

Atļauju piešķiršanas procesam nebūtu jārada ar projekta lielumu vai sarežģītību nesamērīgu administratīvo slogu vai jāliek šķēršļi Eiropas tīklu attīstībai un piekļuvei tirgum.

| (36) | Savienības kopīgu interešu projektu plānošana un īstenošana enerģētikas, transporta un telesakaru infrastruktūras jomā būtu jākoordinē tā, lai visur tur, kur tas ir iespējams no vispārējā ekonomiskā, tehniskā, vides, klimata vai telpiskās plānošanas viedokļa, tiktu izveidota sinerģija un lai pienācīga uzmanība tiktu pievērsta relevantajiem drošuma aspektiem. Tādējādi dažādo Eiropas tīklu plānošanā vajadzētu būt iespējai priekšroku dot transporta tīklu, sakaru tīklu un energotīklu integrācijai, lai nodrošinātu, ka tiek izmantota pēc iespējas mazāka zemes platība. Ir vajadzīgs kopīgs redzējums par energosistēmas integrāciju dažādajās nozarēs, vienlaikus, ja iespējams, gādājot, ka tiek izmantoti esošie vai agrāk lietotie maršruti, lai pēc iespējas samazinātu jebkādu negatīvu sociālo, ekonomisko, vidisko, klimatisko un finansiālo ietekmi. |
| --- | --- |

(36)

Savienības kopīgu interešu projektu plānošana un īstenošana enerģētikas, transporta un telesakaru infrastruktūras jomā būtu jākoordinē tā, lai visur tur, kur tas ir iespējams no vispārējā ekonomiskā, tehniskā, vides, klimata vai telpiskās plānošanas viedokļa, tiktu izveidota sinerģija un lai pienācīga uzmanība tiktu pievērsta relevantajiem drošuma aspektiem. Tādējādi dažādo Eiropas tīklu plānošanā vajadzētu būt iespējai priekšroku dot transporta tīklu, sakaru tīklu un energotīklu integrācijai, lai nodrošinātu, ka tiek izmantota pēc iespējas mazāka zemes platība. Ir vajadzīgs kopīgs redzējums par energosistēmas integrāciju dažādajās nozarēs, vienlaikus, ja iespējams, gādājot, ka tiek izmantoti esošie vai agrāk lietotie maršruti, lai pēc iespējas samazinātu jebkādu negatīvu sociālo, ekonomisko, vidisko, klimatisko un finansiālo ietekmi.

| (37) | Kopīgu interešu projektiem prioritārs statuss valsts līmenī būtu jāpiešķir tāpēc, lai nodrošinātu ātru administratīvo izskatīšanu un steidzamu izskatīšanu visās ar tiem saistītajās tiesas un strīdu izšķiršanas procedūrās. Kompetentajām iestādēm tie būtu jāuzskata par tādiem, kas atbilst sabiedrības interesēm. Sevišķi svarīgu sabiedrības interešu vārdā būtu jāatļauj projekti, kuriem ir negatīva ietekme uz vidi, ja ir izpildīti visi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (17) un Padomes Direktīvā 92/43/EEK (18) paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(37)

Kopīgu interešu projektiem prioritārs statuss valsts līmenī būtu jāpiešķir tāpēc, lai nodrošinātu ātru administratīvo izskatīšanu un steidzamu izskatīšanu visās ar tiem saistītajās tiesas un strīdu izšķiršanas procedūrās. Kompetentajām iestādēm tie būtu jāuzskata par tādiem, kas atbilst sabiedrības interesēm. Sevišķi svarīgu sabiedrības interešu vārdā būtu jāatļauj projekti, kuriem ir negatīva ietekme uz vidi, ja ir izpildīti visi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (17) un Padomes Direktīvā 92/43/EEK (18) paredzētie nosacījumi.

| (38) | Ir svarīgi, lai ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskā sabiedrība, tiktu informētas un uzklausītas nolūkā nodrošināt projektu panākumus un ierobežot pret tiem vērstos iebildumus. |
| --- | --- |

(38)

Ir svarīgi, lai ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskā sabiedrība, tiktu informētas un uzklausītas nolūkā nodrošināt projektu panākumus un ierobežot pret tiem vērstos iebildumus.

| (39) | Lai mazinātu sarežģītību, palielinātu efektivitāti un pārredzamību un palīdzētu uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm, vajadzētu būt kompetentajai iestādei vai iestādēm, kas integrē vai koordinē visus atļauju piešķiršanas procesus. |
| --- | --- |

(39)

Lai mazinātu sarežģītību, palielinātu efektivitāti un pārredzamību un palīdzētu uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm, vajadzētu būt kompetentajai iestādei vai iestādēm, kas integrē vai koordinē visus atļauju piešķiršanas procesus.

| (40) | Lai vienkāršotu un paātrinātu atļauju piešķiršanas procesu attiecībā uz atjaunīgās enerģijas atkrastes energotīkliem, būtu jāizraugās unikāli kontaktpunkti Savienības sarakstā esošajiem atkrastes pārrobežu projektiem, samazinot administratīvo slogu projektu izstrādātājiem, un unikālajiem kontaktpunktiem būtu jāsamazina sarežģītība, jāpalielina efektivitāte un jāpaātrina atļauju piešķiršanas process attiecībā uz atkrastes pārvades aktīviem, kas bieži šķērso daudzas jurisdikcijas. |
| --- | --- |

(40)

Lai vienkāršotu un paātrinātu atļauju piešķiršanas procesu attiecībā uz atjaunīgās enerģijas atkrastes energotīkliem, būtu jāizraugās unikāli kontaktpunkti Savienības sarakstā esošajiem atkrastes pārrobežu projektiem, samazinot administratīvo slogu projektu izstrādātājiem, un unikālajiem kontaktpunktiem būtu jāsamazina sarežģītība, jāpalielina efektivitāte un jāpaātrina atļauju piešķiršanas process attiecībā uz atkrastes pārvades aktīviem, kas bieži šķērso daudzas jurisdikcijas.

| (41) | Lai gan pastāv iedibināti standarti, kuri nodrošina sabiedrības līdzdalību tādu lēmumu pieņemšanā, kas skar vidi, un kuri ir pilnībā piemērojami kopīgu interešu projektiem, šajā regulā joprojām ir vajadzīgi papildu pasākumi, ar kuriem tiktu nodrošināti visaugstākie standarti attiecībā uz pārredzamību un sabiedrības līdzdalību visos relevantajos kopīgu interešu projektu atļauju piešķiršanas procesa jautājumos. Ja to jau regulē valsts noteikumi, kuri nodrošina tādus pašus vai augstākus standartus nekā šajā regulā, iepriekšēja apspriešanās pirms atļaujas piešķiršanas procedūras būtu jāuzskata par fakultatīvu un būtu jāizvairās no juridisko prasību dublēšanās. |
| --- | --- |

(41)

Lai gan pastāv iedibināti standarti, kuri nodrošina sabiedrības līdzdalību tādu lēmumu pieņemšanā, kas skar vidi, un kuri ir pilnībā piemērojami kopīgu interešu projektiem, šajā regulā joprojām ir vajadzīgi papildu pasākumi, ar kuriem tiktu nodrošināti visaugstākie standarti attiecībā uz pārredzamību un sabiedrības līdzdalību visos relevantajos kopīgu interešu projektu atļauju piešķiršanas procesa jautājumos. Ja to jau regulē valsts noteikumi, kuri nodrošina tādus pašus vai augstākus standartus nekā šajā regulā, iepriekšēja apspriešanās pirms atļaujas piešķiršanas procedūras būtu jāuzskata par fakultatīvu un būtu jāizvairās no juridisko prasību dublēšanās.

| (42) | Vidiskās un klimatiskās ietekmes novērtēšanā, arī pārrobežu kontekstā, galveno principu saskaņotība būtu jānodrošina ar to, ka tiek pareizi un koordinēti piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/42/EK (19) un 2011/92/ES (20), un attiecīgā gadījumā Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (21), kas parakstīta 1998. gada 25. jūnijā Orhūsā (“Orhūsas Konvencija”), un Konvencija par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (22), kas parakstīta 1991. gada 25. februārī Espo (“Espo konvencija”). Komisija ir izdevusi norādes, kuras dalībvalstīm palīdz noteikt piemērotus leģislatīvus un neleģislatīvus pasākumus ar mērķi racionalizēt energoinfrastruktūras ietekmes uz vidi novērtējuma procedūras un nodrošināt to ietekmes uz vidi novērtējuma procedūru saskanīgu piemērošanu, kas kopīgu interešu projektiem noteiktas Savienības tiesību aktos. Dalībvalstīm būtu jākoordinē kopīgu interešu projektu novērtēšana un, ja iespējams, jāsagatavo kopīgi novērtējumi. Dalībvalstis būtu jāmudina apmainīties ar paraugpraksi un informāciju par administratīvo spēju attīstīšanu atļauju piešķiršanas procesos. |
| --- | --- |

(42)

Vidiskās un klimatiskās ietekmes novērtēšanā, arī pārrobežu kontekstā, galveno principu saskaņotība būtu jānodrošina ar to, ka tiek pareizi un koordinēti piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/42/EK (19) un 2011/92/ES (20), un attiecīgā gadījumā Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (21), kas parakstīta 1998. gada 25. jūnijā Orhūsā (“Orhūsas Konvencija”), un Konvencija par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (22), kas parakstīta 1991. gada 25. februārī Espo (“Espo konvencija”). Komisija ir izdevusi norādes, kuras dalībvalstīm palīdz noteikt piemērotus leģislatīvus un neleģislatīvus pasākumus ar mērķi racionalizēt energoinfrastruktūras ietekmes uz vidi novērtējuma procedūras un nodrošināt to ietekmes uz vidi novērtējuma procedūru saskanīgu piemērošanu, kas kopīgu interešu projektiem noteiktas Savienības tiesību aktos. Dalībvalstīm būtu jākoordinē kopīgu interešu projektu novērtēšana un, ja iespējams, jāsagatavo kopīgi novērtējumi. Dalībvalstis būtu jāmudina apmainīties ar paraugpraksi un informāciju par administratīvo spēju attīstīšanu atļauju piešķiršanas procesos.

| (43) | Ir svarīgi racionalizēt un uzlabot atļauju piešķiršanas procesu, vienlaikus pēc iespējas ievērojot valstu kompetenci un procedūras jaunas energoinfrastruktūras būvniecībai, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritātes principu. Tā kā energoinfrastruktūras attīstība nedrīkst kavēties, atļauju piešķiršanas procesa vienkāršošanas ietvaros būtu jānosaka skaidrs termiņš, kurā attiecīgajām iestādēm jāpieņem lēmums par projekta būvniecību. Šādam termiņam būtu jāveicina efektīvāka procedūru definēšana un īstenošana, un tam nekādā ziņā nevajadzētu apdraudēt augstos vides aizsardzības standartus, ko paredz vides tiesību akti, un sabiedrības līdzdalību. Ar šo regulu būtu jānosaka maksimālie termiņi. Tomēr dalībvalstis var censties panākt īsākus termiņus, ja tas ir iespējams, un tas jo īpaši attiecas uz tādiem projektiem kā viedie tīkli, kuriem var nebūt vajadzības pēc sarežģīta atļauju piešķiršanas procesa, kā tas ir pārvades infrastruktūras gadījumā. Atbildība par termiņu ievērošanu būtu jāuzņemas kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(43)

Ir svarīgi racionalizēt un uzlabot atļauju piešķiršanas procesu, vienlaikus pēc iespējas ievērojot valstu kompetenci un procedūras jaunas energoinfrastruktūras būvniecībai, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritātes principu. Tā kā energoinfrastruktūras attīstība nedrīkst kavēties, atļauju piešķiršanas procesa vienkāršošanas ietvaros būtu jānosaka skaidrs termiņš, kurā attiecīgajām iestādēm jāpieņem lēmums par projekta būvniecību. Šādam termiņam būtu jāveicina efektīvāka procedūru definēšana un īstenošana, un tam nekādā ziņā nevajadzētu apdraudēt augstos vides aizsardzības standartus, ko paredz vides tiesību akti, un sabiedrības līdzdalību. Ar šo regulu būtu jānosaka maksimālie termiņi. Tomēr dalībvalstis var censties panākt īsākus termiņus, ja tas ir iespējams, un tas jo īpaši attiecas uz tādiem projektiem kā viedie tīkli, kuriem var nebūt vajadzības pēc sarežģīta atļauju piešķiršanas procesa, kā tas ir pārvades infrastruktūras gadījumā. Atbildība par termiņu ievērošanu būtu jāuzņemas kompetentajām iestādēm.

| (44) | Attiecīgā gadījumā dalībvalstīm būtu jāspēj visaptverošos lēmumos iekļaut lēmumus, kas pieņemti saistībā ar sarunām ar atsevišķiem zemju īpašniekiem par pieeju īpašumam, īpašumtiesībām uz to vai tiesībām to izmantot, īpašumu saistībā ar telpisko plānošanu, ar kuru nosaka noteikta reģiona vispārējo zemes izmantošanu, arī citus attīstības plānus, piemēram, automaģistrāles, dzelzceļus, ēkas un dabas aizsardzības zonas, un kura nav veikta konkrētam plānotā projekta mērķim, kā arī darbības atļauju piešķiršanu. Saistībā ar atļauju piešķiršanas procesu kopīgu interešu projektā vajadzētu būt iespējai iekļaut saistīto infrastruktūru, ciktāl tā ir būtiska būvniecībai vai projekta darbībai. Šī regula, jo īpaši noteikumi par atļauju piešķiršanu, sabiedrības līdzdalību un kopīgu interešu projektu īstenošanu, būtu jāpiemēro, neskarot Savienības un starptautisko tiesību aktus, tostarp noteikumus par vides un cilvēka veselības aizsardzību un noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku un integrēto jūrlietu politiku, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/89/ES (23). |
| --- | --- |

(44)

Attiecīgā gadījumā dalībvalstīm būtu jāspēj visaptverošos lēmumos iekļaut lēmumus, kas pieņemti saistībā ar sarunām ar atsevišķiem zemju īpašniekiem par pieeju īpašumam, īpašumtiesībām uz to vai tiesībām to izmantot, īpašumu saistībā ar telpisko plānošanu, ar kuru nosaka noteikta reģiona vispārējo zemes izmantošanu, arī citus attīstības plānus, piemēram, automaģistrāles, dzelzceļus, ēkas un dabas aizsardzības zonas, un kura nav veikta konkrētam plānotā projekta mērķim, kā arī darbības atļauju piešķiršanu. Saistībā ar atļauju piešķiršanas procesu kopīgu interešu projektā vajadzētu būt iespējai iekļaut saistīto infrastruktūru, ciktāl tā ir būtiska būvniecībai vai projekta darbībai. Šī regula, jo īpaši noteikumi par atļauju piešķiršanu, sabiedrības līdzdalību un kopīgu interešu projektu īstenošanu, būtu jāpiemēro, neskarot Savienības un starptautisko tiesību aktus, tostarp noteikumus par vides un cilvēka veselības aizsardzību un noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku un integrēto jūrlietu politiku, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/89/ES (23).

| (45) | Izmaksas par kopīgu interešu projektu izstrādi, būvniecību, darbību un uzturēšanu parasti būtu pilnībā jāsedz infrastruktūras izmantotājiem. Izmaksu sadalījumā būtu jānodrošina, ka netiek uzlikts pārmērīgs slogs galalietotājiem, jo īpaši gadījumā, kad tas var novest pie enerģētiskās nabadzības. Uz kopīgu interešu projektiem būtu jāattiecina izmaksu pārrobežu dalīšana, ja tirgus pieprasījuma novērtējums vai novērtējums par sagaidāmo ietekmi uz tarifiem rāda, ka izmaksas nevarēs atgūt no infrastruktūras izmantotāju maksātajiem tarifiem. |
| --- | --- |

(45)

Izmaksas par kopīgu interešu projektu izstrādi, būvniecību, darbību un uzturēšanu parasti būtu pilnībā jāsedz infrastruktūras izmantotājiem. Izmaksu sadalījumā būtu jānodrošina, ka netiek uzlikts pārmērīgs slogs galalietotājiem, jo īpaši gadījumā, kad tas var novest pie enerģētiskās nabadzības. Uz kopīgu interešu projektiem būtu jāattiecina izmaksu pārrobežu dalīšana, ja tirgus pieprasījuma novērtējums vai novērtējums par sagaidāmo ietekmi uz tarifiem rāda, ka izmaksas nevarēs atgūt no infrastruktūras izmantotāju maksātajiem tarifiem.

| (46) | Diskusija par izmaksu atbilstīgu sadalījumu būtu jābalsta uz infrastruktūras projekta izmaksu un ieguvumu analīzi, ko veic, pamatojoties uz saskaņotu metodiku energosistēmas mēroga analīzei, izmantojot visus attiecīgos scenārijus, kas noteikti Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānos, kuri sagatavoti saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 715/2009 un (ES) 2019/943 un kurus pārskata Aģentūra, un papildu tīkla attīstības plānošanas scenārijus, kas ļauj rūpīgi analizēt kopīgo interešu projekta ieguldījumu Savienības enerģētikas politikas mērķrādītāju sasniegšanā dekarbonizācijas, tirgus integrācijas, konkurences, ilgtspējas un piegādes drošības jomā. Minētajā analīzē var ņemt vērā rādītājus un attiecīgās atsauces vērtības investīciju vienības izmaksu salīdzināšanai. Ja tiek izmantoti papildu scenāriji, tiem būtu jāatbilst 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķim un tiem būtu jāpiemēro visaptverošs apspriešanās un pārbaudes process. |
| --- | --- |

(46)

Diskusija par izmaksu atbilstīgu sadalījumu būtu jābalsta uz infrastruktūras projekta izmaksu un ieguvumu analīzi, ko veic, pamatojoties uz saskaņotu metodiku energosistēmas mēroga analīzei, izmantojot visus attiecīgos scenārijus, kas noteikti Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānos, kuri sagatavoti saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 715/2009 un (ES) 2019/943 un kurus pārskata Aģentūra, un papildu tīkla attīstības plānošanas scenārijus, kas ļauj rūpīgi analizēt kopīgo interešu projekta ieguldījumu Savienības enerģētikas politikas mērķrādītāju sasniegšanā dekarbonizācijas, tirgus integrācijas, konkurences, ilgtspējas un piegādes drošības jomā. Minētajā analīzē var ņemt vērā rādītājus un attiecīgās atsauces vērtības investīciju vienības izmaksu salīdzināšanai. Ja tiek izmantoti papildu scenāriji, tiem būtu jāatbilst 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķim un tiem būtu jāpiemēro visaptverošs apspriešanās un pārbaudes process.

| (47) | Aizvien integrētākā iekšējā enerģijas tirgū ir nepieciešami skaidri un pārredzami noteikumi par izmaksu pārrobežu dalīšanu, kuri paātrinātu investīcijas pārrobežu infrastruktūrā un projektos ar pārrobežu ietekmi. Ir būtiski kopīgu interešu projektu izstrādei nodrošināt stabilu finansēšanas satvaru, vienlaikus līdz minimumam samazinot vajadzību pēc finansiāla atbalsta, un tajā pašā laikā jāmudina ieinteresētie investori, izmantojot atbilstošus stimulus un finanšu mehānismus. Lemjot par izmaksu pārrobežu sadali, valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāsadala faktiski radušās investīciju izmaksas, ņemot vērā to valsts pieejas un metodiku līdzīgai infrastruktūrai kopumā, un jāiekļauj tās valstu tarifos, un pēc tam attiecīgā gadījumā jānosaka, vai to ietekme uz valsts tarifiem varētu radīt nesamērīgu slogu patērētājiem to attiecīgajās dalībvalstīs. Valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāņem vērā faktiskās vai aplēstās maksas un ieņēmumi un tādējādi jāizvairās no projektiem piešķirtā atbalsta dublēšanas. Minētās maksas un ieņēmumi būtu jāņem vērā tikai tiktāl, ciktāl tie attiecināmi uz projektiem un ir paredzēti attiecīgo izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

(47)

Aizvien integrētākā iekšējā enerģijas tirgū ir nepieciešami skaidri un pārredzami noteikumi par izmaksu pārrobežu dalīšanu, kuri paātrinātu investīcijas pārrobežu infrastruktūrā un projektos ar pārrobežu ietekmi. Ir būtiski kopīgu interešu projektu izstrādei nodrošināt stabilu finansēšanas satvaru, vienlaikus līdz minimumam samazinot vajadzību pēc finansiāla atbalsta, un tajā pašā laikā jāmudina ieinteresētie investori, izmantojot atbilstošus stimulus un finanšu mehānismus. Lemjot par izmaksu pārrobežu sadali, valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāsadala faktiski radušās investīciju izmaksas, ņemot vērā to valsts pieejas un metodiku līdzīgai infrastruktūrai kopumā, un jāiekļauj tās valstu tarifos, un pēc tam attiecīgā gadījumā jānosaka, vai to ietekme uz valsts tarifiem varētu radīt nesamērīgu slogu patērētājiem to attiecīgajās dalībvalstīs. Valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāņem vērā faktiskās vai aplēstās maksas un ieņēmumi un tādējādi jāizvairās no projektiem piešķirtā atbalsta dublēšanas. Minētās maksas un ieņēmumi būtu jāņem vērā tikai tiktāl, ciktāl tie attiecināmi uz projektiem un ir paredzēti attiecīgo izmaksu segšanai.

| (48) | Ir vajadzīgi pārrobežu projekti, kuriem ir pozitīva ietekme uz Savienības elektrotīklu, piemēram, viedie elektrotīkli vai elektrolīzeri, kam nav kopīgas fiziskas robežas. |
| --- | --- |

(48)

Ir vajadzīgi pārrobežu projekti, kuriem ir pozitīva ietekme uz Savienības elektrotīklu, piemēram, viedie elektrotīkli vai elektrolīzeri, kam nav kopīgas fiziskas robežas.

| (49) | Iekšējam enerģijas tirgum veltītie tiesību akti paredz, ka tīklu piekļuves tarifi ir tādi, kas dod pietiekamu investīciju stimulu. Tomēr vairāki kopīgu interešu projektu tipi varētu radīt eksternalitātes, ko, iespējams, nevarētu pilnībā aptvert un atgūt ar parasto tarifu sistēmu. Piemērojot tiesību aktus par iekšējo enerģijas tirgu, valsts regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina stabils un paredzams regulatīvais un finansiālais satvars ar stimuliem realizēt kopīgu interešu projektus, tostarp ilgtermiņa stimuliem, kas ir samērīgi ar konkrētā projekta riska līmeni. Minētais satvars jo īpaši būtu jāpiemēro pārrobežu projektiem, inovatīvām elektroenerģijas pārvades tehnoloģijām, kas ļauj plašā mērogā integrēt atjaunīgo enerģiju, izkliedētus energoresursus vai pieprasījumreakciju savstarpēji savienotos tīklos, un energotehnoloģiju un digitalizācijas projektiem, kas varētu būt pakļauti lielākam riskam nekā līdzīgi projekti, kuri atrodas vienā dalībvalstī, vai kas sola lielākus ieguvumus Savienībai. Turklāt arī projektiem ar lieliem darbības izdevumiem vajadzētu būt pieejamiem atbilstīgiem investīciju stimuliem. Atjaunīgās enerģijas atkrastes energotīkli, kas pilda gan elektroenerģijas starpsavienotāja funkciju, gan savieno atkrastes atjaunīgās enerģijas ražošanas projektus, varētu jo īpaši būt pakļauti lielākam riskam nekā līdzīgi sauszemes infrastruktūras projekti, jo tie ir cieši saistīti ar ražošanas aktīviem, kas rada regulatīvos riskus, finansēšanas riskus, piemēram, vajadzību veikt apsteidzošās investīcijas, tirgus riskus un riskus, kas saistīti ar jaunu inovatīvu tehnoloģiju izmantošanu. |
| --- | --- |

(49)

Iekšējam enerģijas tirgum veltītie tiesību akti paredz, ka tīklu piekļuves tarifi ir tādi, kas dod pietiekamu investīciju stimulu. Tomēr vairāki kopīgu interešu projektu tipi varētu radīt eksternalitātes, ko, iespējams, nevarētu pilnībā aptvert un atgūt ar parasto tarifu sistēmu. Piemērojot tiesību aktus par iekšējo enerģijas tirgu, valsts regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina stabils un paredzams regulatīvais un finansiālais satvars ar stimuliem realizēt kopīgu interešu projektus, tostarp ilgtermiņa stimuliem, kas ir samērīgi ar konkrētā projekta riska līmeni. Minētais satvars jo īpaši būtu jāpiemēro pārrobežu projektiem, inovatīvām elektroenerģijas pārvades tehnoloģijām, kas ļauj plašā mērogā integrēt atjaunīgo enerģiju, izkliedētus energoresursus vai pieprasījumreakciju savstarpēji savienotos tīklos, un energotehnoloģiju un digitalizācijas projektiem, kas varētu būt pakļauti lielākam riskam nekā līdzīgi projekti, kuri atrodas vienā dalībvalstī, vai kas sola lielākus ieguvumus Savienībai. Turklāt arī projektiem ar lieliem darbības izdevumiem vajadzētu būt pieejamiem atbilstīgiem investīciju stimuliem. Atjaunīgās enerģijas atkrastes energotīkli, kas pilda gan elektroenerģijas starpsavienotāja funkciju, gan savieno atkrastes atjaunīgās enerģijas ražošanas projektus, varētu jo īpaši būt pakļauti lielākam riskam nekā līdzīgi sauszemes infrastruktūras projekti, jo tie ir cieši saistīti ar ražošanas aktīviem, kas rada regulatīvos riskus, finansēšanas riskus, piemēram, vajadzību veikt apsteidzošās investīcijas, tirgus riskus un riskus, kas saistīti ar jaunu inovatīvu tehnoloģiju izmantošanu.

| (50) | Šī regula būtu jāpiemēro tikai atļauju piešķiršanai kopīgu interešu projektiem, sabiedrības līdzdalībai šajā procesā un to regulēšanai. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieņemt valsts noteikumus par to, ka tādus pašus vai līdzīgus noteikumus piemēro citiem projektiem, kuriem nav kopīgu interešu projektu statusa šīs regulas nozīmē. Attiecībā uz regulatīvajiem stimuliem dalībvalstis vajadzētu būt iespējai pieņemt valsts noteikumus par to, ka tādus pašus vai līdzīgus noteikumus piemēro tiem kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst elektroenerģijas uzkrāšanas kategorijā. |
| --- | --- |

(50)

Šī regula būtu jāpiemēro tikai atļauju piešķiršanai kopīgu interešu projektiem, sabiedrības līdzdalībai šajā procesā un to regulēšanai. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieņemt valsts noteikumus par to, ka tādus pašus vai līdzīgus noteikumus piemēro citiem projektiem, kuriem nav kopīgu interešu projektu statusa šīs regulas nozīmē. Attiecībā uz regulatīvajiem stimuliem dalībvalstis vajadzētu būt iespējai pieņemt valsts noteikumus par to, ka tādus pašus vai līdzīgus noteikumus piemēro tiem kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst elektroenerģijas uzkrāšanas kategorijā.

| (51) | Dalībvalstis, kas energoinfrastruktūras projektiem pašlaik nepiešķir iespējami lielāko valsts nozīmi attiecībā uz atļauju piešķiršanas procesu, būtu jāmudina apsvērt piešķirt šādu valsts nozīmi, proti, tām vajadzētu izvērtēt, vai tas pasteidzinātu atļauju piešķiršanas procesu. |
| --- | --- |

(51)

Dalībvalstis, kas energoinfrastruktūras projektiem pašlaik nepiešķir iespējami lielāko valsts nozīmi attiecībā uz atļauju piešķiršanas procesu, būtu jāmudina apsvērt piešķirt šādu valsts nozīmi, proti, tām vajadzētu izvērtēt, vai tas pasteidzinātu atļauju piešķiršanas procesu.

| (52) | Dalībvalstis, kurās pašlaik nav ieviestas paātrinātas vai steidzamas tiesu procedūras, kas piemērojamas energoinfrastruktūras projektiem, būtu jāmudina apsvērt šādu procedūru ieviešanu, proti, izvērtēt, vai tas pasteidzinātu šādu projektu īstenošanu. |
| --- | --- |

(52)

Dalībvalstis, kurās pašlaik nav ieviestas paātrinātas vai steidzamas tiesu procedūras, kas piemērojamas energoinfrastruktūras projektiem, būtu jāmudina apsvērt šādu procedūru ieviešanu, proti, izvērtēt, vai tas pasteidzinātu šādu projektu īstenošanu.

| (53) | Regula (ES) Nr. 347/2013 ir pierādījusi pievienoto vērtību, ko rada privātā finansējuma piesaistīšana ar apjomīgu Savienības finansiālo palīdzību, kas ļauj īstenot Eiropas nozīmes projektus. Ņemot vērā ekonomikas un finanšu situāciju un budžeta ierobežojumus, daudzgadu finanšu shēmā būtu jāturpina sniegt mērķtiecīgu atbalstu dotāciju un finanšu instrumentu veidā, lai pēc iespējas palielinātu ieguvumus Savienības iedzīvotājiem un energoinfrastruktūras prioritārajiem koridoriem un jomām, kas noteiktas šīs regulas pielikumā, piesaistītu jaunus investorus, vienlaikus nodrošinot, ka Savienības budžeta ieguldījums ir pēc iespējas mazāks. |
| --- | --- |

(53)

Regula (ES) Nr. 347/2013 ir pierādījusi pievienoto vērtību, ko rada privātā finansējuma piesaistīšana ar apjomīgu Savienības finansiālo palīdzību, kas ļauj īstenot Eiropas nozīmes projektus. Ņemot vērā ekonomikas un finanšu situāciju un budžeta ierobežojumus, daudzgadu finanšu shēmā būtu jāturpina sniegt mērķtiecīgu atbalstu dotāciju un finanšu instrumentu veidā, lai pēc iespējas palielinātu ieguvumus Savienības iedzīvotājiem un energoinfrastruktūras prioritārajiem koridoriem un jomām, kas noteiktas šīs regulas pielikumā, piesaistītu jaunus investorus, vienlaikus nodrošinot, ka Savienības budžeta ieguldījums ir pēc iespējas mazāks.

| (54) | Lai nodrošinātu, ka kopīgu interešu projektiem, kuri pašreiz spēkā esošajā regulatīvajā satvarā un tirgus apstākļos nav dzīvotspējīgi, var sniegt īpaši pielāgotu atbalstu, šādiem kopīgu interešu projektiem vajadzētu būt tiesīgiem dotāciju vai inovatīvu finanšu instrumentu veidā saņemt Savienības finansiālo palīdzību pētījumiem un dažos gadījumos darbiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1153 (24). Ir svarīgi izvairīties no konkurences izkropļojumiem, jo īpaši starp projektiem, kas nodrošina viena un tā paša Savienības prioritārā koridora izveidi. Šādai finansiālai palīdzībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (25) 33. panta 1. punktu būtu jānodrošina vajadzīgā sinerģija ar struktūrfondiem, lai finansētu viedos enerģijas sadales tīklus, un ar Savienības atjaunojamās enerģijas finansēšanas mehānismu, kas izveidots saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1294 (26).
  Investīcijām kopīgu interešu projektos būtu jāpiemēro trīspakāpju prioritāra secība. Pirmkārt, investīcijas prioritāri būtu jāveic tirgum. Otrkārt, ja tirgus dalībnieki ieguldījumus neveic, būtu jāizskata regulatīvie risinājumi, vajadzības gadījumā jāpielāgo attiecīgais regulējums un jānodrošina attiecīgā regulējuma pareiza piemērošana. Treškārt, ja ar pirmajiem diviem posmiem nepietiek, lai nodrošinātu vajadzīgās investīcijas kopīgu interešu projektos, vajadzētu varēt piešķirt Savienības finansiālo palīdzību, ja kopīgu interešu projekts atbilst spēkā esošajiem attiecināmības kritērijiem. Kopīgu interešu projekti var būt tiesīgi saņemt atbalstu arī programmā InvestEU, kas papildina dotāciju finansējumu. |
| --- | --- |

(54)

Lai nodrošinātu, ka kopīgu interešu projektiem, kuri pašreiz spēkā esošajā regulatīvajā satvarā un tirgus apstākļos nav dzīvotspējīgi, var sniegt īpaši pielāgotu atbalstu, šādiem kopīgu interešu projektiem vajadzētu būt tiesīgiem dotāciju vai inovatīvu finanšu instrumentu veidā saņemt Savienības finansiālo palīdzību pētījumiem un dažos gadījumos darbiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1153 (24). Ir svarīgi izvairīties no konkurences izkropļojumiem, jo īpaši starp projektiem, kas nodrošina viena un tā paša Savienības prioritārā koridora izveidi. Šādai finansiālai palīdzībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (25) 33. panta 1. punktu būtu jānodrošina vajadzīgā sinerģija ar struktūrfondiem, lai finansētu viedos enerģijas sadales tīklus, un ar Savienības atjaunojamās enerģijas finansēšanas mehānismu, kas izveidots saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1294 (26).

Investīcijām kopīgu interešu projektos būtu jāpiemēro trīspakāpju prioritāra secība. Pirmkārt, investīcijas prioritāri būtu jāveic tirgum. Otrkārt, ja tirgus dalībnieki ieguldījumus neveic, būtu jāizskata regulatīvie risinājumi, vajadzības gadījumā jāpielāgo attiecīgais regulējums un jānodrošina attiecīgā regulējuma pareiza piemērošana. Treškārt, ja ar pirmajiem diviem posmiem nepietiek, lai nodrošinātu vajadzīgās investīcijas kopīgu interešu projektos, vajadzētu varēt piešķirt Savienības finansiālo palīdzību, ja kopīgu interešu projekts atbilst spēkā esošajiem attiecināmības kritērijiem. Kopīgu interešu projekti var būt tiesīgi saņemt atbalstu arī programmā InvestEU, kas papildina dotāciju finansējumu.

| (55) | Savienībai būtu jāveicina enerģētikas projekti mazāk attīstītos, mazāk savienotos, perifēros, tālākos vai izolētos reģionos, lai nodrošinātu tiem piekļuvi Eiropas enerģētikas tīkliem nolūkā paātrināt dekarbonizācijas procesu un samazināt atkarību no fosilā kurināmā. |
| --- | --- |

(55)

Savienībai būtu jāveicina enerģētikas projekti mazāk attīstītos, mazāk savienotos, perifēros, tālākos vai izolētos reģionos, lai nodrošinātu tiem piekļuvi Eiropas enerģētikas tīkliem nolūkā paātrināt dekarbonizācijas procesu un samazināt atkarību no fosilā kurināmā.

| (56) | Ja dalībvalstī nav PSO, atsauces uz PSO visā šajā regulā būtu mutatis mutandis jāpiemēro sadales sistēmas operatoriem (SSO). |
| --- | --- |

(56)

Ja dalībvalstī nav PSO, atsauces uz PSO visā šajā regulā būtu mutatis mutandis jāpiemēro sadales sistēmas operatoriem (SSO).

| (57) | Dotācijām par darbiem, kas saistīti ar savstarpēju interešu projektiem, vajadzētu būt pieejamām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā citām kategorijām, ja tās palīdz sasniegt Savienības vispārējos enerģētikas un klimata politikas mērķus un ja trešās valsts dekarbonizācijas mērķi atbilst Parīzes nolīgumam. |
| --- | --- |

(57)

Dotācijām par darbiem, kas saistīti ar savstarpēju interešu projektiem, vajadzētu būt pieejamām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā citām kategorijām, ja tās palīdz sasniegt Savienības vispārējos enerģētikas un klimata politikas mērķus un ja trešās valsts dekarbonizācijas mērķi atbilst Parīzes nolīgumam.

| (58) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 (27) un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944. |
| --- | --- |

(58)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 (27) un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944.

| (59) | Tā kā dabasgāzes infrastruktūras pārprofilēšanas mērķis ir dekarbonizēt gāzes tīklus, ļaujot īpaši izmantot tīru ūdeņradi, pārejas laikā varētu transportēt un uzglabāt iepriekš noteikta ūdeņraža un dabasgāzes vai biometāna maisījumu. Ūdeņraža sajaukšanu ar dabasgāzi vai biometānu varētu izmantot, lai palielinātu ūdeņraža ražošanas jaudu un atvieglotu ūdeņraža transportēšanu. Lai nodrošinātu pāreju uz ūdeņradi, projekta virzītājam būtu jāpierāda, tostarp izmantojot komerciālus līgumus, kā līdz pārejas laika beigām dabasgāzes aktīvi kļūs par specializētiem ūdeņraža aktīviem un kā pārejas laikā tiks uzlabota ūdeņraža izmantošana. Uzraudzības kontekstā Aģentūrai būtu jāpārbauda, vai projektā laikus tiek īstenota pāreja uz specializētu ūdeņraža aktīvu. Pārejas laikā uz jebkādu minēto projektu finansēšanu saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1153 būtu jāattiecina dotāciju nolīgumā iekļautais nosacījums par finansējuma atmaksāšanu gadījumā, ja projekta savlaicīga pāreja uz specializētu ūdeņraža aktīvu kavējas, un atbilstīgi noteikumi, kas ļauj izpildīt minēto nosacījumu. |
| --- | --- |

(59)

Tā kā dabasgāzes infrastruktūras pārprofilēšanas mērķis ir dekarbonizēt gāzes tīklus, ļaujot īpaši izmantot tīru ūdeņradi, pārejas laikā varētu transportēt un uzglabāt iepriekš noteikta ūdeņraža un dabasgāzes vai biometāna maisījumu. Ūdeņraža sajaukšanu ar dabasgāzi vai biometānu varētu izmantot, lai palielinātu ūdeņraža ražošanas jaudu un atvieglotu ūdeņraža transportēšanu. Lai nodrošinātu pāreju uz ūdeņradi, projekta virzītājam būtu jāpierāda, tostarp izmantojot komerciālus līgumus, kā līdz pārejas laika beigām dabasgāzes aktīvi kļūs par specializētiem ūdeņraža aktīviem un kā pārejas laikā tiks uzlabota ūdeņraža izmantošana. Uzraudzības kontekstā Aģentūrai būtu jāpārbauda, vai projektā laikus tiek īstenota pāreja uz specializētu ūdeņraža aktīvu. Pārejas laikā uz jebkādu minēto projektu finansēšanu saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1153 būtu jāattiecina dotāciju nolīgumā iekļautais nosacījums par finansējuma atmaksāšanu gadījumā, ja projekta savlaicīga pāreja uz specializētu ūdeņraža aktīvu kavējas, un atbilstīgi noteikumi, kas ļauj izpildīt minēto nosacījumu.

| (60) | Saskaņā ar Eiropadomes 2011. gada 4. februāra secinājumiem, ka pēc 2015. gada nevienai dalībvalstij vairs nevajadzētu būt izolētai no Eiropas gāzes un elektroenerģijas tīkliem vai piedzīvot, ka tās energoapgādes drošība ir apdraudēta piemērotu savienojumu trūkuma dēļ, šīs regulas mērķis ir nodrošināt piekļuvi Eiropas enerģētikas tīkliem, izbeidzot Kipras un Maltas enerģētisko izolētību, jo šīs dalībvalstis joprojām nav savienotas ar Eiropas gāzes tīklu. Minētais mērķis būtu jāsasniedz, ļaujot projektiem, kas tiek izstrādāti vai plānoti un kam saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 piešķirts kopīgu interešu projekta statuss, saglabāt savu statusu līdz brīdim, kad Kipra un Malta būs savienotas ar Eiropas gāzes tīklu. Minētie projekti ne tikai sekmēs atjaunoīgās enerģijas tirgus attīstību, energosistēmas elastību un noturību un energoapgādes drošību, bet arī nodrošinās piekļuvi nākotnes enerģijas tirgiem, tostarp ūdeņradim, un palīdzēs sasniegt Savienības vispārējos enerģētikas un klimata politikas mērķus. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar Eiropadomes 2011. gada 4. februāra secinājumiem, ka pēc 2015. gada nevienai dalībvalstij vairs nevajadzētu būt izolētai no Eiropas gāzes un elektroenerģijas tīkliem vai piedzīvot, ka tās energoapgādes drošība ir apdraudēta piemērotu savienojumu trūkuma dēļ, šīs regulas mērķis ir nodrošināt piekļuvi Eiropas enerģētikas tīkliem, izbeidzot Kipras un Maltas enerģētisko izolētību, jo šīs dalībvalstis joprojām nav savienotas ar Eiropas gāzes tīklu. Minētais mērķis būtu jāsasniedz, ļaujot projektiem, kas tiek izstrādāti vai plānoti un kam saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 piešķirts kopīgu interešu projekta statuss, saglabāt savu statusu līdz brīdim, kad Kipra un Malta būs savienotas ar Eiropas gāzes tīklu. Minētie projekti ne tikai sekmēs atjaunoīgās enerģijas tirgus attīstību, energosistēmas elastību un noturību un energoapgādes drošību, bet arī nodrošinās piekļuvi nākotnes enerģijas tirgiem, tostarp ūdeņradim, un palīdzēs sasniegt Savienības vispārējos enerģētikas un klimata politikas mērķus.

| (61) | Kopīgu interešu projektiem nevajadzētu būt tiesīgiem saņemt Savienības finansiālo palīdzību, ja projektu virzītāji, operatori vai ieguldītāji ir kādā no izslēgšanas situācijām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (28) 136. pantā, piemēram, gadījumos, kad attiecīgā persona vai subjekts ir notiesāts par krāpšanu, korupciju vai rīcību, kas saistīta ar noziedzīgu organizāciju. Vajadzētu būt iespējai svītrot kopīgu interešu projektu no Savienības saraksta, ja projekts minētajā sarakstā tika iekļauts, balstoties uz nepareizu informāciju, kas bija noteicošais iekļaušanas faktors, vai projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem. Attiecībā uz kopīgu interešu projektu, kas tiek īstenots dalībvalstīs, kuras gūst labumu no šajā regulā paredzētās atkāpes, minētajām dalībvalstīm, atbalstot jebkādus pieteikumus uz finansējumu saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1153 šādiem projektiem, būtu jānodrošina, ka minētie projekti negūst tiešu vai netiešu labumu personām vai subjektiem, kas atrodas kādā no izslēgšanas situācijām, kā minēts Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. pantā. |
| --- | --- |

(61)

Kopīgu interešu projektiem nevajadzētu būt tiesīgiem saņemt Savienības finansiālo palīdzību, ja projektu virzītāji, operatori vai ieguldītāji ir kādā no izslēgšanas situācijām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (28) 136. pantā, piemēram, gadījumos, kad attiecīgā persona vai subjekts ir notiesāts par krāpšanu, korupciju vai rīcību, kas saistīta ar noziedzīgu organizāciju. Vajadzētu būt iespējai svītrot kopīgu interešu projektu no Savienības saraksta, ja projekts minētajā sarakstā tika iekļauts, balstoties uz nepareizu informāciju, kas bija noteicošais iekļaušanas faktors, vai projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem. Attiecībā uz kopīgu interešu projektu, kas tiek īstenots dalībvalstīs, kuras gūst labumu no šajā regulā paredzētās atkāpes, minētajām dalībvalstīm, atbalstot jebkādus pieteikumus uz finansējumu saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1153 šādiem projektiem, būtu jānodrošina, ka minētie projekti negūst tiešu vai netiešu labumu personām vai subjektiem, kas atrodas kādā no izslēgšanas situācijām, kā minēts Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. pantā.

| (62) | Lai nodrošinātu Savienībai svarīgu energoinfrastruktūras projektu savlaicīgu izstrādi, Savienības piektajam kopīgu interešu projektu sarakstam būtu jāpaliek spēkā, līdz stājas spēkā pirmais Savienības kopīgu interešu projektu un savstarpēju interešu projektu saraksts, kas izveidots, ievērojot šo regulu. Turklāt, lai varētu izstrādāt, uzraudzīt un finansēt Savienības piektajā sarakstā esošos kopīgu interešu projektus, spēkā būtu jāpaliek arī dažiem Regulas (ES) Nr. 347/2013 noteikumiem un tiem vajadzētu būt spēkā līdz brīdim, kad stājas spēkā pirmais Savienības kopīgu interešu projektu un savstarpēju interešu projektu saraksts, kas izveidots, ievērojot šo regulu. |
| --- | --- |

(62)

Lai nodrošinātu Savienībai svarīgu energoinfrastruktūras projektu savlaicīgu izstrādi, Savienības piektajam kopīgu interešu projektu sarakstam būtu jāpaliek spēkā, līdz stājas spēkā pirmais Savienības kopīgu interešu projektu un savstarpēju interešu projektu saraksts, kas izveidots, ievērojot šo regulu. Turklāt, lai varētu izstrādāt, uzraudzīt un finansēt Savienības piektajā sarakstā esošos kopīgu interešu projektus, spēkā būtu jāpaliek arī dažiem Regulas (ES) Nr. 347/2013 noteikumiem un tiem vajadzētu būt spēkā līdz brīdim, kad stājas spēkā pirmais Savienības kopīgu interešu projektu un savstarpēju interešu projektu saraksts, kas izveidots, ievērojot šo regulu.

| (63) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 347/2013 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(63)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 347/2013 būtu jāatceļ.

| (64) | Lai nodrošinātu, ka Savienības saraksts attiecas tikai uz projektiem, kas visvairāk veicina šīs regulas pielikumā noteikto stratēģisko energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu īstenošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai grozītu šīs regulas pielikumus nolūkā izveidot un pārskatīt Savienības sarakstu, vienlaikus ievērojot dalībvalstu tiesības apstiprināt Savienības sarakstā esošos ar to teritorijām saistītos projektus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (29). Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. Ja Eiropas Parlaments un Padome to uzskata par nepieciešamu, katrs no tiem var nosūtīt savus ekspertus uz Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana un uz kurām tiek aicināti dalībvalstu eksperti.
  Diskusijām reģionālajās grupās ir būtiska nozīme, lai Komisija varētu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem izveido Savienības sarakstus. Tāpēc, ciktāl tas ir iespējams un saderīgi ar šīs regulas satvaru, ir lietderīgi, ka Eiropas Parlaments un Padome tiek informēti par reģionālo grupu sanāksmēm un var uz tām nosūtīt ekspertus saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu. Ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt šīs regulas mērķu sasniegšanu, ievērojot līdz šim Savienības sarakstos esošo projektu skaitu, projektu kopējam skaitam šajā sarakstā arī turpmāk būtu jāpaliek pārvaldāmam, un tādēļ tam nevajadzētu būtiski pārsniegt skaitli 220. |
| --- | --- |

(64)

Lai nodrošinātu, ka Savienības saraksts attiecas tikai uz projektiem, kas visvairāk veicina šīs regulas pielikumā noteikto stratēģisko energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu īstenošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai grozītu šīs regulas pielikumus nolūkā izveidot un pārskatīt Savienības sarakstu, vienlaikus ievērojot dalībvalstu tiesības apstiprināt Savienības sarakstā esošos ar to teritorijām saistītos projektus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (29). Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. Ja Eiropas Parlaments un Padome to uzskata par nepieciešamu, katrs no tiem var nosūtīt savus ekspertus uz Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana un uz kurām tiek aicināti dalībvalstu eksperti.

Diskusijām reģionālajās grupās ir būtiska nozīme, lai Komisija varētu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem izveido Savienības sarakstus. Tāpēc, ciktāl tas ir iespējams un saderīgi ar šīs regulas satvaru, ir lietderīgi, ka Eiropas Parlaments un Padome tiek informēti par reģionālo grupu sanāksmēm un var uz tām nosūtīt ekspertus saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu. Ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt šīs regulas mērķu sasniegšanu, ievērojot līdz šim Savienības sarakstos esošo projektu skaitu, projektu kopējam skaitam šajā sarakstā arī turpmāk būtu jāpaliek pārvaldāmam, un tādēļ tam nevajadzētu būtiski pārsniegt skaitli 220.

| (65) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, Eiropas energotīklu attīstību un sadarbspēju un pieslēgumus šādiem tīkliem, kas palīdz nodrošināt klimata pārmaiņu mīkstināšanu, jo īpaši 2030. gadam izvirzīto Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītāju un tās klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu vēlākais līdz 2050. gadam, un nodrošināt starpsavienojumus, energoapgādes drošību, tirgus un sistēmas integrāciju, konkurenci, kas nāk par labu visām dalībvalstīm, un pieejamas enerģijas cenas, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās rīcības mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, Eiropas energotīklu attīstību un sadarbspēju un pieslēgumus šādiem tīkliem, kas palīdz nodrošināt klimata pārmaiņu mīkstināšanu, jo īpaši 2030. gadam izvirzīto Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītāju un tās klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu vēlākais līdz 2050. gadam, un nodrošināt starpsavienojumus, energoapgādes drošību, tirgus un sistēmas integrāciju, konkurenci, kas nāk par labu visām dalībvalstīm, un pieejamas enerģijas cenas, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās rīcības mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets, mērķi un darbības joma

1.   Ar šo regulu nosaka pamatnostādnes I pielikumā noteikto to Eiropas energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu savlaicīgai attīstībai un sadarbspējai (energoinfrastruktūras prioritārie koridori un jomas), kas palīdz mīkstināt klimata pārmaiņas, jo īpaši, sasniegt Savienības 2030. gadam izvirzītos klimata un enerģētikas mērķrādītājus un tās klimatneitralitātes mērķi vēlākais līdz 2050. gadam, kā arī nodrošināt starpsavienojumus, enerģētisko drošību, tirgus un sistēmu integrāciju, konkurenci, kas nāk par labu visām dalībvalstīm, un pieejamas enerģijas cenas.

2.   Šī regula jo īpaši:

| a) | paredz apzināt Savienības kopīgu interešu projektu un savstarpēju interešu projektu sarakstā, kas izveidots saskaņā ar 3. pantu (“Savienības saraksts”), esošus projektus; |
| --- | --- |

a)

paredz apzināt Savienības kopīgu interešu projektu un savstarpēju interešu projektu sarakstā, kas izveidots saskaņā ar 3. pantu (“Savienības saraksts”), esošus projektus;

| b) | sekmē Savienības sarakstā esošu projektu savlaicīgu īstenošanu, racionalizējot, ciešāk koordinējot un paātrinot atļauju piešķiršanas procesus un uzlabojot pārredzamību un sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

b)

sekmē Savienības sarakstā esošu projektu savlaicīgu īstenošanu, racionalizējot, ciešāk koordinējot un paātrinot atļauju piešķiršanas procesus un uzlabojot pārredzamību un sabiedrības līdzdalību;

| c) | paredz noteikumus izmaksu pārrobežu sadalei un ar risku saistītiem stimuliem attiecībā uz Savienības sarakstā esošiem projektiem; |
| --- | --- |

c)

paredz noteikumus izmaksu pārrobežu sadalei un ar risku saistītiem stimuliem attiecībā uz Savienības sarakstā esošiem projektiem;

| d) | paredz nosacījumus, ar kādiem Savienības sarakstā esoši projekti ir atbilstīgi Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai. |
| --- | --- |

d)

paredz nosacījumus, ar kādiem Savienības sarakstā esoši projekti ir atbilstīgi Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai.

2. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām Regulās (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2018/1999, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvās 2009/73/EK, (ES) 2018/2001 (30) un (ES) 2019/944, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

30

| 1) | “energoinfrastruktūra” ir jebkāds materiāls aprīkojums vai objekts, kas ietilpst kādā no energoinfrastruktūras kategorijām un kas atrodas Savienībā vai savieno Savienību ar vienu vai vairākām trešām valstīm; |
| --- | --- |

1)

“energoinfrastruktūra” ir jebkāds materiāls aprīkojums vai objekts, kas ietilpst kādā no energoinfrastruktūras kategorijām un kas atrodas Savienībā vai savieno Savienību ar vienu vai vairākām trešām valstīm;

| 2) | “energoinfrastruktūras nepietiekamība” ir fizisko plūsmu ierobežojums energosistēmā, ko rada nepietiekama pārvades jauda un kas cita starpā ietver infrastruktūras trūkumu; |
| --- | --- |

2)

“energoinfrastruktūras nepietiekamība” ir fizisko plūsmu ierobežojums energosistēmā, ko rada nepietiekama pārvades jauda un kas cita starpā ietver infrastruktūras trūkumu;

| 3) | “visaptverošs lēmums” ir lēmums vai lēmumu kopums, kuru pieņem dalībvalsts iestāde vai iestādes, kas nav tiesu iestādes, un kurā noteikts, vai projekta virzītājam piešķirt vai atteikt atļauju būvēt energoinfrastruktūru kopīgu interešu projekta vai savstarpēju interešu projekta realizēšanai, paredzot iespēju sākt vai iepirkt un sākt nepieciešamos būvdarbus (posms “gatavs būvniecībai”), neskarot lēmumus, kuri administratīvā kārtā pieņemti pārsūdzības procedūrā; |
| --- | --- |

3)

“visaptverošs lēmums” ir lēmums vai lēmumu kopums, kuru pieņem dalībvalsts iestāde vai iestādes, kas nav tiesu iestādes, un kurā noteikts, vai projekta virzītājam piešķirt vai atteikt atļauju būvēt energoinfrastruktūru kopīgu interešu projekta vai savstarpēju interešu projekta realizēšanai, paredzot iespēju sākt vai iepirkt un sākt nepieciešamos būvdarbus (posms “gatavs būvniecībai”), neskarot lēmumus, kuri administratīvā kārtā pieņemti pārsūdzības procedūrā;

| 4) | “projekts” ir viena vai vairākas līnijas, cauruļvadi, kompleksi, aprīkojums vai iekārtas, kas ietilpst kādā no II pielikumā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām; |
| --- | --- |

4)

“projekts” ir viena vai vairākas līnijas, cauruļvadi, kompleksi, aprīkojums vai iekārtas, kas ietilpst kādā no II pielikumā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām;

| 5) | “kopīgu interešu projekts” ir projekts, kas nepieciešams, lai īstenotu I pielikumā noteiktos energoinfrastruktūras prioritāros koridorus un jomas, un kas ir Savienības sarakstā; |
| --- | --- |

5)

“kopīgu interešu projekts” ir projekts, kas nepieciešams, lai īstenotu I pielikumā noteiktos energoinfrastruktūras prioritāros koridorus un jomas, un kas ir Savienības sarakstā;

| 6) | “savstarpēju interešu projekts” ir projekts, ko Savienība veicina sadarbībā ar trešām valstīm saskaņā ar tieši skarto valstu valdību atbalsta vēstulēm vai citu nesaistošu vienošanos un kas ietilpst kādā no II pielikuma 1. punkta a) vai f) apakšpunktā, 3. punkta a) apakšpunktā vai 5. punkta a) vai c) apakšpunktā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām, un kas veicina 2030. gadam izvirzīto Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītāju un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu un ir Savienības sarakstā; |
| --- | --- |

6)

“savstarpēju interešu projekts” ir projekts, ko Savienība veicina sadarbībā ar trešām valstīm saskaņā ar tieši skarto valstu valdību atbalsta vēstulēm vai citu nesaistošu vienošanos un kas ietilpst kādā no II pielikuma 1. punkta a) vai f) apakšpunktā, 3. punkta a) apakšpunktā vai 5. punkta a) vai c) apakšpunktā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām, un kas veicina 2030. gadam izvirzīto Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītāju un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu un ir Savienības sarakstā;

| 7) | “konkurējoši projekti” ir projekti, kas pilnīgi vai daļēji pievēršas vienai un tai pašai identificētajai infrastruktūras nepilnībai vai reģionālās infrastruktūras vajadzībai; |
| --- | --- |

7)

“konkurējoši projekti” ir projekti, kas pilnīgi vai daļēji pievēršas vienai un tai pašai identificētajai infrastruktūras nepilnībai vai reģionālās infrastruktūras vajadzībai;

| 8) | “projekta virzītājs” ir viens no šiem:






  a) | pārvades sistēmas operators (PSO), sadales sistēmas operators (SSO) vai cits operators vai investors, kas realizē Savienības sarakstā esošu projektu; |
| --- | --- | --- |

8)

“projekta virzītājs” ir viens no šiem:

a)

pārvades sistēmas operators (PSO), sadales sistēmas operators (SSO) vai cits operators vai investors, kas realizē Savienības sarakstā esošu projektu;

| b) | ja ir vairāk nekā viens šāds PSO, SSO, cits operators vai investors vai jebkāda to grupa – struktūra, kura ir juridiska persona saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kura izveidota ar līgumisku vienošanos starp tiem un kurai ir spēja uzņemties juridiskas un finansiālas saistības līgumiskās vienošanās pušu vārdā; |
| --- | --- |

b)

ja ir vairāk nekā viens šāds PSO, SSO, cits operators vai investors vai jebkāda to grupa – struktūra, kura ir juridiska persona saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kura izveidota ar līgumisku vienošanos starp tiem un kurai ir spēja uzņemties juridiskas un finansiālas saistības līgumiskās vienošanās pušu vārdā;

| 9) | “viedais elektrotīkls” ir elektrotīkls – arī salās, kam nav starpsavienojumu vai kas nav pietiekami savienotas ar Eiropas enerģētikas tīkliem, – kurš dara iespējamu visu ar to savienoto lietotāju – ieskaitot ražotājus, patērētājus un ražojošos patērētājus – paradumu un darbību izmaksefektīvu integrāciju un aktīvu kontroli nolūkā nodrošināt ekonomiski efektīvu un ilgtspējīgu elektroenerģijas sistēmu ar zemu zudumu līmeni un augstu atjaunīgo energoresursu integrācijas līmeni, energoapgādes drošības līmeni un drošuma līmeni un kurā tīkla operators var digitāli uzraudzīt tam pieslēgto lietotāju darbības, un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas saziņai ar saistītajiem tīklu operatoriem, ražotājiem, enerģijas uzkrāšanas kompleksiem un patērētājiem vai ražojošiem patērētājiem nolūkā nodrošināt elektroenerģijas pārvadi un sadali ilgtspējīgi, izmaksefektīvi un droši; |
| --- | --- |

9)

“viedais elektrotīkls” ir elektrotīkls – arī salās, kam nav starpsavienojumu vai kas nav pietiekami savienotas ar Eiropas enerģētikas tīkliem, – kurš dara iespējamu visu ar to savienoto lietotāju – ieskaitot ražotājus, patērētājus un ražojošos patērētājus – paradumu un darbību izmaksefektīvu integrāciju un aktīvu kontroli nolūkā nodrošināt ekonomiski efektīvu un ilgtspējīgu elektroenerģijas sistēmu ar zemu zudumu līmeni un augstu atjaunīgo energoresursu integrācijas līmeni, energoapgādes drošības līmeni un drošuma līmeni un kurā tīkla operators var digitāli uzraudzīt tam pieslēgto lietotāju darbības, un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas saziņai ar saistītajiem tīklu operatoriem, ražotājiem, enerģijas uzkrāšanas kompleksiem un patērētājiem vai ražojošiem patērētājiem nolūkā nodrošināt elektroenerģijas pārvadi un sadali ilgtspējīgi, izmaksefektīvi un droši;

| 10) | “viedais gāzes tīkls” ir gāzes tīkls, kurā izmantoti inovatīvi un digitāli risinājumi, lai izmaksefektīvi integrētu daudzveidīgus mazoglekļa un jo īpaši atjaunīgās gāzes avotus saskaņā ar patērētāju vajadzībām un gāzes kvalitātes prasībām nolūkā samazināt saistītā gāzes patēriņa oglekļa pēdu, palielināt atjaunīgo un mazoglekļa gāzu īpatsvaru un izveidot saiknes ar citiem energonesējiem un nozarēm, tostarp fiziska modernizācija, ja tā vajadzīga mazoglekļa un jo īpaši atjaunīgo gāzu integrēšanai paredzētā aprīkojuma un iekārtu darbībai; |
| --- | --- |

10)

“viedais gāzes tīkls” ir gāzes tīkls, kurā izmantoti inovatīvi un digitāli risinājumi, lai izmaksefektīvi integrētu daudzveidīgus mazoglekļa un jo īpaši atjaunīgās gāzes avotus saskaņā ar patērētāju vajadzībām un gāzes kvalitātes prasībām nolūkā samazināt saistītā gāzes patēriņa oglekļa pēdu, palielināt atjaunīgo un mazoglekļa gāzu īpatsvaru un izveidot saiknes ar citiem energonesējiem un nozarēm, tostarp fiziska modernizācija, ja tā vajadzīga mazoglekļa un jo īpaši atjaunīgo gāzu integrēšanai paredzētā aprīkojuma un iekārtu darbībai;

| 11) | “attiecīgā iestāde” ir iestāde, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kompetenta izsniegt dažādas atļaujas un pilnvarojumus, kuri attiecas uz nekustamā īpašuma, tostarp energoinfrastruktūras, plānošanu, projektēšanu un būvniecību; |
| --- | --- |

11)

“attiecīgā iestāde” ir iestāde, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kompetenta izsniegt dažādas atļaujas un pilnvarojumus, kuri attiecas uz nekustamā īpašuma, tostarp energoinfrastruktūras, plānošanu, projektēšanu un būvniecību;

| 12) | “valsts regulatīvā iestāde” ir valsts regulatīvā iestāde, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 39. panta 1. punktu, vai regulatīva iestāde valsts līmenī, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/944 57. pantu; |
| --- | --- |

12)

“valsts regulatīvā iestāde” ir valsts regulatīvā iestāde, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 39. panta 1. punktu, vai regulatīva iestāde valsts līmenī, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/944 57. pantu;

| 13) | “valsts relevantā regulatīvā iestāde” ir valsts regulatīvā iestāde projektu uzņēmējās dalībvalstīs un dalībvalstīs, kurās projektam ir būtiska pozitīva ietekme; |
| --- | --- |

13)

“valsts relevantā regulatīvā iestāde” ir valsts regulatīvā iestāde projektu uzņēmējās dalībvalstīs un dalībvalstīs, kurās projektam ir būtiska pozitīva ietekme;

| 14) | “darbi” ir komponentu, sistēmu un pakalpojumu, tostarp programmatūras, iegāde, piegāde un izvēršana, ar projektu saistīto izstrādes, pārprofilēšanas, būvniecības un uzstādīšanas darbību veikšana, iekārtu pieņemšana un projekta sākšana; |
| --- | --- |

14)

“darbi” ir komponentu, sistēmu un pakalpojumu, tostarp programmatūras, iegāde, piegāde un izvēršana, ar projektu saistīto izstrādes, pārprofilēšanas, būvniecības un uzstādīšanas darbību veikšana, iekārtu pieņemšana un projekta sākšana;

| 15) | “pētījumi” ir darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu projekta īstenošanu, piemēram, sagatavošanās, priekšizpētes, izvērtējuma, testēšanas un validācijas pētījumi, tostarp programmatūras, un citi tehniskā atbalsta pasākumi, tostarp priekšdarbi ar mērķi definēt un izstrādāt projektu un pieņemt lēmumu par tā finansēšanu, piemēram, attiecīgo objektu izpētes darbi un finansējuma paketes sagatavošana; |
| --- | --- |

15)

“pētījumi” ir darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu projekta īstenošanu, piemēram, sagatavošanās, priekšizpētes, izvērtējuma, testēšanas un validācijas pētījumi, tostarp programmatūras, un citi tehniskā atbalsta pasākumi, tostarp priekšdarbi ar mērķi definēt un izstrādāt projektu un pieņemt lēmumu par tā finansēšanu, piemēram, attiecīgo objektu izpētes darbi un finansējuma paketes sagatavošana;

| 16) | “nodošana ekspluatācijā” ir projekta darbības sākšanas process pēc tā būvniecības pabeigšanas; |
| --- | --- |

16)

“nodošana ekspluatācijā” ir projekta darbības sākšanas process pēc tā būvniecības pabeigšanas;

| 17) | “specializēti ūdeņraža aktīvi” ir infrastruktūra, kurā bez vajadzības veikt papildu modificēšanas darbus var izmantot tīru ūdeņradi, tostarp cauruļvadu tīkli vai uzglabāšanas kompleksi, kas ir jaunbūvēti aktīvi, pārprofilēti dabasgāzes aktīvi vai abējādi; |
| --- | --- |

17)

“specializēti ūdeņraža aktīvi” ir infrastruktūra, kurā bez vajadzības veikt papildu modificēšanas darbus var izmantot tīru ūdeņradi, tostarp cauruļvadu tīkli vai uzglabāšanas kompleksi, kas ir jaunbūvēti aktīvi, pārprofilēti dabasgāzes aktīvi vai abējādi;

| 18) | “pārprofilēšana” ir esošas dabasgāzes infrastruktūras tehniska modernizācija vai modificēšana, lai nodrošinātu, ka tā ir specializēta tīra ūdeņraža izmantošanai; |
| --- | --- |

18)

“pārprofilēšana” ir esošas dabasgāzes infrastruktūras tehniska modernizācija vai modificēšana, lai nodrošinātu, ka tā ir specializēta tīra ūdeņraža izmantošanai;

| 19) | “klimatadaptācija” ir process, kas nodrošina, ka ar klimatiskās neaizsargātības un riska novērtējumu, tostarp ar attiecīgiem adaptācijas pasākumiem, tiek panākta energoinfrastruktūras noturība pret klimata pārmaiņu iespējamo negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

19)

“klimatadaptācija” ir process, kas nodrošina, ka ar klimatiskās neaizsargātības un riska novērtējumu, tostarp ar attiecīgiem adaptācijas pasākumiem, tiek panākta energoinfrastruktūras noturība pret klimata pārmaiņu iespējamo negatīvo ietekmi.

II NODAĻA

Kopīgu interešu projekti un savstarpēju interešu projekti

3. pants

Savienības kopīgu interešu projektu un savstarpēju interešu projektu saraksts

1.   Izveido reģionālas grupas (“grupas”) saskaņā ar III pielikuma 1. iedaļā izklāstīto procesu. Katras grupas dalība ir balstīta uz katru prioritāro koridoru un jomu un to attiecīgo ģeogrāfisko pārklājumu, kā noteikts I pielikumā. Lēmumu pieņemšanas pilnvaras grupās ir tikai dalībvalstīm un Komisijai (lēmējstruktūra), un lēmumu pieņemšanas pamatā ir konsensa princips.

2.   Katra grupa pieņem savu reglamentu, ņemot vērā III pielikumā izklāstītos noteikumus.

3.   Katras grupas lēmējstruktūra pieņem projektu reģionālo sarakstu, kas sagatavots saskaņā ar III pielikuma 2. iedaļā izklāstīto procesu, norādot katra projekta devumu I pielikumā noteikto energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu īstenošanā un to, kā tie atbilst 4. pantā noteiktajiem kritērijiem.

Ja grupa gatavo reģionālo sarakstu:

| a) | katram atsevišķam projekta priekšlikumam ir vajadzīgs to dalībvalstu apstiprinājums, uz kuru teritoriju minētais projekts attiecas; ja kāda dalībvalsts apstiprinājumu nesniedz, tā attiecīgajai grupai iesniedz pienācīgu pamatojumu; |
| --- | --- |

a)

katram atsevišķam projekta priekšlikumam ir vajadzīgs to dalībvalstu apstiprinājums, uz kuru teritoriju minētais projekts attiecas; ja kāda dalībvalsts apstiprinājumu nesniedz, tā attiecīgajai grupai iesniedz pienācīgu pamatojumu;

| b) | tā ņem vērā Komisijas konsultāciju ar mērķi nodrošināt, ka Savienības sarakstā esošu projektu kopējais skaits ir pārvaldāms. |
| --- | --- |

b)

tā ņem vērā Komisijas konsultāciju ar mērķi nodrošināt, ka Savienības sarakstā esošu projektu kopējais skaits ir pārvaldāms.

4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 20. pantu nolūkā izveidot Savienības sarakstu, ņemot vērā LESD 172. panta otro daļu.

Īstenojot savas pilnvaras, Komisija nodrošina, ka Savienības sarakstu izveido ik pēc diviem gadiem, pamatojoties uz reģionālajiem sarakstiem, ko pieņēmušas grupu lēmējstruktūras, kuras izveidotas saskaņā ar III pielikuma 1. iedaļas 1. punktu, ievērojot procedūru, kas noteikta šā panta 3. punktā.

Deleģēto aktu, ar ko saskaņā ar šo regulu izveido pirmo Savienības sarakstu, Komisija pieņem līdz 2023. gada 30. novembrim.

Ja deleģētais akts, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar šo punktu, nevar stāties spēkā saskaņā ar 20. panta 6. punktu pausta Eiropas Parlamenta vai Padomes iebilduma dēļ, Komisija nekavējoties sasauc grupas, lai izstrādātu jaunus reģionālos sarakstus, ņemot vērā iebilduma iemeslus. Komisija pēc iespējas drīz pieņem jaunu deleģēto aktu, ar ko izveido Savienības sarakstu.

5.   Kad Komisija, apvienojot 3. punktā minētos reģionālos sarakstus, izveido Savienības sarakstu, tā, pienācīgi ņemot vērā grupu apspriedes:

| a) | nodrošina, ka tiek iekļauti tikai tie projekti, kas atbilst 4. pantā minētajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka tiek iekļauti tikai tie projekti, kas atbilst 4. pantā minētajiem kritērijiem;

| b) | nodrošina pārreģionālo konsekvenci, ņemot vērā Aģentūras atzinumu, kā minēts III pielikuma 2. iedaļas 14. punktā; |
| --- | --- |

b)

nodrošina pārreģionālo konsekvenci, ņemot vērā Aģentūras atzinumu, kā minēts III pielikuma 2. iedaļas 14. punktā;

| c) | ņem vērā dalībvalstu atzinumus, kā minēts III pielikuma 2. iedaļas 10. punktā; |
| --- | --- |

c)

ņem vērā dalībvalstu atzinumus, kā minēts III pielikuma 2. iedaļas 10. punktā;

| d) | cenšas nodrošināt, ka Savienības sarakstā esošo projektu kopējais skaits ir pārvaldāms. |
| --- | --- |

d)

cenšas nodrošināt, ka Savienības sarakstā esošo projektu kopējais skaits ir pārvaldāms.

6.   Kopīgu interešu projekti, kas ietilpst šīs regulas II pielikuma 1. punkta a), b), c), d) un f) apakšpunktā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām, kļūst par relevanto reģionālo investīciju plānu daļu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 34. pantu un par relevantā valsts tīkla attīstības desmit gadu plāna daļu saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/944 51. pantu un attiecīgā gadījumā par citu valsts infrastruktūras plānu daļu. Minētajiem kopīgu interešu projektiem piešķir augstāko iespējamo prioritāti katrā no minētajiem plāniem. Šo punktu nepiemēro konkurējošiem projektiem, projektiem, kuri vēl nav pietiekami sagatavoti, lai būtu iespējams iesniegt konkrētā projekta izmaksu un ieguvumu analīzi, kā minēts III pielikuma 2. iedaļas 1. punkta d) apakšpunktā, un savstarpēju interešu projektiem.

7.   Kopīgu interešu projektus, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), c), d) un f) apakšpunktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās un kas ir konkurējoši projekti vai projekti, kuri vēl nav pietiekami sagatavoti, lai būtu iespējams iesniegt konkrētā projekta izmaksu un ieguvumu analīzi, kā minēts III pielikuma 2. iedaļas 1. punkta d) apakšpunktā, var attiecīgi iekļaut relevantajos reģionālajos investīciju plānos, valsts tīkla attīstības desmit gadu plānos un citos valsts infrastruktūras plānos kā izskatāmos projektus.

4. pants

Kritēriji, pēc kuriem grupas novērtē projektus

1.   Kopīgu interešu projekts atbilst šādiem vispārīgajiem kritērijiem:

| a) | projekts ir nepieciešams vismaz vienam no I pielikumā noteiktajiem energoinfrastruktūras prioritārajiem koridoriem un jomām; |
| --- | --- |

a)

projekts ir nepieciešams vismaz vienam no I pielikumā noteiktajiem energoinfrastruktūras prioritārajiem koridoriem un jomām;

| b) | potenciālie kopējie ieguvumi no projekta, kas novērtēti saskaņā ar relevantajiem 3. punktā noteiktajiem specifiskajiem kritērijiem, pārsniedz tā izmaksas, tostarp ilgākā termiņā; |
| --- | --- |

b)

potenciālie kopējie ieguvumi no projekta, kas novērtēti saskaņā ar relevantajiem 3. punktā noteiktajiem specifiskajiem kritērijiem, pārsniedz tā izmaksas, tostarp ilgākā termiņā;

| c) | projekts atbilst jebkuram no šādiem kritērijiem:






  i) | iesaista vismaz divas dalībvalstis, tieši vai – ar starpsavienojumu ar trešo valsti – netieši šķērsojot divu vai vairāku dalībvalstu robežu; |
| --- | --- | --- |

c)

projekts atbilst jebkuram no šādiem kritērijiem:

i)

iesaista vismaz divas dalībvalstis, tieši vai – ar starpsavienojumu ar trešo valsti – netieši šķērsojot divu vai vairāku dalībvalstu robežu;

| ii) | atrodas vienas dalībvalsts teritorijā – uz sauszemes vai atkrastē, ieskaitot salas, –, un tam ir ievērojama pārrobežu ietekme, kā izklāstīts IV pielikuma 1. punktā. |
| --- | --- |

ii)

atrodas vienas dalībvalsts teritorijā – uz sauszemes vai atkrastē, ieskaitot salas, –, un tam ir ievērojama pārrobežu ietekme, kā izklāstīts IV pielikuma 1. punktā.

2.   Savstarpēju interešu projekts atbilst šādiem vispārīgajiem kritērijiem:

| a) | projekts būtiski palīdz sasniegt 1. panta 1. punktā minētos mērķus un trešās valsts mērķus, jo īpaši – neierobežojot trešās valsts spēju pakāpeniski izbeigt fosilā kurināmā ražošanas aktīvu izmantošanu vietējam patēriņam, un ilgtspēju, cita starpā integrējot atjaunīgo enerģiju energotīklā un pārvadot un sadalot atjaunīgo elektroenerģiju uz lielākajiem patēriņa centriem un uzkrāšanas objektiem; |
| --- | --- |

a)

projekts būtiski palīdz sasniegt 1. panta 1. punktā minētos mērķus un trešās valsts mērķus, jo īpaši – neierobežojot trešās valsts spēju pakāpeniski izbeigt fosilā kurināmā ražošanas aktīvu izmantošanu vietējam patēriņam, un ilgtspēju, cita starpā integrējot atjaunīgo enerģiju energotīklā un pārvadot un sadalot atjaunīgo elektroenerģiju uz lielākajiem patēriņa centriem un uzkrāšanas objektiem;

| b) | potenciālie kopējie ieguvumi no projekta Savienības līmenī, kas novērtēti saskaņā ar relevantajiem 3. punktā noteiktajiem specifiskajiem kritērijiem, Savienībā pārsniedz tā izmaksas, tostarp ilgākā termiņā; |
| --- | --- |

b)

potenciālie kopējie ieguvumi no projekta Savienības līmenī, kas novērtēti saskaņā ar relevantajiem 3. punktā noteiktajiem specifiskajiem kritērijiem, Savienībā pārsniedz tā izmaksas, tostarp ilgākā termiņā;

| c) | projekts atrodas vismaz vienas dalībvalsts teritorijā un vismaz vienas trešās valsts teritorijā, un tam ir ievērojama pārrobežu ietekme, kā izklāstīts IV pielikuma 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

projekts atrodas vismaz vienas dalībvalsts teritorijā un vismaz vienas trešās valsts teritorijā, un tam ir ievērojama pārrobežu ietekme, kā izklāstīts IV pielikuma 2. punktā;

| d) | attiecībā uz daļu, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, projekts atbilst Direktīvai 2009/73/EK un Direktīvai (ES) 2019/944, ja tas ietilpst šīs regulas II pielikuma 1. un 3. punktā noteiktajās infrastruktūras kategorijās; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz daļu, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, projekts atbilst Direktīvai 2009/73/EK un Direktīvai (ES) 2019/944, ja tas ietilpst šīs regulas II pielikuma 1. un 3. punktā noteiktajās infrastruktūras kategorijās;

| e) | iesaistītajai trešai valstij vai valstīm ir augsts konverģences līmenis attiecībā uz rīcībpolitikas satvaru un ir apliecināti tiesiskās izpildes panākšanas mehānismi, lai atbalstītu Savienības rīcībpolitikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši, lai nodrošinātu:






  i) | labi funkcionējošu iekšējo enerģijas tirgu; |
| --- | --- | --- |

e)

iesaistītajai trešai valstij vai valstīm ir augsts konverģences līmenis attiecībā uz rīcībpolitikas satvaru un ir apliecināti tiesiskās izpildes panākšanas mehānismi, lai atbalstītu Savienības rīcībpolitikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši, lai nodrošinātu:

i)

labi funkcionējošu iekšējo enerģijas tirgu;

| ii) | energoapgādes drošību, kuras pamatā cita starpā būtu dažādi avoti, sadarbība un solidaritāte; |
| --- | --- |

ii)

energoapgādes drošību, kuras pamatā cita starpā būtu dažādi avoti, sadarbība un solidaritāte;

| iii) | energosistēmas, tostarp ražošanas, pārvades un sadales, virzību uz klimatneitralitātes mērķi saskaņā ar Parīzes nolīgumu un 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķim, jo īpaši, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzi; |
| --- | --- |

iii)

energosistēmas, tostarp ražošanas, pārvades un sadales, virzību uz klimatneitralitātes mērķi saskaņā ar Parīzes nolīgumu un 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķim, jo īpaši, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzi;

| f) | iesaistītā trešā valsts vai valstis atbalsta projekta prioritāro statusu, kā noteikts 7. pantā, un apņemas ievērot līdzīgu grafiku paātrinātai īstenošanai un citus rīcībpolitikas un regulatīvos atbalsta pasākumus, kas piemērojami kopīgu interešu projektiem Savienībā. |
| --- | --- |

f)

iesaistītā trešā valsts vai valstis atbalsta projekta prioritāro statusu, kā noteikts 7. pantā, un apņemas ievērot līdzīgu grafiku paātrinātai īstenošanai un citus rīcībpolitikas un regulatīvos atbalsta pasākumus, kas piemērojami kopīgu interešu projektiem Savienībā.

Attiecībā uz oglekļa dioksīda uzglabāšanas projektiem, kas ietilpst II pielikuma 5. punkta c) apakšpunktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, – projekts ir nepieciešams, lai darītu iespējamu oglekļa dioksīda pārrobežu transportēšanu un uzglabāšanu, un trešai valstij, kurā projekts tiek īstenots, ir adekvāts tiesiskais regulējums, kā pamatā ir pierādīti rezultatīvi izpildes panākšanas mehānismi un ar ko nodrošina, ka projektam tiek piemēroti Savienības tiesību aktos paredzētajiem standartiem un aizsardzības pasākumiem vismaz ekvivalenti standarti un aizsardzības pasākumi oglekļa dioksīda noplūžu nepieļaušanai un attiecībā uz klimatu, cilvēku veselību un ekosistēmām oglekļa dioksīda pastāvīgas uzglabāšanas drošuma un lietderības aspektā.

3.   Kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst konkrētās energoinfrastruktūras kategorijās, piemēro šādus specifiskos kritērijus:

| a) | attiecībā uz elektroenerģijas pārvades, sadales un uzkrāšanas projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), c), d) un f) apakšpunktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, projekts dod būtisku ieguldījumu ilgtspējā, integrējot atjaunīgo enerģiju energotīklā, pārvadot atjaunīgo elektroenerģiju uz lielākajiem patēriņa centriem un uzkrāšanas objektiem un attiecīgā gadījumā samazinot enerģijas ražošanas apcirpšanu, un dod ieguldījumu attiecībā vismaz uz vienu no šādiem specifiskajiem kritērijiem:






  i) | tirgus integrācija, tostarp ar vismaz vienas dalībvalsts enerģētiskās izolācijas novēršanu un energoinfrastruktūras nepietiekamības samazināšanu, konkurence, sadarbspēja un sistēmas elastība; |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz elektroenerģijas pārvades, sadales un uzkrāšanas projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), c), d) un f) apakšpunktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, projekts dod būtisku ieguldījumu ilgtspējā, integrējot atjaunīgo enerģiju energotīklā, pārvadot atjaunīgo elektroenerģiju uz lielākajiem patēriņa centriem un uzkrāšanas objektiem un attiecīgā gadījumā samazinot enerģijas ražošanas apcirpšanu, un dod ieguldījumu attiecībā vismaz uz vienu no šādiem specifiskajiem kritērijiem:

i)

tirgus integrācija, tostarp ar vismaz vienas dalībvalsts enerģētiskās izolācijas novēršanu un energoinfrastruktūras nepietiekamības samazināšanu, konkurence, sadarbspēja un sistēmas elastība;

| ii) | energoapgādes drošība, tostarp ar sadarbspēju, sistēmas elastību, kiberdrošību, piemērotiem savienojumiem un sistēmas drošu un uzticamu darbību; |
| --- | --- |

ii)

energoapgādes drošība, tostarp ar sadarbspēju, sistēmas elastību, kiberdrošību, piemērotiem savienojumiem un sistēmas drošu un uzticamu darbību;

| b) | attiecībā uz viedo elektrotīklu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, projekts dod būtisku ieguldījumu ilgtspējā, integrējot atjaunīgo enerģiju tīklā, un dod ieguldījumu attiecībā uz vismaz diviem no šādiem specifiskajiem kritērijiem:






  i) | energoapgādes drošība, tostarp ar elektroenerģijas pārvades un sadales efektivitāti un sadarbspēju tīkla ikdienas darbībā, pārslodzes novēršanu un tīkla lietotāju integrāciju un iesaisti; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz viedo elektrotīklu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, projekts dod būtisku ieguldījumu ilgtspējā, integrējot atjaunīgo enerģiju tīklā, un dod ieguldījumu attiecībā uz vismaz diviem no šādiem specifiskajiem kritērijiem:

i)

energoapgādes drošība, tostarp ar elektroenerģijas pārvades un sadales efektivitāti un sadarbspēju tīkla ikdienas darbībā, pārslodzes novēršanu un tīkla lietotāju integrāciju un iesaisti;

| ii) | tirgus integrācija, tostarp ar efektīvu sistēmas darbību un starpsavienotāju izmantošanu; |
| --- | --- |

ii)

tirgus integrācija, tostarp ar efektīvu sistēmas darbību un starpsavienotāju izmantošanu;

| iii) | tīkla drošība, elastība un piegādes kvalitāte, tostarp ar plašāku inovācijas izmantojumu balansēšanas, elastības tirgu, kiberdrošības, uzraudzības, sistēmas kontroles un kļūdu labošanas jomā; |
| --- | --- |

iii)

tīkla drošība, elastība un piegādes kvalitāte, tostarp ar plašāku inovācijas izmantojumu balansēšanas, elastības tirgu, kiberdrošības, uzraudzības, sistēmas kontroles un kļūdu labošanas jomā;

| iv) | viedā nozaru integrācija – vai nu energosistēmā ar saiknēm starp dažādiem energonesējiem un nozarēm, vai – plašāk – ar sinerģiju un koordinācijas veicināšanu starp enerģētikas, transporta un telekomunikācijas nozarēm; |
| --- | --- |

iv)

viedā nozaru integrācija – vai nu energosistēmā ar saiknēm starp dažādiem energonesējiem un nozarēm, vai – plašāk – ar sinerģiju un koordinācijas veicināšanu starp enerģētikas, transporta un telekomunikācijas nozarēm;

| c) | attiecībā uz oglekļa dioksīda transportēšanas un uzglabāšanas projektiem, kas ietilpst II pielikuma 5. punktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, projekts dod būtisku ieguldījumu ilgtspējā, samazinot oglekļa dioksīda emisijas savienotajās rūpniecības iekārtās, un dod ieguldījumu attiecībā uz visiem šādiem specifiskajiem kritērijiem:






  i) | oglekļa dioksīda emisiju nepieļaušana, vienlaikus saglabājot energoapgādes drošību; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz oglekļa dioksīda transportēšanas un uzglabāšanas projektiem, kas ietilpst II pielikuma 5. punktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, projekts dod būtisku ieguldījumu ilgtspējā, samazinot oglekļa dioksīda emisijas savienotajās rūpniecības iekārtās, un dod ieguldījumu attiecībā uz visiem šādiem specifiskajiem kritērijiem:

i)

oglekļa dioksīda emisiju nepieļaušana, vienlaikus saglabājot energoapgādes drošību;

| ii) | oglekļa dioksīda transportēšanas un uzglabāšanas noturības un drošības palielināšana; |
| --- | --- |

ii)

oglekļa dioksīda transportēšanas un uzglabāšanas noturības un drošības palielināšana;

| iii) | efektīva resursu izmantošana, ar kopīgu infrastruktūru darot iespējamu savienojumu starp vairākiem oglekļa dioksīda avotiem un uzglabāšanas objektiem un samazinot vidisko slogu un riskus; |
| --- | --- |

iii)

efektīva resursu izmantošana, ar kopīgu infrastruktūru darot iespējamu savienojumu starp vairākiem oglekļa dioksīda avotiem un uzglabāšanas objektiem un samazinot vidisko slogu un riskus;

| d) | attiecībā uz ūdeņraža projektiem, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, projekts dod būtisku ieguldījumu ilgtspējā, tostarp samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas, uzlabojot atjaunīgā vai mazoglekļa ūdeņraža ieviešanu – ar uzsvaru uz ūdeņradi no atjaunīgiem avotiem, jo īpaši galapatēriņa lietojumos, piemēram, nozarēs, kur grūti samazināt emisijas un kurās nav reālistiski rast energoefektīvākus risinājumus, – un atbalstot variablu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanu, šajā nolūkā piedāvājot elastības, uzkrāšanas vai abējādus risinājumus, un projekts dod būtisku ieguldījumu attiecībā uz vismaz vienu no šādiem specifiskajiem kritērijiem:






  i) | tirgus integrācija, tostarp ar savienojumiem starp dalībvalstu esošajiem vai topošajiem ūdeņraža tīkliem, vai tas dod citādu ieguldījumu Savienības mēroga ūdeņraža transportēšanas un uzglabāšanas tīkla tapšanā un nodrošina savienotu sistēmu sadarbspēju; |
| --- | --- | --- |

d)

attiecībā uz ūdeņraža projektiem, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, projekts dod būtisku ieguldījumu ilgtspējā, tostarp samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas, uzlabojot atjaunīgā vai mazoglekļa ūdeņraža ieviešanu – ar uzsvaru uz ūdeņradi no atjaunīgiem avotiem, jo īpaši galapatēriņa lietojumos, piemēram, nozarēs, kur grūti samazināt emisijas un kurās nav reālistiski rast energoefektīvākus risinājumus, – un atbalstot variablu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanu, šajā nolūkā piedāvājot elastības, uzkrāšanas vai abējādus risinājumus, un projekts dod būtisku ieguldījumu attiecībā uz vismaz vienu no šādiem specifiskajiem kritērijiem:

i)

tirgus integrācija, tostarp ar savienojumiem starp dalībvalstu esošajiem vai topošajiem ūdeņraža tīkliem, vai tas dod citādu ieguldījumu Savienības mēroga ūdeņraža transportēšanas un uzglabāšanas tīkla tapšanā un nodrošina savienotu sistēmu sadarbspēju;

| ii) | energoapgādes drošība un elastība, tostarp ar piemērotiem savienojumiem un sistēmas drošas un uzticamas darbības veicināšanu; |
| --- | --- |

ii)

energoapgādes drošība un elastība, tostarp ar piemērotiem savienojumiem un sistēmas drošas un uzticamas darbības veicināšanu;

| iii) | konkurence, tostarp ar iespēju pārredzamā un nediskriminējošā veidā piekļūt vairākiem piegādes avotiem un tīkla lietotājiem; |
| --- | --- |

iii)

konkurence, tostarp ar iespēju pārredzamā un nediskriminējošā veidā piekļūt vairākiem piegādes avotiem un tīkla lietotājiem;

| e) | attiecībā uz elektrolīzeriem, kas ietilpst II pielikuma 4. punktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, projekts dod būtisku ieguldījumu attiecībā uz visiem šādiem specifiskajiem kritērijiem:






  i) | ilgtspēja, tostarp ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un uzlabojumiem atjaunīgā vai mazoglekļa ūdeņraža, jo īpaši no atjaunīgiem energoresursiem iegūta ūdeņraža, kā arī šādi iegūtu sintētisko degvielu, izmantošanas izvēršanā; |
| --- | --- | --- |

e)

attiecībā uz elektrolīzeriem, kas ietilpst II pielikuma 4. punktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, projekts dod būtisku ieguldījumu attiecībā uz visiem šādiem specifiskajiem kritērijiem:

i)

ilgtspēja, tostarp ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un uzlabojumiem atjaunīgā vai mazoglekļa ūdeņraža, jo īpaši no atjaunīgiem energoresursiem iegūta ūdeņraža, kā arī šādi iegūtu sintētisko degvielu, izmantošanas izvēršanā;

| ii) | energoapgādes drošība, totarp ar devumu sistēmas drošā, efektīvā un uzticamā darbībā vai uzkrāšanas, elastības vai abējādu risinājumu, piemēram, pieprasījumreakcijas un balansēšanas pakalpojumu, piedāvāšanu; |
| --- | --- |

ii)

energoapgādes drošība, totarp ar devumu sistēmas drošā, efektīvā un uzticamā darbībā vai uzkrāšanas, elastības vai abējādu risinājumu, piemēram, pieprasījumreakcijas un balansēšanas pakalpojumu, piedāvāšanu;

| iii) | elastības pakalpojumu, piemēram, pieprasījumreakcijas un uzkrāšanas, nodrošināšana, veicinot viedo enerģētikas nozaru integrāciju ar saiknēm ar citiem energonesējiem un nozarēm; |
| --- | --- |

iii)

elastības pakalpojumu, piemēram, pieprasījumreakcijas un uzkrāšanas, nodrošināšana, veicinot viedo enerģētikas nozaru integrāciju ar saiknēm ar citiem energonesējiem un nozarēm;

| f) | attiecībā uz viedo gāzes tīklu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 2. punktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, projekts dod būtisku ieguldījumu ilgtspējā, nodrošinot daudzveidīgu mazoglekļa un jo īpaši atjaunīgo gāzu, piemēram, biometāna vai atjaunīgā ūdeņraža, integrēšanu – arī vietās, kur to iegūst vietēji, – gāzes pārvades, sadales vai uzglabāšanas sistēmā nolūkā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, un projekts dod būtisku ieguldījumu attiecībā uz vismaz vienu no šādiem specifiskajiem kritērijiem:






  i) | tīkla drošība un piegādes kvalitāte – ar uzlabojumiem gāzes pārvades, sadales vai uzglabāšanas sistēmu efektivitātē un sadarbspējā tīkla ikdienas darbībā, ko panāk, cita starpā risinot problēmas, kuras rada dažādas kvalitātes gāzu iesūknēšana; |
| --- | --- | --- |

f)

attiecībā uz viedo gāzes tīklu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 2. punktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, projekts dod būtisku ieguldījumu ilgtspējā, nodrošinot daudzveidīgu mazoglekļa un jo īpaši atjaunīgo gāzu, piemēram, biometāna vai atjaunīgā ūdeņraža, integrēšanu – arī vietās, kur to iegūst vietēji, – gāzes pārvades, sadales vai uzglabāšanas sistēmā nolūkā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, un projekts dod būtisku ieguldījumu attiecībā uz vismaz vienu no šādiem specifiskajiem kritērijiem:

i)

tīkla drošība un piegādes kvalitāte – ar uzlabojumiem gāzes pārvades, sadales vai uzglabāšanas sistēmu efektivitātē un sadarbspējā tīkla ikdienas darbībā, ko panāk, cita starpā risinot problēmas, kuras rada dažādas kvalitātes gāzu iesūknēšana;

| ii) | tirgus darbība un pakalpojumi lietotājiem; |
| --- | --- |

ii)

tirgus darbība un pakalpojumi lietotājiem;

| iii) | viedās enerģētikas nozares integrācijas veicināšana, kas darāms, veidojot saiknes ar citiem energonesējiem un nozarēm un darot iespējamu pieprasījumreakciju. |
| --- | --- |

iii)

viedās enerģētikas nozares integrācijas veicināšana, kas darāms, veidojot saiknes ar citiem energonesējiem un nozarēm un darot iespējamu pieprasījumreakciju.

4.   Attiecībā uz projektiem, kas ietilpst II pielikumā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, šā panta 3. punktā noteiktos kritērijus novērtē saskaņā ar IV pielikuma 3. līdz 8. punktā noteiktajiem indikatoriem.

5.   Lai veicinātu visu to projektu novērtēšanu, kas varētu būt atbilstīgi kopīgu interešu projektu statusam un ko varētu iekļaut reģionālajā sarakstā, katra grupa pārredzami un objektīvi izvērtē katra projekta ieguldījumu tā paša energoinfrastruktūras prioritārā koridora vai jomas īstenošanā. Katra grupa nosaka savu novērtēšanas metodi, pamatojoties uz kopējo ieguldījumu attiecībā uz 3. punktā minētajiem kritērijiem. Balstoties uz minēto novērtējumu, grupa iekšējai lietošanai sakārto projektus prioritārā secībā. Ne reģionālo, ne Savienības sarakstu nekārto prioritārā secībā, un prioritāro secību neizmanto nekādiem turpmākiem nolūkiem, izņemot – kā aprakstīts III pielikuma 2. iedaļas 16. punktā.

Novērtējot projektus, nolūkā nodrošināt, ka grupas izmanto saskanīgu novērtēšanas pieeju, katra grupa pienācīgi ņem vērā:

| a) | cik steidzams ir katrs ierosinātais projekts un kāds ir tā ieguldījums, lai sasniegtu 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, tirgus integrāciju, konkurenci, ilgtspēju un energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

a)

cik steidzams ir katrs ierosinātais projekts un kāds ir tā ieguldījums, lai sasniegtu 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, tirgus integrāciju, konkurenci, ilgtspēju un energoapgādes drošību;

| b) | kādā mērā katrs ierosinātais projekts ir komplementārs citiem ierosinātajiem projektiem, tostarp konkurējošiem vai potenciāli konkurējošiem projektiem; |
| --- | --- |

b)

kādā mērā katrs ierosinātais projekts ir komplementārs citiem ierosinātajiem projektiem, tostarp konkurējošiem vai potenciāli konkurējošiem projektiem;

| c) | iespējamās sinerģijas ar prioritārajiem koridoriem un tematiskajām jomām, kas identificētas Eiropas transporta un telekomunikāciju tīklos; |
| --- | --- |

c)

iespējamās sinerģijas ar prioritārajiem koridoriem un tematiskajām jomām, kas identificētas Eiropas transporta un telekomunikāciju tīklos;

| d) | attiecībā uz ierosinātajiem projektiem, kas novērtēšanas laikā ir Savienības sarakstā, to īstenošanas progresu un ziņošanas un pārredzamības pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz ierosinātajiem projektiem, kas novērtēšanas laikā ir Savienības sarakstā, to īstenošanas progresu un ziņošanas un pārredzamības pienākumu izpildi.

Attiecībā uz viedo elektrotīklu un viedo gāzes tīklu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā un 2. punktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, prioritārā secībā sakārto tos projektus, kas ietekmē vienas un tās pašas divas dalībvalstis, un pienācīgi ņem vērā arī projekta skarto lietotāju skaitu, gada energopatēriņu un no nedispečējamiem resursiem saražotas enerģijas īpatsvaru teritorijā, kur atrodas minētie lietotāji.

5. pants

Savienības sarakstā esošu projektu īstenošana un uzraudzība

1.   Projekta virzītāji Savienības sarakstā esošiem projektiem izstrādā īstenošanas plānu, kurā iekļauj grafiku visām šādām darbībām:

| a) | priekšizpēte un projektēšanas pētījumi, tostarp attiecībā uz klimatadaptāciju un atbilstību vides tiesību aktiem un principam “nenodarīt būtisku kaitējumu”; |
| --- | --- |

a)

priekšizpēte un projektēšanas pētījumi, tostarp attiecībā uz klimatadaptāciju un atbilstību vides tiesību aktiem un principam “nenodarīt būtisku kaitējumu”;

| b) | valsts regulatīvās iestādes vai jebkādas citas attiecīgās iestādes apstiprinājums; |
| --- | --- |

b)

valsts regulatīvās iestādes vai jebkādas citas attiecīgās iestādes apstiprinājums;

| c) | būvniecība un nodošana ekspluatācijā; |
| --- | --- |

c)

būvniecība un nodošana ekspluatācijā;

| d) | atļauju piešķiršanas process, kas minēts 10. panta 6. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

atļauju piešķiršanas process, kas minēts 10. panta 6. punkta b) apakšpunktā.

2.   PSO, SSO un citi operatori savstarpēji sadarbojas, lai veicinātu Savienības sarakstā esošu projektu izstrādi savā jomā.

3.   Aģentūra un attiecīgās grupas uzrauga Savienības sarakstā esošo projektu īstenošanā sasniegto progresu un vajadzības gadījumā sniedz ieteikumus, lai veicinātu to īstenošanu. Grupas var pieprasīt papildu informāciju saskaņā ar 4., 5. un 6. punktu, sasaukt sanāksmes ar attiecīgajām personām un uzaicināt Komisiju verificēt sniegto informāciju uz vietas.

4.   Sākot ar gadu, kas seko gadam, kurā projekts ir iekļauts Savienības sarakstā, projekta virzītāji 8. panta 1. punktā minētajai valsts kompetentajai iestādei katru gadu līdz 31. decembrim iesniedz gada ziņojumu par katru projektu, kas ietilpst II pielikumā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās.

Minētajā ziņojumā sīki izklāsta:

| a) | kāds progress gūts projekta izstrādē, būvniecībā un nodošanā ekspluatācijā, jo īpaši attiecībā uz atļauju piešķiršanas procesu un konsultāciju procedūru, kā arī atbilstību vides tiesību aktiem, principam, ka projekts “nenodara būtisku kaitējumu” videi, un veiktos klimatadaptācijas pasākumus; |
| --- | --- |

a)

kāds progress gūts projekta izstrādē, būvniecībā un nodošanā ekspluatācijā, jo īpaši attiecībā uz atļauju piešķiršanas procesu un konsultāciju procedūru, kā arī atbilstību vides tiesību aktiem, principam, ka projekts “nenodara būtisku kaitējumu” videi, un veiktos klimatadaptācijas pasākumus;

| b) | attiecīgā gadījumā – vai ir kavēšanās salīdzinājumā ar īstenošanas plānu, šādu kavēšanos iemeslus un citas radušās grūtības; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – vai ir kavēšanās salīdzinājumā ar īstenošanas plānu, šādu kavēšanos iemeslus un citas radušās grūtības;

| c) | attiecīgā gadījumā – pārskatītu plānu ar mērķi novērst kavēšanos. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – pārskatītu plānu ar mērķi novērst kavēšanos.

5.   Sākot ar gadu, kas seko gadam, kurā projekta virzītājam ir jāiesniedz šā panta 4. punktā minētais ziņojums, katru gadu līdz 28. februārim 8. panta 1. punktā minētās kompetentās iestādes iesniedz Aģentūrai un relevantajai grupai šā panta 4. punktā minēto ziņojumu, kas papildināts ar informāciju par to attiecīgajā teritorijā atrodošos Savienības sarakstā esošu projektu īstenošanas progresu un – attiecīgā gadījumā – par īstenošanas kavēšanos attiecībā uz atļauju piešķiršanas procesiem, kā arī par šādas kavēšanās iemesliem. Kompetento iestāžu devumu ziņojumā skaidri norāda un iekļauj, negrozot projekta virzītāju sagatavoto tekstu.

6.   Katru gadu, kad būtu jāpieņem jauns Savienības saraksts, līdz 30. aprīlim Aģentūra iesniedz grupām konsolidētu ziņojumu par Savienības sarakstā esošajiem projektiem, kas ir valsts regulatīvo iestāžu kompetencē, izvērtējot panākto progresu un gaidāmās projekta izmaksu izmaiņas un vajadzības gadījumā sniedzot ieteikumus par to, kā novērst kavējumus un pārvarēt radušās grūtības. Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/942 11. panta b) punktu minētajā konsolidētajā ziņojumā izvērtē arī to, vai tiek konsekventi īstenoti Savienības tīklu attīstības plāni attiecībā uz energoinfrastruktūras prioritārajiem koridoriem un jomām, kas noteiktas I pielikumā.

Pienācīgi pamatotos gadījumos Aģentūra var pieprasīt papildu informāciju, kas vajadzīga šajā punktā noteikto uzdevumu veikšanai.

7.   Ja salīdzinājumā ar īstenošanas plānu Savienības sarakstā esoša projekta nodošana ekspluatācijā ir aizkavējusies un ja tas nav noticis tādu nepārvaramu apstākļu dēļ, ko projekta virzītājs nespēj kontrolēt, piemēro šādus pasākumus:

| a) | ciktāl saskaņā ar attiecīgajiem valstu tiesību aktiem ir piemērojami Direktīvas 2009/73/EK 22. panta 7. punkta a), b) vai c) apakšpunktā un Direktīvas (ES) 2019/944 51. panta 7. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētie pasākumi, valsts regulatīvās iestādes nodrošina, ka investīcijas tiek veiktas; |
| --- | --- |

a)

ciktāl saskaņā ar attiecīgajiem valstu tiesību aktiem ir piemērojami Direktīvas 2009/73/EK 22. panta 7. punkta a), b) vai c) apakšpunktā un Direktīvas (ES) 2019/944 51. panta 7. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētie pasākumi, valsts regulatīvās iestādes nodrošina, ka investīcijas tiek veiktas;

| b) | ja valsts regulatīvo iestāžu pasākumi saskaņā ar a) apakšpunktu nav piemērojami, projekta virzītājs 24 mēnešos no īstenošanas plānā noteiktās dienas, kad jānotiek nodošanai ekspluatācijā, izvēlas trešo personu visa projekta vai tā daļas finansēšanai vai būvniecībai; |
| --- | --- |

b)

ja valsts regulatīvo iestāžu pasākumi saskaņā ar a) apakšpunktu nav piemērojami, projekta virzītājs 24 mēnešos no īstenošanas plānā noteiktās dienas, kad jānotiek nodošanai ekspluatācijā, izvēlas trešo personu visa projekta vai tā daļas finansēšanai vai būvniecībai;

| c) | ja trešā persona netiek izraudzīta saskaņā ar b) apakšpunktu, dalībvalsts vai, ja dalībvalsts tā noteikusi, valsts regulatīvā iestāde divu mēnešu laikā pēc b) apakšpunktā minētā termiņa beigām var iecelt trešo personu projekta finansēšanai vai būvniecībai un projekta virzītājs to pieņem; |
| --- | --- |

c)

ja trešā persona netiek izraudzīta saskaņā ar b) apakšpunktu, dalībvalsts vai, ja dalībvalsts tā noteikusi, valsts regulatīvā iestāde divu mēnešu laikā pēc b) apakšpunktā minētā termiņa beigām var iecelt trešo personu projekta finansēšanai vai būvniecībai un projekta virzītājs to pieņem;

| d) | ja kavēšanās salīdzinājumā ar īstenošanas plānā noteikto nodošanas ekspluatācijā datumu pārsniedz 26 mēnešus, Komisija, par to vienojoties un pilnībā sadarbojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, var nākt klajā ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, kurā var piedalīties ikviena trešā persona, kas spēj kļūt par projekta virzītāju, lai uzbūvētu projektu atbilstīgi grafikam, par ko vienojas; |
| --- | --- |

d)

ja kavēšanās salīdzinājumā ar īstenošanas plānā noteikto nodošanas ekspluatācijā datumu pārsniedz 26 mēnešus, Komisija, par to vienojoties un pilnībā sadarbojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, var nākt klajā ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, kurā var piedalīties ikviena trešā persona, kas spēj kļūt par projekta virzītāju, lai uzbūvētu projektu atbilstīgi grafikam, par ko vienojas;

| e) | ja piemēro c) vai d) apakšpunktā minētos pasākumus, sistēmas operators, kura teritorijā atrodas investīciju objekts, sniedz īstenojošajiem operatoriem vai investoriem, vai trešai personai visu investīciju veikšanai vajadzīgo informāciju, pieslēdz jaunus aktīvus pārvades tīklam vai attiecīgā gadījumā sadales tīklam un kopumā dara visu iespējamo, lai veicinātu investīcijas īstenošanu un Savienības sarakstā esošā projekta drošu, uzticamu un efektīvu darbību un uzturēšanu. |
| --- | --- |

e)

ja piemēro c) vai d) apakšpunktā minētos pasākumus, sistēmas operators, kura teritorijā atrodas investīciju objekts, sniedz īstenojošajiem operatoriem vai investoriem, vai trešai personai visu investīciju veikšanai vajadzīgo informāciju, pieslēdz jaunus aktīvus pārvades tīklam vai attiecīgā gadījumā sadales tīklam un kopumā dara visu iespējamo, lai veicinātu investīcijas īstenošanu un Savienības sarakstā esošā projekta drošu, uzticamu un efektīvu darbību un uzturēšanu.

8.   Savienības sarakstā esošu projektu var svītrot no Savienības saraksta saskaņā ar 3. panta 4. punktā noteikto procedūru, ja tas minētajā sarakstā ticis iekļauts, balstoties uz nepareizu informāciju, kas bija noteicošais iekļaušanas faktors, vai ja projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem.

9.   Projekti, kuri vairs nav Savienības sarakstā, zaudē visas šajā regulā paredzētās tiesības un pienākumus, kas attiecas uz kopīgu interešu projekta vai savstarpēju interešu projekta statusu.

Tomēr projekts, kurš vairs nav Savienības sarakstā, bet par kuru kompetentā iestāde ir pieņēmusi izskatīšanai pieteikuma dokumentāciju, saglabā tiesības un pienākumus, kas noteikti III nodaļā, izņemot, ja projekts no Savienības saraksta ir svītrots šā panta 8. punktā noteikto iemeslu dēļ.

10.   Šis pants neskar Savienības finansiālo palīdzību, kas piešķirta jebkuram Savienības sarakstā esošam projektam pirms tā svītrošanas no Savienības saraksta.

6. pants

Eiropas koordinatori

1.   Ja kopīgu interešu projekts saskaras ar ievērojamām īstenošanas grūtībām, Komisija, vienojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, var iecelt Eiropas koordinatoru uz laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu un ko var divas reizes pagarināt.

2.   Eiropas koordinators:

| a) | virza projektus, kuriem viņš iecelts par Eiropas koordinatoru, un pārrobežu dialogu starp projekta virzītājiem un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

a)

virza projektus, kuriem viņš iecelts par Eiropas koordinatoru, un pārrobežu dialogu starp projekta virzītājiem un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām;

| b) | pēc vajadzības palīdz visām personām apspriesties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, attiecīgā gadījumā apspriest alternatīvus maršrutus un saņemt projektiem nepieciešamās atļaujas; |
| --- | --- |

b)

pēc vajadzības palīdz visām personām apspriesties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, attiecīgā gadījumā apspriest alternatīvus maršrutus un saņemt projektiem nepieciešamās atļaujas;

| c) | attiecīgā gadījumā konsultē projekta virzītājus par projekta finansēšanu; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā konsultē projekta virzītājus par projekta finansēšanu;

| d) | nodrošina, ka projektu sagatavošanai un īstenošanai attiecīgās dalībvalstis sniedz pienācīgu atbalstu un stratēģisku vadību; |
| --- | --- |

d)

nodrošina, ka projektu sagatavošanai un īstenošanai attiecīgās dalībvalstis sniedz pienācīgu atbalstu un stratēģisku vadību;

| e) | katru gadu un attiecīgā gadījumā tad, kad beidzas pilnvaras, iesniedz Komisijai ziņojumu par projektu īstenošanas progresu un par visām grūtībām un šķēršļiem, kas, ļoti iespējams, ievērojami kavēs projektu nodošanu ekspluatācijā. |
| --- | --- |

e)

katru gadu un attiecīgā gadījumā tad, kad beidzas pilnvaras, iesniedz Komisijai ziņojumu par projektu īstenošanas progresu un par visām grūtībām un šķēršļiem, kas, ļoti iespējams, ievērojami kavēs projektu nodošanu ekspluatācijā.

Komisija e) apakšpunktā minēto Eiropas koordinatora ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un attiecīgajām grupām.

3.   Eiropas koordinatoru izvēlas atklātā, nediskriminējošā un pārredzamā procesā, pamatojoties uz kandidātu pieredzi attiecībā uz konkrētajiem uzdevumiem, ko koordinatoram uztic attiecīgajos projektos.

4.   Lēmumā par Eiropas koordinatora iecelšanu nosaka kārtību attiecībā uz pilnvaru ilgumu, konkrētajiem uzdevumiem un attiecīgajiem termiņiem, kā arī izmantojamo metodoloģiju. Koordinācijas darbs ir samērīgs ar projektu sarežģītību un aplēstajām izmaksām.

5.   Attiecīgās dalībvalstis pilnībā sadarbojas ar Eiropas koordinatoru 2. un 4. punktā minēto uzdevumu pildīšanā.

III NODAĻA

Atļauju piešķiršana un sabiedrības līdzdalība

7. pants

Savienības sarakstā esošu projektu prioritārais statuss

1.   Atļauju piešķiršanas procesā vajadzīgo lēmumu pieņemšanas nolūkā, pieņemot Savienības sarakstu, tiek noteikta Savienības sarakstā esošu projektu nepieciešamība no enerģētikas rīcībpolitikas un klimata viedokļa, neskarot projekta precīzu atrašanās vietu, maršrutu vai tehnoloģiju.

Šo punktu nepiemēro konkurējošiem projektiem un projektiem, kuri vēl nav pietiekami sagatavoti, lai būtu iespējams iesniegt konkrētā projekta izmaksu un ieguvumu analīzi, kā minēts III pielikuma 2. iedaļas 1. punkta d) apakšpunktā.

2.   Lai nodrošinātu ar Savienības sarakstā esošiem projektiem saistītās pieteikuma dokumentācijas efektīvu administratīvo apstrādi, projekta virzītāji un visas attiecīgās iestādes nodrošina, ka minēto dokumentāciju apstrādā, cik vien ātri tas ir iespējams saskaņā ar Savienības un valstu tiesību aktiem.

3.   Neskarot pienākumus, ko paredz Savienības tiesību akti, Savienības sarakstā esošiem projektiem piešķir augstāko iespējamo valsts nozīmes statusu, ja valsts tiesību aktos šāds statuss ir paredzēts, un pret tiem attiecīgi izturas atļauju piešķiršanas procesos un – ja to paredz valsts tiesību akti – arī telpiskajā plānošanā, tostarp procesos, kuri saistīti ar ietekmes uz vidi novērtējumiem, tādā veidā, kā paredzēts valsts tiesību aktos, ko piemēro attiecīgajam energoinfrastruktūras veidam.

4.   Visas strīdu izšķiršanas procedūras, tiesvedību, pārsūdzības un tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas saistīti ar Savienības sarakstā esošiem projektiem, valstu tiesās, šķīrējtiesās, tostarp mediāciju vai arbitrāžu, ja tās paredzētas valsts tiesību aktos, uzskata par steidzamām, ja un ciktāl valsts tiesību akti šādas steidzamības procedūras paredz.

5.   Dalībvalstis, pienācīgi ņemot vērā esošos Komisijas izdotos norādījumus par ietekmes uz vidi novērtējuma procedūru racionalizēšanu Savienības sarakstā esošiem projektiem, novērtē, kādi leģislatīvi un neleģislatīvi pasākumi vajadzīgi, lai racionalizētu ietekmes uz vidi novērtējuma procedūras un nodrošinātu to saskanīgu piemērošanu, un par minētā novērtējuma rezultātu informē Komisiju.

6.   Dalībvalstis līdz 2023. gada 24. martam veic neleģislatīvos pasākumus, ko tās noteikušas atbilstīgi 5. punktam.

7.   Dalībvalstis līdz 2023. gada 24. jūnijam veic leģislatīvos pasākumus, ko tās noteikušas atbilstīgi 5. punktam. Minētie leģislatīvie pasākumi neskar saistības, ko paredz Savienības tiesību akti.

8.   Attiecībā uz ietekmi uz vidi, kas skatīta Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 4. punktā un Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 7. punktā, ar noteikumu, ka ir ievēroti visi minētajās direktīvās noteiktie nosacījumi, Savienības sarakstā esošus projektus no enerģētikas rīcībpolitikas viedokļa uzskata par projektiem sabiedrības interesēs un var uzskatīt par projektiem sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā.

Ja saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK ir vajadzīgs Komisijas atzinums, Komisija un šīs regulas 9. pantā minētā valsts kompetentā iestāde nodrošina, ka lēmums par to, vai projekts ir sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā, tiek pieņemts šīs regulas 10. panta 1. un 2. punktā noteiktos termiņus.

Šo punktu nepiemēro konkurējošiem projektiem un projektiem, kuri vēl nav pietiekami sagatavoti, lai būtu iespējams iesniegt konkrētā projekta izmaksu un ieguvumu analīzi, kā minēts III pielikuma 2. iedaļas 1. punkta d) apakšpunktā.

8. pants

Atļauju piešķiršanas procesa organizācija

1.   Līdz 2022. gada 23. jūnijam katra dalībvalsts, ja nepieciešams, no jauna ieceļ to vienu valsts kompetento iestādi, kas ir atbildīga par Savienības sarakstā esošu projektu atļauju piešķiršanas procesa veicināšanu un koordinēšanu.

2.   Šā panta 1. punktā minētās valsts kompetentās iestādes pienākumus vai ar to saistītos uzdevumus attiecībā uz Savienības sarakstā esošu projektu vai Savienības sarakstā esošu projektu konkrētu kategoriju var deleģēt citai iestādei vai tos var veikt cita iestāde ar noteikumu, ka:

| a) | valsts kompetentā iestāde informē Komisiju par šādu deleģēšanu un attiecīgo informāciju valsts kompetentā iestāde vai projekta virzītājs publicē 9. panta 7. punktā minētajā tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

a)

valsts kompetentā iestāde informē Komisiju par šādu deleģēšanu un attiecīgo informāciju valsts kompetentā iestāde vai projekta virzītājs publicē 9. panta 7. punktā minētajā tīmekļa vietnē;

| b) | par katru Savienības sarakstā esošu projektu ir atbildīga tikai viena iestāde, tā ir vienīgais kontaktpunkts projekta virzītājam procesā, kas noslēdzas ar visaptverošā lēmuma pieņemšanu par konkrēto Savienības sarakstā esošo projektu, un tā koordinē visu attiecīgo dokumentu un informācijas iesniegšanu. |
| --- | --- |

b)

par katru Savienības sarakstā esošu projektu ir atbildīga tikai viena iestāde, tā ir vienīgais kontaktpunkts projekta virzītājam procesā, kas noslēdzas ar visaptverošā lēmuma pieņemšanu par konkrēto Savienības sarakstā esošo projektu, un tā koordinē visu attiecīgo dokumentu un informācijas iesniegšanu.

Valsts kompetentā iestāde var saglabāt pienākumu noteikt termiņus, neskarot 10. panta 1. un 2. punktā noteiktos termiņus.

3.   Neskarot attiecīgās prasības saskaņā ar Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem un valsts tiesību aktiem, ciktāl tie nav pretrunā Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem, valsts kompetentā iestāde veicina visaptverošā lēmuma izdošanu. Visaptverošo lēmumu izdod 10. panta 1. un 2. punktā noteiktajos termiņos un saskaņā ar vienu no šādām shēmām:

| a) | integrētā shēma:
  visaptverošo lēmumu izdod valsts kompetentā iestāde, un tas ir vienīgais juridiski saistošais lēmums, kas izriet no tiesību aktos noteiktās atļauju piešķiršanas procedūras. Ja projekts attiecas uz citām iestādēm, tās saskaņā ar valsts tiesību aktiem drīkst procedūras gaitā sniegt savu atzinumu, kuru valsts kompetentā iestāde ņem vērā; |
| --- | --- |

a)

integrētā shēma:

visaptverošo lēmumu izdod valsts kompetentā iestāde, un tas ir vienīgais juridiski saistošais lēmums, kas izriet no tiesību aktos noteiktās atļauju piešķiršanas procedūras. Ja projekts attiecas uz citām iestādēm, tās saskaņā ar valsts tiesību aktiem drīkst procedūras gaitā sniegt savu atzinumu, kuru valsts kompetentā iestāde ņem vērā;

| b) | koordinētā shēma:
  visaptverošais lēmums sastāv no vairākiem atsevišķiem juridiski saistošiem lēmumiem, kurus izdevušas vairākas attiecīgās iestādes, ko koordinē valsts kompetentā iestāde. Valsts kompetentā iestāde var izveidot darba grupu, kurā pārstāvētas visas attiecīgās iestādes, lai izstrādātu detalizētu atļauju piešķiršanas procesa grafiku saskaņā ar 10. panta 6. punkta b) apakšpunktu un uzraudzītu un koordinētu tā īstenošanu. Valsts kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgajām iestādēm, vajadzības gadījumā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un neskarot 10. panta 1. un 2. punktā noteiktos termiņus, katrā gadījumā atsevišķi nosaka saprātīgu termiņu, kurā izdod atsevišķos lēmumus. Valsts kompetentā iestāde var pieņemt atsevišķu lēmumu citas attiecīgās valsts iestādes vietā, ja minētā cita iestāde šādu lēmumu nepieņem noteiktajā termiņā un ja kavēšanos nevar pienācīgi pamatot; vai, ja to paredz dalībvalsts tiesību akti un tādā mērā, kādā tas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, valsts kompetentā iestāde var uzskatīt, ka cita attiecīgā valsts iestāde ir devusi projektam piekrišanu vai atteikumu, ja minētā iestāde lēmumu nav pieņēmusi termiņā. Ja to paredz valsts tiesību akti, valsts kompetentā iestāde var neņemt vērā citas attiecīgās valsts iestādes atsevišķu lēmumu, ja tā uzskata, ka lēmums nav pietiekami pamatots, proti, attiecīgā valsts iestāde nav izklāstījusi pietiekamus pierādījumus; rīkojoties šādi, valsts kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek ievērotas attiecīgās prasības saskaņā ar Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem, un savu lēmumu pamato; |
| --- | --- |

b)

koordinētā shēma:

visaptverošais lēmums sastāv no vairākiem atsevišķiem juridiski saistošiem lēmumiem, kurus izdevušas vairākas attiecīgās iestādes, ko koordinē valsts kompetentā iestāde. Valsts kompetentā iestāde var izveidot darba grupu, kurā pārstāvētas visas attiecīgās iestādes, lai izstrādātu detalizētu atļauju piešķiršanas procesa grafiku saskaņā ar 10. panta 6. punkta b) apakšpunktu un uzraudzītu un koordinētu tā īstenošanu. Valsts kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgajām iestādēm, vajadzības gadījumā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un neskarot 10. panta 1. un 2. punktā noteiktos termiņus, katrā gadījumā atsevišķi nosaka saprātīgu termiņu, kurā izdod atsevišķos lēmumus. Valsts kompetentā iestāde var pieņemt atsevišķu lēmumu citas attiecīgās valsts iestādes vietā, ja minētā cita iestāde šādu lēmumu nepieņem noteiktajā termiņā un ja kavēšanos nevar pienācīgi pamatot; vai, ja to paredz dalībvalsts tiesību akti un tādā mērā, kādā tas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, valsts kompetentā iestāde var uzskatīt, ka cita attiecīgā valsts iestāde ir devusi projektam piekrišanu vai atteikumu, ja minētā iestāde lēmumu nav pieņēmusi termiņā. Ja to paredz valsts tiesību akti, valsts kompetentā iestāde var neņemt vērā citas attiecīgās valsts iestādes atsevišķu lēmumu, ja tā uzskata, ka lēmums nav pietiekami pamatots, proti, attiecīgā valsts iestāde nav izklāstījusi pietiekamus pierādījumus; rīkojoties šādi, valsts kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek ievērotas attiecīgās prasības saskaņā ar Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem, un savu lēmumu pamato;

| c) | sadarbības shēma:
  visaptverošā lēmuma pieņemšanu koordinē valsts kompetentā iestāde. Valsts kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgajām iestādēm, vajadzības gadījumā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un neskarot 10. panta 1. un 2. punktā noteiktos termiņus, katrā gadījumā atsevišķi nosaka saprātīgu termiņu, kurā izdod atsevišķos lēmumus. Tā uzrauga, kā attiecīgās iestādes ievēro termiņus. |
| --- | --- |

c)

sadarbības shēma:

visaptverošā lēmuma pieņemšanu koordinē valsts kompetentā iestāde. Valsts kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgajām iestādēm, vajadzības gadījumā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un neskarot 10. panta 1. un 2. punktā noteiktos termiņus, katrā gadījumā atsevišķi nosaka saprātīgu termiņu, kurā izdod atsevišķos lēmumus. Tā uzrauga, kā attiecīgās iestādes ievēro termiņus.

Dalībvalstis shēmas īsteno tādā veidā, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem palīdz visaptverošo lēmumu izdot maksimāli efektīvi un savlaicīgi.

Attiecīgo iestāžu kompetenci var vai nu iekļaut tās valsts kompetentās iestādes kompetencē, kas izraudzīta saskaņā ar 1. punktu, vai arī attiecīgās iestādes zināmā mērā var saglabāt savu neatkarīgo kompetenci saskaņā ar to attiecīgo atļauju piešķiršanas shēmu, ko dalībvalsts visaptverošā lēmuma izdošanas veicināšanai izvēlējusies saskaņā ar šo punktu, un attiecīgi sadarboties ar valsts kompetento iestādi.

Ja ir sagaidāms, ka attiecīgā iestāde noteiktajā termiņā atsevišķu lēmumu nepieņems, tā nekavējoties informē valsts kompetento iestādi, pamatojot kavēšanos. Pēc tam valsts kompetentā iestāde atbilstīgi 10. panta 1. un 2. punktā noteiktajiem vispārējiem termiņiem nosaka citu termiņu, kurā jāizdod minētais atsevišķais lēmums.

Dalībvalstis savu procedūru veicināšanai un koordinēšanai izraugās vienu no pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētajām trim shēmām un īsteno shēmu, kura tām ir visefektīvākā valsts plānošanas un atļauju piešķiršanas procesu kontekstā. Ja dalībvalsts izvēlas sadarbības shēmu, tā informē Komisiju par tās iemesliem.

4.   Šā panta 3. punktā noteiktās shēmas dalībvalstis var piemērot Savienības sarakstā esošiem sauszemes un atkrastes projektiem.

5.   Ja Savienības sarakstā esoša projekta sakarā lēmumi jāpieņem divās vai vairākās dalībvalstīs, valsts relevantās kompetentās iestādes sper visus nepieciešamos soļus, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu savstarpējo sadarbību un komunikāciju, tostarp 10. panta 6. punktā minētos soļus. Dalībvalstis cenšas paredzēt kopīgas procedūras, jo īpaši attiecībā uz ietekmes uz vidi novērtējumu.

6.   To dalībvalstu valsts relevantās kompetentās iestādes, kas iesaistītas Savienības sarakstā esošā projektā, kas ietilpst vienam no I pielikuma 2. iedaļā noteiktajiem prioritārajiem atkrastes energotīklu koridoriem, katram projektam no sava vidus kopīgi izraugās unikālu kontaktpunktu projektu virzītājiem, kurš ir atbildīgs par informācijas apmaiņas veicināšanu starp valstu kompetentajām iestādēm par projektu atļauju piešķiršanu procesu, ar mērķi veicināt minēto piešķiršanas procesu, kā arī valsts relevanto kompetento iestāžu lēmumu pieņemšanu. Unikālie kontaktpunkti var darboties kā repozitorijs, kurā apkopoti esošie dokumenti, kas attiecas uz projektiem.

9. pants

Pārredzamība un sabiedrības līdzdalība

1.   Līdz 2023. gada 24. oktobrim dalībvalsts vai valsts kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā sadarbībā ar citām attiecīgajām iestādēm publicē atjauninātu rokasgrāmatu par atļauju piešķiršanas procesa procedūrām, kas piemērojamas Savienības sarakstā esošiem projektiem, ietverot vismaz VI pielikuma 1. punktā norādīto informāciju. Rokasgrāmata nav juridiski saistoša, bet tā atsaucas uz attiecīgiem juridiskiem noteikumiem vai citē tos. Attiecīgā gadījumā valsts kompetentās iestādes sadarbojas un rod sinerģijas ar kaimiņvalstu kompetentajām iestādēm, lai apmainītos ar labu praksi un veicinātu atļauju piešķiršanas procesu, jo īpaši attiecībā uz rokasgrāmatas par procedūrām izstrādi.

2.   Neskarot vides tiesību aktus un jebkādas prasības, kas izriet no Orhūsas konvencijas, Espo konvencijas un attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, visas atļauju piešķiršanas procesā iesaistītās puses ievēro VI pielikuma 3. punktā noteiktos sabiedrības līdzdalības principus.

3.   Aptuveni trīs mēnešu laikā pēc atļauju piešķiršanas procesa sākuma atbilstīgi 10. panta 3. punktam projekta virzītājs, ievērojot procesu, kas aprakstīts šā panta 1. punktā minētajā rokasgrāmatā, un saskaņā ar VI pielikumā noteiktajām pamatnostādēm izstrādā un valsts kompetentajai iestādei iesniedz sabiedrības līdzdalības koncepciju. Valsts kompetentā iestāde pieprasa izmaiņas vai apstiprina sabiedrības līdzdalības koncepciju trīs mēnešos no koncepcijas saņemšanas, ņemot vērā visu veidu sabiedrības līdzdalību un apspriešanās, kas notikušas pirms atļauju piešķiršanas procesa sākuma, tādā mērā, kādā šāda sabiedrības līdzdalība un apspriešanās atbilst šā panta prasībām.

Ja projekta virzītājs plāno būtiski mainīt apstiprināto sabiedrības līdzdalības koncepciju, tas par šādu plānu informē valsts kompetento iestādi. Šādā gadījumā valsts kompetentā iestāde var pieprasīt veikt izmaiņas.

4.   Ja tas jau nav prasīts valsts tiesību aktos atbilstīgi tādiem pašiem vai augstākiem standartiem, pirms projekta virzītājs iesniedz galīgo un pabeigto pieteikuma dokumentāciju valsts kompetentajai iestādei saskaņā ar 10. panta 7. punktu, projekta virzītājs vai, ja to paredz valsts tiesību akti, valsts kompetentā iestāde rīko vismaz vienu sabiedrisko apspriešanu. Minētā sabiedriskā apspriešana neskar nekādu sabiedrisko apspriešanu, kas jāveic pēc tam, kad iesniegts lūgums piešķirt attīstības piekrišanu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 6. panta 2. punktu. Sabiedriskajā apspriešanā VI pielikuma 3. punkta a) apakšpunktā minētās ieinteresētās personas tiek informētas par projektu jau agrīnā posmā un palīdz identificēt vispiemērotāko vietu, maršrutu vai tehnoloģiju, attiecīgā gadījumā tostarp ņemot vērā atbilstošus klimatadaptācijas apsvērumus, visu ietekmi, kas ir relevanta saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem, un būtiskos jautājumus, kuri jāaplūko pieteikuma dokumentācijā. Sabiedriskā apspriešana atbilst minimālajām prasībām, kas noteiktas VI pielikuma 5. punktā. Neskarot procedūras un pārredzamības noteikumus dalībvalstīs, projekta virzītājs šā panta 7. punktā minētajā tīmekļa vietnē publicē ziņojumu, kurā izskaidro, kā ir ņemti vērā sabiedriskajā apspriešanā paustie viedokļi, norādot veiktos projekta vietas, maršruta un plānojuma grozījumus vai pamatojot, kāpēc šādi viedokļi nav ņemti vērā.

Projekta virzītājs pirms pieteikuma dokumentācijas iesniegšanas sagatavo ziņojumu, kurā apkopoti rezultāti, kas bijuši ar sabiedrības līdzdalību saistītiem pasākumiem, tostarp pasākumiem, kas notikuši pirms atļaujas piešķiršanas procesa sākuma.

Projekta virzītājs pirmajā un otrajā daļā minētos ziņojumus kopā ar pieteikuma dokumentāciju iesniedz valsts kompetentajai iestādei. Visaptverošajā lēmumā pienācīgi ņem vērā šo ziņojumu rezultātus.

5.   Tādu pārrobežu projektu gadījumā, kuros ir iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, ievērojot 4. punktu veiktās sabiedriskās apspriešanas katrā no attiecīgajām dalībvalstīm notiek ne vēlāk kā divu mēnešu laikā no dienas, kad sākusies pirmā sabiedriskā apspriešana.

6.   Ja projektam varētu būt būtiska pārrobežu ietekme vienā vai vairākās kaimiņos esošās dalībvalstīs, kurām ir piemērojams Direktīvas 2011/92/ES 7. pants un Espo konvencija, relevanto informāciju dara pieejamu attiecīgo kaimiņos esošo dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm. Attiecīgo kaimiņos esošo dalībvalstu valsts kompetentās iestādes attiecīgā gadījumā paziņošanas procesā norāda, vai tās vai kāda cita attiecīgā iestāde vēlas piedalīties relevantajās sabiedriskās apspriešanas procedūrās.

7.   Projekta virzītājs izveido un regulāri atjaunina īpašu projektam veltītu tīmekļa vietni, kurā ir relevanta informācija par kopīgo interešu projektu, saite uz Komisijas tīmekļa vietni un pārredzamības platformu, kas minēta 23. pantā, un kura atbilst VI pielikuma 6. punktā noteiktajām prasībām. Komerciāli sensitīva informācija ir konfidenciāla.

Projekta virzītāji relevanto informāciju publicē, izmantojot arī citus piemērotus informēšanas līdzekļus, kam sabiedrība var brīvi piekļūt.

10. pants

Atļauju piešķiršanas procesa ilgums un īstenošana

1.   Atļauju piešķiršanas procesu veido divas procedūras:

| a) | pirmspieteikuma procedūra, kas aptver laikposmu no atļauju piešķiršanas procesa sākuma līdz brīdim, kad valsts kompetentā iestāde pieņem pieteikuma dokumentāciju, un kas ilgst aptuveni 24 mēnešus; un |
| --- | --- |

a)

pirmspieteikuma procedūra, kas aptver laikposmu no atļauju piešķiršanas procesa sākuma līdz brīdim, kad valsts kompetentā iestāde pieņem pieteikuma dokumentāciju, un kas ilgst aptuveni 24 mēnešus; un

| b) | tiesību aktos noteiktā atļauju piešķiršanas procedūra, kas aptver laikposmu no iesniegtās pieteikuma dokumentācijas akceptēšanas dienas līdz visaptverošā lēmuma pieņemšanas dienai un kas nepārsniedz 18 mēnešus. |
| --- | --- |

b)

tiesību aktos noteiktā atļauju piešķiršanas procedūra, kas aptver laikposmu no iesniegtās pieteikuma dokumentācijas akceptēšanas dienas līdz visaptverošā lēmuma pieņemšanas dienai un kas nepārsniedz 18 mēnešus.

Attiecībā uz pirmās daļas b) apakšpunktu dalībvalstis attiecīgā gadījumā var paredzēt tiesību aktos noteiktās atļauju piešķiršanas procedūras termiņu, kas ir īsāks nekā 18 mēneši.

2.   Valsts kompetentā iestāde nodrošina, ka abu 1. punktā minēto procedūru kopējais ilgums nepārsniedz 42 mēnešus.

Tomēr, ja valsts kompetentā iestāde uzskata, ka viena vai abas procedūras 1. punktā noteiktajos termiņos netiks pabeigtas, tā pirms termiņa beigām, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var pagarināt vienu vai abus minētos termiņus. Valsts kompetentā iestāde abu procedūru kopējo ilgumu nepagarina vairāk kā par deviņiem mēnešiem, izņemot ārkārtas apstākļos.

Ja valsts kompetentā iestāde pagarina termiņus, tā informē attiecīgo grupu un iesniedz tai informāciju par veiktajiem vai veicamajiem pasākumiem, lai atļauju piešķiršanas procesu pabeigtu ar iespējami īsāku kavēšanos. Grupa var pieprasīt, lai valsts kompetentā iestāde regulāri ziņo par panākto progresu šajā sakarā un par jebkādas kavēšanās iemesliem.

3.   Lai noteiktu atļauju piešķiršanas procesa sākumu, projekta virzītāji katras attiecīgās dalībvalsts valsts kompetentajai iestādei rakstiski paziņo par projektu un paziņojumā projektu pietiekami detalizēti izklāsta.

Trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas valsts kompetentā iestāde, arī citu attiecīgo iestāžu vārdā, rakstiski akceptē paziņojumu vai noraida to, ja uzskata, ka projekts vēl nav pietiekami sagatavots atļauju piešķiršanas procesam. Ja izteikts noraidījums, valsts kompetentā iestāde, arī citu attiecīgo iestāžu vārdā, savu lēmumu pamato. Par atļauju piešķiršanas procesa sākumu uzskata dienu, kad valsts kompetentā iestāde paraksta paziņojuma akceptēšanu. Ja iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, par atļauju piešķiršanas procesa sākumu uzskata dienu, kad attiecīgā valsts kompetentā iestāde akceptē pēdējo paziņojumu.

Valsts kompetentās iestādes nodrošina, ka katrai kopīgu interešu projektu kategorijai atļauju piešķiršanas procesu paātrina saskaņā ar šo nodaļu. Minētajā nolūkā valsts kompetentās iestādes pielāgo savas prasības attiecībā uz atļauju piešķiršanas procesa sākumu un iesniegtās pieteikuma dokumentācijas pieņemšanu, lai tās būtu piemērotas projektiem, kuriem to rakstura vai lieluma dēļ vai tāpēc, ka valsts tiesību akti neprasa veikt vidisko novērtējumu, var būt nepieciešams mazāk pilnvarojumu un apstiprinājumu posma “gatavs būvniecībai” sasniegšanai. Dalībvalstis var nolemt, ka šajā daļā minētajiem projektiem nav vajadzīga šā panta 1. un 6. punktā minētā pirmspieteikuma procedūra.

4.   Valsts kompetentās iestādes atļauju piešķiršanas procesā ņem vērā visus veiktos derīgos pētījumus un atļaujas vai pilnvarojumus, kas pirms atļauju piešķiršanas procesa uzsākšanas saskaņā ar šo pantu izsniegti konkrētam Savienības sarakstā esošam projektam, un nepieprasa atkārtotus pētījumus un atļaujas vai pilnvarojumus.

5.   Dalībvalstīs, kur maršruta vai vietas noteikšanu, kas veikta vienīgi plānotā projekta konkrētajam mērķim, tostarp konkrētu tīkla infrastruktūras koridoru plānošanu, nevar iekļaut procesā, kas beidzas ar visaptverošā lēmuma pieņemšanu, attiecīgo lēmumu pieņem atsevišķā sešu mēnešu termiņā, kas sākas dienā, kad virzītājs iesniedzis galīgo un pilnīgo pieteikuma dokumentāciju.

Šā punkta pirmajā daļā aprakstītajos apstākļos 2. punkta otrajā daļā minēto pagarinājumu samazina līdz sešiem mēnešiem, izņemot ārkārtas apstākļos, tostarp attiecībā uz šajā punktā minēto procedūru.

6.   Pirmspieteikuma procedūra ietver šādus posmus:

| a) | pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc saskaņā ar 3. punkta pirmo daļu sniegtā paziņojuma valsts kompetentā iestāde, pamatojoties uz VI pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā minēto kontrolsarakstu, ciešā sadarbībā ar pārējām attiecīgajām iestādēm un attiecīgā gadījumā pamatojoties uz projekta virzītāja priekšlikumu, nosaka to ziņojumu un dokumentu tvērumu un tās informācijas detalizācijas pakāpi, kas projekta virzītājam jāiesniedz kā daļa no pieteikuma dokumentācijas visaptverošā lēmuma saņemšanai; |
| --- | --- |

a)

pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc saskaņā ar 3. punkta pirmo daļu sniegtā paziņojuma valsts kompetentā iestāde, pamatojoties uz VI pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā minēto kontrolsarakstu, ciešā sadarbībā ar pārējām attiecīgajām iestādēm un attiecīgā gadījumā pamatojoties uz projekta virzītāja priekšlikumu, nosaka to ziņojumu un dokumentu tvērumu un tās informācijas detalizācijas pakāpi, kas projekta virzītājam jāiesniedz kā daļa no pieteikuma dokumentācijas visaptverošā lēmuma saņemšanai;

| b) | valsts kompetentā iestāde ciešā sadarbībā ar projekta virzītāju un citām attiecīgajām iestādēm, kā arī ņemot vērā saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu veikto darbību rezultātus, izstrādā atļauju piešķiršanas procesa detalizētu grafiku, ievērojot VI pielikuma 2. punktā izklāstītās pamatnostādnes; |
| --- | --- |

b)

valsts kompetentā iestāde ciešā sadarbībā ar projekta virzītāju un citām attiecīgajām iestādēm, kā arī ņemot vērā saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu veikto darbību rezultātus, izstrādā atļauju piešķiršanas procesa detalizētu grafiku, ievērojot VI pielikuma 2. punktā izklāstītās pamatnostādnes;

| c) | saņemot provizorisko pieteikuma dokumentāciju, valsts kompetentā iestāde vajadzības gadījumā savā vārdā vai citu attiecīgo iestāžu vārdā pieprasa projekta virzītājam iesniegt trūkstošo informāciju, kas saistīta ar a) apakšpunktā minētajiem pieprasītajiem elementiem. |
| --- | --- |

c)

saņemot provizorisko pieteikuma dokumentāciju, valsts kompetentā iestāde vajadzības gadījumā savā vārdā vai citu attiecīgo iestāžu vārdā pieprasa projekta virzītājam iesniegt trūkstošo informāciju, kas saistīta ar a) apakšpunktā minētajiem pieprasītajiem elementiem.

Pirmspieteikuma procedūra ietver jebkādu vides ziņojumu, tostarp klimatadaptācijas dokumentācijas, sagatavošanu, ko vajadzības gadījumā veic projekta virzītāji.

Trīs mēnešu laikā pēc pirmās daļas c) apakšpunktā minētās trūkstošās informācijas iesniegšanas kompetentā iestāde pieņem izskatīšanai rakstisku pieteikumu vai pieteikumu digitālās platformās, sākot 1. punkta b) apakšpunktā minēto tiesību aktos paredzēto atļauju piešķiršanas procedūru. Papildu informāciju var pieprasīt tikai tad, ja tas pamatojams ar jauniem apstākļiem.

7.   Projekta virzītājs nodrošina, ka pieteikuma dokumentācija ir pilnīga un pienācīga, un pēc iespējas drīz atļauju piešķiršanas procesa laikā lūdz valsts kompetentās iestādes atzinumu par minēto jautājumu. Projekta virzītājs pilnībā sadarbojas ar valsts kompetento iestādi, lai ievērotu šajā regulā noteiktos termiņus.

8.   Dalībvalstis cenšas nodrošināt, ka jebkādi valsts tiesību aktu grozījumi nepagarina nevienu atļauju piešķiršanas procesu, kas sākts pirms minēto grozījumu stāšanās spēkā. Lai saglabātu paātrinātu atļauju piešķiršanas procesu Savienības sarakstā esošiem projektiem, valsts kompetentās iestādes pienācīgi pielāgo grafiku, kas noteikts atbilstīgi šā panta 6. punkta b) apakšpunktam, lai pēc iespējas nodrošinātu, ka netiek pārsniegti šajā pantā noteiktie atļauju piešķiršanas procesa termiņi.

9.   Šajā pantā noteiktie termiņi neskar saistības, kas izriet no Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem, un neskar administratīvās pārsūdzības procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļus tiesu iestādēs.

Šajā pantā noteiktie termiņi jebkurai no atļauju piešķiršanas procedūrām neskar nekādus īsākus termiņus, ko noteikušas dalībvalstis.

IV NODAĻA

Starpnozaru infrastruktūras plānošana

11. pants

Izmaksu un ieguvumu analīze energosistēmas mērogā

1.   ENTSO-E un ENTSO-G sagatavo saskanīgu viena sektora metodoloģiju projektus – tostarp šā panta 10. punktā minēto energotīklu un tirgus modeli –, kas ir pamatā harmonizētai energosistēmas mēroga izmaksu un ieguvumu analīzei Savienības līmenī Savienības sarakstā esošiem projektiem, kuri ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), d) un f) apakšpunktā un 3. punktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās.

Šā punkta pirmajā daļā minētās metodoloģijas izstrādā saskaņā ar V pielikumā noteiktajiem principiem, tās balstās kopīgos pieņēmumos, kas ļauj salīdzināt projektus, un atbilst 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķim, kā arī IV pielikumā izklāstītajiem noteikumiem un indikatoriem.

Šā punkta pirmajā daļā minētās metodoloģijas izmanto, lai sagatavotu visus turpmākos Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānus, kurus izstrādā ENTSO-E saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 30. pantu vai ENTSO-G saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. pantu.

Līdz 2023. gada 24. aprīlim ENTSO-E un ENTSO-G publicē un iesniedz dalībvalstīm, Komisijai un Aģentūrai savu attiecīgo saskanīgo vienas nozares metodoloģiju projektus, pēc tam, kad tās ir apkopojušas attiecīgo ieinteresēto personu viedokļus 2. punktā minētajā apspriešanās procesā.

2.   Pirms savu attiecīgo metodoloģiju projektu iesniegšanas dalībvalstīm, Komisijai un Aģentūrai saskaņā ar 1. punktu ENTSO-E un ENTSO-G publicē provizoriskos metodoloģiju projektus un īsteno plašu apspriešanās procesu, kā arī lūdz ieteikumus no dalībvalstīm un vismaz tām organizācijām, kas pārstāv visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp no Savienības sadales sistēmu operatoru struktūras, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 52. pantu (ES SSO struktūra), asociācijām, kas darbojas elektroenerģijas, gāzes un ūdeņraža tirgos, siltumapgādes un aukstumapgādes, oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas un oglekļa uztveršanas un utilizācijas jomas ieinteresētajām personām, neatkarīgiem agregatoriem, pieprasījumreakcijas operatoriem, energoefektivitātes risinājumos iesaistītajām organizācijām, enerģijas patērētāju apvienībām, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un, ja tas tiek uzskatīts par vajadzīgu, valsts regulatīvajām iestādēm un citām valsts iestādēm.

Trīs mēnešu laikā pēc provizorisko metodoloģiju projektu publicēšanas saskaņā ar pirmo daļu jebkura minētajā daļā minētā ieinteresētā persona var iesniegt ieteikumu.

Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 401/2009 (31) 10.a pantu, pēc savas iniciatīvas var sniegt atzinumu par metodoloģiju projektiem.

Attiecīgā gadījumā dalībvalstis un pirmajā daļā minētās ieinteresētās personas iesniedz un dara publiski pieejamus savus ieteikumus, un Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos savu atzinumu iesniedz un dara publiski pieejamu Aģentūrai un attiecīgā gadījumā ENTSO-E vai ENTSO-G.

Apspriešanās process ir atklāts, savlaicīgs un pārredzams. ENTSO-E un ENTSO-G sagatavo un dara publiski pieejamu ziņojumu par apspriešanās procesu.

Ja ENTSO-E un ENTSO-G nav ņēmuši vērā vai ir tikai daļēji ņēmuši vērā dalībvalstu vai ieinteresēto personu, kā arī valstu iestāžu ieteikumus vai Eiropas Zinātniskās konsultatīvās padomes klimata pārmaiņu jautājumos atzinumu, tie pamato savu rīcību.

3.   Trīs mēnešu laikā pēc tam, kad saņemti metodoloģiju projekti, kā arī apspriešanās procesā iegūtie viedokļi un ziņojums par apspriešanos, Aģentūra sniedz atzinumu ENTSO-E un ENTSO-G. Aģentūra savu atzinumu nosūta ENTSO-E, ENTSO-G, dalībvalstīm un Komisijai un publicē to savā tīmekļa vietnē.

4.   Trīs mēnešu laikā pēc metodoloģiju projektu saņemšanas dalībvalstis var sniegt savus atzinumus ENTSO-E un ENTSO-G, kā arī Komisijai. Lai sekmētu apspriešanos, Komisija var rīkot specifiskas grupu sanāksmes metodoloģiju projektu apspriešanai.

5.   Trīs mēnešu laikā pēc 3. un 4. punktā minēto Aģentūras un dalībvalstu atzinumu saņemšanas ENTSO-E un ENTSO-G groza savas attiecīgās metodoloģijas, lai pilnīgi ņemtu vērā Aģentūras un dalībvalstu atzinumus, un kopā ar Aģentūras atzinumu iesniedz tās Komisijai apstiprināšanai. Komisija lēmumu izdod trīs mēnešu laikā pēc tam, kad attiecīgi ENTSO-E un ENTSO-G ir iesnieguši metodoloģijas.

6.   Divu nedēļu laikā pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas saskaņā ar 5. punktu ENTSO-E un ENTSO-G publicē savas attiecīgās metodoloģijas savās tīmekļa vietnēs. Tie publicē attiecīgos ievaddatus un citus relevantus datus par tīkliem, jaudas plūsmām un tirgu pietiekami precīzā formā, ievērojot ierobežojumus atbilstīgi valstu tiesību aktiem un attiecīgajiem nolīgumiem par konfidencialitāti. Komisija un Aģentūra nodrošina gan pašu saņemto, gan tādu trešo pušu saņemto datu konfidencialitāti, kuras uz minēto datu pamata to labā veic analītisko darbu.

7.   Metodoloģijas regulāri atjaunina un uzlabo, ievērojot 1.–6. punktā aprakstīto procedūru. Jo īpaši tās groza pēc 10. punktā minētā enerģijas tīkla un tirgus modeļa iesniegšanas. Aģentūra pēc savas iniciatīvas vai pēc pienācīgi pamatota valsts regulatīvo iestāžu vai ieinteresēto personu pieprasījuma un pēc oficiālas apspriešanās ar organizācijām, kas pārstāv visas attiecīgās ieinteresētās personas, kuras minētas 2. punkta pirmajā daļā, un ar Komisiju var pieprasīt šādus atjauninājumus un uzlabojumus, to pamatojot un norādot termiņus. Aģentūra publicē valsts regulatīvo iestāžu un ieinteresēto personu pieprasījumus un visus attiecīgos komerciāli nesensitīvos dokumentus, kas Aģentūrai liek pieprasīt atjauninājumus vai uzlabojumus.

8.   Attiecībā uz projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta c) un e) apakšpunktā un 2., 4. un 5. punktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, Komisija nodrošina metodoloģiju saskaņotai energosistēmas mēroga izmaksu un ieguvumu analīzei Savienības līmenī izstrādāšanu. Minētās metodoloģijas ieguvumu un izmaksu ziņā ir saderīgas ar ENTSO-E un ENTSO-G izstrādātajām metodoloģijām. Aģentūra ar valsts regulatīvo iestāžu atbalstu veicina šo metodoloģiju saskanību ar ENTSO-E un ENTSO-G izstrādātajām metodoloģijām. Metodoloģijas izstrādā pārredzami, tostarp plaši apspriežoties ar dalībvalstīm un visām relevantajām ieinteresētajām personām.

9.   Reizi trijos gados Aģentūra nosaka un publicē indikatoru kopumu un atbilstošas atsauces vērtības, lai salīdzinātu vienības investīciju izmaksas salīdzināmiem energoinfrastruktūras kategoriju projektiem, kas iekļauti II pielikumā. Projektu virzītāji sniedz prasītos datus valsts regulatīvajām iestādēm un Aģentūrai.

Aģentūra līdz 2023. gada 24. aprīlim publicē pirmos indikatorus infrastruktūras kategorijām, kas noteiktas II pielikuma 1., 2. un 3. punktā, ciktāl ir pieejami dati robustu indikatoru un atsauces vērtību aprēķināšanai. Minētās atsauces vērtības ENTSO-E un ENTSO-G var izmantot izmaksu un ieguvumu analīzēm, ko veic turpmākajiem Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāniem.

Aģentūra līdz 2025. gada 24. aprīlim publicē pirmos indikatorus energoinfrastruktūras kategorijām, kas noteiktas II pielikuma 4. un 5. punktā.

10.   Līdz 2025. gada 24. jūnijam pēc plašas apspriešanās ar 2. punkta pirmajā daļā minētajām ieinteresētajām personām ENTSO-E un ENTSO-G kopīgi iesniedz Komisijai un Aģentūrai konsekventu un pakāpeniski integrētu modeli, kas nodrošina vienas nozares metodoloģiju saskanību uz kopīgu pieņēmumu pamata un kas ietver elektroenerģijas, gāzes un ūdeņraža pārvades infrastruktūru, kā arī uzkrāšanas infrastruktūru, sašķidrinātu dabasgāzi un elektrolīzerus, aptver I pielikumā noteiktos energoinfrastruktūras prioritāros koridorus un jomas un ir izstrādāts saskaņā ar V pielikumā noteiktajiem principiem.

11.   Šā panta 10. punktā minētais modelis aptver vismaz relevanto nozaru savstarpējās saiknes visos infrastruktūras plānošanas posmos, jo īpaši scenārijus, tehnoloģijas un telpisko izšķirtspēju, infrastruktūras nepilnību apzināšanu, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu jaudām un projektu novērtēšanu.

12.   Pēc tam, kad Komisija 10. punktā minēto modeli ir apstiprinājusi saskaņā ar 1. līdz 5. punktā noteikto procedūru, to iekļauj 1. punktā minētajās metodoloģijās, ko attiecīgi groza.

13.   Vismaz reizi piecos gados, sākot no modeļa apstiprināšanas saskaņā ar 10. punktu, un vajadzības gadījumā biežāk modeli un saskanīgās vienas nozares izmaksu un ieguvumu metodoloģijas atjaunina saskaņā ar 7. punktā minēto procedūru.

12. pants

Tīkla attīstības desmit gadu plānu scenāriji

1.   Līdz 2023. gada 24. janvārim Aģentūra pēc plaša apspriešanās procesa, kurā iesaistīta Komisija, dalībvalstis, ENTSO-E, ENTSO-G, ES SSO struktūra un vismaz organizācijas, kas pārstāv asociācijas, kuras darbojas elektroenerģijas, gāzes un ūdeņraža tirgos, siltumapgādes un aukstumapgādes, oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas un oglekļa uztveršanas un utilizācijas jomas ieinteresētās personas, neatkarīgus agregatorus, pieprasījumreakcijas operatorus, energoefektivitātes risinājumos iesaistītās organizācijas, enerģijas patērētāju apvienības un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, publicē galvenās pamatnostādnes kopīgajiem scenārijiem, kas jāizstrādā ENTSO-E un ENTSO-G. Minētās pamatnostādnes pēc vajadzības regulāri atjaunina.

Pamatnostādnēs nosaka kritērijus pārredzamai, nediskriminējošai un stabilai scenāriju izstrādei, ņemot vērā paraugprakses infrastruktūras novērtēšanas un tīkla attīstības plānošanas jomā. Ar pamatnostādnēm tiecas arī nodrošināt, ka pamatā esošie ENTSO-E un ENTSO-G scenāriji pilnībā atbilst principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”, 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un 2050. gada klimatneitralitātes mērķim, un tajās ņem vērā jaunākos pieejamos Komisijas scenārijus, kā arī attiecīgā gadījumā valsts enerģētikas un klimata plānus.

Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos pēc savas iniciatīvas var sniegt viedokli par to, kā nodrošināt scenāriju atbilstību 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un 2050. gada klimatneitralitātes mērķim. Aģentūra minēto viedokli pienācīgi ņem vērā pirmajā daļā minētajās galvenajās pamatnostādnēs.

Ja Aģentūra nav ņēmusi vērā vai ir tikai daļēji ņēmusi vērā dalībvalstu, ieinteresēto personu un Eiropas Zinātniskās konsultatīvās padomes klimata pārmaiņu jautājumos ieteikumus, tā savu rīcību pamato.

2.   Izstrādājot kopīgos scenārijus, kas izmantojami Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāniem, ENTSO-E un ENTSO-G ievēro Aģentūras galvenās pamatnostādnes.

Kopīgajos scenārijos iekļauj arī ilgtermiņa perspektīvu līdz 2050. gadam un attiecīgā gadījumā ietver starpposma pasākumus.

3.   ENTSO-E un ENTSO-G uzaicina organizācijas, kas pārstāv visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp ES SSO struktūru, asociācijas, kas darbojas elektroenerģijas, gāzes un ūdeņraža tirgos, siltumapgādes un aukstumapgādes, oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas un oglekļa uztveršanas un utilizācijas jomas ieinteresētās personas, neatkarīgus agregatorus, pieprasījumreakcijas operatorus, energoefektivitātes risinājumos iesaistītās organizācijas, enerģijas patērētāju apvienības, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, piedalīties scenāriju izstrādes procesā, jo īpaši attiecībā uz tādiem svarīgiem elementiem kā pieņēmumi un tas, kā tie atspoguļoti scenāriju datos.

4.   ENTSO-E un ENTSO-G kopīgo scenāriju ziņojuma projektu publicē un iesniedz Aģentūrai, dalībvalstīm un Komisijai atzinuma saņemšanai.

Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos pēc savas iniciatīvas var sniegt atzinumu par kopīgo scenāriju ziņojumu.

5.   Trīs mēnešu laikā pēc tam, kad saņemts kopīgo scenāriju ziņojuma projekts, kā arī apspriešanās procesā iegūtie viedokļi un ziņojums par to, kā tie ņemti vērā, Aģentūra sniedz atzinumu par scenāriju atbilstību 1. punkta pirmajā daļā minētajām galvenajām pamatnostādnēm, tostarp potenciāli arī par grozījumu ieteikumiem, ENTSO-E, ENTSO-G, dalībvalstīm un Komisijai.

Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos tajā pašā termiņā pēc savas iniciatīvas var sniegt viedokli par scenāriju atbilstību 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un 2050. gada klimatneitralitātes mērķim.

6.   Trīs mēnešu laikā pēc 5. punktā minētā atzinuma saņemšanas Komisija, ņemot vērā Aģentūras un dalībvalstu atzinumus, apstiprina kopīgo scenāriju ziņojuma projektu vai pieprasa ENTSO-E un ENTSO-G to grozīt.

ENTSO-E un ENTSO-G pamato to, paskaidrojot, kā reaģēts uz Komisijas prasībām izdarīt grozījumus.

Ja Komisija kopīgo scenāriju ziņojumu neapstiprina, tā sniedz ENTSO-E un ENTSO-G pamatotu atzinumu.

7.   Divu nedēļu laikā pēc tam, kad saskaņā ar 6. punktu apstiprināts kopīgo scenāriju ziņojums, ENTSO-E un ENTSO-G to publicē savās tīmekļa vietnēs. Tie pietiekami skaidrā un precīzā formā publicē arī atbilstošos ievaddatus un izvaddatus, lai trešās personas varētu reproducēt rezultātus, pienācīgi ņemot vērā valstu tiesību aktus un attiecīgos konfidencialitātes līgumus, kā arī sensitīvu informāciju.

13. pants

Infrastruktūras nepilnību konstatēšana

1.   Sešu mēnešu laikā pēc kopīgo scenāriju ziņojumu apstiprināšanas saskaņā ar 12. panta 6. punktu un pēc tam ik divus gadus ENTSO-E un ENTSO-G publicē ziņojumus par infrastruktūras nepilnībām, kas sagatavoti Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānu ietvaros.

Novērtējot infrastruktūras nepilnības, ENTSO-E un ENTSO-G analīzi balsta saskaņā ar 12. pantu izveidotajos scenārijos, īsteno principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” un prioritārā kārtā apsver visas relevantās alternatīvas jaunai infrastruktūrai. Apsverot jaunus infrastruktūras risinājumus, infrastruktūras nepilnību novērtējumā ņem vērā visas attiecīgās izmaksas, tostarp tīkla pastiprinājumus.

Infrastruktūras nepilnību novērtējumā īpašu uzmanību pievērš infrastruktūras nepilnībām, kas potenciāli skar 2030. gadam izvirzīto Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītāju un 2050. gada klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu.

Pirms savu attiecīgo ziņojumu publicēšanas ENTSO-E un ENTSO-G veic plašu apspriešanos, kurā piedalās visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp ES SSO struktūra, asociācijas, kas darbojas elektroenerģijas, gāzes un ūdeņraža tirgos, siltumapgādes un aukstumapgādes, oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas un oglekļa uztveršanas un utilizācijas jomas ieinteresētās personas, neatkarīgi agregatori, pieprasījumreakcijas operatori, energoefektivitātes risinājumos iesaistītās organizācijas, enerģijas patērētāju apvienības, pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, Aģentūra un visu to dalībvalstu pārstāvji, uz kurām attiecas I pielikumā noteiktie relevantie energoinfrastruktūras prioritārie koridori.

2.   ENTSO-E un ENTSO-G iesniedz savus attiecīgos infrastruktūras nepilnību ziņojuma projektus Aģentūrai un Komisijai, kā arī dalībvalstīm atzinuma sniegšanai.

3.   Trīs mēnešu laikā pēc tam, kad saņemts infrastruktūras nepilnību ziņojuma projekts, kā arī apspriešanās procesā iegūtie viedokļi un ziņojums par to, kā tie ņemti vērā, Aģentūra sniedz atzinumu ENTSO-E vai ENTSO-G, Komisijai un dalībvalstīm un dara to publiski pieejamu.

4.   Trīs mēnešu laikā pēc tam, kad saņemts 3. punktā minētais Aģentūras atzinums, Komisija, ņemot vērā Aģentūras atzinumu un dalībvalstu viedokļus, sagatavo atzinumu un iesniedz to ENTSO-E vai ENTSO-G.

5.   ENTSO-E un ENTSO-G koriģē savus infrastruktūras nepilnību ziņojumus, pienācīgi ņemot vērā Aģentūras atzinumu un saskaņā ar Komisijas atzinumu un dalībvalstu viedokļiem, un dara tos publiski pieejamus.

V NODAĻA

Atkrastes energotīkli atjaunīgo energoresursu integrēšanai

14. pants

Atkrastes energotīklu plānošana

1.   Līdz 2023. gada 24. janvārim dalībvalstis ar Komisijas atbalstu savos īpašajos prioritārajos atkrastes energotīklu koridoros, kas noteikti I pielikuma 2. punktā, ņemot vērā katra reģiona īpatnības un tā attīstību, noslēdz nesaistošu vienošanos sadarboties attiecībā uz atkrastes atjaunīgās enerģijas ražošanas mērķiem, kas jāizvērš katrā jūras baseinā līdz 2050. gadam ar starpposmiem 2030. un 2040. gadā, ievērojot to nacionālos enerģētikas un klimata plānus.

Minēto nesaistošo vienošanos noslēdz rakstiski attiecībā uz katru jūras baseinu, kas saistīts ar dalībvalstu teritoriju, un tas neskar dalībvalstu tiesības izstrādāt projektus savā teritoriālajā jūrā un ekskluzīvajā ekonomikas zonā. Komisija sniedz norādījumus par darbu grupās.

2.   Līdz 2024. gada 24. janvārim un pēc tam kā katra tīkla attīstības desmit gadu plāna daļu ENTSO-E, iesaistoties relevantajiem PSO, valsts regulatīvajām iestādēm, dalībvalstīm un Komisijai un saskaņā ar šā panta 1. punktā minēto nesaistošo vienošanos, kā atsevišķu ziņojumu, kas ir Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāna daļa, izstrādā un publicē augsta līmeņa stratēģiskus integrētus atkrastes tīkla attīstības plānus katram jūras baseinam saskaņā ar I pielikumā minētajiem prioritārajiem atkrastes energotīkla koridoriem un ņemot vērā vides aizsardzību un citus jūras izmantošanas veidus.

Izstrādājot augsta līmeņa stratēģiskos integrētos atkrastes tīkla attīstības plānus 1. punktā paredzētajā termiņā, ENTSO-E ņem vērā 1. punktā minētās nesaistošās vienošanās attiecībā uz Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāna scenāriju izstrādi.

Augsta līmeņa stratēģiskajos integrētajos atkrastes tīkla attīstības plānos iekļauj augsta līmeņa prognozes par atkrastes ražošanas jaudas potenciālu un izrietošajām vajadzībām atkrastes tīklā, ieskaitot potenciālās vajadzības pēc starpsavienotājiem, hibrīdprojektiem, radiāliem savienojumiem, pastiprinājumiem un ūdeņraža infrastruktūras.

3.   Augsta līmeņa stratēģiskie integrētie atkrastes tīkla attīstības plāni ir saskanīgi ar reģionālajiem investīciju plāniem, kas publicēti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 34. panta 1. punktu, un integrēti Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānos, lai nodrošinātu sauszemes un atkrastes energotīkla plānošanas un vajadzīgo pastiprinājumu saskaņotu attīstību.

4.   Līdz 2024. gada 24. decembrim un pēc tam ik pēc diviem gadiem dalībvalstis atjaunina šā panta 1. punktā minētās nesaistošās vienošanās, tostarp ņemot vērā rezultātus, kas gūti, piemērojot izmaksu un ieguvumu un izmaksu sadales metodoloģiju prioritārajiem atkrastes energotīkla koridoriem, kad minētie rezultāti kļūst pieejami.

5.   Pēc katra nesaistošās vienošanās atjauninājuma saskaņā ar 4. punktu ENTSO-E attiecībā uz katru jūras baseinu atjaunina augsta līmeņa stratēģisko integrēto atkrastes tīkla attīstības plānu nākamajā Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānā, kā minēts 2. punktā.

15. pants

Atjaunīgās enerģijas atkrastes energotīklu izmaksu pārrobežu sadale

1.   Līdz 2024. gada 24. jūnijam Komisija, iesaistoties dalībvalstīm, relevantajiem PSO, Aģentūrai un valsts regulatīvajām iestādēm, izstrādā norādījumus īpašai izmaksu un ieguvumu un izmaksu sadalei 14. panta 2. punktā minēto jūras baseina integrēto atkrastes tīkla attīstības plānu īstenošanai saskaņā ar 14. panta 1. punktā minēto nesaistošo vienošanos. Šie norādījumi ir saderīgi ar 16. panta 1. punktu. Komisija vajadzības gadījumā norādījumus atjaunina, ņemot vērā to īstenošanas rezultātus.

2.   Līdz 2025. gada 24. jūnijam ENTSO-E, iesaistoties relevantajiem PSO, Aģentūrai, valsts regulatīvajām iestādēm un Komisijai, iepazīstina ar rezultātiem, kas gūti, piemērojot izmaksu un ieguvumu un izmaksu sadales metodoloģiju prioritārajiem atkrastes energotīkla koridoriem.

VI NODAĻA

Tiesiskais regulējums

16. pants

Investīciju ar pārrobežu ietekmi veicināšana

1.   Faktiskās investīciju izmaksas, kurās nav iekļautas uzturēšanas izmaksas un kuras ir saistītas ar kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), c), d) un f) apakšpunktā noteiktajās energoinrastruktūras kategorijās, un kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, ja tās ir valsts regulatīvo iestāžu kompetencē katrā attiecīgajā dalībvalstī, sedz to dalībvalstu relevantie PSO vai pārvades infrastruktūras projekta virzītāji, kurās projektam ir pozitīva neto ietekme, un izmaksas, uz kurām neattiecas pārslodzes maksas vai citas maksas, ar tīkla piekļuves tarifiem sedz tīkla lietotāji minētajā dalībvalstī vai dalībvalstīs.

2.   Šā panta noteikumus piemēro kopīgu interešu projektam, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b), c), d) un f) apakšpunktā un 3. punktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, ja vismaz viens projekta virzītājs pieprasa relevantajām valsts iestādēm tos piemērot projekta izmaksām.

Uz projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā un 2. punktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, šā panta noteikumus var attiecināt, ja vismaz viens projekta virzītājs relevantajām valsts iestādēm pieprasa to piemērošanu.

Ja projektam ir vairāki projekta virzītāji, valsts relevantās regulatīvās iestādes nekavējoties pieprasa, lai visi projekta virzītāji investīciju pieprasījumu iesniegtu kopīgi saskaņā ar 4. punktu.

3.   Ja uz kopīgu interešu projektu attiecas 1. punkts, projekta virzītāji vismaz reizi gadā, kamēr projekts nav nodots ekspluatācijā, regulāri informē visas valsts relevantās regulatīvās iestādes par tā virzību, par konstatētajām izmaksām un tā radīto ietekmi.

4.   Tiklīdz šāds kopīgu interešu projekts ir sasniedzis pietiekamu gatavību un tiek lēsts, ka būvniecības posmu varēs sākt nākamo 36 mēnešu laikā, projekta virzītāji pēc apspriešanās ar to dalībvalstu PSO, kurās projektam ir nozīmīga pozitīva neto ietekme, iesniedz investīciju pieprasījumu. Minētajā investīciju pieprasījumā iekļauj pieprasījumu par izmaksu pārrobežu dalījumu, un to iesniedz visām valsts relevantajām regulatīvajām iestādēm, pievienojot visus šādus elementus:

| a) | aktualizētu konkrēta projekta izmaksu un ieguvumu analīzi, kas veikta atbilstīgi metodoloģijai, kura izstrādāta saskaņā ar 11. pantu, un ņemot vērā ieguvumus ārpus to dalībvalstu robežām, kuru teritorijā atrodas projekts, šim nolūkam izskatot vismaz kopīgos scenārijus, kas noteikti 12. pantā minētajai tīkla attīstības plānošanai. Ja tiek izmantoti papildu scenāriji, tie atbilst 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un 2050. gada klimatneitralitātes mērķim un tiem piemēro tāda paša līmeņa apspriešanos un pārbaudi kā 12. pantā paredzētajam procesam. Aģentūrai ir pienākums novērtēt visus papildu scenārijus un nodrošināt to atbilstību šim punktam; |
| --- | --- |

a)

aktualizētu konkrēta projekta izmaksu un ieguvumu analīzi, kas veikta atbilstīgi metodoloģijai, kura izstrādāta saskaņā ar 11. pantu, un ņemot vērā ieguvumus ārpus to dalībvalstu robežām, kuru teritorijā atrodas projekts, šim nolūkam izskatot vismaz kopīgos scenārijus, kas noteikti 12. pantā minētajai tīkla attīstības plānošanai. Ja tiek izmantoti papildu scenāriji, tie atbilst 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un 2050. gada klimatneitralitātes mērķim un tiem piemēro tāda paša līmeņa apspriešanos un pārbaudi kā 12. pantā paredzētajam procesam. Aģentūrai ir pienākums novērtēt visus papildu scenārijus un nodrošināt to atbilstību šim punktam;

| b) | uzņēmējdarbības plānu, kurā izvērtēta projekta finansiālā dzīvotspēja, tostarp izraudzītais finansēšanas risinājums un – attiecībā uz kopīgu interešu projektu, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā minētajā energoinfrastruktūras kategorijā, – tirgus testēšanas rezultātus; |
| --- | --- |

b)

uzņēmējdarbības plānu, kurā izvērtēta projekta finansiālā dzīvotspēja, tostarp izraudzītais finansēšanas risinājums un – attiecībā uz kopīgu interešu projektu, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā minētajā energoinfrastruktūras kategorijā, – tirgus testēšanas rezultātus;

| c) | ja projekta virzītāji vienojas – pamatotu priekšlikumu izmaksu pārrobežu dalījumam. |
| --- | --- |

c)

ja projekta virzītāji vienojas – pamatotu priekšlikumu izmaksu pārrobežu dalījumam.

Ja projektam ir vairāki virzītāji, tie investīciju pieprasījumu iesniedz kopīgi.

Pēc katra investīciju pieprasījuma saņemšanas valsts relevantās regulatīvās iestādes informatīvā nolūkā tā kopiju nekavējoties nosūta Aģentūrai.

Valsts relevantās regulatīvās iestādes un Aģentūra ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli sensitīvu informāciju.

5.   Sešu mēnešu laikā no dienas, kad pēdējā no valsts relevantajām regulatīvajām iestādēm ir saņēmusi pēdējo investīciju pieprasījumu, minētās iestādes pēc apspriešanās ar attiecīgajiem projekta virzītājiem pieņem kopīgus koordinētus lēmumus par faktiski radušos investīciju izmaksu sadali, kas jāsedz katram sistēmas operatoram attiecībā uz projektu, un par to iekļaušanu tarifos vai par investīciju pieprasījuma pilnīgu vai daļēju noraidīšanu, ja valsts relevantās regulatīvās iestādes secina, ka projekts pilnīgi vai daļēji nedod būtiskus neto ieguvumus nevienā no valsts relevanto regulatīvo iestāžu dalībvalstīm. Valsts relevantās regulatīvās iestādes iekļauj visas relevantās faktiski radušās investīciju izmaksas tarifos, kā noteikts 11. punktā minētajā ieteikumā, saskaņā ar investīciju izmaksu sadalījumu, kas jāsedz katram sistēmas operatoram attiecībā uz projektu. Attiecībā uz projektiem attiecīgās dalībvalsts teritorijā pēc tam valsts regulatīvās iestādes vajadzības gadījumā novērtē, vai sakarā ar investīciju izmaksu iekļaušanu tarifos varētu rasties kādas finansiālās pieejamības problēmas.

Sadalot izmaksas, valsts relevantās regulatīvās iestādes ņem vērā šādus faktiskos vai prognozētos rādītājus:

| a) | pārslodzes maksas vai citas maksas; |
| --- | --- |

a)

pārslodzes maksas vai citas maksas;

| b) | ieņēmumus, kurus rada pārvades sistēmu operatoru savstarpējais kompensācijas mehānisms, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 49. pantu. |
| --- | --- |

b)

ieņēmumus, kurus rada pārvades sistēmu operatoru savstarpējais kompensācijas mehānisms, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 49. pantu.

Izmaksu pārrobežu sadalījumā ņem vērā projektu izmaksas un ieguvumus no ekonomiskā, sociālā un vides viedokļa attiecīgajās dalībvalstīs un nepieciešamību nodrošināt stabilu finansēšanas sistēmu kopīgu interešu projektu izstrādei, vienlaikus mazinot vajadzību pēc finansiāla atbalsta.

Veicot izmaksu pārrobežu sadalījumu, valsts relevantās regulatīvās iestādes pēc apspriešanās ar attiecīgajiem PSO cenšas panākt savstarpēju vienošanos, cita starpā pamatojoties uz šā panta 4. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā noteikto informāciju. To veiktajā novērtējumā ņem vērā visus relevantos 12. pantā minētos scenārijus un citus tīkla attīstības plānošanas scenārijus, kas dod iespēju rūpīgi analizēt kopīgu interešu projekta ieguldījumu Savienības enerģētikas rīcībpolitikā attiecībā uz dekarbonizāciju, tirgus integrāciju, konkurenci, ilgtspēju un energoapgādes drošību. Ja tiek izmantoti papildu scenāriji, tie atbilst 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un 2050. gada klimatneitralitātes mērķim un tiem piemēro tāda paša līmeņa apspriešanos un pārbaudi kā 12. pantā paredzētajam procesam.

Ja kopīgu interešu projekts mīkstina negatīvas eksternalitātes, piemēram, loka plūsmas, un attiecīgais kopīgu interešu projekts tiek īstenots dalībvalstī, kura ir negatīvās eksternalitātes izcelsmes avots, šādas eksternalitātes mīkstināšanu neuzskata par pārrobežu ieguvumu un tādēļ tā nevar būt par pamatu izmaksu sadalījumam un attiecināšanai uz to dalībvalstu PSO, kurus minētās negatīvās eksternalitātes ietekmē.

6.   Ja valsts relevantās regulatīvās iestādes nosaka vai apstiprina tarifus saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 1. punkta a) apakšpunktu un Direktīvas (ES) 2019/944 59. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tās, pamatojoties uz izmaksu pārrobežu dalījumu, kas minēts šā panta 5. punktā, ņem vērā reālās izmaksas, kuras radušās PSO vai citam projekta virzītājam investīciju dēļ, ciktāl šīs izmaksas atbilst efektīva un strukturāli līdzīga operatora izmaksām.

Valsts relevantās regulatīvās iestādes lēmumu par izmaksu dalījumu bez kavēšanās dara zināmu Aģentūrai kopā ar visu relevanto informāciju par šo lēmumu. Jo īpaši lēmumā par izmaksu dalījumu sīki izklāsta iemeslus izmaksu sadalījumam starp dalībvalstīm, tostarp:

| a) | izvērtējumu par konstatēto ietekmi uz katru no attiecīgajām dalībvalstīm, tostarp ietekmi, kas saistīta ar tīkla tarifiem; |
| --- | --- |

a)

izvērtējumu par konstatēto ietekmi uz katru no attiecīgajām dalībvalstīm, tostarp ietekmi, kas saistīta ar tīkla tarifiem;

| b) | izvērtējumu par 4. punkta pirmās daļās b) apakšpunktā minēto uzņēmējdarbības plānu; |
| --- | --- |

b)

izvērtējumu par 4. punkta pirmās daļās b) apakšpunktā minēto uzņēmējdarbības plānu;

| c) | reģionālās vai Savienības mēroga pozitīvās eksternalitātes, piemēram, energoapgādes drošību, sistēmas elastību, solidaritāti vai inovāciju, ko projekts radītu; |
| --- | --- |

c)

reģionālās vai Savienības mēroga pozitīvās eksternalitātes, piemēram, energoapgādes drošību, sistēmas elastību, solidaritāti vai inovāciju, ko projekts radītu;

| d) | rezultātu, kāds bijis apspriedēm ar attiecīgajiem projekta virzītājiem. |
| --- | --- |

d)

rezultātu, kāds bijis apspriedēm ar attiecīgajiem projekta virzītājiem.

Izmaksu dalījuma lēmumu publicē.

7.   Ja valsts relevantās regulatīvās iestādes nav panākušas vienošanos par investīciju pieprasījumu sešu mēnešu laikā no dienas, kad pēdējā valsts relevantā regulatīvā iestāde saņēmusi minēto pieprasījumu, tās nekavējoties informē Aģentūru.

Šādā gadījumā vai pēc valsts relevanto regulatīvo iestāžu kopīga pieprasījuma lēmumu par investīciju pieprasījumu, tostarp par 5. punktā minēto izmaksu pārrobežu dalījumu, pieņem Aģentūra trīs mēnešu laikā no dienas, kad iestādes vērsušās pie Aģentūras.

Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Aģentūra apspriežas ar valsts relevantajām regulatīvajām iestādēm un projekta virzītājiem. Otrajā daļā minēto trīs mēnešu termiņu var pagarināt par diviem papildu mēnešiem, ja Aģentūra pieprasa papildu informāciju. Minētais papildu termiņš sākas nākamajā dienā pēc pilnīgas informācijas saņemšanas.

Aģentūras veiktajā novērtējumā ņem vērā visus relevantos scenārijus, kuri izveidoti saskaņā ar 12. pantu, un citus tīkla attīstības plānošanas scenārijus, kas dod iespēju rūpīgi analizēt kopīgo interešu projekta ieguldījumu Savienības enerģētikas rīcībpolitikas mērķrādītāju sasniegšanā dekarbonizācijas, tirgus integrācijas, konkurences, ilgtspējas un energoapgādes drošības jomā. Ja tiek izmantoti papildu scenāriji, tie atbilst 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un 2050. gada klimatneitralitātes mērķim un tiem piemēro tāda paša līmeņa apspriešanos un pārbaudi kā 12. pantā paredzētajam procesam.

Lēmumā par investīciju pieprasījumu, ieskaitot pārrobežu izmaksu dalījumu, iespēju izvēlēties, kā investīciju izmaksas iekļaut tarifos atbilstīgi pārrobežu izmaksu dalījumam, Aģentūra atstāj relevantajām valsts iestādēm laikā, kad minētais lēmums tiek īstenots saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Lēmumu par investīciju pieprasījumu, kas ietver izmaksu pārrobežu dalījumu, publicē. Piemēro Regulas (ES) 2019/942 25. panta 3. punktu, 28. un 29. pantu.

8.   Aģentūra nekavējoties iesniedz Komisijai visu lēmumu par izmaksu dalījumu kopijas un visu attiecīgo informāciju par katru šādu lēmumu. Minēto informāciju var iesniegt apkopotā veidā. Komisija ievēro komerciāli sensitīvas informācijas konfidencialitāti.

9.   Izmaksu dalījuma lēmumi neskar PSO tiesības iesniegt un valsts regulatīvo iestāžu tiesības apstiprināt maksu par piekļuvi tīkliem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 13. pantu, Regulas (ES) 2019/943 18. panta 1. un 3.–6. punktu, Direktīvas 2009/73/EK 32. pantu un Direktīvas (ES) 2019/944 6. pantu.

10.   Šo pantu nepiemēro kopīgu interešu projektiem, kas saņēmuši atbrīvojumu no:

| a) | Direktīvas 2009/73/EK 32., 33. un 34. panta un 41. panta 6., 8. un 10. punkta saskaņā ar minētās direktīvas 36. pantu; |
| --- | --- |

a)

Direktīvas 2009/73/EK 32., 33. un 34. panta un 41. panta 6., 8. un 10. punkta saskaņā ar minētās direktīvas 36. pantu;

| b) | Regulas (ES) 2019/943 19. panta 2. un 3. punkta vai Direktīvas (ES) 2019/944 6. panta, 59. panta 7. punkta un 60. panta 1. punkta saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 63. pantu; |
| --- | --- |

b)

Regulas (ES) 2019/943 19. panta 2. un 3. punkta vai Direktīvas (ES) 2019/944 6. panta, 59. panta 7. punkta un 60. panta 1. punkta saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 63. pantu;

| c) | no nodalīšanas vai trešo pušu piekļuves noteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 714/2009 (32) 17. pantu vai Regulas (ES) 2019/943 64. pantu un Direktīvas (ES) 2019/944 66. pantu. |
| --- | --- |

c)

no nodalīšanas vai trešo pušu piekļuves noteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 714/2009 (32) 17. pantu vai Regulas (ES) 2019/943 64. pantu un Direktīvas (ES) 2019/944 66. pantu.

11.   Līdz 2023. gada 24. jūnijam Aģentūra pieņem ieteikumu labu prakšu identificēšanai attiecībā uz investīciju pieprasījumu apstrādi kopīgu interešu projektiem. Minēto ieteikumu pēc vajadzības regulāri atjaunina, jo īpaši nolūkā nodrošināt atbilstību principiem par atjaunīgās enerģijas atkrastes energotīklu izmaksu pārrobežu dalīšanu, kā minēts 15. panta 1. punktā. Pieņemot vai grozot ieteikumu, Aģentūra īsteno plašu apspriešanās procesu, kurā iesaista visas relevantās ieinteresētās personas.

12.   Šo pantu mutatis mutandis piemēro savstarpēju interešu projektiem.

17. pants

Regulatīvie stimuli

1.   Ja projekta virzītājam rodas lielāks risks tāda kopīgu interešu projekta izstrādē, būvē, ekspluatācijā un uzturēšanā, kas ietilpst valsts regulatīvo iestāžu kompetencē, salīdzinot ar riskiem, kādi parasti rodas līdzīga infrastruktūras projekta gadījumā, dalībvalstis un valsts regulatīvās iestādes var minētajam projektam piešķirt pienācīgus stimulus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 13. pantu, Regulas (ES) 2019/943 18. panta 1. punktu un 18. panta 3.–6. punktu, Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 8. punktu un Direktīvas (ES) 2019/944 58. panta f) punktu.

Pirmo daļu nepiemēro, ja kopīgu interešu projekts ir saņēmis atbrīvojumu:

| a) | no Direktīvas 2009/73/EK 32., 33., 34. panta un 41. panta 6., 8. un 10. punkta saskaņā ar minētās direktīvas 36. pantu; |
| --- | --- |

a)

no Direktīvas 2009/73/EK 32., 33., 34. panta un 41. panta 6., 8. un 10. punkta saskaņā ar minētās direktīvas 36. pantu;

| b) | no Regulas (ES) 2019/943 19. panta 2. un 3. punkta vai no Direktīvas (ES) 2019/944 6. panta, 59. panta 7. punkta un 60. panta 1. punkta saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 63. pantu; |
| --- | --- |

b)

no Regulas (ES) 2019/943 19. panta 2. un 3. punkta vai no Direktīvas (ES) 2019/944 6. panta, 59. panta 7. punkta un 60. panta 1. punkta saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 63. pantu;

| c) | saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 36. pantu; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 36. pantu;

| d) | saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 17. pantu. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 17. pantu.

2.   Lēmuma par šā panta 1. punktā minēto stimulu piešķiršanu gadījumā valsts regulatīvās iestādes ņem vērā rezultātus, ko devusi izmaksu un ieguvumu analīze, kas atbilst saskaņā ar 11. pantu izstrādātajai metodoloģijai, un jo īpaši projekta radītajām pozitīvajām eksternalitātēm reģionālā vai Savienības mērogā. Valsts regulatīvās iestādes arī sīkāk analizē specifiskos riskus, kas rodas projekta virzītājiem, veiktos riska mīkstināšanas pasākumus un šāda riska profila pamatojumu, ņemot vērā projekta pozitīvo neto ietekmi salīdzinājumā ar mazāk riskantu alternatīvu. Atbilstīgie riski jo īpaši ietver riskus, kas saistīti ar jaunām pārvades tehnoloģijām gan uz sauszemes, gan atkrastē, riskus, kas saistīti ar izmaksu nepietiekamu atgūstamību, un attīstīšanas riskus.

3.   Lēmumā, ar ko piešķir stimulus, ņem vērā radušās riska specifisko raksturu, un ar to var piešķirt stimulus, kuri cita starpā aptver vienu vai vairākus no šādiem pasākumiem:

| a) | noteikumi par apsteidzošām investīcijām; |
| --- | --- |

a)

noteikumi par apsteidzošām investīcijām;

| b) | noteikumi, kā atzīt faktiskās izmaksas pirms projekta nodošanas ekspluatācijā; |
| --- | --- |

b)

noteikumi, kā atzīt faktiskās izmaksas pirms projekta nodošanas ekspluatācijā;

| c) | noteikumi, kā nodrošināt papildu peļņu no projektā investētā kapitāla; |
| --- | --- |

c)

noteikumi, kā nodrošināt papildu peļņu no projektā investētā kapitāla;

| d) | jebkādi citi pasākumi, ko uzskata par vajadzīgiem un lietderīgiem. |
| --- | --- |

d)

jebkādi citi pasākumi, ko uzskata par vajadzīgiem un lietderīgiem.

4.   Līdz 2023. gada 24. janvārim katra valsts regulatīvā iestāde iesniedz Aģentūrai savu metodoloģiju un kritērijus, ko izmanto, lai izvērtētu investīcijas energoinfrastruktūras projektos un to radītos augstākos riskus, un kas atjaunināti, ņemot vērā jaunākās norises likumdošanas, rīcībpolitikas, tehnoloģiju un tirgus jomā. Šāda metodoloģija un kritēriji īpaši pievēršas arī specifiskajiem riskiem, kas rodas II pielikuma 1. punkta f) apakšpunktā minētajiem atjaunīgās enerģijas atkrastes energotīkliem, kuriem, lai gan tiem ir zemi kapitālizdevumi, tomēr rodas ievērojami darbības izdevumi.

5.   Līdz 2023. gada 24. jūnijam Aģentūra, pienācīgi ņemot vērā informāciju, ko tā saņēmusi saskaņā ar šā panta 4. punktu, veicina labas prakses apmaiņu un sniedz ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) 2019/942 6. panta 2. punktu par abiem šādiem elementiem:

| a) | stimuli, kas minēti 1. punktā, uz valsts regulatīvo iestāžu paraugprakses salīdzinoša novērtējuma pamata; |
| --- | --- |

a)

stimuli, kas minēti 1. punktā, uz valsts regulatīvo iestāžu paraugprakses salīdzinoša novērtējuma pamata;

| b) | kopēja metodoloģija, kā izvērtēt radušos augstākos investīciju riskus energoinfrastruktūras projektos. |
| --- | --- |

b)

kopēja metodoloģija, kā izvērtēt radušos augstākos investīciju riskus energoinfrastruktūras projektos.

6.   Līdz 2023. gada 24. septembrim katra valsts regulatīvā iestāde publicē savu metodoloģiju un kritērijus, ko izmanto, lai izvērtētu investīcijas energoinfrastruktūras projektos un to radīto augstāko risku.

7.   Ja 5. un 6. punktā minētie pasākumi nav pietiekami, lai nodrošinātu kopīgu interešu projektu laicīgu īstenošanu, Komisija var izdot pamatnostādnes par šajā pantā noteiktajiem stimuliem.

VII NODAĻA

Finansēšana

18. pants

Projektu atbilstība Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1153

1.   Kopīgu interešu projekti, kas ietilpst 24. pantā un II pielikumā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, ir atbilstīgi Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai pētījumu dotāciju veidā un finanšu instrumentu veidā.

2.   Kopīgu interešu projekti, kas ietilpst 24. pantā un II pielikuma 1. punkta a), b), c), d) un f) apakšpunktā un 3. punktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, ir atbilstīgi arī Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai darbiem paredzētu dotāciju veidā, ja tie atbilst visiem šādiem kritērijiem:

| a) | projekta specifiskā izmaksu un ieguvumu analīze, kas sagatavota saskaņā ar 16. panta 4. punkta a) apakšpunktu, sniedz pierādījumus, ka pastāv nozīmīgas pozitīvas eksternalitātes, piemēram, energoapgādes drošība, sistēmas elastība, solidaritāte vai inovācija; |
| --- | --- |

a)

projekta specifiskā izmaksu un ieguvumu analīze, kas sagatavota saskaņā ar 16. panta 4. punkta a) apakšpunktu, sniedz pierādījumus, ka pastāv nozīmīgas pozitīvas eksternalitātes, piemēram, energoapgādes drošība, sistēmas elastība, solidaritāte vai inovācija;

| b) | attiecībā uz projektu ir pieņemts lēmums par izmaksu pārrobežu dalījumu saskaņā ar 16. pantu vai attiecībā uz kopīgu interešu projektiem, kuri ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, ja tie nav valsts regulatīvo iestāžu kompetencē un tādējādi par tiem nav pieņemts lēmums par izmaksu pārrobežu dalījumu, projekta mērķis ir sniegt pārrobežu pakalpojumus, tas īsteno tehnoloģisku inovāciju un nodrošina pārrobežu energotīkla darbības drošumu; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz projektu ir pieņemts lēmums par izmaksu pārrobežu dalījumu saskaņā ar 16. pantu vai attiecībā uz kopīgu interešu projektiem, kuri ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, ja tie nav valsts regulatīvo iestāžu kompetencē un tādējādi par tiem nav pieņemts lēmums par izmaksu pārrobežu dalījumu, projekta mērķis ir sniegt pārrobežu pakalpojumus, tas īsteno tehnoloģisku inovāciju un nodrošina pārrobežu energotīkla darbības drošumu;

| c) | projektu nevar finansēt no tirgus vai tiesiskā regulējuma ietvaros saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu un citiem novērtējumiem, jo īpaši tiem, kurus veic potenciālie investori, kreditori vai valsts regulatīvā iestāde, projekta vajadzības pēc Savienības finansiālās palīdzības novērtēšanā ņemot vērā jebkādu lēmumu par stimuliem, kas minēts 17. panta 2. punktā, un tā pamatojumu. |
| --- | --- |

c)

projektu nevar finansēt no tirgus vai tiesiskā regulējuma ietvaros saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu un citiem novērtējumiem, jo īpaši tiem, kurus veic potenciālie investori, kreditori vai valsts regulatīvā iestāde, projekta vajadzības pēc Savienības finansiālās palīdzības novērtēšanā ņemot vērā jebkādu lēmumu par stimuliem, kas minēts 17. panta 2. punktā, un tā pamatojumu.

3.   Kopīgu interešu projekti, kas īstenoti saskaņā ar 5. panta 7. punkta d) apakšpunktā minēto procedūru, ir atbilstīgi arī Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai darbiem paredzētu dotāciju veidā, ja tie atbilst šā panta 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem.

4.   Kopīgu interešu projekti, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā un 2. un 5. punktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, ir atbilstīgi arī Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai darbiem paredzētu dotāciju veidā, ja attiecīgie projektu virzītāji relevantās valsts iestādes vai attiecīgā gadījumā valsts regulatīvās iestādes izvērtējumā var skaidri pierādīt, ka projekti radīs ievērojamas pozitīvas eksternalitātes, piemēram, energoapgādes drošību, sistēmas elastību, solidaritāti vai inovāciju, un ka tie nav komerciāli dzīvotspējīgi saskaņā ar izmaksu un ieguvumu analīzi, uzņēmējdarbības plānu un veiktajiem novērtējumiem, jo īpaši tiem, ko veikuši potenciālie investori vai kreditori vai attiecīgā gadījumā valsts regulatīvā iestāde.

5.   Šo pantu mutatis mutandis piemēro savstarpēju interešu projektiem.

Savstarpēju interešu projekti ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1153 5. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Attiecībā uz darbiem paredzētām dotācijām savstarpēju interešu projekti ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību ar noteikumu, ka tie atbilst šā panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem un ja projekts veicina Savienības vispārējos enerģētikas un klimata politikas mērķus.

19. pants

Norādes par Savienības finansiālās palīdzības piešķiršanas kritērijiem

Specifiskos kritērijus, kas noteikti šīs regulas 4. panta 3. punktā, un šīs regulas 4. panta 5. punktā noteiktos parametrus piemēro, lai noteiktu Savienības finansiālās palīdzības piešķiršanas kritērijus Regulā (ES) 2021/1153. Kopīgu interešu projektiem, uz kuriem attiecas šīs regulas 24. pants, piemēro tirgus integrācijas, energoapgādes drošības, konkurences un ilgtspējas kritērijus.

VIII NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

20. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz septiņu gadu laikposmu no 2022. gada 23. jūnija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms septiņu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 3. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

21. pants

Ziņošana un izvērtēšana

Līdz 2027. gada 30. jūnijam Komisija publicē ziņojumu par Savienības sarakstā esošu projektu īstenošanu un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajā ziņojumā sniedz izvērtējumu par:

| a) | progresu, kas panākts Savienības sarakstā esošu projektu plānošanā, izstrādē, būvniecībā un nodošanā ekspluatācijā un – attiecīgā gadījumā – par īstenošanas kavēšanos un citām grūtībām, kas radušās; |
| --- | --- |

a)

progresu, kas panākts Savienības sarakstā esošu projektu plānošanā, izstrādē, būvniecībā un nodošanā ekspluatācijā un – attiecīgā gadījumā – par īstenošanas kavēšanos un citām grūtībām, kas radušās;

| b) | Savienības piešķirtajiem un izmaksātajiem līdzekļiem Savienības sarakstā esošiem projektiem, salīdzinot ar finansēto Savienības sarakstā esošu projektu kopējo vērtību; |
| --- | --- |

b)

Savienības piešķirtajiem un izmaksātajiem līdzekļiem Savienības sarakstā esošiem projektiem, salīdzinot ar finansēto Savienības sarakstā esošu projektu kopējo vērtību;

| c) | gūto progresu attiecībā uz atjaunīgo energoresursu, tostarp atkrastes atjaunīgo energoresursu, integrāciju un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ar Savienības sarakstā esošu interešu projektu plānošanu, izstrādi, būvniecību un nodošanu ekspluatācijā; |
| --- | --- |

c)

gūto progresu attiecībā uz atjaunīgo energoresursu, tostarp atkrastes atjaunīgo energoresursu, integrāciju un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ar Savienības sarakstā esošu interešu projektu plānošanu, izstrādi, būvniecību un nodošanu ekspluatācijā;

| d) | attiecībā uz elektroenerģijas un atjaunīgo vai mazoglekļa gāzu, tostarp ūdeņraža, nozarēm – starpsavienojumu līmeņa starp dalībvalstīm attīstību, enerģijas cenu atbilstošo dinamiku, kā arī tīkla sistēmu atteiču skaitu, to cēloņiem un saistītajām izmaksām ekonomikai; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz elektroenerģijas un atjaunīgo vai mazoglekļa gāzu, tostarp ūdeņraža, nozarēm – starpsavienojumu līmeņa starp dalībvalstīm attīstību, enerģijas cenu atbilstošo dinamiku, kā arī tīkla sistēmu atteiču skaitu, to cēloņiem un saistītajām izmaksām ekonomikai;

| e) | atļauju piešķiršanas procesu un sabiedrības līdzdalību, jo īpaši:






  i) | par Savienības sarakstā esošu projektu atļauju piešķiršanas procesa vidējo un maksimālo kopējo ilgumu, tostarp katra pirmspieteikuma procedūras posma ilgumu, salīdzinot ar grafikā paredzētajiem galvenajiem atskaites punktiem, kas minēti 10. panta 6. punktā; |
| --- | --- | --- |

e)

atļauju piešķiršanas procesu un sabiedrības līdzdalību, jo īpaši:

i)

par Savienības sarakstā esošu projektu atļauju piešķiršanas procesa vidējo un maksimālo kopējo ilgumu, tostarp katra pirmspieteikuma procedūras posma ilgumu, salīdzinot ar grafikā paredzētajiem galvenajiem atskaites punktiem, kas minēti 10. panta 6. punktā;

| ii) | par pretestību Savienības sarakstā esošiem projektiem, jo īpaši tādu rakstisku iebildumu skaitu, kas saņemti sabiedriskās apspriešanas procesā, un tiesvedību skaitu; |
| --- | --- |

ii)

par pretestību Savienības sarakstā esošiem projektiem, jo īpaši tādu rakstisku iebildumu skaitu, kas saņemti sabiedriskās apspriešanas procesā, un tiesvedību skaitu;

| iii) | paraugpraksi un inovatīvo praksi attiecībā uz ieinteresēto personu iesaisti; |
| --- | --- |

iii)

paraugpraksi un inovatīvo praksi attiecībā uz ieinteresēto personu iesaisti;

| iv) | paraugpraksi un inovatīvo praksi attiecībā uz ietekmes uz vidi mīkstināšanu, tostarp klimatadaptāciju, atļauju piešķiršanas procesu un projekta īstenošanas laikā; |
| --- | --- |

iv)

paraugpraksi un inovatīvo praksi attiecībā uz ietekmes uz vidi mīkstināšanu, tostarp klimatadaptāciju, atļauju piešķiršanas procesu un projekta īstenošanas laikā;

| v) | par 8. panta 3. punktā paredzēto shēmu efektivitāti attiecībā uz 10. panta 1. un 2. punktā noteikto termiņu ievērošanu; |
| --- | --- |

v)

par 8. panta 3. punktā paredzēto shēmu efektivitāti attiecībā uz 10. panta 1. un 2. punktā noteikto termiņu ievērošanu;

| f) | regulatīvo režīmu, jo īpaši:






  i) | par kopīgu interešu projektu skaitu, par ko pieņemts izmaksu pārrobežu dalījuma lēmums saskaņā ar 16. pantu; |
| --- | --- | --- |

f)

regulatīvo režīmu, jo īpaši:

i)

par kopīgu interešu projektu skaitu, par ko pieņemts izmaksu pārrobežu dalījuma lēmums saskaņā ar 16. pantu;

| ii) | par to kopīgu interešu projektu skaitu un veidu, kam piešķirti īpaši stimuli saskaņā ar 17. pantu; |
| --- | --- |

ii)

par to kopīgu interešu projektu skaitu un veidu, kam piešķirti īpaši stimuli saskaņā ar 17. pantu;

| g) | šīs regulas lietderību 2030. gadam izvirzīto Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanā un klimatneitralitātes sasniegšanā līdz vēlākais 2050. gadam. |
| --- | --- |

g)

šīs regulas lietderību 2030. gadam izvirzīto Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanā un klimatneitralitātes sasniegšanā līdz vēlākais 2050. gadam.

22. pants

Pārskatīšana

Komisija līdz 2027. gada 30. jūnijam pārskata šo regulu, pamatojoties uz šīs regulas 21. pantā paredzētās ziņošanas un izvērtēšanas rezultātiem, kā arī uz uzraudzību, ziņošanu un izvērtēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1153 22. un 23. pantu.

23. pants

Informācija un publicitāte

Komisija izveido un uztur pārredzamības platformu, kas internetā ir viegli piekļūstama plašai sabiedrībai. Platformu regulāri papildina ar informāciju no 5. panta 4. punktā minētajiem ziņojumiem un no 9. panta 7. punktā minētās tīmekļa vietnes. Platformā tiek glabāta šāda informācija:

| a) | vispārīga, atjaunināta informācija, tostarp ģeogrāfiska informācija, par katru Savienības sarakstā esošo projektu; |
| --- | --- |

a)

vispārīga, atjaunināta informācija, tostarp ģeogrāfiska informācija, par katru Savienības sarakstā esošo projektu;

| b) | katra Savienības sarakstā esoša projekta īstenošanas plāns, kā noteikts 5. panta 1. punktā, tādā veidā, kas ļauj novērtēt īstenošanas progresu jebkurā laikā; |
| --- | --- |

b)

katra Savienības sarakstā esoša projekta īstenošanas plāns, kā noteikts 5. panta 1. punktā, tādā veidā, kas ļauj novērtēt īstenošanas progresu jebkurā laikā;

| c) | galvenie paredzamie ieguvumi un devums 1. panta 1. punktā minēto mērķu sasniegšanā, kā arī projektu izmaksas, izņemot jebkādu komerciāli sensitīvu informāciju; |
| --- | --- |

c)

galvenie paredzamie ieguvumi un devums 1. panta 1. punktā minēto mērķu sasniegšanā, kā arī projektu izmaksas, izņemot jebkādu komerciāli sensitīvu informāciju;

| d) | Savienības saraksts; |
| --- | --- |

d)

Savienības saraksts;

| e) | informācija par Savienības piešķirto un izmaksāto finansējumu katram Savienības sarakstā esošajam projektam; |
| --- | --- |

e)

informācija par Savienības piešķirto un izmaksāto finansējumu katram Savienības sarakstā esošajam projektam;

| f) | saites uz 9. pantā minētajām valstu procedūru rokasgrāmatām; |
| --- | --- |

f)

saites uz 9. pantā minētajām valstu procedūru rokasgrāmatām;

| g) | esošie jūras baseinu pētījumi un plāni katram prioritārajam atkrastes energotīkla koridoram, nepārkāpjot intelektuālā īpašuma tiesības. |
| --- | --- |

g)

esošie jūras baseinu pētījumi un plāni katram prioritārajam atkrastes energotīkla koridoram, nepārkāpjot intelektuālā īpašuma tiesības.

24. pants

Atkāpe attiecībā uz starpsavienojumiem Kiprai un Maltai

1.   Attiecībā uz Kipru un Maltu, kurām nav starpsavienojumu ar Eiropas gāzes tīklu, piemēro atkāpi no 3. panta, 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta, 4. panta 5. punkta, 16. panta 4. punkta a) apakšpunkta un I, II un III pielikuma, neskarot 32. panta 2. punktu. Viens starpsavienojums katrai no minētajām dalībvalstīm saglabā savu kopīgu interešu projekta statusu saskaņā ar šo regulu ar visām attiecīgajām tiesībām un pienākumiem, ja minētais starpsavienojums:

| a) | atrodas izstrādes vai plānošanas stadijā 2022. gada 23. jūnijā; |
| --- | --- |

a)

atrodas izstrādes vai plānošanas stadijā 2022. gada 23. jūnijā;

| b) | ir saņēmis kopīgu interešu projekta statusu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013; un |
| --- | --- |

b)

ir saņēmis kopīgu interešu projekta statusu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013; un

| c) | ir nepieciešams, lai nodrošinātu minēto dalībvalstu pastāvīgu starpsavienojumu ar Eiropas gāzes tīklu. |
| --- | --- |

c)

ir nepieciešams, lai nodrošinātu minēto dalībvalstu pastāvīgu starpsavienojumu ar Eiropas gāzes tīklu.

Minētie projekti nodrošinās iespēju nākotnē piekļūt jauniem enerģijas tirgiem, tostarp ūdeņraža tirgum.

2.   Projekta virzītāji sniedz pietiekamus pierādījumus par to, kā 1. punktā minētie starpsavienojumi ļaus piekļūt jauniem enerģijas tirgiem, tostarp ūdeņraža tirgum, saskaņā ar Savienības vispārējiem enerģētikas un klimata politikas mērķiem. Šāds pierādījums ietver atjaunīgā vai mazoglekļa ūdeņraža piedāvājuma un pieprasījuma novērtējumu, kā arī projekta radītā siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma aprēķinu.

Komisija regulāri verificē minēto novērtējumu un minēto aprēķinu, kā arī projekta savlaicīgu īstenošanu.

3.   Papildus konkrētajiem kritērijiem, kas attiecībā uz Savienības finansiālo palīdzību noteikti 19. pantā, šā panta 1. punktā minētos starpsavienojumus veido tā, lai nākotnē nodrošinātu piekļuvi enerģijas tirgiem, tostarp ūdeņraža tirgum, nepagarina dabasgāzes aktīvu darbmūžu un nodrošina kaimiņtīklu pārrobežu sadarbspēju. Jebkura atbilstība Savienības finansiālajai palīdzībai saskaņā ar 18. pantu beidzas 2027. gada 31. decembrī.

4.   Visos pieprasījumos par Savienības finansiālo palīdzību darbiem, izmantojot ceļvedi ar precīzu grafiku, skaidri apliecina mērķi līdz 2036. gadam, ja tirgus apstākļi ļaus, aktīvu pārveidot par specializētu ūdeņraža aktīvu.

5.   Šā panta 1. punktā noteikto atkāpi piemēro līdz laikam, kad attiecīgi Kiprai vai Maltai ir tieši starpsavienojumi ar Eiropas gāzes tīklu, vai līdz 2029. gada 31. decembrim, atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāks.

25. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 715/2009

Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. panta 10. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“10.   Ik pēc diviem gadiem gāzes ENTSO-G pieņem un publicē Kopienas tīkla attīstības plānu, kas minēts 3. punkta b) apakšpunktā. Kopienas tīkla attīstības plānā ietver integrētā tīkla, tostarp ūdeņraža tīklu, modelēšanu, scenāriju izstrādi, Eiropas piegādes pietiekamības prognozi un sistēmas elastības novērtējumu.”

26. pants

Grozījums Regulā (ES) 2019/942

Regulas (ES) 2019/942 11. panta c) un d) punktu aizstāj ar šādiem:

| “c) | veic pienākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/869 (*1) 5. pantā, 11. panta 3. punktā, 11. panta 6.–9. punktā, 12., 13. un 17. pantā un III pielikuma 2. iedaļas 12. punktā; |
| --- | --- |

“c)

veic pienākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/869 (*1) 5. pantā, 11. panta 3. punktā, 11. panta 6.–9. punktā, 12., 13. un 17. pantā un III pielikuma 2. iedaļas 12. punktā;

*1

| d) | pieņem lēmumus par investīciju pieprasījumiem, tostarp par izmaksu pārrobežu dalījumu, saskaņā ar Regulas (ES) 2022/869 16. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

d)

pieņem lēmumus par investīciju pieprasījumiem, tostarp par izmaksu pārrobežu dalījumu, saskaņā ar Regulas (ES) 2022/869 16. panta 7. punktu.

27. pants

Grozījums Regulā (ES) 2019/943

Regulas (ES) 2019/943 48. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Savienības tīkla attīstības plānā, kas minēts 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ietver integrētā tīkla modelēšanu, tostarp scenāriju izstrādi un sistēmas noturības novērtējumu. Modelēšanai relevantie ievadparametri, piemēram, pieņēmumi par degvielas un oglekļa cenām vai atjaunīgās enerģijas jaudas uzstādīšanu, pilnībā atbilst Eiropas resursu pietiekamības novērtējumam, kas izstrādāts saskaņā ar 23. pantu.”

28. pants

Grozījums Direktīvā 2009/73/EK

Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:

| “v) | veikt pienākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/869 (*2) 3. pantā, 5. panta 7. punktā un 14.–17. pantā. |
| --- | --- |

“v)

veikt pienākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/869 (*2) 3. pantā, 5. panta 7. punktā un 14.–17. pantā.

*2

29. pants

Grozījums Direktīvā (ES) 2019/944

Direktīvas (ES) 2019/944 59. panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:

| “aa) | veikt pienākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/869 (*3) 3. pantā, 5. panta 7. punktā un 14.–17. pantā. |
| --- | --- |

“aa)

veikt pienākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/869 (*3) 3. pantā, 5. panta 7. punktā un 14.–17. pantā.

*3

30. pants

Pārejas noteikumi

Šī regula neskar tādas finansiālās palīdzības piešķiršanu, turpināšanu vai grozīšanu, ko Komisija piešķīrusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (33).

33

Regulas III nodaļu nepiemēro kopīgu interešu projektiem, kuri ir atļauju piešķiršanas procesā un par kuriem pieteikuma dokumentāciju projekta virzītājs ir iesniedzis pirms 2013. gada 16. novembra.

31. pants

Pārejas laiks

1.   Pārejas laikā, kas beidzas 2029. gada 31. decembrī, specializētus ūdeņraža aktīvus, kas pārveidoti no dabasgāzes aktīviem un kas ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, var izmantot iepriekš noteikta ūdeņraža un dabasgāzes vai biometāna maisījuma transportēšanai vai uzglabāšanai.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā pārejas laikā projekta virzītāji cieši sadarbojas projektu izstrādē un īstenošanā, lai nodrošinātu kaimiņtīklu sadarbspēju.

3.   Projekta virzītājs sniedz pietiekamus pierādījumus, tostarp izmantojot komerciālus līgumus, kā līdz pārejas laika beigām šā panta 1. punktā minētie aktīvi vairs nebūs dabasgāzes aktīvi un kļūs par specializētiem ūdeņraža aktīviem, kā noteikts II pielikuma 3. punktā, un kā pārejas laikā būs iespējams palielināt ūdeņraža izmantošanu. Šāds pierādījums ietver atjaunīgā vai mazoglekļa ūdeņraža piedāvājuma un pieprasījuma novērtējumu, kā arī projekta radītā siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma aprēķinu. Kopīgu interešu projektu īstenošanā gūtā progresa uzraudzības kontekstā Aģentūra pārbauda, vai projektā laikus notiek pāreja uz specializētu ūdeņraža aktīvu, kā noteikts II pielikuma 3. punktā.

4.   Šā panta 1. punktā minēto projektu atbilstība Savienības finansiālajai palīdzībai saskaņā ar 18. pantu beidzas 2027. gada 31. decembrī.

32. pants

Atcelšana

1.   Regulu (ES) Nr. 347/2013 atceļ no 2022. gada 23. jūnija. No šīs regulas neizriet nekādas tiesības projektiem, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 347/2013 pielikumos.

2.   Neatkarīgi no šā panta 1. punkta, Regulas (ES) Nr. 347/2013, kas grozīta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2022/564 (34), VII pielikums, kurā ietverts piektais Savienības kopīgu interešu projektu saraksts, kā arī minētās regulas 2.–10. pants, 12., 13. un 14. pants, I–IV pielikums un Regulas (ES) Nr. 347/2013 VI pielikums paliek spēkā un rada sekas attiecībā uz piektajā Savienības sarakstā iekļautajiem kopīgu interešu projektiem, līdz stājas spēkā pirmais Savienības kopīgu interešu projektu un savstarpēju interešu projektu saraksts, kas izveidots saskaņā ar šo regulu.

3.   Neatkarīgi no šā panta 2. punkta, projektiem, kuri ir iekļauti piektajā Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā, kas izveidots saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013, un par kuriem kompetentā iestāde ir pieņēmusi izskatīšanai pieteikuma dokumentāciju, ir tiesības un pienākumi, kas izriet no šīs regulas III nodaļas, četrus gadus no šīs regulas stāšanās spēkā.

33. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 30. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  
  OV C 220, 9.6.2021., 51. lpp.

1

(2)  
  OV C 440, 29.10.2021., 105. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 16. maija lēmums.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

4

(5)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).

7

(8)  
  OV C 371, 15.9.2021., 68. lpp.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.).

10

(11)  Padomes Direktīva 2008/114/EK (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/31/EK (2009. gada 23. aprīlis) par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006 (OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/943 (2019. gada 5. jūnijs) par elektroenerģijas iekšējo tirgu (OV L 158, 14.6.2019., 54. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

17

(18)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

20

(21)  
  OV L 124, 17.5.2005., 4. lpp.

21

(22)  
  OV C 104, 24.4.1992., 7. lpp.

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/89/ES (2014. gada 23. jūlijs), ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (OV L 257, 28.8.2014., 135. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1153 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014 (OV L 249, 14.7.2021., 38. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

25

(26)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1294 (2020. gada 15. septembris) par Savienības atjaunojamās enerģijas finansēšanas mehānismu (OV L 303, 17.9.2020., 1. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/942 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ES OV L 158, 14.6.2019., 22. lpp.).

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

28

(29)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 401/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (OV L 126, 21.5.2009., 13. lpp.).

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 15. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).

33

(34)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/564 (2021. gada 19. novembris), ar ko attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013 (OV L 109, 8.4.2022., 14. lpp.).

34

---

I PIELIKUMS

ENERGOINFRASTRUKTŪRAS PRIORITĀRIE KORIDORI UN JOMAS

(kā minēts 1. panta 1. punktā)

Šo regulu piemēro turpmāk minētajiem Eiropas energoinfrastruktūras prioritārajiem koridoriem un jomām:

1.   PRIORITĀRIE ELEKTROENERĢIJAS KORIDORI

| 1. | Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā (NSI West Electricity): starpsavienojumi starp reģiona dalībvalstīm un Vidusjūras reģionu, tostarp Pireneju pussalu, jo īpaši lai integrētu no atjaunīgās enerģijas ražotu elektroenerģiju, stiprinātu iekšējā tīkla infrastruktūras ar mērķi veicināt reģiona tirgus integrāciju un izbeigt Īrijas izolētību, un lai nodrošinātu vajadzīgos atkrastes energotīklu pagarinājumus uz sauszemes un iekšzemes tīkla pastiprinājumus nolūkā nodrošināt pienācīgu un uzticamu pārvades tīklu un piegādāt atkrastē saražoto elektroenerģiju dalībvalstīm, kurām ir tikai sauszemes robežas.
  Attiecīgās dalībvalstis: Beļģija, Dānija, Vācija, Īrija, Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Austrija un Portugāle. |
| --- | --- |

1.

Attiecīgās dalībvalstis: Beļģija, Dānija, Vācija, Īrija, Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Austrija un Portugāle.

| 2. | Ziemeļu–dienvidu elektroenerģijas starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos (NSI East Electricity): starpsavienojumi starp reģiona dalībvalstīm un Vidusjūras reģionu, lai integrētu no atjaunīgās enerģijas ražotu elektroenerģiju ar mērķi izbeigt Kipras izolētību, un lai nodrošinātu vajadzīgos atkrastes energotīklu pagarinājumus uz sauszemes un iekšzemes tīkla pastiprinājumus nolūkā nodrošināt pienācīgu un uzticamu pārvades tīklu un piegādāt atkrastē saražoto elektroenerģiju dalībvalstīm, kurām ir tikai sauszemes robežas.
  Attiecīgās dalībvalstis: Bulgārija, Čehija, Vācija, Horvātija, Grieķija, Kipra, Itālija, Ungārija, Austrija, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgās dalībvalstis: Bulgārija, Čehija, Vācija, Horvātija, Grieķija, Kipra, Itālija, Ungārija, Austrija, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija.

| 3. | Baltijas jūras enerģijas tirgus starpsavienojuma plāns elektroenerģijas jomā (BEMIP Electricity): starpsavienojumi starp dalībvalstīm un iekšējām līnijām Baltijas jūras reģionā, lai sekmētu tirgus integrāciju, vienlaikus palielinot no atjaunīgās enerģijas ražotās enerģijas īpatsvaru reģionā.
  Attiecīgās dalībvalstis: Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija. |
| --- | --- |

3.

Attiecīgās dalībvalstis: Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija.

2.   PRIORITĀRIE ATKRASTES ELEKTROTĪKLU KORIDORI

| 4. | Ziemeļu jūru atkrastes energotīkli (NSOG): atkrastes elektrotīkla pilnveidošana, integrēta atkrastes elektroenerģija, kā arī attiecīgā gadījumā ūdeņraža tīkla pilnveidošana un saistītie starpsavienotāji Ziemeļjūrā, Īrijas jūrā, Ķeltu jūrā, Lamanšā un kaimiņu ūdeņos, lai pārvadītu elektroenerģiju vai attiecīgā gadījumā ūdeņradi, kas iegūti no atjaunojamiem atkrastes energoavotiem, uz patēriņa centriem un krātuvēm vai palielinātu atjaunīgās enerģijas pārrobežu apmaiņu.
  Attiecīgās dalībvalstis: Beļģija, Dānija, Vācija, Īrija, Francija, Luksemburga, Nīderlande un Zviedrija. |
| --- | --- |

4.

Attiecīgās dalībvalstis: Beļģija, Dānija, Vācija, Īrija, Francija, Luksemburga, Nīderlande un Zviedrija.

| 5. | Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojuma plāna atkrastes energotīkli (BEMIP offshore): atkrastes elektrotīkla pilnveidošana, integrēta atkrastes elektroenerģija, kā arī attiecīgā gadījumā ūdeņraža tīkla pilnveidošana un saistītie starpsavienotāji Baltijas jūrā un kaimiņu ūdeņos, lai pārvadītu elektroenerģiju vai attiecīgā gadījumā ūdeņradi, kas iegūti no atjaunojamiem atkrastes energoavotiem, uz patēriņa centriem un krātuvēm vai palielinātu atjaunīgās enerģijas pārrobežu apmaiņu.
  Attiecīgās dalībvalstis: Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija. |
| --- | --- |

5.

Attiecīgās dalībvalstis: Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija.

| 6. | Dienvidu un rietumu atkrastes energotīkli (SW offshore): atkrastes elektrotīkla pilnveidošana, integrēta atkrastes elektroenerģija, kā arī attiecīgā gadījumā ūdeņraža tīkla pilnveidošana un saistītie starpsavienotāji Vidusjūrā, tostarp Kadisas līcī, un kaimiņu ūdeņos, lai pārvadītu elektroenerģiju vai attiecīgā gadījumā ūdeņradi, kas iegūti no atjaunojamiem atkrastes energoavotiem, uz patēriņa centriem un krātuvēm vai palielinātu atjaunīgās enerģijas pārrobežu apmaiņu.
  Attiecīgās dalībvalstis: Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Malta un Portugāle. |
| --- | --- |

6.

Attiecīgās dalībvalstis: Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Malta un Portugāle.

| 7. | Dienvidu un austrumu atkrastes energotīkli (SE offshore): atkrastes elektrotīkla pilnveidošana, integrēta atkrastes elektroenerģija, kā arī attiecīgā gadījumā ūdeņraža tīkla pilnveidošana un saistītie starpsavienotāji Vidusjūrā, Melnajā jūrā un kaimiņu ūdeņos, lai pārvadītu elektroenerģiju vai attiecīgā gadījumā ūdeņradi, kas iegūti no atjaunojamiem atkrastes energoavotiem, uz patēriņa centriem un krātuvēm vai palielinātu atjaunīgās enerģijas pārrobežu apmaiņu.
  Attiecīgās dalībvalstis: Bulgārija, Horvātija, Grieķija, Itālija, Kipra, Rumānija un Slovēnija. |
| --- | --- |

7.

Attiecīgās dalībvalstis: Bulgārija, Horvātija, Grieķija, Itālija, Kipra, Rumānija un Slovēnija.

| 8. | Atlantijas okeāna atkrastes energotīkli: atkrastes elektrotīkla pilnveidošana vai integrēta atkrastes elektrotīkla pilnveidošana un saistītie starpsavienotāji Ziemeļatlantijas okeāna ūdeņos, lai pārvadītu elektroenerģiju, kas iegūta no atjaunojamiem atkrastes energoavotiem, uz patēriņa centriem un krātuvēm un palielinātu elektroenerģijas pārrobežu apmaiņu.
  Attiecīgās dalībvalstis: Īrija, Spānija, Francija un Portugāle. |
| --- | --- |

8.

Attiecīgās dalībvalstis: Īrija, Spānija, Francija un Portugāle.

3.   PRIORITĀRIE ŪDEŅRAŽA UN ELEKTROLĪZERU KORIDORI

| 9. | Ūdeņraža starpsavienojumi Rietumeiropā (HI West): ūdeņraža infrastruktūra un gāzes infrastruktūras pārprofilēšana, kas tieši vai netieši (ar starpsavienojumu ar trešo valsti) veicina integrētas ūdeņraža maģistrāles izveidi, kura savieno reģiona valstis un nodrošina to konkrētās ūdeņraža infrastruktūras vajadzības, atbalstot Savienības mēroga tīkla izveidi ūdeņraža transportēšanai, un turklāt, attiecībā uz salām un salu sistēmām, samazinot to enerģētisko izolāciju, atbalstot inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un sniedzot būtisku ieguldījumu salu un Savienības energosistēmas ilgtspējā.
  Elektrolīzeri: atbalsta elektrogāzes tehnoloģiju ieviešanu ar mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un sekmēt drošu, efektīvu un uzticamu sistēmas darbību un viedas energosistēmas integrāciju, un turklāt attiecībā uz salām un salu sistēmām, atbalsta inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un sniedz būtisku ieguldījumu salu un Savienības energosistēmas ilgtspējā.
  Attiecīgās dalībvalstis: Beļģija, Čehija, Dānija, Vācija, Īrija, Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Austrija un Portugāle. |
| --- | --- |

9.

Elektrolīzeri: atbalsta elektrogāzes tehnoloģiju ieviešanu ar mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un sekmēt drošu, efektīvu un uzticamu sistēmas darbību un viedas energosistēmas integrāciju, un turklāt attiecībā uz salām un salu sistēmām, atbalsta inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un sniedz būtisku ieguldījumu salu un Savienības energosistēmas ilgtspējā.

Attiecīgās dalībvalstis: Beļģija, Čehija, Dānija, Vācija, Īrija, Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Austrija un Portugāle.

| 10. | Ūdeņraža starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos (HI East): ūdeņraža infrastruktūra un gāzes infrastruktūras pārprofilēšana, kas tieši vai netieši (ar starpsavienojumu ar trešo valsti) veicina integrētas ūdeņraža maģistrāles izveidi, savieno reģiona valstis un nodrošina to konkrētās ūdeņraža infrastruktūras vajadzības, atbalsta Savienības mēroga tīkla izveidi ūdeņraža transportēšanai, un turklāt attiecībā uz salām un salu sistēmām samazina to enerģētisko izolāciju, atbalsta inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un sniedz būtisku ieguldījumu salu un Savienības energosistēmas ilgtspējā.
  Elektrolīzeri: atbalsta elektrogāzes tehnoloģiju ieviešanu ar mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un sekmēt drošu, efektīvu un uzticamu sistēmas darbību un viedas energosistēmas integrāciju un turklāt attiecībā uz salām un salu sistēmām atbalsta inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un sniedz būtisku ieguldījumu salu un Savienības energosistēmas ilgtspējā.
  Attiecīgās dalībvalstis: Bulgārija, Čehija, Vācija, Grieķija, Horvātija, Itālija, Kipra, Ungārija, Austrija, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija. |
| --- | --- |

10.

Elektrolīzeri: atbalsta elektrogāzes tehnoloģiju ieviešanu ar mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un sekmēt drošu, efektīvu un uzticamu sistēmas darbību un viedas energosistēmas integrāciju un turklāt attiecībā uz salām un salu sistēmām atbalsta inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un sniedz būtisku ieguldījumu salu un Savienības energosistēmas ilgtspējā.

Attiecīgās dalībvalstis: Bulgārija, Čehija, Vācija, Grieķija, Horvātija, Itālija, Kipra, Ungārija, Austrija, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija.

| 11. | Baltijas jūras enerģijas tirgus starpsavienojuma plāns ūdeņraža jomā (BEMIP Hydrogen): ūdeņraža infrastruktūra un gāzes infrastruktūras pārprofilēšana, kas tieši vai netieši (ar starpsavienojumu ar trešo valsti)veicina integrētas ūdeņraža maģistrāles izveidi, kura savieno reģiona valstis un nodrošina to konkrētās ūdeņraža infrastruktūras vajadzības, atbalstot Savienības mēroga tīkla izveidi ūdeņraža transportēšanai, un turklāt attiecībā uz salām un salu sistēmām samazina to enerģētisko izolāciju, atbalsta inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un sniedz būtisku ieguldījumu salu un Savienības energosistēmas ilgtspējā.
  Elektrolīzeri: atbalsta elektrogāzes tehnoloģiju ieviešanu ar mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un sekmēt drošu, efektīvu un uzticamu sistēmas darbību un viedas energosistēmas integrāciju, un turklāt, attiecībā uz salām un salu sistēmām, samazinot to enerģētisko izolāciju, atbalsta inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz Savienības 2030. gada enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un sniedz būtisku ieguldījumu salu un Savienības energosistēmas ilgtspējā.
  Attiecīgās dalībvalstis: Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija. |
| --- | --- |

11.

Elektrolīzeri: atbalsta elektrogāzes tehnoloģiju ieviešanu ar mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un sekmēt drošu, efektīvu un uzticamu sistēmas darbību un viedas energosistēmas integrāciju, un turklāt, attiecībā uz salām un salu sistēmām, samazinot to enerģētisko izolāciju, atbalsta inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz Savienības 2030. gada enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un sniedz būtisku ieguldījumu salu un Savienības energosistēmas ilgtspējā.

Attiecīgās dalībvalstis: Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija.

4.   PRIORITĀRĀS TEMATISKĀS JOMAS

| 12. | Viedo elektrotīklu ieviešana: ievieš viedo tīklu tehnoloģijas visā Savienībā, lai efektīvi integrētu visu elektrotīklam pieslēgto lietotāju paradumus un rīcību, jo īpaši elektroenerģijas ražošana lielos apjomos no atjaunojamiem vai decentralizētiem enerģijas avotiem un patērētāju pieprasījumreakcija, enerģijas uzkrāšana, elektriskie transportlīdzekļi un citi elastības avoti, un turklāt attiecībā uz salām un salu sistēmām samazina to enerģētisko izolāciju, atbalsta inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un sniedz būtisku ieguldījumu salu un Savienības energosistēmas ilgtspējā.
  Attiecīgās dalībvalstis: visas. |
| --- | --- |

12.

Attiecīgās dalībvalstis: visas.

| 13. | Oglekļa dioksīda pārrobežu tīkls: tādas infrastruktūras izveide, kas paredzēta oglekļa dioksīda transportēšanai un uzglabāšanai starp dalībvalstīm un kaimiņu trešām valstīm un kas uztver un uzglabā oglekļa dioksīdu no rūpnieciskām iekārtām pastāvīgai ģeoloģiskai uzglabāšanai, kā arī oglekļa dioksīda izmantošanai sintētiskajām degvielgāzēm, tādējādi pastāvīgi neitralizējot oglekļa dioksīdu.
  Attiecīgās dalībvalstis: visas. |
| --- | --- |

13.

Attiecīgās dalībvalstis: visas.

| 14. | Gāzes viedie tīkli: viedo tīklu tehnoloģiju ieviešana visā Savienībā, lai gāzes tīklā efektīvi integrētu daudzus mazoglekļa, bet jo īpaši atjaunīgas gāzes avotus, atbalstītu tīkla pārvaldības inovatīvu un digitālu risinājumu apguvi un sekmētu viedu enerģētikas nozares integrāciju un pieprasījumreakciju, tostarp ar to saistīto fizisko modernizāciju, ja tas ir nepieciešams, lai darbotos aprīkojums un iekārtas mazoglekļa un jo īpaši atjaunīgo gāzu integrēšanai.
  Attiecīgās dalībvalstis: visas. |
| --- | --- |

14.

Attiecīgās dalībvalstis: visas.

---

II PIELIKUMS

ENERGOINFRASTRUKTŪRAS KATEGORIJAS

Lai īstenotu I pielikumā uzskaitītās energoinfrastruktūras prioritātes, jāattīsta šādas energoinfrastruktūras kategorijas:

| 1) | elektroenerģija:






  a) | augstsprieguma un ļoti augsta sprieguma gaisvadu elektropārvades līnijas, kas šķērso robežu vai stiepjas dalībvalsts teritorijā, tostarp ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās, ja tās projektētas 220 kV vai lielākam spriegumam, un apakšzemes un zemūdens elektropārvades kabeļlīnijas, ja tās projektētas 150 kV vai lielākam spriegumam. Dalībvalstīm un mazām izolētām sistēmām, kurās ir zemāka sprieguma vispārējā pārvades sistēma, minētās sprieguma robežvērtības ir vienādas ar augstāko sprieguma līmeni to attiecīgajās elektroenerģijas sistēmās; |
| --- | --- | --- |

1)

elektroenerģija:

a)

augstsprieguma un ļoti augsta sprieguma gaisvadu elektropārvades līnijas, kas šķērso robežu vai stiepjas dalībvalsts teritorijā, tostarp ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās, ja tās projektētas 220 kV vai lielākam spriegumam, un apakšzemes un zemūdens elektropārvades kabeļlīnijas, ja tās projektētas 150 kV vai lielākam spriegumam. Dalībvalstīm un mazām izolētām sistēmām, kurās ir zemāka sprieguma vispārējā pārvades sistēma, minētās sprieguma robežvērtības ir vienādas ar augstāko sprieguma līmeni to attiecīgajās elektroenerģijas sistēmās;

| b) | jebkurš aprīkojums vai iekārta, uz ko attiecas a) apakšpunktā minētā energoinfrastruktūras kategorija un kas nodrošina atkrastes atjaunīgās elektroenerģijas pārvadi no atkrastes energoražošanas objektiem (atkrastes atjaunīgās elektroenerģijas energoinfrastruktūra); |
| --- | --- |

b)

jebkurš aprīkojums vai iekārta, uz ko attiecas a) apakšpunktā minētā energoinfrastruktūras kategorija un kas nodrošina atkrastes atjaunīgās elektroenerģijas pārvadi no atkrastes energoražošanas objektiem (atkrastes atjaunīgās elektroenerģijas energoinfrastruktūra);

| c) | individuāli vai agregēti enerģijas uzkrāšanas kompleksi, kas paredzēti enerģijas pastāvīgai vai pagaidu uzkrāšanai virszemes vai apakšzemes infrastruktūrā vai ģeoloģiskos objektos, ar noteikumu, ka tie ir tieši pieslēgti augstsprieguma elektropārvades līnijām un sadales elektrolīnijām, kas projektētas 110 kV vai lielākam spriegumam. Dalībvalstīm un mazām izolētām sistēmām, kurās ir zemāka sprieguma vispārējā pārvades sistēma, minētās sprieguma robežvērtības ir vienādas ar augstāko sprieguma līmeni to attiecīgajās elektroenerģijas sistēmās; |
| --- | --- |

c)

individuāli vai agregēti enerģijas uzkrāšanas kompleksi, kas paredzēti enerģijas pastāvīgai vai pagaidu uzkrāšanai virszemes vai apakšzemes infrastruktūrā vai ģeoloģiskos objektos, ar noteikumu, ka tie ir tieši pieslēgti augstsprieguma elektropārvades līnijām un sadales elektrolīnijām, kas projektētas 110 kV vai lielākam spriegumam. Dalībvalstīm un mazām izolētām sistēmām, kurās ir zemāka sprieguma vispārējā pārvades sistēma, minētās sprieguma robežvērtības ir vienādas ar augstāko sprieguma līmeni to attiecīgajās elektroenerģijas sistēmās;

| d) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai a), b) un c) apakšpunktā minētās sistēmas būtu ekspluatācijā drošas, neapdraudētas un efektīvas, tostarp aizsardzības, uzraudzības un vadības sistēmas visiem sprieguma līmeņiem un apakšstacijām; |
| --- | --- |

d)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai a), b) un c) apakšpunktā minētās sistēmas būtu ekspluatācijā drošas, neapdraudētas un efektīvas, tostarp aizsardzības, uzraudzības un vadības sistēmas visiem sprieguma līmeņiem un apakšstacijām;

| e) | viedie elektrotīkli: jebkāds aprīkojums vai instalācija, digitālās sistēmas un komponenti, kas integrē informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), izmantojot operatīvas digitālās platformas, kontroles sistēmas un sensoru tehnoloģijas gan pārvades, gan vidējā un augstsprieguma sadales līmenī, lai nodrošinātu efektīvāku un intelektiskāku elektroenerģijas pārvades un sadales tīklu, palielinātu spēju integrēt jaunus ražošanas, enerģijas uzkrāšanas un patēriņa veidus un veicinātu jaunus uzņēmējdarbības modeļus un tirgus struktūras, tostarp investīcijas salās un salu sistēmās, lai samazinātu enerģētisko izolāciju, atbalstītu inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un lai būtiski veicinātu salu un Savienības energosistēmas ilgtspēju; |
| --- | --- |

e)

viedie elektrotīkli: jebkāds aprīkojums vai instalācija, digitālās sistēmas un komponenti, kas integrē informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), izmantojot operatīvas digitālās platformas, kontroles sistēmas un sensoru tehnoloģijas gan pārvades, gan vidējā un augstsprieguma sadales līmenī, lai nodrošinātu efektīvāku un intelektiskāku elektroenerģijas pārvades un sadales tīklu, palielinātu spēju integrēt jaunus ražošanas, enerģijas uzkrāšanas un patēriņa veidus un veicinātu jaunus uzņēmējdarbības modeļus un tirgus struktūras, tostarp investīcijas salās un salu sistēmās, lai samazinātu enerģētisko izolāciju, atbalstītu inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un lai būtiski veicinātu salu un Savienības energosistēmas ilgtspēju;

| f) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ietilpst a) apakšpunktā minētajā energoinfrastruktūras kategorijā un kam ir duāla funkcionalitāte: starpsavienojumu un atkrastes tīkla pieslēguma sistēma no atkrastes atjaunīgās enerģijas ražošanas objektiem uz divām vai vairākām dalībvalstīm un trešām valstīm, kas piedalās Savienības sarakstā esošajos projektos, tostarp šā aprīkojuma pagarināšana uz sauszemes līdz pirmajai sauszemes pārvades sistēmas apakšstacijai, kā arī jebkāds aprīkojums vai iekārta atkrastes tuvumā, kas ir būtisks drošai, neapdraudētai un efektīvai ekspluatācijai, ietverot aizsardzības, uzraudzības un vadības sistēmas un vajadzīgās apakšstacijas, ja tās arī nodrošina tehnoloģiju sadarbspēju, t.sk. saskarņu saderību starp dažādām tehnoloģijām (atjaunīgās enerģijas atkrastes tīkli); |
| --- | --- |

f)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ietilpst a) apakšpunktā minētajā energoinfrastruktūras kategorijā un kam ir duāla funkcionalitāte: starpsavienojumu un atkrastes tīkla pieslēguma sistēma no atkrastes atjaunīgās enerģijas ražošanas objektiem uz divām vai vairākām dalībvalstīm un trešām valstīm, kas piedalās Savienības sarakstā esošajos projektos, tostarp šā aprīkojuma pagarināšana uz sauszemes līdz pirmajai sauszemes pārvades sistēmas apakšstacijai, kā arī jebkāds aprīkojums vai iekārta atkrastes tuvumā, kas ir būtisks drošai, neapdraudētai un efektīvai ekspluatācijai, ietverot aizsardzības, uzraudzības un vadības sistēmas un vajadzīgās apakšstacijas, ja tās arī nodrošina tehnoloģiju sadarbspēju, t.sk. saskarņu saderību starp dažādām tehnoloģijām (atjaunīgās enerģijas atkrastes tīkli);

| 2) | viedie gāzes tīkli: jebkurš turpmāk nosauktais aprīkojums vai iekārta, kuras mērķis ir darīt iespējamu un sekmēt daudzveidīgu mazoglekļa un jo īpaši atjaunīgo gāzu. tostarp biometāna vai ūdeņraža, integrāciju gāzes tīklā: digitālas sistēmas un komponenti, kas ietver IKT, kontroles sistēmas un sensoru tehnoloģijas, lai būtu iespējama gāzes ražošanas, pārvades, sadales, uzglabāšanas un patēriņa gāzes tīklā interaktīva un intelektiska uzraudzība, mērījumi, kvalitātes kontrole un vadība. Turklāt šādi projekti var ietvert arī aprīkojumu, kas nodrošina reversās plūsmas no sadales uz pārvades līmeni, tostarp saistīto fizisko modernizāciju, ja tas ir nepieciešams aprīkojuma un iekārtu darbībai mazoglekļa un jo īpaši atjaunīgo gāzu integrēšanai; |
| --- | --- |

2)

viedie gāzes tīkli: jebkurš turpmāk nosauktais aprīkojums vai iekārta, kuras mērķis ir darīt iespējamu un sekmēt daudzveidīgu mazoglekļa un jo īpaši atjaunīgo gāzu. tostarp biometāna vai ūdeņraža, integrāciju gāzes tīklā: digitālas sistēmas un komponenti, kas ietver IKT, kontroles sistēmas un sensoru tehnoloģijas, lai būtu iespējama gāzes ražošanas, pārvades, sadales, uzglabāšanas un patēriņa gāzes tīklā interaktīva un intelektiska uzraudzība, mērījumi, kvalitātes kontrole un vadība. Turklāt šādi projekti var ietvert arī aprīkojumu, kas nodrošina reversās plūsmas no sadales uz pārvades līmeni, tostarp saistīto fizisko modernizāciju, ja tas ir nepieciešams aprīkojuma un iekārtu darbībai mazoglekļa un jo īpaši atjaunīgo gāzu integrēšanai;

| 3) | ūdeņradis:






  a) | pārvades cauruļvadi ūdeņraža transportēšanai, galvenokārt augstsprieguma apstākļos, tostarp šim nolūkam pārveidota dabasgāzes infrastruktūra, kas nodrošina pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi vairākiem tīkla lietotājiem; |
| --- | --- | --- |

3)

ūdeņradis:

a)

pārvades cauruļvadi ūdeņraža transportēšanai, galvenokārt augstsprieguma apstākļos, tostarp šim nolūkam pārveidota dabasgāzes infrastruktūra, kas nodrošina pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi vairākiem tīkla lietotājiem;

| b) | uzglabāšanas kompleksi, kas savienoti ar a) apakšpunktā minētajiem augstspiediena ūdeņraža cauruļvadiem; |
| --- | --- |

b)

uzglabāšanas kompleksi, kas savienoti ar a) apakšpunktā minētajiem augstspiediena ūdeņraža cauruļvadiem;

| c) | sašķidrināta ūdeņraža un citās ķīmiskās vielās esoša ūdeņraža pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas vai dekompresijas kompleksi ūdeņraža ievadīšanai, attiecīgā gadījumā, tīklā; |
| --- | --- |

c)

sašķidrināta ūdeņraža un citās ķīmiskās vielās esoša ūdeņraža pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas vai dekompresijas kompleksi ūdeņraža ievadīšanai, attiecīgā gadījumā, tīklā;

| d) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai ūdeņraža sistēma būtu ekspluatācijā droša, neapdraudēta un efektīva vai lai nodrošinātu divvirzienu plūsmas jaudu, tostarp kompresoru stacijas; |
| --- | --- |

d)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai ūdeņraža sistēma būtu ekspluatācijā droša, neapdraudēta un efektīva vai lai nodrošinātu divvirzienu plūsmas jaudu, tostarp kompresoru stacijas;

| e) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ļauj izmantot ūdeņradi vai no ūdeņraža iegūtas degvielas transporta nozarē TEN-T pamattīklā, kas noteikts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1315/2013 (1) III nodaļu. |
| --- | --- |

e)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ļauj izmantot ūdeņradi vai no ūdeņraža iegūtas degvielas transporta nozarē TEN-T pamattīklā, kas noteikts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1315/2013 (1) III nodaļu.

Jebkurš no a) līdz d) apakšpunktā minētajiem aktīviem var būt no jauna būvēts aktīvs vai aktīvs, kas pārprofilēts no dabasgāzei uz ūdeņradim vai abām minētajām gāzēm paredzētu aktīvu;

| 4) | elektrolīzeru iekārtas:






  a) | elektrolīzeri:






  i) | ar vismaz 50 MW jaudu, ko nodrošina viens elektrolīzeris vai vairāku elektrolīzeru kopums, kurš veido vienu, koordinētu projektu; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

elektrolīzeru iekārtas:

a)

elektrolīzeri:

i)

ar vismaz 50 MW jaudu, ko nodrošina viens elektrolīzeris vai vairāku elektrolīzeru kopums, kurš veido vienu, koordinētu projektu;

| ii) | kuros ražošana atbilst prasībai dzīves ciklā aiztaupīt 70 % siltumnīcefekta gāzu emisiju attiecībā pret fosilo kurināmo komparatoru 94g CO2eq/MJ, kā noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 25. panta 2. punktā un V pielikumā. Dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu aprēķina, izmantojot metodiku, kas minēta Direktīvas (ES) 2018/2001 28. panta 5. punktā vai, alternatīvi, izmantojot ISO 14067 vai ISO 14064-1. Dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisijām ir jāietver netiešās emisijas. Attiecīgā gadījumā kvantificētus aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus verificē saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. pantu vai tos verificē neatkarīga trešā persona; un |
| --- | --- |

ii)

kuros ražošana atbilst prasībai dzīves ciklā aiztaupīt 70 % siltumnīcefekta gāzu emisiju attiecībā pret fosilo kurināmo komparatoru 94g CO2eq/MJ, kā noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 25. panta 2. punktā un V pielikumā. Dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu aprēķina, izmantojot metodiku, kas minēta Direktīvas (ES) 2018/2001 28. panta 5. punktā vai, alternatīvi, izmantojot ISO 14067 vai ISO 14064-1. Dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisijām ir jāietver netiešās emisijas. Attiecīgā gadījumā kvantificētus aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus verificē saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. pantu vai tos verificē neatkarīga trešā persona; un

| iii) | tiem ir ar tīklu saistīta funkcija, jo īpaši ņemot vērā vispārējo sistēmas elastību un elektroenerģijas un ūdeņraža tīklu vispārējo sistēmas efektivitāti; |
| --- | --- |

iii)

tiem ir ar tīklu saistīta funkcija, jo īpaši ņemot vērā vispārējo sistēmas elastību un elektroenerģijas un ūdeņraža tīklu vispārējo sistēmas efektivitāti;

| b) | saistītais aprīkojums, tostarp cauruļvadu savienojumi ar gāzes tīklu; |
| --- | --- |

b)

saistītais aprīkojums, tostarp cauruļvadu savienojumi ar gāzes tīklu;

| 5) | oglekļa dioksīds:






  a) | specializēti cauruļvadi – izņemot sākumposma cauruļvadu tīklu –, ko izmanto, lai no vairāk nekā viena avota transportētu oglekļa dioksīdu tā pastāvīgai ģeoloģiskai uzglabāšanai saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK; |
| --- | --- | --- |

5)

oglekļa dioksīds:

a)

specializēti cauruļvadi – izņemot sākumposma cauruļvadu tīklu –, ko izmanto, lai no vairāk nekā viena avota transportētu oglekļa dioksīdu tā pastāvīgai ģeoloģiskai uzglabāšanai saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK;

| b) | stacionāri kompleksi oglekļa dioksīda sašķidrināšanai, buferkrātuvēm un pārveidotājiem, ņemot vērā tā tālāku transportēšanu pa cauruļvadiem un īpašiem transporta veidiem, piemēram, kuģiem, baržām, kravas automobiļiem un vilcieniem; |
| --- | --- |

b)

stacionāri kompleksi oglekļa dioksīda sašķidrināšanai, buferkrātuvēm un pārveidotājiem, ņemot vērā tā tālāku transportēšanu pa cauruļvadiem un īpašiem transporta veidiem, piemēram, kuģiem, baržām, kravas automobiļiem un vilcieniem;

| c) | neskarot aizliegumu ģeoloģiskai oglekļa dioksīda uzglabāšanai dalībvalstī, virszemes un iesūknēšanas kompleksi, kas saistīti ar infrastruktūru ģeoloģiskā veidojumā, ko saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK izmanto oglekļa dioksīda pastāvīgai ģeoloģiskai uzglabāšanai, ja tie nav saistīti ar oglekļa dioksīda izmantošanu ogļūdeņražu pastiprinātai atgūšanai un ir vajadzīgi, lai nodrošinātu oglekļa dioksīda pārrobežu transportēšanu un uzglabāšanu; |
| --- | --- |

c)

neskarot aizliegumu ģeoloģiskai oglekļa dioksīda uzglabāšanai dalībvalstī, virszemes un iesūknēšanas kompleksi, kas saistīti ar infrastruktūru ģeoloģiskā veidojumā, ko saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK izmanto oglekļa dioksīda pastāvīgai ģeoloģiskai uzglabāšanai, ja tie nav saistīti ar oglekļa dioksīda izmantošanu ogļūdeņražu pastiprinātai atgūšanai un ir vajadzīgi, lai nodrošinātu oglekļa dioksīda pārrobežu transportēšanu un uzglabāšanu;

| d) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai attiecīgā sistēma darbotos pareizi un būtu ekspluatācijā neapdraudēta un efektīva, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai attiecīgā sistēma darbotos pareizi un būtu ekspluatācijā neapdraudēta un efektīva, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

---

III PIELIKUMS

REĢIONĀLIE PROJEKTU SARAKSTI

1.   NOTEIKUMI GRUPĀM

| 1. | Attiecībā uz energoinfrastruktūru, kas ir valsts regulatīvo iestāžu kompetencē, katrā grupā ir pārstāvji no dalībvalstīm, valsts regulatīvajām iestādēm, PSO, kā arī Komisijas, Aģentūras, ES SSO struktūras un ENTSO-E vai ENTSO-G.
  Attiecībā uz citām energoinfrastruktūras kategorijām katrā grupā ir pārstāvji no Komisijas, dalībvalstīm un projekta virzītājiem, uz kuriem attiecas katra no I pielikumā noteiktajām attiecīgajām prioritātēm. |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz citām energoinfrastruktūras kategorijām katrā grupā ir pārstāvji no Komisijas, dalībvalstīm un projekta virzītājiem, uz kuriem attiecas katra no I pielikumā noteiktajām attiecīgajām prioritātēm.

| 2. | Atkarībā no projektu skaita, kas kandidē uz iekļaušanu Savienības sarakstā, reģionālām infrastruktūras nepilnībām un tirgus attīstības grupas un grupu lēmējstruktūras var pēc vajadzības sadalīties, apvienoties vai sanākt kopā dažādās konfigurācijās, lai apspriestu jautājumus, kas kopīgi visām grupām vai kas attiecas tikai uz konkrētiem reģioniem. Šādi jautājumi var būt saistībā ar pārreģionālo konsekvenci vai to iecerētajos reģionālajos sarakstos iekļauto projektu skaitu, kas draud kļūt nepārvaldāms. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Katra grupa savu darbu organizē saskanīgi ar reģionālās sadarbības centieniem atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 715/2009 12. pantam, Regulas (ES) 2019/943 34. pantam, Direktīvas 2009/73/EK 7. pantam un Direktīvas (ES) 2019/944 61. pantam, kā arī saskanīgi ar citām esošām reģionālās sadarbības struktūrām. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lai īstenotu attiecīgos energoinfrastruktūras prioritāros koridorus un jomas, kas norādītas I pielikumā, katra grupa pēc vajadzības uzaicina projekta virzītājus, kuru projekts varētu tikt atlasīts kā kopīgu interešu projekts, kā arī pārstāvjus no valstu pārvaldes iestādēm, regulatīvām iestādēm, pilsoniskās sabiedrības un PSO no trešām valstīm. Lēmumu uzaicināt trešās valsts pārstāvjus pieņem saskaņā ar konsensa principu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Attiecībā uz I pielikuma 2. iedaļā noteiktajiem energoinfrastruktūras prioritārajiem koridoriem katra grupa pēc vajadzības uzaicina pārstāvjus no dalībvalstīm, kurām ir tikai sauszemes robežas, kā arī kompetento iestāžu, valsts regulatīvo iestāžu un PSO pārstāvjus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Katra grupa pēc vajadzības uzaicina organizācijas, kas pārstāv attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp pārstāvjus no trešām valstīm, un attiecīgā gadījumā – pašas ieinteresētās personas, tostarp ražotājus, SSO, piegādātājus, patērētājus, vietējos iedzīvotājus un Savienībā bāzētas vides aizsardzības organizācijas, paust savu specifisko lietpratību. Katra grupa rīko uzklausīšanas vai apspriedes, ja tas ir lietderīgi tās uzdevumu izpildei. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Attiecībā uz grupu sanāksmēm Komisija ieinteresētajām personām pieejamā platformā publicē iekšējos noteikumus, atjauninātu sarakstu ar dalīborganizācijām, regulāri atjauninātu informāciju par darba progresu, sanāksmju programmu, kā arī sanāksmju protokolus, ja tie ir pieejami. Grupu lēmējstruktūru apspriedes un projektu sarindošana saskaņā ar 4. panta 5. punktu ir konfidenciāla. Visus lēmumus, kas attiecas uz reģionālo grupu funkcionēšanu un darbu, pieņem dalībvalstis un Komisija saskaņā ar konsensa principu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komisija, Aģentūra un grupas tiecas nodrošināt konsekvenci grupu starpā. Tādēļ Komisija un Aģentūra attiecīgā gadījumā nodrošina informācijas apmaiņu saistībā ar visu darbu, par ko attiecīgajās grupās ir pārreģionāla interese. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Valsts regulatīvo iestāžu un Aģentūras dalība grupās neapdraud to mērķu un pienākumu pildīšanu, kas tām noteikti šajā regulā vai Regulā (ES) 2019/942, Direktīvas 2009/73/EK 40. un 41. pantā un Direktīvas (ES) 2019/944 58., 59. un 60. pantā. |
| --- | --- |

9.

2.   REĢIONĀLO SARAKSTU IZVEIDES PROCESS

| 1. | Projekta virzītāji, kuru projekti varētu tikt atlasīti kā Savienības sarakstā esoši projekti un kuri vēlas iegūt minēto statusu, iesniedz grupai pieteikumu, lai projekts tiktu atlasīts par Savienības sarakstā esošu projektu, un pieteikumā iekļauj:






  a) | novērtējumu par to, kā to projekti sekmēs I pielikumā minēto prioritāšu īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

novērtējumu par to, kā to projekti sekmēs I pielikumā minēto prioritāšu īstenošanu;

| b) | norādi par projekta attiecīgo kategoriju, kā noteikts II pielikumā; |
| --- | --- |

b)

norādi par projekta attiecīgo kategoriju, kā noteikts II pielikumā;

| c) | analīzi par to, kā ir izpildīti 4. pantā noteiktie kritēriji; |
| --- | --- |

c)

analīzi par to, kā ir izpildīti 4. pantā noteiktie kritēriji;

| d) | projektiem, kas sasnieguši pietiekamu gatavību, – projektam specifisku izmaksu un ieguvumu analīzi, kas veikta atbilstīgi metodoloģijai, kura izstrādāta saskaņā ar 11. pantu; |
| --- | --- |

d)

projektiem, kas sasnieguši pietiekamu gatavību, – projektam specifisku izmaksu un ieguvumu analīzi, kas veikta atbilstīgi metodoloģijai, kura izstrādāta saskaņā ar 11. pantu;

| e) | savstarpēju interešu projektiem – atbalsta vēstules no tieši skarto valstu valdībām, kurās pausts atbalsts projektam, vai citas nesaistošas vienošanās; |
| --- | --- |

e)

savstarpēju interešu projektiem – atbalsta vēstules no tieši skarto valstu valdībām, kurās pausts atbalsts projektam, vai citas nesaistošas vienošanās;

| f) | visu citu informāciju, kas būtiska projekta izvērtēšanai. |
| --- | --- |

f)

visu citu informāciju, kas būtiska projekta izvērtēšanai.

| 2. | Visi saņēmēji nodrošina komerciāli sensitīvas informācijas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ierosinātie elektroenerģijas pārvades un uzkrāšanas kopīgu interešu projekti, kas ietilpst šīs regulas II pielikuma 1. punkta a), b), c), d) un f) apakšpunktā minētajās energoinfrastruktūras kategorijās, ir daļa no jaunākā pieejamā Savienības elektroenerģijas tīkla attīstības desmit gadu plāna, ko izstrādājis ENTSO-E saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 30. pantu. Ierosinātie elektroenerģijas pārvades kopīgu interešu projekti, kas ietilpst šīs regulas II pielikuma 1. punkta b) un f) apakšpunktā minētajās energoinfrastruktūras kategorijās, izriet no Regulas 14. panta 2. punktā minētās integrēta atkrastes tīkla attīstības un tīkla pastiprinājumiem un atbilst tiem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | No 2024. gada 1. janvāra ierosinātie ūdeņraža kopīgu interešu projekti, kas ietilpst šīs regulas II pielikuma 3. punktā minētajās energoinfrastruktūras kategorijās, ir projekti, kuri ir daļa no jaunākā pieejamā Kopienas gāzes tīkla attīstības desmit gadu plāna, ko izstrādājis ENTSO-G saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. pantu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Līdz 2022. gada 30. jūnijam un pēc tam par katru Savienības mēroga tīkla desmit gadu attīstības plānu ENTSO-E un ENTSO-G izdod atjauninātas pamatnostādnes par projektu iekļaušanu savā attiecīgajā Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānā, kā minēts 3. un 4. punktā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un procesa pārredzamību. Pamatnostādnes paredz vienkāršotu procesu, kā visus konkrētajā brīdī spēkā esošajā Savienības sarakstā esošus projektus iekļaut Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānos, ņemot vērā dokumentāciju un datus, kuri jau tikuši iesniegti iepriekšējos Savienības mēroga tīkla desmit gadu attīstības plānu procesos, ar noteikumu, ka dokumentācija un dati, kuri jau tikuši iesniegti, joprojām ir derīgi.

  ENTSO-E un ENTSO-G apspriežas ar Komisiju un Aģentūru par savām attiecīgajām iecerētajām pamatnostādnēm par projektu iekļaušanu Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānos un pienācīgi ņem vērā Komisijas un Aģentūras ieteikumus pirms galīgo pamatnostādņu publikācijas. |
| --- | --- |

5.

ENTSO-E un ENTSO-G apspriežas ar Komisiju un Aģentūru par savām attiecīgajām iecerētajām pamatnostādnēm par projektu iekļaušanu Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānos un pienācīgi ņem vērā Komisijas un Aģentūras ieteikumus pirms galīgo pamatnostādņu publikācijas.

| 6. | Ierosinātie oglekļa dioksīda transportēšanas un uzglabāšanas projekti, kas ietilpst II pielikuma 5. punktā minētajā energoinfrastruktūras kategorijā, ir daļa no oglekļa dioksīda transportēšanas un uzglabāšanas pārrobežu infrastruktūrai veltīta plāna, ko izstrādājušas vismaz divas dalībvalstis un ko Komisijai iesniedz vai nu attiecīgās dalībvalstis, vai minēto dalībvalstu ieceltas struktūras. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ENTSO-E un ENTSO-G sniedz grupām informāciju par to, kā tās piemērojušas pamatnostādnes, lai novērtētu iekļaušanu Savienības tīkla attīstības desmit gadu plānos. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Attiecībā uz projektiem, kas ietilpst valsts regulatīvo iestāžu kompetencē, valsts regulatīvās iestādes un, vajadzības gadījumā, Aģentūra iespēju robežās reģionālās sadarbības kontekstā saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 7. pantu un Direktīvas (ES) 2019/944 61. pantu pārbauda, cik konsekventi tiek piemērota kritēriju un izmaksu un ieguvumu analīzes metodika, un izvērtē to pārrobežu nozīmi. Tās novērtējumu iesniedz grupai. Komisija nodrošina, ka šīs regulas 4. pantā un IV pielikumā minētos kritērijus un metodoloģiju piemēro saskaņoti, lai nodrošinātu konsekvenci reģionālo grupu starpā. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Attiecībā uz visiem projektiem, uz kuriem neattiecas šā pielikuma 8. punkts, Komisija novērtē šīs regulas 4. pantā noteikto kritēriju piemērošanu. Komisija arī ņem vērā paplašināšanas iespējas nākotnē, lai iesaistītu vēl citas dalībvalstis. Komisija novērtējumu iesniedz grupai. Attiecībā uz projektiem, kurus piesaka uz savstarpēju interešu projekta statusa saņemšanu, trešo valstu pārstāvjus un regulatīvās iestādes aicina iesniegt novērtējumu. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Katra dalībvalsts, uz kuras teritoriju ierosinātais projekts neattiecas, bet var potenciāli sniegt pozitīvu neto ietekmi vai būtiski ietekmēt, piemēram, vidi vai energoinfrastruktūras darbību tās teritorijā, var iesniegt grupai atzinumu, izklāstot savus apsvērumus. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Grupa pēc grupas dalībvalsts pieprasījuma izskata pamatotos apsvērumus, ko dalībvalsts iesniegusi saskaņā ar 3. panta 3. punktu, kāpēc tā neapstiprina projektu, kurš attiecas uz tās teritoriju. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Grupa apsver, vai princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” tiek piemērots attiecībā uz reģionālo infrastruktūras vajadzību noteikšanu un katru kandidātprojektu. Grupa jo īpaši par prioritāriem uzskata tādus risinājumus kā pieprasījuma puses pārvaldība, tirgus nosacījumu risinājumi, digitālo risinājumu īstenošana un ēku renovācija, ja tie no sistēmas izmaksefektivitātes viedokļa tiek uzskatīti par efektīvākiem nekā jaunas piedāvājuma puses infrastruktūras būvniecība. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Grupas locekļi rīko tikšanos, lai izskatītu un sakārtotu ierosinātos projektus prioritārā secībā, balstoties uz projektu pārredzamu novērtējumu, kurā izmantoti 4. pantā noteiktie kritēriji, un ņemot vērā regulatoru novērtējumu vai Komisijas novērtējumu par projektiem, kas nav valsts regulatīvo iestāžu kompetencē. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Grupu sagatavotos iecerētos reģionālos sarakstus ar ierosinātajiem projektiem, kas ietilpst valsts regulatīvo iestāžu kompetencē, un jebkādus atzinumus, kuri minēti šīs iedaļas 10. punktā, iesniedz Aģentūrai sešus mēnešus pirms Savienības saraksta pieņemšanas dienas. Aģentūra iecerētos reģionālos sarakstus un pievienotos atzinumus novērtē trīs mēnešu laikā pēc to saņemšanas. Aģentūra sniedz atzinumu par iecerētajiem reģionālajiem sarakstiem, jo īpaši par kritēriju un izmaksu un ieguvumu analīzes konsekventu piemērošanu reģionos. Aģentūras atzinumu pieņem saskaņā ar Regulas (ES) 2019/942 22. panta 5. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Viena mēneša laikā pēc Aģentūras atzinuma saņemšanas katras grupas lēmējstruktūra pieņem ierosināto projektu galīgo reģionālo sarakstu, ievērojot 3. panta 3. punkta noteikumus, pamatojoties uz grupas priekšlikumu un ņemot vērā Aģentūras atzinumu un valsts regulatīvo iestāžu novērtējumu, kuri iesniegti saskaņā ar 8. punktu, vai Komisijas novērtējumu par projektiem, kas nav valsts regulatīvo iestāžu kompetencē un kas ierosināti saskaņā ar 9. punktu, un Komisijas ieteikumu, ar kuru tiecas panākt, ka Savienības sarakstā esošo projektu kopējais skaits ir pārvaldāms, it īpaši kur tas ir uz robežas saistībā ar konkurējošiem vai potenciāli konkurējošiem projektiem. Grupu lēmējstruktūras galīgos reģionālos sarakstus iesniedz Komisijai, pievienojot jebkādus atzinumus, kas minēti 10. punktā. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ja, pamatojoties uz iecerētajiem reģionālajiem sarakstiem un ņemot vērā Aģentūras atzinumu, ierosināto projektu kopējais skaits Savienības sarakstā pārsniedz pārvaldāmu daudzumu, Komisija katrai attiecīgajai grupai iesaka reģionālajā sarakstā neiekļaut tos projektus, kas attiecīgās grupas sarakstā saskaņā ar 4. panta 5. punktā noteikto prioritāro secību atrodas beigās. |
| --- | --- |

16.

---

IV PIELIKUMS

PROJEKTU KRITĒRIJI – NOTEIKUMI UN RĀDĪTĀJI

1.

| a) | elektroenerģijas pārvade – projekts pie minētās dalībvalsts robežas ar citu vai citām dalībvalstīm tīkla pārvades jaudu vai jaudu, kas pieejama komerciālajām plūsmām, pie minētās dalībvalsts robežas ar citu vai citām dalībvalstīm palielina vismaz par 500 megavatiem (MW), salīdzinot ar situāciju, ja projekts netiktu nodots ekspluatācijā, vai projekts samazina savstarpēji nesavienotu sistēmu energoizolāciju vienā vai vairākās dalībvalstīs, un palielina pārrobežu tīkla pārvades jaudu pie robežas starp divām dalībvalstīm vismaz par 200 MW; |
| --- | --- |

a)

elektroenerģijas pārvade – projekts pie minētās dalībvalsts robežas ar citu vai citām dalībvalstīm tīkla pārvades jaudu vai jaudu, kas pieejama komerciālajām plūsmām, pie minētās dalībvalsts robežas ar citu vai citām dalībvalstīm palielina vismaz par 500 megavatiem (MW), salīdzinot ar situāciju, ja projekts netiktu nodots ekspluatācijā, vai projekts samazina savstarpēji nesavienotu sistēmu energoizolāciju vienā vai vairākās dalībvalstīs, un palielina pārrobežu tīkla pārvades jaudu pie robežas starp divām dalībvalstīm vismaz par 200 MW;

| b) | elektroenerģijas uzkrāšana – projekts nodrošina vismaz 225 MW uzstādīto kapacitāti un tādu uzkrāšanas kapacitāti, kas dod iespēju saražot neto elektroenerģiju vismaz 250 GW stundas gadā; |
| --- | --- |

b)

elektroenerģijas uzkrāšana – projekts nodrošina vismaz 225 MW uzstādīto kapacitāti un tādu uzkrāšanas kapacitāti, kas dod iespēju saražot neto elektroenerģiju vismaz 250 GW stundas gadā;

| c) | viedie energotīkli – projekts ir paredzēts aprīkojumam un iekārtām augstsprieguma un vidēja sprieguma līmenī, un tajā ir iesaistīti PSO, PSO un SSO vai SSO no vismaz divām dalībvalstīm. Projektā var iesaistīt tikai SSO, ar noteikumu, ka tie ir no vismaz divām dalībvalstīm un ir nodrošināta sadarbspēja. Projekts atbilst vismaz diviem no šādiem kritērijiem: tajā iesaistīti 50 000 elektroenerģijas lietotāju, ražotāju, patērētāju vai ražojošu patērētāju, tas aptver patēriņa zonu, kura ir vismaz 300 GW stundas gadā, vismaz 20 % no elektroenerģijas patēriņa, kas saistīts ar projektu, rodas no mainīgiem atjaunīgajiem resursiem, vai arī tas samazina savstarpēji nesavienotu sistēmu enerģētisko izolāciju vienā vai vairākās dalībvalstīs. Projektam nav jābūt saistītam ar fizisku kopīgu robežu. Projektiem, kas saistīti ar mazām izolētām sistēmām, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 42. punktā, tostarp salām, minētie sprieguma līmeņi ir vienādi ar augstāko sprieguma līmeni relevantajā elektroenerģijas sistēmā; |
| --- | --- |

c)

viedie energotīkli – projekts ir paredzēts aprīkojumam un iekārtām augstsprieguma un vidēja sprieguma līmenī, un tajā ir iesaistīti PSO, PSO un SSO vai SSO no vismaz divām dalībvalstīm. Projektā var iesaistīt tikai SSO, ar noteikumu, ka tie ir no vismaz divām dalībvalstīm un ir nodrošināta sadarbspēja. Projekts atbilst vismaz diviem no šādiem kritērijiem: tajā iesaistīti 50 000 elektroenerģijas lietotāju, ražotāju, patērētāju vai ražojošu patērētāju, tas aptver patēriņa zonu, kura ir vismaz 300 GW stundas gadā, vismaz 20 % no elektroenerģijas patēriņa, kas saistīts ar projektu, rodas no mainīgiem atjaunīgajiem resursiem, vai arī tas samazina savstarpēji nesavienotu sistēmu enerģētisko izolāciju vienā vai vairākās dalībvalstīs. Projektam nav jābūt saistītam ar fizisku kopīgu robežu. Projektiem, kas saistīti ar mazām izolētām sistēmām, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 42. punktā, tostarp salām, minētie sprieguma līmeņi ir vienādi ar augstāko sprieguma līmeni relevantajā elektroenerģijas sistēmā;

| d) | ūdeņraža pārvade un sadale – projekts dara iespējamu ūdeņraža pārvadi pāri attiecīgo dalībvalstu robežām vai esošo pārrobežu ūdeņraža transportēšanas jaudu pie divu dalībvalstu robežas palielina par vismaz 10 %, salīdzinot ar situāciju pirms projekta nodošanas ekspluatācijā, un tiek pietiekami parādīts, ka projekts ir būtiska daļa no plānota pārrobežu ūdeņraža tīkla, un sniegti pietiekami pierādījumi par esošiem plāniem un sadarbību ar kaimiņvalstīm un tīklu operatoriem, vai attiecibā uz projektiem, kas samazina savstarpēji nesavienotu sistēmu enerģētisko izolāciju vienā vai vairākās dalībvalstīs, projekta mērķis ir tieši vai netieši apgādāt vismaz divas dalībvalstis; |
| --- | --- |

d)

ūdeņraža pārvade un sadale – projekts dara iespējamu ūdeņraža pārvadi pāri attiecīgo dalībvalstu robežām vai esošo pārrobežu ūdeņraža transportēšanas jaudu pie divu dalībvalstu robežas palielina par vismaz 10 %, salīdzinot ar situāciju pirms projekta nodošanas ekspluatācijā, un tiek pietiekami parādīts, ka projekts ir būtiska daļa no plānota pārrobežu ūdeņraža tīkla, un sniegti pietiekami pierādījumi par esošiem plāniem un sadarbību ar kaimiņvalstīm un tīklu operatoriem, vai attiecibā uz projektiem, kas samazina savstarpēji nesavienotu sistēmu enerģētisko izolāciju vienā vai vairākās dalībvalstīs, projekta mērķis ir tieši vai netieši apgādāt vismaz divas dalībvalstis;

| e) | ūdeņraža uzglabāšana vai II pielikuma 3. punktā minētie ūdeņraža pieņemšanas kompleksi– projekta mērķis ir tieši vai netieši apgādāt vismaz divas dalībvalstis; |
| --- | --- |

e)

ūdeņraža uzglabāšana vai II pielikuma 3. punktā minētie ūdeņraža pieņemšanas kompleksi– projekta mērķis ir tieši vai netieši apgādāt vismaz divas dalībvalstis;

| f) | elektrolīzeri – projekts nodrošina uzstādīto jaudu vismaz 50 MW apmērā, ko nodrošina viens elektrolīzeris vai vairāki elektrolīzeri, kas kopā veido vienu, koordinētu projektu un sniedz tiešus vai netiešus ieguvumus vismaz divām dalībvalstīm, un jo īpaši attiecībā uz projektiem salās un salu sistēmās, atbalsta inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un sniedz būtisku ieguldījumu salu un Savienības energosistēmas ilgtspējā; |
| --- | --- |

f)

elektrolīzeri – projekts nodrošina uzstādīto jaudu vismaz 50 MW apmērā, ko nodrošina viens elektrolīzeris vai vairāki elektrolīzeri, kas kopā veido vienu, koordinētu projektu un sniedz tiešus vai netiešus ieguvumus vismaz divām dalībvalstīm, un jo īpaši attiecībā uz projektiem salās un salu sistēmās, atbalsta inovatīvus un citus risinājumus, kuros iesaistītas vismaz divas dalībvalstis un kuriem ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un sniedz būtisku ieguldījumu salu un Savienības energosistēmas ilgtspējā;

| g) | viedie gāzes tīkli – projektā ir iesaistīti PSO, PSO un SSO vai SSO no vismaz divām dalībvalstīm. SSO var tikt iesaistīti tikai ar PSO atbalstu no vismaz divām dalībvalstīm, kas ir cieši saistīti ar projektu un nodrošina sadarbspēju; |
| --- | --- |

g)

viedie gāzes tīkli – projektā ir iesaistīti PSO, PSO un SSO vai SSO no vismaz divām dalībvalstīm. SSO var tikt iesaistīti tikai ar PSO atbalstu no vismaz divām dalībvalstīm, kas ir cieši saistīti ar projektu un nodrošina sadarbspēju;

| h) | atkrastes atjaunīgās elektroenerģijas pārvade – projekts ir izstrādāts tā, lai nodrošinātu elektroenerģijas pārvadi no atkrastes ražošanas objektiem ar jaudu vismaz 500 MW, un nodrošina elektroenerģijas pārvadi uz konkrētas dalībvalsts sauszemes tīklu, kā arī palielina iekšējā tirgū pieejamo atjaunīgās elektroenerģijas apjomu. Projektu izstrādā teritorijās, kurās atkrastes atjaunīgās elektroenerģijas izplatība ir zema, un tam ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un tas sniedz būtisku ieguldījumu energosistēmas ilgtspējā un tirgus integrācijā, vienlaikus nekavējot pārrobežu jaudas un plūsmas; |
| --- | --- |

h)

atkrastes atjaunīgās elektroenerģijas pārvade – projekts ir izstrādāts tā, lai nodrošinātu elektroenerģijas pārvadi no atkrastes ražošanas objektiem ar jaudu vismaz 500 MW, un nodrošina elektroenerģijas pārvadi uz konkrētas dalībvalsts sauszemes tīklu, kā arī palielina iekšējā tirgū pieejamo atjaunīgās elektroenerģijas apjomu. Projektu izstrādā teritorijās, kurās atkrastes atjaunīgās elektroenerģijas izplatība ir zema, un tam ir būtiska pozitīva ietekme uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un tās 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un tas sniedz būtisku ieguldījumu energosistēmas ilgtspējā un tirgus integrācijā, vienlaikus nekavējot pārrobežu jaudas un plūsmas;

| i) | oglekļa dioksīda projekti – projektu izmanto, lai transportētu un attiecīgā gadījumā uzglabātu antropogēno oglekļa dioksīdu, kas radies vismaz divās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

i)

oglekļa dioksīda projekti – projektu izmanto, lai transportētu un attiecīgā gadījumā uzglabātu antropogēno oglekļa dioksīdu, kas radies vismaz divās dalībvalstīs.

2.

| a) | savstarpēju interešu projekts II pielikuma 1. punkta a) un f) apakšpunktā noteiktajā kategorijā – projekts palielina tīkla pārvades jaudu vai jaudu, kas pieejama komerciālajām plūsmām, pie minētās dalībvalsts robežas ar vienu vai vairākām trešām valstīm un sniedz ievērojamus ieguvumus vai nu tieši vai netieši (jo ir starpsavienojums ar trešo valsti) Savienības līmenī saskaņā ar īpašajiem kritērijiem, kuri uzskaitīti 4. panta 3. punktā. Ieguvumus dalībvalstīm aprēķina un publicē ENTSO-E Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāna ietvaros; |
| --- | --- |

a)

savstarpēju interešu projekts II pielikuma 1. punkta a) un f) apakšpunktā noteiktajā kategorijā – projekts palielina tīkla pārvades jaudu vai jaudu, kas pieejama komerciālajām plūsmām, pie minētās dalībvalsts robežas ar vienu vai vairākām trešām valstīm un sniedz ievērojamus ieguvumus vai nu tieši vai netieši (jo ir starpsavienojums ar trešo valsti) Savienības līmenī saskaņā ar īpašajiem kritērijiem, kuri uzskaitīti 4. panta 3. punktā. Ieguvumus dalībvalstīm aprēķina un publicē ENTSO-E Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāna ietvaros;

| b) | savstarpēju interešu projekts II pielikuma 3. punktā noteiktajā kategorijā – ūdeņraža projekts dara iespējamu ūdeņraža pārvadi pie kādas dalībvalsts robežas ar vienu vai vairākām trešām valstīm, un tiek pierādīts, ka tas sniedz ievērojamus ieguvumus vai nu tieši vai netieši (jo ir starpsavienojums ar trešo valsti) Savienības līmenī saskaņā ar īpašajiem kritērijiem, kuri uzskaitīti 4. panta 3. punktā. Ieguvumus dalībvalstīm aprēķina un publicē ENTSO-G Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāna ietvaros; |
| --- | --- |

b)

savstarpēju interešu projekts II pielikuma 3. punktā noteiktajā kategorijā – ūdeņraža projekts dara iespējamu ūdeņraža pārvadi pie kādas dalībvalsts robežas ar vienu vai vairākām trešām valstīm, un tiek pierādīts, ka tas sniedz ievērojamus ieguvumus vai nu tieši vai netieši (jo ir starpsavienojums ar trešo valsti) Savienības līmenī saskaņā ar īpašajiem kritērijiem, kuri uzskaitīti 4. panta 3. punktā. Ieguvumus dalībvalstīm aprēķina un publicē ENTSO-G Savienības tīkla attīstības desmit gadu plāna ietvaros;

| c) | savstarpēju interešu projekts II pielikuma 5.punktā noteiktajā kategorijā – vismaz divas dalībvalstis un kāda trešā valsts projektu var izmantot antropogēnas izcelsmes oglekļa dioksīda transportēšanai un uzglabāšanai. |
| --- | --- |

c)

savstarpēju interešu projekts II pielikuma 5.punktā noteiktajā kategorijā – vismaz divas dalībvalstis un kāda trešā valsts projektu var izmantot antropogēnas izcelsmes oglekļa dioksīda transportēšanai un uzglabāšanai.

3.

| a) | atjaunīgās enerģijas pārvadi no ražošanas vietām uz lieliem patēriņa centriem un krātuvēm mēra saskaņā ar analīzi, kas veikta jaunākajā pieejamajā Savienības elektroenerģijas tīkla attīstības desmit gadu plānā, jo īpaši:






  i) | attiecībā uz elektroenerģijas pārvadi aplēš atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jaudu (pēc tehnoloģijas, izsakot MW), kas pievienota un pārvadīta, pateicoties projektam, un to salīdzina ar plānoto kopējo ražošanas jaudu no šādiem atjaunojamiem energoresursiem attiecīgajā dalībvalstī 2030. gadā saskaņā ar nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999; |
| --- | --- | --- |

a)

atjaunīgās enerģijas pārvadi no ražošanas vietām uz lieliem patēriņa centriem un krātuvēm mēra saskaņā ar analīzi, kas veikta jaunākajā pieejamajā Savienības elektroenerģijas tīkla attīstības desmit gadu plānā, jo īpaši:

i)

attiecībā uz elektroenerģijas pārvadi aplēš atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jaudu (pēc tehnoloģijas, izsakot MW), kas pievienota un pārvadīta, pateicoties projektam, un to salīdzina ar plānoto kopējo ražošanas jaudu no šādiem atjaunojamiem energoresursiem attiecīgajā dalībvalstī 2030. gadā saskaņā ar nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999;

| ii) | attiecībā uz enerģijas uzkrāšanu salīdzina jauno jaudu, ko nodrošina projekts, ar kopējo esošo jaudu tai pašai uzkrāšanas tehnoloģijai V pielikumā noteiktajā analīzes apgabalā; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz enerģijas uzkrāšanu salīdzina jauno jaudu, ko nodrošina projekts, ar kopējo esošo jaudu tai pašai uzkrāšanas tehnoloģijai V pielikumā noteiktajā analīzes apgabalā;

| b) | tirgus integrāciju, konkurenci un sistēmas elastību mēra saskaņā ar analīzi, kas veikta jaunākajā pieejamajā Savienības elektroenerģijas tīkla attīstības desmit gadu plānā, jo īpaši:






  i) | attiecībā uz pārrobežu projektiem, tostarp atkārtotu ieguldījumu projektiem, aprēķina ietekmi uz tīkla pārvades jaudu abos elektroenerģijas plūsmas virzienos, ko mēra pēc elektroenerģijas daudzuma (MW) un to ieguldījuma, lai sasniegtu minimālo 15 % starpsavienotības mērķrādītāju, un – attiecībā uz projektiem ar būtisku pārrobežu ietekmi – aprēķina ietekmi uz tīkla pārvades jaudu uz robežām starp attiecīgajām dalībvalstīm, attiecīgajām dalībvalstīm un trešām valstīm vai attiecīgajās dalībvalstīs un ietekmi uz pieprasījuma un piedāvājuma balansēšanu un tīkla darbību attiecīgajās dalībvalstīs; |
| --- | --- | --- |

b)

tirgus integrāciju, konkurenci un sistēmas elastību mēra saskaņā ar analīzi, kas veikta jaunākajā pieejamajā Savienības elektroenerģijas tīkla attīstības desmit gadu plānā, jo īpaši:

i)

attiecībā uz pārrobežu projektiem, tostarp atkārtotu ieguldījumu projektiem, aprēķina ietekmi uz tīkla pārvades jaudu abos elektroenerģijas plūsmas virzienos, ko mēra pēc elektroenerģijas daudzuma (MW) un to ieguldījuma, lai sasniegtu minimālo 15 % starpsavienotības mērķrādītāju, un – attiecībā uz projektiem ar būtisku pārrobežu ietekmi – aprēķina ietekmi uz tīkla pārvades jaudu uz robežām starp attiecīgajām dalībvalstīm, attiecīgajām dalībvalstīm un trešām valstīm vai attiecīgajās dalībvalstīs un ietekmi uz pieprasījuma un piedāvājuma balansēšanu un tīkla darbību attiecīgajās dalībvalstīs;

| ii) | attiecībā uz V pielikumā noteikto analīzes apgabalu novērtē projekta ietekmi uz ražošanas un pārvades izmaksām energosistēmas mērogā un ietekmi uz tirgus cenu dinamiku un konverģenci atbilstīgi dažādiem plānošanas scenārijiem, jo īpaši ņemot vērā, kā tas maina sarindojumu pēc saimnieciskā izdevīguma; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz V pielikumā noteikto analīzes apgabalu novērtē projekta ietekmi uz ražošanas un pārvades izmaksām energosistēmas mērogā un ietekmi uz tirgus cenu dinamiku un konverģenci atbilstīgi dažādiem plānošanas scenārijiem, jo īpaši ņemot vērā, kā tas maina sarindojumu pēc saimnieciskā izdevīguma;

| c) | apgādes drošību, sadarbspēju un drošu sistēmas darbību mēra saskaņā ar analīzi, kas veikta jaunākajā pieejamajā Savienības elektroenerģijas tīkla attīstības desmit gadu plānā, jo īpaši novērtē projekta ietekmi uz prognozētajiem slodzes zudumiem V pielikumā noteiktajā analīzes apgabalā, un izsaka kā ražošanas un pārvades adekvātumu raksturīgu slodzes periodu kopumā, ņemot vērā paredzamās izmaiņas ekstremālos klimatiskos apstākļos un to ietekmi uz infrastruktūras noturību. Attiecīgā gadījumā mēra projekta ietekmi uz neatkarīgu un uzticamu sistēmas darbības un pakalpojumu kontroli. |
| --- | --- |

c)

apgādes drošību, sadarbspēju un drošu sistēmas darbību mēra saskaņā ar analīzi, kas veikta jaunākajā pieejamajā Savienības elektroenerģijas tīkla attīstības desmit gadu plānā, jo īpaši novērtē projekta ietekmi uz prognozētajiem slodzes zudumiem V pielikumā noteiktajā analīzes apgabalā, un izsaka kā ražošanas un pārvades adekvātumu raksturīgu slodzes periodu kopumā, ņemot vērā paredzamās izmaiņas ekstremālos klimatiskos apstākļos un to ietekmi uz infrastruktūras noturību. Attiecīgā gadījumā mēra projekta ietekmi uz neatkarīgu un uzticamu sistēmas darbības un pakalpojumu kontroli.

4.

| a) | ilgstpējības līmeni mēra, novērtējot, kādā mērā tīkli spēj savienot un transportēt variablu atjaunīgo enerģiju; |
| --- | --- |

a)

ilgstpējības līmeni mēra, novērtējot, kādā mērā tīkli spēj savienot un transportēt variablu atjaunīgo enerģiju;

| b) | apgādes drošību mēra, novērtējot zudumu līmeni sadales un pārvades tīklā vai abos kopā, elektrotīkla komponentu procentuālo izmantojumu (t. i., vidējo slodzi), tīkla komponentu pieejamību (saistībā ar plānotu un neplānotu apkopi) un tās ietekmi uz tīkla darbības rezultātiem, kā arī pārrāvumu (t. sk. ar klimatu saistītu pārrāvumu) ilgumu un biežumu; |
| --- | --- |

b)

apgādes drošību mēra, novērtējot zudumu līmeni sadales un pārvades tīklā vai abos kopā, elektrotīkla komponentu procentuālo izmantojumu (t. i., vidējo slodzi), tīkla komponentu pieejamību (saistībā ar plānotu un neplānotu apkopi) un tās ietekmi uz tīkla darbības rezultātiem, kā arī pārrāvumu (t. sk. ar klimatu saistītu pārrāvumu) ilgumu un biežumu;

| c) | tirgus integrāciju mēra, novērtējot inovāciju ieviešanu sistēmu darbībā, enerģētiskās izolācijas samazināšanā un starpsavienojumos, kā arī to, kādā līmenī ir integrētas citas nozares un sekmēti jauni uzņēmējdarbības modeļi un tirgus struktūras; |
| --- | --- |

c)

tirgus integrāciju mēra, novērtējot inovāciju ieviešanu sistēmu darbībā, enerģētiskās izolācijas samazināšanā un starpsavienojumos, kā arī to, kādā līmenī ir integrētas citas nozares un sekmēti jauni uzņēmējdarbības modeļi un tirgus struktūras;

| d) | tīkla drošību, elastību un apgādes kvalitāti mēra, novērtējot inovatīvo pieeju sistēmas elastībai, kiberdrošību, efektīvu sadarbspēju PSO un SSO līmeņu starpā, spēju iekļaut pieprasījumreakciju, uzkrāšanu, energoefektivitātes pasākumus, digitālu rīku un IKT izmaksefektīvu izmantošanu uzraudzībai un vadībai, elektroenerģijas sistēmas stabilitāti un sprieguma kvalitāti. |
| --- | --- |

d)

tīkla drošību, elastību un apgādes kvalitāti mēra, novērtējot inovatīvo pieeju sistēmas elastībai, kiberdrošību, efektīvu sadarbspēju PSO un SSO līmeņu starpā, spēju iekļaut pieprasījumreakciju, uzkrāšanu, energoefektivitātes pasākumus, digitālu rīku un IKT izmaksefektīvu izmantošanu uzraudzībai un vadībai, elektroenerģijas sistēmas stabilitāti un sprieguma kvalitāti.

5.

| a) | ilgtspēju mēra kā projekta ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā dažādos galapatēriņa lietojumos nozarēs, kur grūti samazināt emisijas, piemēram, rūpniecībā vai transportā; elastībā un sezonālās uzkrāšanas iespējās atjaunonīgās elektroenerģijas ražošanā; vai atjaunīgā un mazoglekļa ūdeņraža integrēšanā ar mērķi apsvērt tirgus vajadzības un popularizēt atjaunīgo ūdeņradi; |
| --- | --- |

a)

ilgtspēju mēra kā projekta ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā dažādos galapatēriņa lietojumos nozarēs, kur grūti samazināt emisijas, piemēram, rūpniecībā vai transportā; elastībā un sezonālās uzkrāšanas iespējās atjaunonīgās elektroenerģijas ražošanā; vai atjaunīgā un mazoglekļa ūdeņraža integrēšanā ar mērķi apsvērt tirgus vajadzības un popularizēt atjaunīgo ūdeņradi;

| b) | tirgus integrāciju un sadarbspēju mēra, aprēķinot, kāda ir projekta pievienotā vērtība no tirgus sektoru integrācijas un cenu konverģences viedokļa un no sistēmas kopējās elastības viedokļa; |
| --- | --- |

b)

tirgus integrāciju un sadarbspēju mēra, aprēķinot, kāda ir projekta pievienotā vērtība no tirgus sektoru integrācijas un cenu konverģences viedokļa un no sistēmas kopējās elastības viedokļa;

| c) | apgādes drošību un elastību mēra, aprēķinot, kāda ir projekta pievienotā vērtība no ūdeņraža apgādes noturības, daudzveidības un elastības viedokļa; |
| --- | --- |

c)

apgādes drošību un elastību mēra, aprēķinot, kāda ir projekta pievienotā vērtība no ūdeņraža apgādes noturības, daudzveidības un elastības viedokļa;

| d) | konkurenci mēra, novērtējot projekta ieguldījumu piegādes diversifikācijā, tostarp piekļuves atvieglošanā ūdeņraža apgādes vietējiem avotiem. |
| --- | --- |

d)

konkurenci mēra, novērtējot projekta ieguldījumu piegādes diversifikācijā, tostarp piekļuves atvieglošanā ūdeņraža apgādes vietējiem avotiem.

6.

| a) | ilgtspējas līmeni mēra, novērtējot atjaunīgo un mazoglekļa gāzu īpatsvaru, kas integrēts gāzes tīklā, saistītos siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus par labu visas sistēmas dekarbonizācijai un noplūžu adekvātu identificēšanu; |
| --- | --- |

a)

ilgtspējas līmeni mēra, novērtējot atjaunīgo un mazoglekļa gāzu īpatsvaru, kas integrēts gāzes tīklā, saistītos siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus par labu visas sistēmas dekarbonizācijai un noplūžu adekvātu identificēšanu;

| b) | piegādes kvalitāti un drošību mēra, novērtējot droši pieejamās gāzes piegādes un maksimālā pieprasījuma attiecību, to importa īpatsvaru, ko aizstāj vietējas atjaunīgās un mazoglekļa gāzes, sistēmas ekspluatācijas stabilitāti un pārrāvumu ilgumu un biežumu katram klientam; |
| --- | --- |

b)

piegādes kvalitāti un drošību mēra, novērtējot droši pieejamās gāzes piegādes un maksimālā pieprasījuma attiecību, to importa īpatsvaru, ko aizstāj vietējas atjaunīgās un mazoglekļa gāzes, sistēmas ekspluatācijas stabilitāti un pārrāvumu ilgumu un biežumu katram klientam;

| c) | elastības pakalpojumu, piemēram, pieprasījumreakcijas un uzglabāšanas, nodrošināšana, veidojot savienojumus ar citiem energonesējiem un nozarēm un tādējādi sekmējot viedās enerģētikas nozares integrāciju, un to mēra, novērtējot izmaksu ietaupījumus, ko sniedz savienotas enerģētikas nozares un energosistēmas, piemēram, siltuma un elektroenerģijas sistēma, transports un rūpniecība. |
| --- | --- |

c)

elastības pakalpojumu, piemēram, pieprasījumreakcijas un uzglabāšanas, nodrošināšana, veidojot savienojumus ar citiem energonesējiem un nozarēm un tādējādi sekmējot viedās enerģētikas nozares integrāciju, un to mēra, novērtējot izmaksu ietaupījumus, ko sniedz savienotas enerģētikas nozares un energosistēmas, piemēram, siltuma un elektroenerģijas sistēma, transports un rūpniecība.

7.

| a) | ilgtspēju mēra, novērtējot tīklā integrēta atjaunīgā vai mazoglekļa ūdeņraža, jo īpaši no atjaunojamiem energoresursiem iegūta ūdeņraža, kas atbilst II pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta ii) punktā noteiktajiem kritērijiem, īpatsvaru vai aplēšot minētās izcelsmes sintētisko degvielu ieviešanas apjomu un saistītos siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus; |
| --- | --- |

a)

ilgtspēju mēra, novērtējot tīklā integrēta atjaunīgā vai mazoglekļa ūdeņraža, jo īpaši no atjaunojamiem energoresursiem iegūta ūdeņraža, kas atbilst II pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta ii) punktā noteiktajiem kritērijiem, īpatsvaru vai aplēšot minētās izcelsmes sintētisko degvielu ieviešanas apjomu un saistītos siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus;

| b) | apgādes drošību mēra, novērtējot projekta ieguldījumu tīkla drošā, stabilā un efektīvā ekspluatācijā, arī novērtējot to, kādā mērā tas novērš atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas apcirpšanu; |
| --- | --- |

b)

apgādes drošību mēra, novērtējot projekta ieguldījumu tīkla drošā, stabilā un efektīvā ekspluatācijā, arī novērtējot to, kādā mērā tas novērš atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas apcirpšanu;

| c) | elastības pakalpojumu, tādu kā pieprasījumreakcija un uzkrāšana, nodrošināšana, veidojot savienojumus ar citiem energonesējiem un nozarēm un tādējādi sekmējot viedās enerģētikas nozares integrāciju, un to mēra, novērtējot izmaksu ietaupījumus, ko sniedz savienotas enerģētikas nozares un energosistēmas, piemēram, gāzes, ūdeņraža, elektroenerģijas un siltuma tīkli, transporta un rūpniecības nozares. |
| --- | --- |

c)

elastības pakalpojumu, tādu kā pieprasījumreakcija un uzkrāšana, nodrošināšana, veidojot savienojumus ar citiem energonesējiem un nozarēm un tādējādi sekmējot viedās enerģētikas nozares integrāciju, un to mēra, novērtējot izmaksu ietaupījumus, ko sniedz savienotas enerģētikas nozares un energosistēmas, piemēram, gāzes, ūdeņraža, elektroenerģijas un siltuma tīkli, transporta un rūpniecības nozares.

8.

| a) | ilgtspēju mēra, novērtējot kopējo paredzamo siltumnīcefekta gāzu samazinājumu projekta dzīves cikla laikā un ņemot vērā faktu, ka trūkst alternatīvu tehnoloģisko risinājumu, piemēram, bet ne tikai, energoefektivitātes, elektrifikācijas, kurā integrēti atjaunojamie energoresursi, lai sasniegtu tādu pašu siltumnīcefekta gāzu samazinājuma līmeni kā oglekļa dioksīda daudzums, kas ar salīdzināmām izmaksām jāuztver savienotās rūpnieciskās iekārtās salīdzināmā termiņā, ņemot vērā attiecīgi siltumnīcefekta gāzu emisijas no enerģijas, kas vajadzīga oglekļa dioksīda uztveršanai, transportēšanai un uzglabāšanai, ņemot vērā infrastruktūru, tostarp attiecīgā gadījumā citus iespējamos turpmākos lietojumus; |
| --- | --- |

a)

ilgtspēju mēra, novērtējot kopējo paredzamo siltumnīcefekta gāzu samazinājumu projekta dzīves cikla laikā un ņemot vērā faktu, ka trūkst alternatīvu tehnoloģisko risinājumu, piemēram, bet ne tikai, energoefektivitātes, elektrifikācijas, kurā integrēti atjaunojamie energoresursi, lai sasniegtu tādu pašu siltumnīcefekta gāzu samazinājuma līmeni kā oglekļa dioksīda daudzums, kas ar salīdzināmām izmaksām jāuztver savienotās rūpnieciskās iekārtās salīdzināmā termiņā, ņemot vērā attiecīgi siltumnīcefekta gāzu emisijas no enerģijas, kas vajadzīga oglekļa dioksīda uztveršanai, transportēšanai un uzglabāšanai, ņemot vērā infrastruktūru, tostarp attiecīgā gadījumā citus iespējamos turpmākos lietojumus;

| b) | noturību un drošību mēra, izvērtējot infrastruktūras drošību; |
| --- | --- |

b)

noturību un drošību mēra, izvērtējot infrastruktūras drošību;

| c) | sloga uz vidi un vidisko risku mīkstināšana ar oglekļa dioksīda pastāvīgu neitralizāciju. |
| --- | --- |

c)

sloga uz vidi un vidisko risku mīkstināšana ar oglekļa dioksīda pastāvīgu neitralizāciju.

---

V PIELIKUMS

IZMAKSU UN IEGUVUMU ANALĪZE ENERGOSISTĒMAS MĒROGĀ

ENTSO-E un ENTSO-G izstrādātās izmaksu un ieguvumu analīzes metodoloģijas ir savstarpēji saskaņotas, vienlaikus tajās ir ņemta vērā nozaru specifika. Metodoloģijas, kas paredzētas Savienības sarakstā esošo projektu saskaņotai un pārredzamai izmaksu un ieguvumu analīzei energosistēmas mērogā, ir vienādas visām infrastruktūras kategorijām, ja vien nav pamatojuma konkrētām atšķirībām. Tās attiecas uz izmaksām plašākā nozīmē (tostarp eksternalitātēm), ņemot vērā 2030. gadam izvirzītas Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, un atbilst šādiem principiem:

| 1) | atsevišķa projekta analīzes apgabals aptver visas dalībvalstis un trešās valstis, kuru teritorijā atrodas projekts, visas tieši kaimiņos esošās dalībvalstis un visas citas dalībvalstis, uz kurām projektam ir būtiska ietekme. Šajā nolūkā ENTSO-E un ENTSO-G sadarbojas ar visiem attiecīgajiem sistēmu operatoriem attiecīgajās trešās valstīs. Attiecībā uz projektiem, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, ENTSO-E un ENTSO-G sadarbojas ar projekta virzītāju arī tad, ja tas nav sistēmas operators; |
| --- | --- |

1)

atsevišķa projekta analīzes apgabals aptver visas dalībvalstis un trešās valstis, kuru teritorijā atrodas projekts, visas tieši kaimiņos esošās dalībvalstis un visas citas dalībvalstis, uz kurām projektam ir būtiska ietekme. Šajā nolūkā ENTSO-E un ENTSO-G sadarbojas ar visiem attiecīgajiem sistēmu operatoriem attiecīgajās trešās valstīs. Attiecībā uz projektiem, kas ietilpst II pielikuma 3. punktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, ENTSO-E un ENTSO-G sadarbojas ar projekta virzītāju arī tad, ja tas nav sistēmas operators;

| 2) | katrā izmaksu un ieguvumu analīzē ietver jutīguma analīzi attiecībā uz ievaddatu kopumu, tostarp ražošanas un siltumnīcefekta gāzu izmaksas, kā arī paredzamo pieprasījuma un piegādes attīstību, tostarp attiecībā uz atjaunīgajiem energoresursiem, un tostarp abu elastību, kā arī uzglabāšanas pieejamību, dažādu projektu ekspluatācijā nodošanas datumu tajā pašā analīzes apgabalā, klimata ietekmi un citus būtiskus parametrus; |
| --- | --- |

2)

katrā izmaksu un ieguvumu analīzē ietver jutīguma analīzi attiecībā uz ievaddatu kopumu, tostarp ražošanas un siltumnīcefekta gāzu izmaksas, kā arī paredzamo pieprasījuma un piegādes attīstību, tostarp attiecībā uz atjaunīgajiem energoresursiem, un tostarp abu elastību, kā arī uzglabāšanas pieejamību, dažādu projektu ekspluatācijā nodošanas datumu tajā pašā analīzes apgabalā, klimata ietekmi un citus būtiskus parametrus;

| 3) | tās nosaka, kāda analīze jāveic, balstoties uz relevanto daudznozaru ievaddatu kopumu, aprēķinot ietekmi gadījumam, kad projekts tiek realizēts, un gadījumam, kad projekts netiek realizēts, un ietver relevanto savstarpējo saistību ar citiem projektiem; |
| --- | --- |

3)

tās nosaka, kāda analīze jāveic, balstoties uz relevanto daudznozaru ievaddatu kopumu, aprēķinot ietekmi gadījumam, kad projekts tiek realizēts, un gadījumam, kad projekts netiek realizēts, un ietver relevanto savstarpējo saistību ar citiem projektiem;

| 4) | tās sniedz norādes par enerģijas tīkla izstrādāšanu un izmantošanu un tirgus modelēšanu, kas nepieciešama izmaksu un ieguvumu analīzei. Modelēšana ļauj pilnvērtīgi novērtēt ekonomisko ieguvumu, tostarp tirgus integrācijas, apgādes drošības un konkurences, kā arī energoizolācijas novēršanas, sociālo, vidisko un klimatisko ietekmi, tostarp starpnozaru ietekmi. Metodoloģija ir pilnīgi pārredzama, ietverot informāciju par to, kādēļ, kas un kā tiek aprēķināts katrs no ieguvumiem un izmaksām; |
| --- | --- |

4)

tās sniedz norādes par enerģijas tīkla izstrādāšanu un izmantošanu un tirgus modelēšanu, kas nepieciešama izmaksu un ieguvumu analīzei. Modelēšana ļauj pilnvērtīgi novērtēt ekonomisko ieguvumu, tostarp tirgus integrācijas, apgādes drošības un konkurences, kā arī energoizolācijas novēršanas, sociālo, vidisko un klimatisko ietekmi, tostarp starpnozaru ietekmi. Metodoloģija ir pilnīgi pārredzama, ietverot informāciju par to, kādēļ, kas un kā tiek aprēķināts katrs no ieguvumiem un izmaksām;

| 5) | tās ir paskaidrots, kā visos tīkla desmit gadu attīstības plāna posmos tiek īstenots princips par energoefektivitāti pirmajā vietā; |
| --- | --- |

5)

tās ir paskaidrots, kā visos tīkla desmit gadu attīstības plāna posmos tiek īstenots princips par energoefektivitāti pirmajā vietā;

| 6) | tajās ir paskaidrots, ka projekts nekavēs atjaunīgās enerģijas attīstīšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

6)

tajās ir paskaidrots, ka projekts nekavēs atjaunīgās enerģijas attīstīšanu un izmantošanu;

| 7) | tās nodrošina, ka tiek apzinātas dalībvalstis, uz kurām projektam ir neto pozitīva ietekme – ieguvēji –, dalībvalstis, uz kurām projektam ir neto negatīva ietekme, un izmaksu sedzēji, kas var būt citas dalībvalstis, nevis tās, kuru teritorijā konkrētā infrastruktūra ir uzbūvēta; |
| --- | --- |

7)

tās nodrošina, ka tiek apzinātas dalībvalstis, uz kurām projektam ir neto pozitīva ietekme – ieguvēji –, dalībvalstis, uz kurām projektam ir neto negatīva ietekme, un izmaksu sedzēji, kas var būt citas dalībvalstis, nevis tās, kuru teritorijā konkrētā infrastruktūra ir uzbūvēta;

| 8) | tajās ir ņemtas vērā vismaz šādas izmaksas: kapitālizmaksas, darbības un uzturēšanas izdevumu izmaksas, kā arī izmaksas, kas rodas saistītajai sistēmai projekta tehniskā dzīves cikla laikā kopumā, piemēram, dezekspluatācijas un atkritumu apsaimniekošanas izmaksas, tostarp ārējās izmaksas. Metodoloģijas sniedz norādījumus par diskonta likmēm, tehnisko dzīves ciklu un atlikušo vērtību, ko izmanto izmaksu un ieguvumu aprēķinos. Turklāt tajās ir iekļauta obligāta metodoloģija, kā aprēķināt ieguvumu un izmaksu attiecību un neto pašreizējo vērtību, kā arī ieguvumu diferenciāciju saskaņā ar to aplēšu metožu ticamības līmeni. Ņem vērā arī metodes, kā aprēķināt projektu ietekmi uz klimatu un vidi un ieguldījumu Savienības enerģētikas mērķrādītāju, piemēram, atjaunojamo energoresursu izplatības, energoefektivitātes un starpsavienojumu mērķrādītāju, sasniegšanā; |
| --- | --- |

8)

tajās ir ņemtas vērā vismaz šādas izmaksas: kapitālizmaksas, darbības un uzturēšanas izdevumu izmaksas, kā arī izmaksas, kas rodas saistītajai sistēmai projekta tehniskā dzīves cikla laikā kopumā, piemēram, dezekspluatācijas un atkritumu apsaimniekošanas izmaksas, tostarp ārējās izmaksas. Metodoloģijas sniedz norādījumus par diskonta likmēm, tehnisko dzīves ciklu un atlikušo vērtību, ko izmanto izmaksu un ieguvumu aprēķinos. Turklāt tajās ir iekļauta obligāta metodoloģija, kā aprēķināt ieguvumu un izmaksu attiecību un neto pašreizējo vērtību, kā arī ieguvumu diferenciāciju saskaņā ar to aplēšu metožu ticamības līmeni. Ņem vērā arī metodes, kā aprēķināt projektu ietekmi uz klimatu un vidi un ieguldījumu Savienības enerģētikas mērķrādītāju, piemēram, atjaunojamo energoresursu izplatības, energoefektivitātes un starpsavienojumu mērķrādītāju, sasniegšanā;

| 9) | tās nodrošina, ka tiek novērtēti katram projektam īstenotie klimatadaptācijas pasākumi un ka tie atspoguļo siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksas, un ka novērtēšana ir stabila un saskanīga ar citām Savienības rīcībpolitikām, lai varētu tos salīdzināt ar citiem risinājumiem, kuriem nav vajadzīga jauna infrastruktūra. |
| --- | --- |

9)

tās nodrošina, ka tiek novērtēti katram projektam īstenotie klimatadaptācijas pasākumi un ka tie atspoguļo siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksas, un ka novērtēšana ir stabila un saskanīga ar citām Savienības rīcībpolitikām, lai varētu tos salīdzināt ar citiem risinājumiem, kuriem nav vajadzīga jauna infrastruktūra.

---

VI PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES PAR PĀRREDZAMĪBU UN SABIEDRĪBAS LĪDZDALĪBU

1.

| a) | attiecīgo tiesību aktu specifikācijas, uz ko balstīti lēmumi un atzinumi attiecībā uz dažādiem kopīgu interešu projektu veidiem, tostarp vides tiesību akti; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo tiesību aktu specifikācijas, uz ko balstīti lēmumi un atzinumi attiecībā uz dažādiem kopīgu interešu projektu veidiem, tostarp vides tiesību akti;

| b) | saņemamo attiecīgo lēmumu un atzinumu saraksts; |
| --- | --- |

b)

saņemamo attiecīgo lēmumu un atzinumu saraksts;

| c) | kompetentās iestādes, citu ieinteresēto iestāžu un svarīgāko ieinteresēto personu nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

c)

kompetentās iestādes, citu ieinteresēto iestāžu un svarīgāko ieinteresēto personu nosaukums un adrese;

| d) | darbplūsma, kur izklāstīts katrs procesa posms, kā arī norādīts provizorisks grafiks un īss lēmumu pieņemšanas procedūras pārskats dažādiem attiecīgo kopīgu interešu projektu veidiem; |
| --- | --- |

d)

darbplūsma, kur izklāstīts katrs procesa posms, kā arī norādīts provizorisks grafiks un īss lēmumu pieņemšanas procedūras pārskats dažādiem attiecīgo kopīgu interešu projektu veidiem;

| e) | informācija par to dokumentu plašumu, struktūru un detalizētību, kas jāiesniedz kopā ar pieteikumu par lēmuma pieņemšanu, tostarp kontrolsaraksts; |
| --- | --- |

e)

informācija par to dokumentu plašumu, struktūru un detalizētību, kas jāiesniedz kopā ar pieteikumu par lēmuma pieņemšanu, tostarp kontrolsaraksts;

| f) | sabiedrības līdzdalības posmi un līdzekļi; |
| --- | --- |

f)

sabiedrības līdzdalības posmi un līdzekļi;

| g) | veids, kā kompetentā iestāde, citas attiecīgās iestādes un projekta virzītājs parāda, ka ir ņemti vērā sabiedriskajā apspriešanā izteiktie viedokļi, piemēram, parādot ieviestās izmaiņas projekta atrašanās vietā vai konstrukcijā vai pamatojot, kādēļ šādi viedokļi netika ņemti vērā; |
| --- | --- |

g)

veids, kā kompetentā iestāde, citas attiecīgās iestādes un projekta virzītājs parāda, ka ir ņemti vērā sabiedriskajā apspriešanā izteiktie viedokļi, piemēram, parādot ieviestās izmaiņas projekta atrašanās vietā vai konstrukcijā vai pamatojot, kādēļ šādi viedokļi netika ņemti vērā;

| h) | pēc iespējas, tās satura tulkojums visās kaimiņu dalībvalstu valodās, ko īsteno koordinācijā ar attiecīgajām kaimiņu dalībvalstīm. |
| --- | --- |

h)

pēc iespējas, tās satura tulkojums visās kaimiņu dalībvalstu valodās, ko īsteno koordinācijā ar attiecīgajām kaimiņu dalībvalstīm.

2.

| a) | saņemamie lēmumi un atzinumi; |
| --- | --- |

a)

saņemamie lēmumi un atzinumi;

| b) | potenciāli iesaistītās iestādes, ieinteresētās personas un sabiedrība; |
| --- | --- |

b)

potenciāli iesaistītās iestādes, ieinteresētās personas un sabiedrība;

| c) | procedūras atsevišķie posmi un to ilgums; |
| --- | --- |

c)

procedūras atsevišķie posmi un to ilgums;

| d) | būtiskākie sasniedzamie starprezultāti un to termiņi, ņemot vērā gaidāmo visaptverošo lēmumu; |
| --- | --- |

d)

būtiskākie sasniedzamie starprezultāti un to termiņi, ņemot vērā gaidāmo visaptverošo lēmumu;

| e) | iestāžu plānotie resursi un iespējamās vajadzības pēc papildu resursiem. |
| --- | --- |

e)

iestāžu plānotie resursi un iespējamās vajadzības pēc papildu resursiem.

3.

| a) | ieinteresētās personas, kuras ietekmē kopīgu interešu projekts, tostarp attiecīgās valsts, reģionālās un vietējās iestādes, zemes īpašnieki un iedzīvotāji, kas dzīvo projekta tuvumā, sabiedrība un pilsoniskās apvienības, organizācijas vai grupas tiek plaši informētas un iekļaujošā veidā ar tām apspriežas projekta sākumā, kad sabiedrības iespējamās bažas vēl ir iespējams ņemt vērā, un to veic iekļaujošā, atklātā un pārredzamā veidā. Vajadzības gadījumā kompetentā iestāde aktīvi atbalsta projekta virzītāja īstenotos pasākumus; |
| --- | --- |

a)

ieinteresētās personas, kuras ietekmē kopīgu interešu projekts, tostarp attiecīgās valsts, reģionālās un vietējās iestādes, zemes īpašnieki un iedzīvotāji, kas dzīvo projekta tuvumā, sabiedrība un pilsoniskās apvienības, organizācijas vai grupas tiek plaši informētas un iekļaujošā veidā ar tām apspriežas projekta sākumā, kad sabiedrības iespējamās bažas vēl ir iespējams ņemt vērā, un to veic iekļaujošā, atklātā un pārredzamā veidā. Vajadzības gadījumā kompetentā iestāde aktīvi atbalsta projekta virzītāja īstenotos pasākumus;

| b) | kompetentās iestādes nodrošina, ka kopīgu interešu projektu sabiedriskās apspriešanas procedūras ir pēc iespējas apvienotas grupās, ietverot sabiedrisko apspriešanu, ko jau tāpat paredz valsts tiesību akti. Katra sabiedriskā apspriešana aptver visus jautājumus, kas attiecas uz konkrēto procedūras posmu, un vienu jautājumu, kurš attiecas uz konkrētu procedūras posmu, apspriež tikai vienā sabiedriskajā apspriešanā; tomēr viena sabiedriskā apspriešana var notikt vairāk nekā vienā vietā. Paziņojumā par sabiedrisko apspriešanu skaidri norāda, kādi jautājumi tiks apspriesti sabiedriskajā apspriešanā; |
| --- | --- |

b)

kompetentās iestādes nodrošina, ka kopīgu interešu projektu sabiedriskās apspriešanas procedūras ir pēc iespējas apvienotas grupās, ietverot sabiedrisko apspriešanu, ko jau tāpat paredz valsts tiesību akti. Katra sabiedriskā apspriešana aptver visus jautājumus, kas attiecas uz konkrēto procedūras posmu, un vienu jautājumu, kurš attiecas uz konkrētu procedūras posmu, apspriež tikai vienā sabiedriskajā apspriešanā; tomēr viena sabiedriskā apspriešana var notikt vairāk nekā vienā vietā. Paziņojumā par sabiedrisko apspriešanu skaidri norāda, kādi jautājumi tiks apspriesti sabiedriskajā apspriešanā;

| c) | komentārus un iebildumus pieņem tikai no sabiedriskās apspriešanas sākuma līdz termiņa beigām; |
| --- | --- |

c)

komentārus un iebildumus pieņem tikai no sabiedriskās apspriešanas sākuma līdz termiņa beigām;

| d) | projekta virzītāji nodrošina, ka apspriešana notiek laikposmā, kurā iespējama atklāta un iekļaujoša sabiedrības līdzdalība. |
| --- | --- |

d)

projekta virzītāji nodrošina, ka apspriešana notiek laikposmā, kurā iespējama atklāta un iekļaujoša sabiedrības līdzdalība.

4.

| a) | attiecīgās ieinteresētās personas, pie kurām jāvēršas; |
| --- | --- |

a)

attiecīgās ieinteresētās personas, pie kurām jāvēršas;

| b) | paredzētie pasākumi, tostarp ierosinātās īpašo sanāksmju norises vietas un datumi; |
| --- | --- |

b)

paredzētie pasākumi, tostarp ierosinātās īpašo sanāksmju norises vietas un datumi;

| c) | grafiks; |
| --- | --- |

c)

grafiks;

| d) | dažādiem uzdevumiem iedalītie cilvēkresursi. |
| --- | --- |

d)

dažādiem uzdevumiem iedalītie cilvēkresursi.

5.

| a) | publicē informatīvu bukletu gan elektroniskā, gan attiecīgā gadījumā drukātā veidā, kam ir ne vairāk kā 15 lappuses un kurā skaidri un kodolīgi izklāstīts pārskats par projekta aprakstu, mērķi, projekta attīstības posmu provizoriskais grafiks, apsvērtie valsts tīkla attīstības plāna alternatīvie maršruti, iespējamās ietekmes veidi un raksturojums, tostarp pārrobežu un starpnacionāla ietekme, un iespējamie ietekmes mīkstināšanas pasākumi, šāds informatīvs buklets jāpublicē jau pirms apspriešanās un tajā jāiekļauj 9. panta 7. punktā minētās kopīgu interešu projekta tīmekļa vietnes, 23. pantā minētās pārredzamības platformas un šā pielikuma 1. punktā minēto procedūru rokasgrāmatas vietņu adreses; |
| --- | --- |

a)

publicē informatīvu bukletu gan elektroniskā, gan attiecīgā gadījumā drukātā veidā, kam ir ne vairāk kā 15 lappuses un kurā skaidri un kodolīgi izklāstīts pārskats par projekta aprakstu, mērķi, projekta attīstības posmu provizoriskais grafiks, apsvērtie valsts tīkla attīstības plāna alternatīvie maršruti, iespējamās ietekmes veidi un raksturojums, tostarp pārrobežu un starpnacionāla ietekme, un iespējamie ietekmes mīkstināšanas pasākumi, šāds informatīvs buklets jāpublicē jau pirms apspriešanās un tajā jāiekļauj 9. panta 7. punktā minētās kopīgu interešu projekta tīmekļa vietnes, 23. pantā minētās pārredzamības platformas un šā pielikuma 1. punktā minēto procedūru rokasgrāmatas vietņu adreses;

| b) | informāciju par apspriešanu publicē 9. panta 7. punktā minētajā kopīgu interešu projekta tīmekļa vietnē, izvieto uz vietējo pārvaldības iestāžu biroju ziņojumu dēļiem un publicē vismaz vienā vietējā plašsaziņas līdzeklī vai attiecīgā gadījumā – divos; |
| --- | --- |

b)

informāciju par apspriešanu publicē 9. panta 7. punktā minētajā kopīgu interešu projekta tīmekļa vietnē, izvieto uz vietējo pārvaldības iestāžu biroju ziņojumu dēļiem un publicē vismaz vienā vietējā plašsaziņas līdzeklī vai attiecīgā gadījumā – divos;

| c) | rakstveidā vai elektroniski aicina attiecīgās ieinteresētās personas, asociācijas, organizācijas un grupas uz īpašām sanāksmēm, kuru laikā apspriež iespējamos problēmjautājumus. |
| --- | --- |

c)

rakstveidā vai elektroniski aicina attiecīgās ieinteresētās personas, asociācijas, organizācijas un grupas uz īpašām sanāksmēm, kuru laikā apspriež iespējamos problēmjautājumus.

6.

| a) | datums, kad projektā veikti jaunākie aktualizējumi; |
| --- | --- |

a)

datums, kad projektā veikti jaunākie aktualizējumi;

| b) | satura tulkojums visās to dalībvalstu valodās, uz kurām attiecas projekts vai uz kurām projektam ir būtiska pārrobežu ietekme atbilstīgi IV pielikuma 1. punktam; |
| --- | --- |

b)

satura tulkojums visās to dalībvalstu valodās, uz kurām attiecas projekts vai uz kurām projektam ir būtiska pārrobežu ietekme atbilstīgi IV pielikuma 1. punktam;

| c) | šā pielikuma 5. punktā minētais informatīvais buklets, kas aktualizēts ar jaunākajiem datiem par projektu; |
| --- | --- |

c)

šā pielikuma 5. punktā minētais informatīvais buklets, kas aktualizēts ar jaunākajiem datiem par projektu;

| d) | netehnisks kopsavilkums, kuru regulāri atjaunina un kurā atspoguļots projekta pašreizējais stāvoklis, arī ģeogrāfiska informācija, un – ja tā ir atjaunināta versija – skaidri norādītas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējām versijām; |
| --- | --- |

d)

netehnisks kopsavilkums, kuru regulāri atjaunina un kurā atspoguļots projekta pašreizējais stāvoklis, arī ģeogrāfiska informācija, un – ja tā ir atjaunināta versija – skaidri norādītas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējām versijām;

| e) | plāna īstenošana, kā izklāstīts 5. panta 1. punktā, aktualizējot ar jaunākajiem datiem par projektu; |
| --- | --- |

e)

plāna īstenošana, kā izklāstīts 5. panta 1. punktā, aktualizējot ar jaunākajiem datiem par projektu;

| f) | informācija par projektam Savienības piešķirto un izmaksāto finansējumu; |
| --- | --- |

f)

informācija par projektam Savienības piešķirto un izmaksāto finansējumu;

| g) | projekta un sabiedriskās apspriešanas plāns, kurā skaidri norādīts, kādos datumos un kur notiks sabiedriskās apspriešanas un uzklausīšanas, un paredzētie temati, kas ir būtiski attiecībā uz minētajām uzklausīšanām; |
| --- | --- |

g)

projekta un sabiedriskās apspriešanas plāns, kurā skaidri norādīts, kādos datumos un kur notiks sabiedriskās apspriešanas un uzklausīšanas, un paredzētie temati, kas ir būtiski attiecībā uz minētajām uzklausīšanām;

| h) | kontaktinformācija, lai saņemtu papildu informāciju vai dokumentus; |
| --- | --- |

h)

kontaktinformācija, lai saņemtu papildu informāciju vai dokumentus;

| i) | kontaktinformācija, lai varētu nosūtīt komentārus un iebildumus sabiedriskās apspriešanas laikā. |
| --- | --- |

i)

kontaktinformācija, lai varētu nosūtīt komentārus un iebildumus sabiedriskās apspriešanas laikā.

---

| 3.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/103

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/870

(2022. gada 30. maijs)

par pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem, ar kuriem papildina tirdzniecības koncesijas, kas Ukrainas ražojumiem piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (2) (“Asociācijas nolīgums”), veido pamatu attiecībām starp Savienību un Ukrainu. Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/668/ES (3) Asociācijas nolīguma IV sadaļa, kas attiecas uz tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem, provizoriski tika piemērota no 2016. gada 1. janvāra, un tā stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī pēc tam, kad to bija ratificējušas visas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(1)

Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (2) (“Asociācijas nolīgums”), veido pamatu attiecībām starp Savienību un Ukrainu. Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/668/ES (3) Asociācijas nolīguma IV sadaļa, kas attiecas uz tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem, provizoriski tika piemērota no 2016. gada 1. janvāra, un tā stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī pēc tam, kad to bija ratificējušas visas dalībvalstis.

| (2) | Asociācijas nolīgums pauž Asociācijas nolīguma pušu (“Puses”) vēlmi stiprināt un paplašināt attiecības vērienīgā un inovatīvā veidā, veicināt un panākt pakāpenisku ekonomisko integrāciju un to darīt saskaņā ar tiesībām un pienākumiem, kas izriet no Pušu dalības Pasaules Tirdzniecības organizācijā. |
| --- | --- |

(2)

Asociācijas nolīgums pauž Asociācijas nolīguma pušu (“Puses”) vēlmi stiprināt un paplašināt attiecības vērienīgā un inovatīvā veidā, veicināt un panākt pakāpenisku ekonomisko integrāciju un to darīt saskaņā ar tiesībām un pienākumiem, kas izriet no Pušu dalības Pasaules Tirdzniecības organizācijā.

| (3) | Asociācijas nolīguma 2. pants cita starpā paredz, ka Asociācijas nolīguma būtiskas sastāvdaļas ir demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā arī suverenitātes un teritoriālās integritātes, robežu neaizskaramības un neatkarības principu ievērošanas veicināšana. |
| --- | --- |

(3)

Asociācijas nolīguma 2. pants cita starpā paredz, ka Asociācijas nolīguma būtiskas sastāvdaļas ir demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā arī suverenitātes un teritoriālās integritātes, robežu neaizskaramības un neatkarības principu ievērošanas veicināšana.

| (4) | Asociācijas nolīguma 25. pants paredz, ka, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (“GATT 1994”) XXIV pantu, pakāpeniski tiek izveidota brīvās tirdzniecības zona starp Pusēm. Šajā nolūkā Asociācijas nolīguma 29. pants paredz muitas nodokļu pakāpenisku atcelšanu saskaņā ar tajā iekļautajiem sarakstiem un iespēju paātrināt un paplašināt šādas atcelšanas darbības jomu. Asociācijas nolīguma 48. pants paredz, ka, pirms starp Pusēm tiek piemēroti antidempinga pasākumi, ir jāņem vērā sabiedrības intereses. |
| --- | --- |

(4)

Asociācijas nolīguma 25. pants paredz, ka, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (“GATT 1994”) XXIV pantu, pakāpeniski tiek izveidota brīvās tirdzniecības zona starp Pusēm. Šajā nolūkā Asociācijas nolīguma 29. pants paredz muitas nodokļu pakāpenisku atcelšanu saskaņā ar tajā iekļautajiem sarakstiem un iespēju paātrināt un paplašināt šādas atcelšanas darbības jomu. Asociācijas nolīguma 48. pants paredz, ka, pirms starp Pusēm tiek piemēroti antidempinga pasākumi, ir jāņem vērā sabiedrības intereses.

| (5) | Kopš 2022. gada 24. februāra īstenotā neprovocētā un nepamatotā Krievijas kara agresija pret Ukrainu ir būtiski negatīvi ietekmējusi Ukrainas spēju tirgoties ar pārējo pasauli, gan tāpēc, ka ir iznīcināta ražošanas jauda, gan arī tāpēc, ka ievērojama daļa transportlīdzekļu nav pieejama, jo ir slēgta piekļuve Melnajai jūrai. Šādos ārkārtas apstākļos un lai mazinātu Krievijas kara agresijas pret Ukrainu radīto negatīvo ekonomisko ietekmi, ir nepieciešams paātrināt ciešāku ekonomisko attiecību veidošanu starp Savienību un Ukrainu, lai ātri sniegtu atbalstu Ukrainas iestādēm un iedzīvotājiem. Tādēļ ir nepieciešami un lietderīgi stimulēt tirdzniecības plūsmas un muitas nodokļu tirdzniecībai starp Savienību un Ukrainu atcelšanas paātrināšanas nolūkā piešķirt visiem ražojumiem koncesijas tirdzniecības liberalizācijas pasākumu veidā. |
| --- | --- |

(5)

Kopš 2022. gada 24. februāra īstenotā neprovocētā un nepamatotā Krievijas kara agresija pret Ukrainu ir būtiski negatīvi ietekmējusi Ukrainas spēju tirgoties ar pārējo pasauli, gan tāpēc, ka ir iznīcināta ražošanas jauda, gan arī tāpēc, ka ievērojama daļa transportlīdzekļu nav pieejama, jo ir slēgta piekļuve Melnajai jūrai. Šādos ārkārtas apstākļos un lai mazinātu Krievijas kara agresijas pret Ukrainu radīto negatīvo ekonomisko ietekmi, ir nepieciešams paātrināt ciešāku ekonomisko attiecību veidošanu starp Savienību un Ukrainu, lai ātri sniegtu atbalstu Ukrainas iestādēm un iedzīvotājiem. Tādēļ ir nepieciešami un lietderīgi stimulēt tirdzniecības plūsmas un muitas nodokļu tirdzniecībai starp Savienību un Ukrainu atcelšanas paātrināšanas nolūkā piešķirt visiem ražojumiem koncesijas tirdzniecības liberalizācijas pasākumu veidā.

| (6) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. panta 3. punktu Savienībai ir jānodrošina konsekvence savas ārējās darbības dažādās jomās. Atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. panta 1. punktam kopējā tirdzniecības politika ir jāīsteno, ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. panta 3. punktu Savienībai ir jānodrošina konsekvence savas ārējās darbības dažādās jomās. Atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. panta 1. punktam kopējā tirdzniecības politika ir jāīsteno, ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus.

| (7) | Ar šo regulu noteiktajiem tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem vajadzētu būt šādiem: i) ievedmuitas nodokļu pilnīga apturēšana (“preferenciāli muitas nodokļi”) rūpniecības preču importam no Ukrainas; ii) ievešanas cenu sistēmas piemērošanas augļiem un dārzeņiem apturēšana; iii) tarifa likmes kvotu apturēšana un ievedmuitas nodokļu pilnīga apturēšana; iv) atkāpjoties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (4) 14. panta 1. punkta pirmās daļas, antidempinga maksājumi par šīs regulas piemērošanas laikā veiktu Ukrainas izcelsmes importu nebūtu jāiekasē nevienā brīdī, pat ne pēc šīs regulas termiņa beigām; un v) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/478 (5) piemērošanas pagaidu apturēšana. Ar minētajiem pasākumiem Savienība uz laiku sniegs pienācīgu ekonomisko un finansiālo atbalstu Ukrainai un skartajiem ekonomikas dalībniekiem. |
| --- | --- |

(7)

Ar šo regulu noteiktajiem tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem vajadzētu būt šādiem: i) ievedmuitas nodokļu pilnīga apturēšana (“preferenciāli muitas nodokļi”) rūpniecības preču importam no Ukrainas; ii) ievešanas cenu sistēmas piemērošanas augļiem un dārzeņiem apturēšana; iii) tarifa likmes kvotu apturēšana un ievedmuitas nodokļu pilnīga apturēšana; iv) atkāpjoties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (4) 14. panta 1. punkta pirmās daļas, antidempinga maksājumi par šīs regulas piemērošanas laikā veiktu Ukrainas izcelsmes importu nebūtu jāiekasē nevienā brīdī, pat ne pēc šīs regulas termiņa beigām; un v) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/478 (5) piemērošanas pagaidu apturēšana. Ar minētajiem pasākumiem Savienība uz laiku sniegs pienācīgu ekonomisko un finansiālo atbalstu Ukrainai un skartajiem ekonomikas dalībniekiem.

| (8) | Lai novērstu krāpšanu, šajā regulā paredzētie preferenciāli režīmi būtu jāpiemēro ar nosacījumu, ka Ukraina ievēro visus attiecīgos nosacījumus Asociācijas nolīgumā paredzēto priekšrocību saņemšanai, tai skaitā attiecīgo ražojumu izcelsmei piemērojamos noteikumus un ar tiem saistītās procedūras, kā arī ar nosacījumu, ka Ukraina iesaistās ciešā administratīvā sadarbībā ar Savienību, kā paredzēts Asociācijas nolīgumā. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērstu krāpšanu, šajā regulā paredzētie preferenciāli režīmi būtu jāpiemēro ar nosacījumu, ka Ukraina ievēro visus attiecīgos nosacījumus Asociācijas nolīgumā paredzēto priekšrocību saņemšanai, tai skaitā attiecīgo ražojumu izcelsmei piemērojamos noteikumus un ar tiem saistītās procedūras, kā arī ar nosacījumu, ka Ukraina iesaistās ciešā administratīvā sadarbībā ar Savienību, kā paredzēts Asociācijas nolīgumā.

| (9) | Ukrainai vajadzētu atturēties ieviest jaunus nodokļus vai maksājumus ar līdzvērtīgu ietekmi un jaunus kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi, kā arī tai vajadzētu atturēties palielināt pašreizējos nodokļus vai maksājumus vai atturēties ieviest jebkādus citus ierobežojumus tirdzniecībai ar Savienību, ja vien tas nav skaidri pamatojams kara apstākļu dēļ. Komisijai vajadzētu būt pilnvarām gadījumā, kad Ukraina neizpilda kādu no minētajiem nosacījumiem, uz laiku pilnībā vai daļēji apturēt ar šo regulu izveidotos preferenciālus režīmus. |
| --- | --- |

(9)

Ukrainai vajadzētu atturēties ieviest jaunus nodokļus vai maksājumus ar līdzvērtīgu ietekmi un jaunus kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi, kā arī tai vajadzētu atturēties palielināt pašreizējos nodokļus vai maksājumus vai atturēties ieviest jebkādus citus ierobežojumus tirdzniecībai ar Savienību, ja vien tas nav skaidri pamatojams kara apstākļu dēļ. Komisijai vajadzētu būt pilnvarām gadījumā, kad Ukraina neizpilda kādu no minētajiem nosacījumiem, uz laiku pilnībā vai daļēji apturēt ar šo regulu izveidotos preferenciālus režīmus.

| (10) | Asociācijas nolīguma 2. pants cita starpā paredz, ka demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā arī cīņa pret masu iznīcināšanas ieroču un ar tiem saistītu materiālu izplatīšanu un to piegādes līdzekļiem ir būtiskas Asociācijas nolīguma sastāvdaļas. Turklāt Asociācijas nolīguma 3. pantā ir noteikts, ka tiesiskums, laba pārvaldība, cīņa pret korupciju, cīņa pret starptautiska mēroga organizētās noziedzības un terorisma dažādām izpausmēm, ilgtspējīgas izaugsmes sekmēšana un efektīvas daudzpusējās attiecības ir īpaši svarīgi faktori, kas veicina Pušu attiecības. Ir lietderīgi, tāpat kā saskaņā ar citiem Savienības noslēgtajiem asociācijas nolīgumiem, ieviest iespēju uz laiku apturēt ar šo regulu izveidotos preferenciālus režīmus gadījumā, ja Ukraina neievēro Asociācijas nolīguma vispārējos principus. |
| --- | --- |

(10)

Asociācijas nolīguma 2. pants cita starpā paredz, ka demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā arī cīņa pret masu iznīcināšanas ieroču un ar tiem saistītu materiālu izplatīšanu un to piegādes līdzekļiem ir būtiskas Asociācijas nolīguma sastāvdaļas. Turklāt Asociācijas nolīguma 3. pantā ir noteikts, ka tiesiskums, laba pārvaldība, cīņa pret korupciju, cīņa pret starptautiska mēroga organizētās noziedzības un terorisma dažādām izpausmēm, ilgtspējīgas izaugsmes sekmēšana un efektīvas daudzpusējās attiecības ir īpaši svarīgi faktori, kas veicina Pušu attiecības. Ir lietderīgi, tāpat kā saskaņā ar citiem Savienības noslēgtajiem asociācijas nolīgumiem, ieviest iespēju uz laiku apturēt ar šo regulu izveidotos preferenciālus režīmus gadījumā, ja Ukraina neievēro Asociācijas nolīguma vispārējos principus.

| (11) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai uz laiku apturēt preferenciālus režīmus un ieviest korektīvus pasākumus, kā minēts šīs regulas 3. un 4. pantā, gadījumos, kad saskaņā ar šo regulu veikts imports būtiski ietekmē vai var ietekmēt Savienības ražotājus, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai uz laiku apturēt preferenciālus režīmus un ieviest korektīvus pasākumus, kā minēts šīs regulas 3. un 4. pantā, gadījumos, kad saskaņā ar šo regulu veikts imports būtiski ietekmē vai var ietekmēt Savienības ražotājus, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6).

| (12) | Ir jāparedz iespēja, pamatojoties uz Komisijas veiktu izmeklēšanu, no jauna ieviest saskaņā ar Asociācijas nolīgumu parasti piemērojamus muitas nodokļus jebkuru tādu ražojumu importam, kuri ietilpst šīs regulas piemērošanas jomā un rada vai draud radīt nopietnas grūtības Savienības ražotājiem, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus. |
| --- | --- |

(12)

Ir jāparedz iespēja, pamatojoties uz Komisijas veiktu izmeklēšanu, no jauna ieviest saskaņā ar Asociācijas nolīgumu parasti piemērojamus muitas nodokļus jebkuru tādu ražojumu importam, kuri ietilpst šīs regulas piemērošanas jomā un rada vai draud radīt nopietnas grūtības Savienības ražotājiem, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus.

| (13) | Komisijas gada ziņojumā par to, kā tiek īstenota padziļinātā un visaptverošā brīvās tirdzniecības zona, kas ir Asociācijas nolīguma sastāvdaļa, būtu jāiekļauj rūpīgs šajā regulā noteikto tirdzniecības liberalizācijas pasākumu īstenošanas novērtējums. |
| --- | --- |

(13)

Komisijas gada ziņojumā par to, kā tiek īstenota padziļinātā un visaptverošā brīvās tirdzniecības zona, kas ir Asociācijas nolīguma sastāvdaļa, būtu jāiekļauj rūpīgs šajā regulā noteikto tirdzniecības liberalizācijas pasākumu īstenošanas novērtējums.

| (14) | Ņemot vērā steidzamību, kas saistīta ar Krievijas kara agresijas pret Ukrainu izraisīto situāciju, tiek uzskatīts par lietderīgu piemērot izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas paredzēts LES, LESD un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā steidzamību, kas saistīta ar Krievijas kara agresijas pret Ukrainu izraisīto situāciju, tiek uzskatīts par lietderīgu piemērot izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas paredzēts LES, LESD un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

| (15) | Ņemot vērā ārkārtas situāciju Ukrainā, šajā regulā būtu jānosaka atbilstošs pārejas noteikums un tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā ārkārtas situāciju Ukrainā, šajā regulā būtu jānosaka atbilstošs pārejas noteikums un tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Tirdzniecības liberalizācijas pasākumi

1.   Tiek ieviesti šādi preferenciāli režīmi:

| a) | Preferenciālie muitas nodokļi par konkrētu Ukrainas izcelsmes rūpniecības preču importu Savienībā, kurām saskaņā ar Asociācijas nolīguma I pielikuma A daļu septiņu gadu laikā pakāpeniski ir jāsamazina nodokļi, ir nulle; |
| --- | --- |

a)

Preferenciālie muitas nodokļi par konkrētu Ukrainas izcelsmes rūpniecības preču importu Savienībā, kurām saskaņā ar Asociācijas nolīguma I pielikuma A daļu septiņu gadu laikā pakāpeniski ir jāsamazina nodokļi, ir nulle;

| b) | Ievešanas cenu sistēmas piemērošanu aptur attiecībā uz ražojumiem, kuriem tā tiek piemērota, kā norādīts Asociācijas nolīguma I pielikuma A daļā. Minēto ražojumu importam nepiemēro muitas nodokļus; |
| --- | --- |

b)

Ievešanas cenu sistēmas piemērošanu aptur attiecībā uz ražojumiem, kuriem tā tiek piemērota, kā norādīts Asociācijas nolīguma I pielikuma A daļā. Minēto ražojumu importam nepiemēro muitas nodokļus;

| c) | Aptur visas Asociācijas nolīguma I pielikuma A daļā noteiktās tarifu likmes kvotas, un ražojumus, uz kuriem attiecas šīs kvotas, no Ukrainas Savienībā ļauj ievest bez muitas nodokļu piemērošanas. |
| --- | --- |

c)

Aptur visas Asociācijas nolīguma I pielikuma A daļā noteiktās tarifu likmes kvotas, un ražojumus, uz kuriem attiecas šīs kvotas, no Ukrainas Savienībā ļauj ievest bez muitas nodokļu piemērošanas.

2.   Atkāpjoties no Regulas (ES) 2016/1036 14. panta 1. punkta pirmās daļas, antidempinga maksājumus par šīs regulas piemērošanas laikā veiktu Ukrainas izcelsmes importu neiekasē nevienā brīdī, pat ne pēc šīs regulas termiņa beigām.

3.   Uz laiku aptur Regulas (ES) 2015/478 piemērošanu Ukrainas izcelsmes importam.

2. pants

Nosacījumi preferenciālu režīmu piešķiršanai

Preferenciālus režīmus, kas noteikti 1. panta 1. punkta a), b), un c) apakšpunktā, piešķir ar šādiem nosacījumiem:

| a) | atbilstība Asociācijas nolīgumā noteiktajiem ražojumu izcelsmes noteikumiem un ar tiem saistītajām procedūrām; |
| --- | --- |

a)

atbilstība Asociācijas nolīgumā noteiktajiem ražojumu izcelsmes noteikumiem un ar tiem saistītajām procedūrām;

| b) | Ukraina atturas ieviest jaunus nodokļus vai maksājumus ar līdzvērtīgu ietekmi un jaunus kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi attiecībā uz importu, kura izcelsme ir Savienībā, kā arī palielināt pašreizējos nodokļus vai maksājumus un ieviest jebkādus citus ierobežojumus, ieskaitot diskriminējošus iekšējus administratīvus pasākumus, ja vien tas nav skaidri pamatojams kara apstākļu dēļ; un |
| --- | --- |

b)

Ukraina atturas ieviest jaunus nodokļus vai maksājumus ar līdzvērtīgu ietekmi un jaunus kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi attiecībā uz importu, kura izcelsme ir Savienībā, kā arī palielināt pašreizējos nodokļus vai maksājumus un ieviest jebkādus citus ierobežojumus, ieskaitot diskriminējošus iekšējus administratīvus pasākumus, ja vien tas nav skaidri pamatojams kara apstākļu dēļ; un

| c) | Ukraina ievēro demokrātijas principus, cilvēktiesības un pamatbrīvības, un tiesiskuma principu, kā arī īsteno pastāvīgus un konsekventus centienus korupcijas un nelikumīgu darbību apkarošanai, kā paredzēts Asociācijas nolīguma 2., 3. un 22. pantā. |
| --- | --- |

c)

Ukraina ievēro demokrātijas principus, cilvēktiesības un pamatbrīvības, un tiesiskuma principu, kā arī īsteno pastāvīgus un konsekventus centienus korupcijas un nelikumīgu darbību apkarošanai, kā paredzēts Asociācijas nolīguma 2., 3. un 22. pantā.

3. pants

Pagaidu apturēšana

1.   Ja Komisija uzskata, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka Ukraina neievēro šīs regulas 2. pantā izklāstītos nosacījumus, tā var ar īstenošanas aktu pilnībā vai daļēji apturēt 1. panta 1. punkta a), b), un c) apakšpunktā noteiktos preferenciālus režīmus. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 5. panta 2. punktā.

2.   Ja dalībvalsts pieprasa Komisijai apturēt kādu no preferenciāliem režīmiem, jo Ukraina nav ievērojusi 2. panta b) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus, Komisija četru mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas iesniedz pamatotu atzinumu par to, vai apgalvojums, ka Ukraina neievēro nosacījumus, ir pamatots. Ja Komisija secina, ka apgalvojums ir pamatots, tā sāk šā panta 1. punktā minēto procedūru.

4. pants

Drošības klauzula

1.   Ja Ukrainas izcelsmes ražojumu importē saskaņā ar noteikumiem, kas Savienības ražotājiem, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus, rada vai draud radīt nopietnas grūtības, minētā ražojuma importam jebkurā brīdī var no jauna ieviest muitas nodokļus, kas tam parasti būtu piemērojami saskaņā ar Asociācijas nolīgumu.

2.   Komisija cieši uzrauga šīs regulas ietekmi, cita starpā attiecībā uz cenām Savienības tirgū, ņemot vērā informāciju par to ražojumu eksportu, importu un ražošanu Savienībā, uz kuriem attiecas šajā regulā noteiktie tirdzniecības liberalizācijas pasākumi.

3.   Komisija pieņem lēmumu par izmeklēšanas sākšanu saprātīgā termiņā:

| a) | pēc dalībvalsts pieprasījuma; |
| --- | --- |

a)

pēc dalībvalsts pieprasījuma;

| b) | pēc tādas juridiskas personas vai apvienības, kas nav juridiska persona, pieprasījuma, kura rīkojas Savienības ražošanas nozares vārdā, proti, visu vai lielākās daļas tādu Savienības ražotāju vārdā, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus; vai |
| --- | --- |

b)

pēc tādas juridiskas personas vai apvienības, kas nav juridiska persona, pieprasījuma, kura rīkojas Savienības ražošanas nozares vārdā, proti, visu vai lielākās daļas tādu Savienības ražotāju vārdā, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus; vai

| c) | pēc savas iniciatīvas, ja Komisijai ir skaidrs, ka pastāv pietiekami pirmšķietami pierādījumi par nopietnām grūtībām Savienības ražotājiem, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus, kā minēts 1. punktā. |
| --- | --- |

c)

pēc savas iniciatīvas, ja Komisijai ir skaidrs, ka pastāv pietiekami pirmšķietami pierādījumi par nopietnām grūtībām Savienības ražotājiem, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus, kā minēts 1. punktā.

“Lielākā daļa Savienības ražotāju, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus” – šā punkta nolūkiem nozīmē Savienības ražotājus, kuru kopējā saražotā produkcija veido vairāk nekā 50 % no saražoto līdzīgo vai tieši konkurējošo ražojumu Savienības produkcijas kopējā apjoma, ko saražojusi tā Savienības ražošanas nozares daļa, kura ir vai nu atbalstījusi pieprasījumu, vai to noraidījusi, un kura veido ne mazāk kā 25 % no līdzīgo vai tieši konkurējošo ražojumu kopējās produkcijas, ko saražojusi Savienības ražošanas nozare.

4.   Ja Komisija nolemj sākt izmeklēšanu, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, kurā tā paziņo par izmeklēšanas sākšanu. Paziņojumā sniedz saņemtās informācijas kopsavilkumu un norāda, ka jebkāda svarīga informācija būtu jānosūta Komisijai. Tajā norāda termiņu, kurā ieinteresētās personas rakstiski var paust savu viedokli. Šāds termiņš nepārsniedz četrus mēnešus no paziņojuma publicēšanas dienas.

5.   Komisija vāc visu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu, un tā iegūto informāciju var pārbaudīt, sazinoties ar Ukrainu vai jebkuru citu atbilstīgu avotu. Komisijai var palīdzēt tās dalībvalsts amatpersonas, kuras teritorijā notiek šāda pārbaude, ja attiecīgā dalībvalsts pieprasa, lai minētās amatpersonas sniegtu šādu palīdzību.

6.   Pārbaudot, vai Savienības ražotājiem, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus, pastāv nopietnas grūtības, kā minēts 1. punktā, Komisija attiecībā uz Savienības ražotājiem, ja attiecīgā informācija ir pieejama, cita starpā ņem vērā šādus faktorus:

| — | tirgus daļa, |
| --- | --- |

—

tirgus daļa,

| — | ražošana, |
| --- | --- |

—

ražošana,

| — | krājumi, |
| --- | --- |

—

krājumi,

| — | ražošanas jauda, |
| --- | --- |

—

ražošanas jauda,

| — | jaudas izmantojums, |
| --- | --- |

—

jaudas izmantojums,

| — | nodarbinātība, |
| --- | --- |

—

nodarbinātība,

| — | imports, |
| --- | --- |

—

imports,

| — | cenas. |
| --- | --- |

—

cenas.

7.   Izmeklēšanu pabeidz sešu mēnešu laikā no šā panta 4. punktā minētā paziņojuma publicēšanas. Ārkārtas apstākļos Komisija ar īstenošanas aktu, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, var pagarināt minēto termiņu.

8.   Trīs mēnešu laikā no izmeklēšanas pabeigšanas Komisija saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 5. panta 2. punktā, ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par to, vai no jauna būtu jāievieš muitas nodokļi, kas parasti būtu piemērojami saskaņā Asociācijas nolīgumu. Minētais īstenošanas akts stājas spēkā viena mēneša laikā pēc tā publicēšanas.

Muitas nodokļus, kas parasti būtu piemērojami saskaņā ar Asociācijas nolīgumu, no jauna var ieviest uz tik ilgu laiku, cik nepieciešams, lai novērstu Savienības ražotāju ekonomiskā vai finanšu stāvokļa pasliktināšanos, vai uz laiku, kamēr pastāv šādas pasliktināšanās risks. Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka šā panta 1. punktā minētie nosacījumi nav ievēroti, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko izbeidz izmeklēšanu un procedūru. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 5. panta 2. punktā.

9.   Ja ārkārtas apstākļi prasa tūlītēju rīcību un izmeklēšana tāpēc nav iespējama, Komisija, iepriekš informējot 5. panta 1. punktā minēto Muitas kodeksa komiteju, var veikt visus vajadzīgos preventīvos pasākumus.

5. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (7) 285. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

6. pants

Tirdzniecības liberalizācijas pasākumu īstenošanas novērtējums

Komisijas gada ziņojumā par padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas īstenošanu iekļauj šajā regulā noteikto tirdzniecības liberalizācijas pasākumu īstenošanas rūpīgu novērtējumu un, ciktāl tas ir piemēroti, iekļauj novērtējumu par minēto pasākumu sociālo ietekmi Ukrainā un Savienībā. Komisijas tīmekļa vietnē dara pieejamu informāciju par ražojumu importu, kas veikts saskaņā ar 1. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

7. pants

Pārejas noteikumi

Preferenciālus režīmus, kas minēti 1. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, piemēro ražojumiem, kuri 2022. gada 4. jūnijā atrodas vai nu tranzītā no Ukrainas uz Savienību, vai Savienības muitas kontrolē, ar noteikumu, ka sešu mēnešu laikā no minētās dienas Savienības atbildīgajiem muitas dienestiem ir iesniegts attiecīgs pieprasījums.

8. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Šo regulu piemēro līdz 2023. gada 5. jūnijam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 30. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 24. maija lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums 2014/668/ES (2014. gada 23. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz nolīguma III sadaļu (izņemot noteikumus par attieksmi pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kas kā darba ņēmēji likumīgi nodarbināti otras puses teritorijā) un IV, V, VI un VII sadaļu, kā arī saistītajiem pielikumiem un protokoliem (OV L 278, 20.9.2014., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/478 (2015. gada 11. marts) par kopīgiem importa noteikumiem (OV L 83, 27.3.2015., 16. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

7

---

LĒMUMI

| 3.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/109

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/871

(2022. gada 30. maijs),

ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK attiecībā uz tā piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Lēmums 2003/17/EK (3) paredz, ka, ievērojot noteiktus nosacījumus, lauka apskates, ko minētā lēmuma I pielikumā norādītajās trešās valstīs veic noteiktiem sēklu ražošanai paredzētiem augiem, uzskata par līdzvērtīgām tām lauka apskatēm, ko veic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Tas arī paredz, ka noteiktos apstākļos dažas minētajās trešās valstīs ražotas noteiktu sugu augu sēklas ir uzskatāmas par līdzvērtīgām sēklām, kas ražotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Lēmums 2003/17/EK (3) paredz, ka, ievērojot noteiktus nosacījumus, lauka apskates, ko minētā lēmuma I pielikumā norādītajās trešās valstīs veic noteiktiem sēklu ražošanai paredzētiem augiem, uzskata par līdzvērtīgām tām lauka apskatēm, ko veic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Tas arī paredz, ka noteiktos apstākļos dažas minētajās trešās valstīs ražotas noteiktu sugu augu sēklas ir uzskatāmas par līdzvērtīgām sēklām, kas ražotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

| (2) | Attiecībā uz šīm trešām valstīm līdzvērtība ir atzīta, pamatojoties uz daudzpusēju starptautiskās sēklu tirdzniecības sistēmu, proti, saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) sēklu sertifikācijas shēmām tirdzniecībā pārvietotām sēklām un Starptautiskās sēklu pārbaudes asociācijas (ISTA) metodēm vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar Oficiālo sēklu analītiķu asociācijas noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi ISTA metodēm. Komisija ir novērtējusi tiesību aktus un dažās no minētajām trešām valstīm veikusi revīzijas, lai – pirms pirmoreiz atzīt līdzvērtību – pārbaudītu, vai tās atbilst Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām. Ikgadēja testēšana un ziņošana ESAO sistēmā, regulāras atkārtotas laboratoriju revīzijas ISTA akreditācijas vajadzībām, kā arī Savienības tiesību aktu sakarā veiktas oficiālas apskates liecina, ka šajās trešās valstīs veiktās lauka apskates joprojām nodrošina dalībvalstu veiktajām lauka apskatēm līdzvērtīgas garantijas un ka šajās trešās valstīs ražotās un sertificētās sēklas joprojām sniedz tādas pašas garantijas kā sēklas, kas ražotas un sertificētas dalībvalstīs. Tāpēc minētās lauka apskates un sēklas arī turpmāk būtu jāuzskata par Savienības lauka apskatēm un sēklām līdzvērtīgām. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz šīm trešām valstīm līdzvērtība ir atzīta, pamatojoties uz daudzpusēju starptautiskās sēklu tirdzniecības sistēmu, proti, saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) sēklu sertifikācijas shēmām tirdzniecībā pārvietotām sēklām un Starptautiskās sēklu pārbaudes asociācijas (ISTA) metodēm vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar Oficiālo sēklu analītiķu asociācijas noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi ISTA metodēm. Komisija ir novērtējusi tiesību aktus un dažās no minētajām trešām valstīm veikusi revīzijas, lai – pirms pirmoreiz atzīt līdzvērtību – pārbaudītu, vai tās atbilst Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām. Ikgadēja testēšana un ziņošana ESAO sistēmā, regulāras atkārtotas laboratoriju revīzijas ISTA akreditācijas vajadzībām, kā arī Savienības tiesību aktu sakarā veiktas oficiālas apskates liecina, ka šajās trešās valstīs veiktās lauka apskates joprojām nodrošina dalībvalstu veiktajām lauka apskatēm līdzvērtīgas garantijas un ka šajās trešās valstīs ražotās un sertificētās sēklas joprojām sniedz tādas pašas garantijas kā sēklas, kas ražotas un sertificētas dalībvalstīs. Tāpēc minētās lauka apskates un sēklas arī turpmāk būtu jāuzskata par Savienības lauka apskatēm un sēklām līdzvērtīgām.

| (3) | 2016. gadā Bolīvija Komisijai iesniedza pieprasījumu atzīt par līdzvērtīgu tās lauka apskašu sistēmu, kuras priekšmets ir tādi sēklu ražošanai paredzēti kultūraugi un tādas Sorghum spp. (sorgo), Zea mays (kukurūzas) un Helianthus annuus (saulespuķu) sēklas, kas ražotas un sertificētas Bolīvijā. |
| --- | --- |

(3)

2016. gadā Bolīvija Komisijai iesniedza pieprasījumu atzīt par līdzvērtīgu tās lauka apskašu sistēmu, kuras priekšmets ir tādi sēklu ražošanai paredzēti kultūraugi un tādas Sorghum spp. (sorgo), Zea mays (kukurūzas) un Helianthus annuus (saulespuķu) sēklas, kas ražotas un sertificētas Bolīvijā.

| (4) | Komisija novērtēja attiecīgos Bolīvijas tiesību aktus, 2018. gadā veica revīziju par Bolīvijas sēklu ražošanas un sorgo, kukurūzas un saulespuķu oficiālās kontroles sistēmu un to atbilstību Savienības prasībām, un publicēja revīzijas konstatējumus ziņojumā “Galīgais ziņojums par revīziju, kas Bolīvijas Daudznāciju Valstī no 2018. gada 14. marta līdz 2018. gada 22. martam veikta, lai novērtētu sēklu oficiālo kontroļu un sertifikācijas sistēmu un to līdzvērtību Eiropas Savienības prasībām”. |
| --- | --- |

(4)

Komisija novērtēja attiecīgos Bolīvijas tiesību aktus, 2018. gadā veica revīziju par Bolīvijas sēklu ražošanas un sorgo, kukurūzas un saulespuķu oficiālās kontroles sistēmu un to atbilstību Savienības prasībām, un publicēja revīzijas konstatējumus ziņojumā “Galīgais ziņojums par revīziju, kas Bolīvijas Daudznāciju Valstī no 2018. gada 14. marta līdz 2018. gada 22. martam veikta, lai novērtētu sēklu oficiālo kontroļu un sertifikācijas sistēmu un to līdzvērtību Eiropas Savienības prasībām”.

| (5) | Minētā revīzija parādīja, ka sēklu ražošanas un sertifikācijas sistēma Bolīvijā ir organizēta labi. Komisija konstatēja dažas nepilnības un sniedza Bolīvijai ieteikumus. Tā kā Bolīvija minētos trūkumus līdz 2018. gada 30. novembrim novērsa, tā atbilst Lēmuma 2003/17/EK II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un Padomes Direktīvās 66/402/EEK (4) un 2002/57/EK (5) noteiktajām attiecīgajām prasībām. |
| --- | --- |

(5)

Minētā revīzija parādīja, ka sēklu ražošanas un sertifikācijas sistēma Bolīvijā ir organizēta labi. Komisija konstatēja dažas nepilnības un sniedza Bolīvijai ieteikumus. Tā kā Bolīvija minētos trūkumus līdz 2018. gada 30. novembrim novērsa, tā atbilst Lēmuma 2003/17/EK II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un Padomes Direktīvās 66/402/EEK (4) un 2002/57/EK (5) noteiktajām attiecīgajām prasībām.

| (6) | Tādēļ ir lietderīgi atzīt par līdzvērtīgām lauka apskates, kas Bolīvijā veiktas attiecībā uz tādiem sēklu ražošanai paredzētiem kultūraugiem kā sorgo, kukurūza un saulespuķes un attiecībā uz Bolīvijā ražotām sorgo, kukurūzas un saulespuķu sēklām un ko ir oficiāli sertificējušas tās iestādes. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ ir lietderīgi atzīt par līdzvērtīgām lauka apskates, kas Bolīvijā veiktas attiecībā uz tādiem sēklu ražošanai paredzētiem kultūraugiem kā sorgo, kukurūza un saulespuķes un attiecībā uz Bolīvijā ražotām sorgo, kukurūzas un saulespuķu sēklām un ko ir oficiāli sertificējušas tās iestādes.

| (7) | Ņemot vērā to, ka Lēmuma 2003/17/EK darbības termiņš beigsies 2022. gada 31. decembrī, laikposms, uz kādu saskaņā ar minēto lēmumu ir atzīta līdzvērtība, būtu jāpagarina, lai nekādi nepieļautu risku, ka varētu tikt traucēts sēklu imports Savienībā. Ņemot vērā ieguldījumu un laiku, kas vajadzīgs saskaņā ar Savienības tiesību aktiem sertificētu sēklu ražošanai, minēto laikposmu ir lietderīgi pagarināt par septiņiem gadiem. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā to, ka Lēmuma 2003/17/EK darbības termiņš beigsies 2022. gada 31. decembrī, laikposms, uz kādu saskaņā ar minēto lēmumu ir atzīta līdzvērtība, būtu jāpagarina, lai nekādi nepieļautu risku, ka varētu tikt traucēts sēklu imports Savienībā. Ņemot vērā ieguldījumu un laiku, kas vajadzīgs saskaņā ar Savienības tiesību aktiem sertificētu sēklu ražošanai, minēto laikposmu ir lietderīgi pagarināt par septiņiem gadiem.

| (8) | Tāpēc Lēmums 2003/17/EK būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Lēmums 2003/17/EK būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi Lēmumā 2003/17/EK

Lēmumu 2003/17/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 6. pantā datumu “2022. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2029. gada 31. decembrim”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 6. pantā datumu “2022. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2029. gada 31. decembrim”;

| 2) | tabulu I pielikumā groza šādi:






  a) | starp rindām “AU” un “BR” iekļauj šādu rindu:







  “BO | Ministry of Rural Development and Land |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolivia |
| Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ |

2)

tabulu I pielikumā groza šādi:

a)

starp rindām “AU” un “BR” iekļauj šādu rindu:

“BO

Ministry of Rural Development and Land

Bolivia

Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ

Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno

LA PAZ

66/402/EEK – tikai attiecībā uz Zea mays un Sorghum spp.;

Zea mays

Sorghum

2002/57/EK – tikai attiecībā uz Helianthus annuus”;

Helianthus annuus

| b) | tabulas (
  1
  ) zemsvītras piezīmē starp “AU – Austrālija,” un “BR – Brazīlija” iekļauj šādu tekstu: | “BO – Bolīvija,”. |
| --- | --- | --- |

b)

tabulas (
  1
  ) zemsvītras piezīmē starp “AU – Austrālija,” un “BR – Brazīlija” iekļauj šādu tekstu:

1

“BO – Bolīvija,”.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 30. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  
  2022. gada 23. marta atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 16. maija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Padomes Lēmums 2003/17/EK (2002. gada 16. decembris) par tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz sēklu ražošanai paredzētiem augiem trešās valstīs un par trešās valstīs ražotu sēklu līdzvērtīgumu (OV L 8, 14.1.2003., 10. lpp.).

3

(4)  Padomes Direktīva 66/402/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par graudaugu sēklu tirdzniecību (OV P 125, 11.7.1966., 2309. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2002/57/EK (2002. gada 13. jūnijs) par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp.).

5

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 3.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/112

---

Informācija par to, ka stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem

Tā kā 2022. gada 3. maijā ir pabeigta procedūra, kas paredzēta 2. panta 2. punktā Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem, nolīgums stāsies spēkā 2022. gada 1. jūlijā.

---

REGULAS

| 3.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/113 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/113

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/872

(2022. gada 1. jūnijs),

ar ko attiecībā uz izmaiņām mērķa “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” darbības programmu paraugā un mērķa “Eiropas teritoriālā sadarbība” sadarbības programmu paraugā attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 288/2014

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1), un jo īpaši tās 96. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1299/2013 (2013. gada 17. decembris) par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (2), un jo īpaši tās 8. panta 11. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Strukturālo un investīciju fondu koordinācijas komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 288/2014 (3) ir sniegti mērķa “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un mērķa “Eiropas teritoriālā sadarbība” darbības programmu paraugi. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 288/2014 (3) ir sniegti mērķa “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un mērķa “Eiropas teritoriālā sadarbība” darbības programmu paraugi.

| (2) | Tā kā izņēmuma kārtā pagarināta iespēja uz laiku piemērot 100 % līdzfinansējuma likmi arī izdevumiem, kas deklarēti maksājumu pieteikumos grāmatvedības gadā, kurš sākas 2021. gada 1. jūlijā un beidzas 2022. gada 30. jūnijā, vienam vai vairākiem prioritārajiem virzieniem programmā, ko atbalsta no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) vai Kohēzijas fonda saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 25.a panta 1.a punktu, kas ieviests ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/562 (4), būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 288/2014 I pielikumā izklāstītie mērķa “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un mērķa “Eiropas teritoriālās sadarbības” darbības programmu paraugi, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 288/2014 II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā izņēmuma kārtā pagarināta iespēja uz laiku piemērot 100 % līdzfinansējuma likmi arī izdevumiem, kas deklarēti maksājumu pieteikumos grāmatvedības gadā, kurš sākas 2021. gada 1. jūlijā un beidzas 2022. gada 30. jūnijā, vienam vai vairākiem prioritārajiem virzieniem programmā, ko atbalsta no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) vai Kohēzijas fonda saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 25.a panta 1.a punktu, kas ieviests ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/562 (4), būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 288/2014 I pielikumā izklāstītie mērķa “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un mērķa “Eiropas teritoriālās sadarbības” darbības programmu paraugi, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 288/2014 II pielikumā.

| (3) | Ar Regulu (ES) 2022/562 tika ieviesta arī iespēja, ka darbības, ar kurām risina Krievijas militārās agresijas radītās migrācijas problēmas, varētu finansēt vai nu no ERAF, vai no ESF, pamatojoties uz noteikumiem, kas piemērojami otram fondam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punktu, ja šādas darbības ir daļa no īpaša prioritārā virziena. Tāpēc šī jaunā iespēja būtu jāatspoguļo mērķa “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” darbības programmu paraugā, kas noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 288/2014 I pielikumā. Jo īpaši būtu skaidri jāizvēlas fonds, kas atbalsta šādas darbības, kuras veicina otra fonda investīciju prioritātes, neatkarīgi no tā, vai konkrētais prioritārais virziens attiecas uz ERAF, ESF vai abiem. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (ES) 2022/562 tika ieviesta arī iespēja, ka darbības, ar kurām risina Krievijas militārās agresijas radītās migrācijas problēmas, varētu finansēt vai nu no ERAF, vai no ESF, pamatojoties uz noteikumiem, kas piemērojami otram fondam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punktu, ja šādas darbības ir daļa no īpaša prioritārā virziena. Tāpēc šī jaunā iespēja būtu jāatspoguļo mērķa “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” darbības programmu paraugā, kas noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 288/2014 I pielikumā. Jo īpaši būtu skaidri jāizvēlas fonds, kas atbalsta šādas darbības, kuras veicina otra fonda investīciju prioritātes, neatkarīgi no tā, vai konkrētais prioritārais virziens attiecas uz ERAF, ESF vai abiem.

| (4) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 288/2014 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 288/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(5)

Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 288/2014 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu.

2.   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 288/2014 II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

1

(2)  
  OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 288/2014 (2014. gada 25. februāris), ar kuru paredz noteikumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, attiecībā uz darbības programmu paraugu atbilstīgi mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” attiecībā uz sadarbības programmu paraugu atbilstīgi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (OV L 87, 22.3.2014., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/562 (2022. gada 6. aprīlis), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (OV L 109, 8.4.2022., 1. lpp.).

4

CARE

---

I PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Darbības programmu paraugs atbilstīgi mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”

| CCI | <0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1) |
| --- | --- |
| Nosaukums | <0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME > |
| Versija | <0.3 type="N" input="G"“SME > |
| Pirmais gads | <0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Pēdējais gads | <0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Atbilstīgi no | <0.6 type="D" input="G"“SME > |
| Atbilstīgi līdz | <0.7 type="D" input="G"“SME > |
| EK lēmuma numurs | <0.8 type="S" input="G"“SME > |
| EK lēmuma datums | <0.9 type="D" input="G"“SME > |
| DV grozošā lēmuma numurs | <0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME > |
| DV grozošā lēmuma datums | <0.11 type="D" input="M"“SME > |
| DV grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums | <0.12 type="D" input="M"“SME > |
| NUTS reģioni, uz kuriem attiecas darbības programma | <0.12 type="S" input="S“SME > |

CCI

<0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1)

Nosaukums

<0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME >

Versija

<0.3 type="N" input="G"“SME >

Pirmais gads

<0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Pēdējais gads

<0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Atbilstīgi no

<0.6 type="D" input="G"“SME >

Atbilstīgi līdz

<0.7 type="D" input="G"“SME >

EK lēmuma numurs

<0.8 type="S" input="G"“SME >

EK lēmuma datums

<0.9 type="D" input="G"“SME >

DV grozošā lēmuma numurs

<0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME >

DV grozošā lēmuma datums

<0.11 type="D" input="M"“SME >

DV grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums

<0.12 type="D" input="M"“SME >

NUTS reģioni, uz kuriem attiecas darbības programma

<0.12 type="S" input="S“SME >

1. IEDAĻA

STRATĒĢIJA DARBĪBAS PROGRAMMAS IEGULDĪJUMAM SAVIENĪBAS STRATĒĢIJAS GUDRAI, ILGTSPĒJĪGAI UN INTEGRĒJOŠAI IZAUGSMEI ĪSTENOŠANĀ UN EKONOMISKĀS, SOCIĀLĀS UN TERITORIĀLĀS KOHĒZIJAS SASNIEGŠANĀ
   (2)

(Atsauce: Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. panta 1. punkts un 96. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts un attiecībā uz darbības programmām, kas paredzētas tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”, 92.b panta 9. un 10. punkta otrā daļa) (3)

1.1.   Stratēģija darbības programmas ieguldījumam Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanā un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas sasniegšanā

| 1.1.1. | Apraksts par programmas stratėġiju ieguldījumam Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanā un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas sasniegšanā (4).






  <1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.

<1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M">

Lai esošai darbības programmai pievienotu jaunus prioritāros virzienus nolūkā piešķirt papildu resursus tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”, apraksts par paredzamo ietekmi uz krīzes seku novēršanas veicināšanu saistībā ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai ir jāizklāsta īpašā tekstlogā, kā norādīts turpmāk.

Attiecībā uz jaunu darbības programmu, kas paredzēta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”, ir jāiesniedz tikai turpmāk sniegtais apraksts un tekstlodziņš.

| 1.1.1.a | Apraksts par darbības programmas paredzamo ietekmi uz mērķi “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”








  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.a

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2. | Tematisko mērķu izvēles un atbilstošo investīciju prioritāšu izvēles pamatojums, ņemot vērā partnerības nolīgumu, pamatojoties uz reģiona un attiecīgā gadījumā attiecīgās valsts vajadzību noteikšanu, tostarp nepieciešamību risināt problēmas, kas noteiktas attiecīgajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un atbilstošajos Padomes ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu, ņemot vērā ex ante novērtējumu (5).
  Lai pie esošās darbības programmas pievienotu pievienotu jaunu nolūkā piešķirt papildu resursus tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”, ir jāiesniedz 1.1.2. apraksts.
  Attiecībā uz jaunu darbības programmu, kas paredzēta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”, ir jāiesniedz tikai turpmāk sniegtais apraksts un tekstlodziņš. |
| --- | --- |

1.1.2.

Lai pie esošās darbības programmas pievienotu pievienotu jaunu nolūkā piešķirt papildu resursus tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”, ir jāiesniedz 1.1.2. apraksts.

Attiecībā uz jaunu darbības programmu, kas paredzēta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”, ir jāiesniedz tikai turpmāk sniegtais apraksts un tekstlodziņš.

| 1.1.2.a | Pamatojums par darbības programmas paredzamo ietekmi uz mērķi “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”



  1. tabula.


  Tematisko mērķu izvēles un investīciju prioritātes izvēles pamatojums








  Izvēlētais tematiskais mērķis | Izvēlētā investīciju prioritāte | Pamatojums atlasei vai ietekmei uz krīzes seku novēršanas veicināšanu (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| | | |

1.1.2.a

1. tabula.

Tematisko mērķu izvēles un investīciju prioritātes izvēles pamatojums

Izvēlētais tematiskais mērķis

Izvēlētā investīciju prioritāte

Pamatojums atlasei vai ietekmei uz krīzes seku novēršanas veicināšanu (attiecīgā gadījumā)

<1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

1.2.   Finanšu piešķīruma pamatojums

Finanšu piešķīruma (Savienības atbalsts) pamatojums katram tematiskajam mērķim un attiecīgā gadījumā investīciju prioritātes pamatojums saskaņā ar tematiskās koncentrācijas prasībām, ņemot vērā ex-ante novērtējumu

| <1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Lai pie esošās darbības programmas pievienotu pievienotu jaunu nolūkā piešķirt papildu resursus tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”, ir jāiesniedz 1.2.a apraksts.

Attiecībā uz jaunu darbības programmu, kas paredzēta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”, ir jāiesniedz tikai turpmāk sniegtais apraksts.

1.2.a   Pamatojumu finanšu piešķīrumam ERAF vai ESF papildu resursiem tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošana” un kā šie resursi tiek novirzīti ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kuros tie ir visvairāk vajadzīgi, ņemot vērā dažādās reģionālās vajadzības un attīstības līmeņus, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir līdzsvarots starp to reģionu un pilsētu vajadzībām, kurus visvairāk skārusi Covid-19 pandēmijas ietekme, un to, ka uzmanība tiek pievērsta mazāk attīstītiem reģioniem saskaņā ar LESD 174. pantā noteiktajiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem.

| <1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

2. tabula.

Darbības programmas investīciju stratēģijas pārskats

| Prioritārais virziens | Fonds (ERAF (6), Kohēzijas fonds, ESF (7), JNI (8), ERAF REACT-EU, ESF REACT-EU vai JNI REACT-EU) | Savienības atbalsts (9) (EUR) | Savienības kopējā atbalsta daļa darbības programmai (10) | Tematiskais mērķis (11) | Investīciju prioritātes (12) | Konkrēti mērķi, kas atbilst investīciju prioritātei | Kopējie un konkrētās programmas rezultātu rādītāji, attiecībā uz kuriem ir izvirzīts mērķis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <1.2.1 type="S" input="G"> | <2.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.3 type="N’ " input="G"> | <1.2.4 type="P’ input="G"> | <1.2.5 type="S" input="G"> | <6.2.1 type="S" input="G"> | <7.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.8 type="S" input="G"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Prioritārais virziens

Fonds (ERAF (6), Kohēzijas fonds, ESF (7), JNI (8), ERAF REACT-EU, ESF REACT-EU vai JNI REACT-EU)

Savienības atbalsts (9) (EUR)

Savienības kopējā atbalsta daļa darbības programmai (10)

Tematiskais mērķis (11)

Investīciju prioritātes (12)

Konkrēti mērķi, kas atbilst investīciju prioritātei

Kopējie un konkrētās programmas rezultātu rādītāji, attiecībā uz kuriem ir izvirzīts mērķis

<1.2.1 type="S" input="G">

<2.2.1 type="S" input="G">

<1.2.3 type="N’ " input="G">

<1.2.4 type="P’ input="G">

<1.2.5 type="S" input="G">

<6.2.1 type="S" input="G">

<7.2.1 type="S" input="G">

<1.2.8 type="S" input="G">

2. SADAĻA

PRIORITĀRIE VIRZIENI

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunkts un Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punkta otrā daļa)

Tabulas, kas attiecas uz konkrētiem fondiem, būs pieejamas otram fondam attiecībā uz īstenotajām prioritātēm, izmantojot Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punkta otro daļu.

2.A   Prioritāro virzienu apraksts (izņemot tehnisko palīdzību)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts)

2.A.1.   Prioritārais virziens (atkārtoti par katru prioritāro virzienu)

| Prioritārā virziena ID | <2A.1 type="N" input="G"“SME» > |
| --- | --- |
| Prioritārā virziena nosaukums | <2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” > |

Prioritārā virziena ID

<2A.1 type="N" input="G"“SME» >

Prioritārā virziena nosaukums

<2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” >

| ☐ | Viss prioritārais virziens tiks īstenots, tikai izmantojot finanšu instrumentus. |
| --- | --- |

☐

Viss prioritārais virziens tiks īstenots, tikai izmantojot finanšu instrumentus.

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | Viss prioritārais virziens tiks īstenots, tikai izmantojot finanšu instrumentus, kas izveidoti Savienības līmenī. |
| --- | --- |

☐

Viss prioritārais virziens tiks īstenots, tikai izmantojot finanšu instrumentus, kas izveidoti Savienības līmenī.

<2A.4 type="C" input="M"“SME” >

| ☐ | Viss prioritārais virziens tiks īstenots, izmantojot sabiedrības virzītu vietējo attīstību. |
| --- | --- |

☐

Viss prioritārais virziens tiks īstenots, izmantojot sabiedrības virzītu vietējo attīstību.

<2A.5 type="C" input="M">

| ☐ | Attiecībā uz ESF: viss prioritārais virziens ir veltīts sociālai inovācijai vai starptautiskajai sadarbībai, vai abām |
| --- | --- |

☐

Attiecībā uz ESF: viss prioritārais virziens ir veltīts sociālai inovācijai vai starptautiskajai sadarbībai, vai abām

<2A.6 type="C" input="M">

| ☐ | Viss prioritārais virziens ir veltīts REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Viss prioritārais virziens ir veltīts REACT-EU

<2A.7 type="C" input="M">

| ☐ | Viss prioritārais virziens risinās migrācijas problēmas, ko radīja Krievijas militārā agresija, tostarp saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

☐

Viss prioritārais virziens risinās migrācijas problēmas, ko radīja Krievijas militārā agresija, tostarp saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punktu.

<2A.8 type="C" input="M">

| ☐ | Visā prioritārajā virzienā REACT-EU resursi tiks izmantoti, lai risinātu migrācijas problēmas, ko radīja Krievijas militārā agresija, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

☐

Visā prioritārajā virzienā REACT-EU resursi tiks izmantoti, lai risinātu migrācijas problēmas, ko radīja Krievijas militārā agresija, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punktu.

<2A.9 type="C" input="M">

2.A.2.   Prioritārā virziena noteikšanas pamatojums attiecībā uz vairāk nekā vienu reģionu kategoriju, tematisko mērķi vai fondu (attiecīgā gadījumā) (13)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 1. punkts un 98. panta 4. punkta otrā daļa)

| <2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.3.   Fondi, reģionu kategorijas un Savienības atbalsta aprēķina pamats

(Atkārtoti katrai kombinācijai atbilstīgi prioritārajam virzienam)

| Fonds | <2A.7 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |
| Reģiona kategorija
   (14) | <2A.8 type="S" input="S"“SME “> |
| Aprēķina pamats (kopējie atbilstīgie izdevumi vai atbilstīgie publiskie izdevumi) | <2A.9 type="S" input="S"“SME” > |
| Reģionu kategorija attiecībā uz attālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem (attiecīgā gadījumā)
   (15) | <2A.9 type="S" input="S” > |

Fonds

<2A.7 type="S" input="S"“SME” >

Reģiona kategorija
   (14)

<2A.8 type="S" input="S"“SME “>

Aprēķina pamats (kopējie atbilstīgie izdevumi vai atbilstīgie publiskie izdevumi)

<2A.9 type="S" input="S"“SME” >

Reģionu kategorija attiecībā uz attālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem (attiecīgā gadījumā)
   (15)

<2A.9 type="S" input="S” >

2.A.4.   Investīciju prioritāte

(Atkārtoti katrai investīciju prioritātei, uz kuru attiecas prioritārais virziens)

| Investīciju prioritātes | <2A.10 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |

Investīciju prioritātes

<2A.10 type="S" input="S"“SME” >

2.A.5.   Konkrētie mērķi, kas atbilst investīciju prioritātei, un paredzamie rezultāti

(Atkārtoti katram konkrētajam mērķim, uz kuru attiecas investīciju prioritāte)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) un ii) punkts)

| ID | <2A.1.1 type="N" input="G"“SME > |
| --- | --- |
| Konkrētais mērķis | <2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME > |
| Rezultāti, ko dalībvalsts vēlas sasniegt ar Savienības atbalstu. | <2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME "> |

ID

<2A.1.1 type="N" input="G"“SME >

Konkrētais mērķis

<2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME >

Rezultāti, ko dalībvalsts vēlas sasniegt ar Savienības atbalstu.

<2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME ">

3. tabula.

Konkrētas programmas rezultāta rādītāji atbilstīgi konkrētajam mērķim

(REAF, Kohēzijas fonds un ERAF REACT-EU)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta ii) punkts)

| ID | Rādītājs | Mērvienība | Reģionu kategorija (attiecīgā gadījumā) | Atsauces vērtība | Atsauces gads | Mērķvērtība (16) (2023) | Datu avots | Pārskatu sniegšanas biežums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” > | <2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” > | <2A.1.6 type="S" input="M”” SME"> | <2A.1.7 type="S" input="S"“SME” > | Kvantitatīvā <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >


  Kvalitatīvā <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” | <2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”> | Kvantitatīvā <2A.1.10 type="N" input="M">


  Kvantitatīvā <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > | <2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

ID

Rādītājs

Mērvienība

Reģionu kategorija (attiecīgā gadījumā)

Atsauces vērtība

Atsauces gads

Mērķvērtība (16) (2023)

Datu avots

Pārskatu sniegšanas biežums

<2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” >

<2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” >

<2A.1.6 type="S" input="M”” SME">

<2A.1.7 type="S" input="S"“SME” >

Kvantitatīvā <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >

Kvalitatīvā <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME”

<2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”>

Kvantitatīvā <2A.1.10 type="N" input="M">

Kvantitatīvā <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

<2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”>

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

4. tabula.

Kopējie rezultātu rādītāji, kuru mērķvērtība ir noteikta, un konkrētas programmas rezultātu rādītāji, kas atbilst konkrētam mērķim (atbilstīgi investīciju prioritātei un reģionu kategorijai) (ESF un ESF REACT-EU)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta ii) punkts)

| ID | Rādītājs | Reģionu kategorija (attiecīgā gadījumā) | Rādītāja mērvienība | Kopējais iznākuma rādītājs, ko izmanto par pamatu mērķu noteikšanai | Atsauces vērtība | Atsauces un mērķa mērvienība | Atsauces gads | Mērķvērtība (17) (2023) | Datu avots | Pārskatu sniegšanas biežums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| Konkrētai programmai <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">


  Kopējie <2A.1.13 type="S" input="S"> | Konkrētai programmai <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">


  Kopējie <2A.1.14 type="S" input="S"> | <2A.1.15 type="S" input="S"> | Konkrētai programmai <2A.1.16 type="S" input="M">


  Kopējie <2A.1.16 type="S" input="S"> | Konkrētai programmai <2A.1.17 type="S" input="M">


  Kopējie <2A.1.17 type="S" input="S"> | Kopējie iznākuma rādītāji <2A.1.18 type="S" input="S"> | Kvantitatīvā <2A.1.19 type="S" input="M">


  Kopējie <2A.1.19 type="S" input="G"> | <2A.1.20 type="N’ input="M"> | Kvantitatīvā <2A.1.21 type="N" input="M">


  Kvalitatīvas <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

ID

Rādītājs

Reģionu kategorija (attiecīgā gadījumā)

Rādītāja mērvienība

Kopējais iznākuma rādītājs, ko izmanto par pamatu mērķu noteikšanai

Atsauces vērtība

Atsauces un mērķa mērvienība

Atsauces gads

Mērķvērtība (17) (2023)

Datu avots

Pārskatu sniegšanas biežums

M

W

T

M

W

T

Konkrētai programmai <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">

Kopējie <2A.1.13 type="S" input="S">

Konkrētai programmai <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">

Kopējie <2A.1.14 type="S" input="S">

<2A.1.15 type="S" input="S">

Konkrētai programmai <2A.1.16 type="S" input="M">

Kopējie <2A.1.16 type="S" input="S">

Konkrētai programmai <2A.1.17 type="S" input="M">

Kopējie <2A.1.17 type="S" input="S">

Kopējie iznākuma rādītāji <2A.1.18 type="S" input="S">

Kvantitatīvā <2A.1.19 type="S" input="M">

Kopējie <2A.1.19 type="S" input="G">

<2A.1.20 type="N’ input="M">

Kvantitatīvā <2A.1.21 type="N" input="M">

Kvalitatīvas <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M">

4.a tabula.

JNI un JNI REACT-EU rezultātu rādītāji un konkrētas programmas rezultātu rādītāji, kas atbilst konkrētam mērķim

(atbilstīgi prioritārajam virzienam vai prioritārā virziena daļai)

(Atsauce: Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1304/2013 19. panta 3. punkts) (19)

| ID | Rādītājs | Rādītāja mērvienība | Kopējais iznākuma rādītājs, ko izmanto par pamatu mērķu noteikšanai | Atsauces vērtība | Atsauces un mērķa mērvienība | Atsauces gads | Mērķvērtība (18) (2023) | Datu avots | Pārskatu sniegšanas biežums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| Konkrētai programmai <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">


  Kopējie <2A.1.24 type="S" input="S"> | Konkrētai programmai <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">


  Kopējie <2A.1.25 type="S" input="S"> | Konkrētai programmai <2A.1.26 type="S" input="M">


  Kopējie <2A.1.26 type="S" input="S"> | Konkrētai programmai <2A.1.27 type="S" input="M">


  Kopējie <2A.1.27 type="S" input="S"> | Kopējie iznākuma rādītāji <2A.1.28 type="S" input="S"> | Kvantitatīvas <2A.1.29 type="S" input="M">


  Kopējie <2A.1.29 type="S" input="G"> | <2A.1.30 type="N’ input="M"> | Kvantitatīvas <2A.1.31 type="N" input="M">


  Kvalitatīvas <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Rādītājs

Rādītāja mērvienība

Kopējais iznākuma rādītājs, ko izmanto par pamatu mērķu noteikšanai

Atsauces vērtība

Atsauces un mērķa mērvienība

Atsauces gads

Mērķvērtība (18) (2023)

Datu avots

Pārskatu sniegšanas biežums

M

W

T

M

W

T

Konkrētai programmai <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">

Kopējie <2A.1.24 type="S" input="S">

Konkrētai programmai <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">

Kopējie <2A.1.25 type="S" input="S">

Konkrētai programmai <2A.1.26 type="S" input="M">

Kopējie <2A.1.26 type="S" input="S">

Konkrētai programmai <2A.1.27 type="S" input="M">

Kopējie <2A.1.27 type="S" input="S">

Kopējie iznākuma rādītāji <2A.1.28 type="S" input="S">

Kvantitatīvas <2A.1.29 type="S" input="M">

Kopējie <2A.1.29 type="S" input="G">

<2A.1.30 type="N’ input="M">

Kvantitatīvas <2A.1.31 type="N" input="M">

Kvalitatīvas <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6.   Atbalstāmā darbība saistībā ar investīciju prioritāti

(atbilstīgi investīciju prioritātei)

2.A.6.1.   
  Atbalstāmo darbību veida un piemēru apraksts un to paredzamo ieguldījumu konkrēto mērķu sasniegšanā apraksts, tostarp attiecīgā gadījumā norādot galvenās mērķgrupas, īpašas mērķteritorijas, atbalsta saņēmēju veidus

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta ii) punkts)

| Investīciju prioritātes | <2A.2.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M"> |

Investīciju prioritātes

<2A.2.1.1 type="S" input="S">

<2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M">

2.A.6.2.   
  Darbību atlases pamatprincipi

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta iii) punkts)

| Investīciju prioritāte | <2A.2.2.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M"> |

Investīciju prioritāte

<2A.2.2.1 type="S" input="S">

<2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M">

2.A.6.3.   Finanšu instrumentu plānotais izmantojums
  (attiecīgā gadījumā)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta ii) punkts)

| Investīciju prioritāte | <2A.2.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Finanšu instrumentu plānotais izmantojums | <2A.2.3.2 type="C" input="M"> |
| <2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Investīciju prioritāte

<2A.2.3.1 type="S" input="S">

Finanšu instrumentu plānotais izmantojums

<2A.2.3.2 type="C" input="M">

<2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.6.4.   Lielo projektu plānotais izmantojums
  (attiecīgā gadījumā)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta iii) punkts)

| Investīciju prioritāte | <2A.2.4.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Investīciju prioritāte

<2A.2.4.1 type="S" input="S">

<2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.5.   
  Iznākuma rādītāji atbilstīgi katrai investīciju prioritātei un attiecīgā gadījumā atbilstīgi reģionu kategorijai

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta iv) punkts)

5. tabula.

Kopējie un konkrētas programmas iznākumu rādītāji

(atbilstīgi investīciju prioritātei sadalījumā pa reģionu kategorijām saistībā ar ESF un attiecīgā gadījumā ar ERAF (21))

| ID | Rādītājs | Mērvienība | Fonds | Reģionu kategorija (attiecīgā gadījumā) | Mērķvērtība (2023) (20) | Datu avots | Pārskatu sniegšanas biežums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | | |
| <2A.2.5.1 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.2 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.3 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.4 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.5 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME > | <2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME > | <2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME > |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

ID

Rādītājs

Mērvienība

Fonds

Reģionu kategorija (attiecīgā gadījumā)

Mērķvērtība (2023) (20)

Datu avots

Pārskatu sniegšanas biežums

M

W

T

<2A.2.5.1 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.2 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.3 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.4 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.5 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME >

<2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME >

<2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME >

2.A.7.   Sociālā inovācija, starptautiskā sadarbība un ieguldījums 1.–7. un 13. tematiskajā mērķī

Attiecīgā gadījumā īpaši noteikumi ESF un ESF REACT-EU
   (22)(atbilstīgi prioritārajam virzienam un attiecīgā gadījumā reģionu kategorijai): sociālā inovācija, starptautiskā sadarbība, un ESF ieguldījums 1.–7. un 13. tematiskajā mērķī.

Apraksts par prioritārajā virzienā plānoto darbību ieguldījumu:

| — | sociālajā inovācijā (ja uz to neattiecas īpašs prioritārais virziens); |
| --- | --- |

—

sociālajā inovācijā (ja uz to neattiecas īpašs prioritārais virziens);

| — | starptautiskajā sadarbībā (ja uz to neattiecas īpašs prioritārais virziens); |
| --- | --- |

—

starptautiskajā sadarbībā (ja uz to neattiecas īpašs prioritārais virziens);

| — | tematiskajos mērķos, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 1.–7. punktā un 92.b panta 9. punktā.







  Prioritārais virziens | <2A.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- | --- |
| <2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

—

tematiskajos mērķos, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 1.–7. punktā un 92.b panta 9. punktā.

Prioritārais virziens

<2A.3.1 type="S" input="S">

<2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.8.   Darbības rezultātu satvars (23)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta v) punkts un II pielikums)

6. tabula.

Prioritārā virziena darbības rezultātu satvars

(atbilstīgi fondam, attiecībā uz ERAF un ESF – atbilstīgi reģionu kategorijai) (26)

| Prioritārais virziens | Rādītāja veids
  (Galvenais īstenošanas posms, finanšu, iznākuma vai, attiecīgā gadījumā, rezultātu rādītājs) | ID | Indikators vai galvenais īstenošanas posms | Attiecīgā gadījumā – mērvienība | Fonds | Reģiona kategorija | Starpposma mērķis 2018. gadam (24) | Galīgais mērķis (2023) (25) | Datu avots | Paskaidrojums par rādītāja atbilstību (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| <2A.4.1 type="S" input="S"> | <2A.4.2 type="S" input="S"> | Īstenošanas posms vai finanšu rādītājs <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Iznākums vai rezultāts <2A.4.3 type="S" input="S"> | Īstenošanas posms vai finanšu rādītājs <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Iznākums vai rezultāts <2A.4.4 type="S" input="G" or "M"> | Īstenošanas posms vai finanšu rādītājs <2A.4.5 type="S" input="M">


  Iznākums vai rezultāts <2A.4.5 type="S" input="G" or "M"> | <2A.4.6 type="S" input="S"> | <2A.4.7 type="S" input="S"> | <2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M"> | Īstenošanas posms vai finanšu rādītājs <2A.4.9 type="S" input="M">


  Iznākums vai rezultāts <2A.4.8 type="S" input="M"> | Īstenošanas posms vai finanšu rādītājs <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">


  Iznākums vai rezultāts <2A.4.10 type="S" input=“M”> | <2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Prioritārais virziens

Rādītāja veids

(Galvenais īstenošanas posms, finanšu, iznākuma vai, attiecīgā gadījumā, rezultātu rādītājs)

ID

Indikators vai galvenais īstenošanas posms

Attiecīgā gadījumā – mērvienība

Fonds

Reģiona kategorija

Starpposma mērķis 2018. gadam (24)

Galīgais mērķis (2023) (25)

Datu avots

Paskaidrojums par rādītāja atbilstību (attiecīgā gadījumā)

M

W

T

M

W

T

<2A.4.1 type="S" input="S">

<2A.4.2 type="S" input="S">

Īstenošanas posms vai finanšu rādītājs <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Iznākums vai rezultāts <2A.4.3 type="S" input="S">

Īstenošanas posms vai finanšu rādītājs <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Iznākums vai rezultāts <2A.4.4 type="S" input="G" or "M">

Īstenošanas posms vai finanšu rādītājs <2A.4.5 type="S" input="M">

Iznākums vai rezultāts <2A.4.5 type="S" input="G" or "M">

<2A.4.6 type="S" input="S">

<2A.4.7 type="S" input="S">

<2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M">

Īstenošanas posms vai finanšu rādītājs <2A.4.9 type="S" input="M">

Iznākums vai rezultāts <2A.4.8 type="S" input="M">

Īstenošanas posms vai finanšu rādītājs <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">

Iznākums vai rezultāts <2A.4.10 type="S" input=“M”>

<2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M">

Papildu kvalitatīva informācija par darbības rezultātu satvara izveidi (fakultatīvi)

| <2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M"> |
| --- |

<2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.9.   Intervences kategorijas

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta b) apakšpunkta vi) punkts)

Intervences kategorijas, kas atbilst prioritārā virziena saturam, kura pamatā ir Komisijas pieņemtā nomenklatūra un Savienības atbalsta indikatīvs sadalījums.

7.-11. tabula:

Intervences kategorijas
   (28)

(atbilstīgi fondam un reģionu kategorijai, ja prioritārais virziens attiecas uz vairāk nekā vienu)

| 7. tabula. 1. dimensija – intervences joma |
| --- |
| Fonds | <2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Reģiona kategorija (27) | <2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

7. tabula. 1. dimensija – intervences joma

Fonds

<2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

Reģiona kategorija (27)

<2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N >

| 8. tabula. 2. dimensija – finansējuma veids |
| --- |
| Fonds | <2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Reģiona kategorija (29) | <2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

8. tabula. 2. dimensija – finansējuma veids

Fonds

<2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N >

Reģiona kategorija (29)

<2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N >

| 9. tabula. 3. dimensija – teritorijas veids |
| --- |
| Fonds | <2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Reģiona kategorija (30) | <2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

9. tabula. 3. dimensija – teritorijas veids

Fonds

<2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N >

Reģiona kategorija (30)

<2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N >

| 10. tabula. 4. dimensija – teritoriālie īstenošanas mehānismi |
| --- |
| Fonds | <2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Reģiona kategorija (31) | <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

10. tabula. 4. dimensija – teritoriālie īstenošanas mehānismi

Fonds

<2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N >

Reģiona kategorija (31)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N >

| 11. tabula. 6. dimensija. ESF un ESF REACT-EU sekundārā tēma
   (32)
  (tikai ESF) |
| --- |
| Fonds | <2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Reģiona kategorija (33) | <2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

11. tabula. 6. dimensija. ESF un ESF REACT-EU sekundārā tēma
   (32)
  (tikai ESF)

Fonds

<2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N >

Reģiona kategorija (33)

<2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N >

2.A.10.   Kopsavilkums par tehniskās palīdzības plānoto izmantošanu, tostarp vajadzības gadījumā par pasākumiem programmu pārvaldībā un kontrolē iesaistīto iestāžu un atbalsta saņēmēju administratīvās spējas uzlabošanai (attiecīgā gadījumā) (34)

(atbilstīgi prioritārajam virzienam)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta b) apakšpunkta vii) punkts)

| Prioritārais virziens | <3A.6.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M"> |

Prioritārais virziens

<3A.6.1 type="S" input="S">

<2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M">

2.B.   Prioritāro virzienu apraksts saistībā ar tehnisko palīdzību

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunkts)

2.B.1.   Prioritārais virziens (atkārtoti par katru tehniskās palīdzības prioritāro virzienu)

| Prioritārā virziena ID | <2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Prioritārā virziena nosaukums | <2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M"> |

Prioritārā virziena ID

<2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G">

Prioritārā virziena nosaukums

<2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M">

| ☐ Viss prioritārais virziens ir veltīts tehniskajai palīdzībai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 92.b panta 6. punktā. | <2B.0.1 type="C" input="M"> |
| --- | --- |

☐ Viss prioritārais virziens ir veltīts tehniskajai palīdzībai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 92.b panta 6. punktā.

<2B.0.1 type="C" input="M">

2.B.2.   Pamatojums to prioritāro virzienu noteikšanai, kuri attiecas uz vairāk nekā vienu reģionu kategoriju (attiecīgā gadījumā)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 1. punkts un 98. panta 4. punkts)

| <2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.3.   Fonds un reģionu kategorija (atkārtoti katrai kombinācijai atbistīgi prioritārajam virzienam)

| Fonds | <2B.0.4 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Reģiona kategorija
   (35) | <2B.0.5 type="S" input="S"> |
| Aprēķina pamats (kopējie atbilstīgie izdevumi vai atbilstīgie publiskie izdevumi) | <2B.0.6 type="S" input="S"> |

Fonds

<2B.0.4 type="S" input="S">

Reģiona kategorija
   (35)

<2B.0.5 type="S" input="S">

Aprēķina pamats (kopējie atbilstīgie izdevumi vai atbilstīgie publiskie izdevumi)

<2B.0.6 type="S" input="S">

2.B.4.   Konkrētie mērķi un gaidāmie rezultāti

(atkārtoti katram prioritārā virziena konkrētajam mērķim)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta i) un ii) punkts)

| ID | <2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Konkrētais mērķis | <2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Rezultāti, ko dalībvalsts vēlas sasniegt ar Savienības atbalstu
   (36) | <2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

ID

<2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Konkrētais mērķis

<2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

Rezultāti, ko dalībvalsts vēlas sasniegt ar Savienības atbalstu
   (36)

<2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.5.   Rezultātu rādītāji (37)

12. tabula.

Konkrētās programmas rezultātu rādītāji (katram konkrētajam mērķim)

(ERAF/ESF / Kohēzijas fondam / ERAF REACT-EU / ESF REACT-EU)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta ii) punkts)

| ID | Rādītājs | Mērvienība | Sākotnējā vērtība | Atsauces gads | Mērķvērtība (38) (2023) | Datu avots | Pārskatu sniegšanas biežums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| <2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Kvantitatīvas <2.B.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.2.5 type="N’ input="M"> | Kvantitatīvas <2.B.2.6 type="N" input="M">


  Kvalitatīvas <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Rādītājs

Mērvienība

Sākotnējā vērtība

Atsauces gads

Mērķvērtība (38) (2023)

Datu avots

Pārskatu sniegšanas biežums

M

W

T

M

W

T

<2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Kvantitatīvas <2.B.2.4 type="N" input="M">

<2.B.2.5 type="N’ input="M">

Kvantitatīvas <2.B.2.6 type="N" input="M">

Kvalitatīvas <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6.   Atbalstāmās darbības un to plānotais ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā (atbilstīgi prioritārajam virzienam)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta i) un iii) punkts)

2.B.6.1.   
  Atbalstāmo darbību apraksts un to plānotais ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā.

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta i) un iii) punkts)

| Prioritārais virziens | <2.B.3.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Prioritārais virziens

<2.B.3.1.1 type="S" input="S">

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.6.2.   
  Iznākuma rādītāji, kuri, iespējams, veicinās rezultātu sasniegšanu (katram prioritārajam virzienam)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta iv) punkts)

13. tabula.

Iznākuma rādītāji (atbilstīgi prioritārajam virzienam)

(ERAF/ESF / Kohēzijas fondam / ERAF REACT-EU / ESF REACT-EU)

| ID | Rādītājs | Mērvienība | Mērķvērtība (2023) (39)

  (fakultatīvi) | Datu avots |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T |
| <2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type="N’ input="M"> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M"> |
| | | | | | | |

ID

Rādītājs

Mērvienība

Mērķvērtība (2023) (39)

(fakultatīvi)

Datu avots

M

W

T

<2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type="N’ input="M">

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M">

2.B.7.   Intervences kategorijas (atbilstīgi prioritārajam virzienam)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta v) punkts)

Atbilstošās intervences kategorijas, kuru pamatā ir Komisijas pieņemtā nomenklatūra, un indikatīvs Savienības atbalsta sadalījums

14.-16. tabula:

Intervences kategorijas
   (41)

| 14. tabula. 1. dimensija – intervences joma |
| --- |
| Reģiona kategorija
   (40)
  <type="S" input="S"> |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

14. tabula. 1. dimensija – intervences joma

Reģiona kategorija
   (40)
  <type="S" input="S">

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| 15. tabula. 2. dimensija – finansējuma veids |
| --- |
| Reģiona kategorija
   (42)
  <type="S" input="S"> |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

15. tabula. 2. dimensija – finansējuma veids

Reģiona kategorija
   (42)
  <type="S" input="S">

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| 16. tabula. 3. dimensija – teritorijas veids |
| --- |
| Reģiona kategorija
   (43)
  <type="S" input="S"> |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

16. tabula. 3. dimensija – teritorijas veids

Reģiona kategorija
   (43)
  <type="S" input="S">

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N>

3. IEDAĻA

FINANSĒJUMA PLĀNS

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunkts un 92.b panta 9. punkta piektā daļa.)

3.1.   Finanšu apropriācija no katra fonda un izpildes rezerves summas

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunkta i) punkts)

17. tabula

| | Fonds | Reģiona kategorija | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Galvenais piešķīrums (44) | Izpildes rezerve | Galvenais piešķīrums | Izpildes rezerve | Galvenais piešķīrums | Izpildes rezerve | Galvenais piešķīrums | Izpildes rezerve | Galvenais piešķīrums | Izpildes rezerve | Galvenais piešķīrums | Izpildes rezerve | Galvenais piešķīrums | Izpildes rezerve | Kopējais piešķīrums (Savienības atbalsts) | Kopējais piešķīrums (Savienības atbalsts) | Galvenais piešķīrums | Izpildes rezerve |
| | <3.1.1 type="S" input="G"“SME”> | <3.1.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.1.3 type="N" input="M" SME” > | <3.1.4 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.5 type="N" input="M" | <3.1.6 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.7type="N" input="M" SME” > | <3.1.8 type="N" input="M "


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.9 type="N" input="M" SME” > | <3.1.10 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.11 type="N" input="M" SME” > | <3.1.12 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.13 type="N" input="M" SME” > | <3.1.14 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.15 type="N" input="M" SME” > | <3.1.16 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”


  REACT-EU - NA> | <3.1.17 type="N" input="M | <3.1.18 type="N" input="M | <3.1.19 type="N" input="G" SME” > | <3.1.20 type="N" input="G”


  TA - “NA” YEI –“NA”> |
| (1) | ERAF | Mazāk attīstītajos reģionos | | | | | | | | | | | | | | | Nepiemēro | Nepiemēro | | |
| (2) | | Pārejas reģionos | | | | | | | | | | | | | | | Nepiemēro | Nepiemēro | | |
| (3) | | Vairāk attīstītajos reģionos | | | | | | | | | | | | | | | Nepiemēro | Nepiemēro | | |
| (4) | | Kopā bez REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | Nepiemēro | Nepiemēro | | |
| (5) | ESF
   (45) | Mazāk attīstītajos reģionos | | | | | | | | | | | | | | | Nepiemēro | Nepiemēro | | |
| (6) | | Pārejas reģionos | | | | | | | | | | | | | | | Nepiemēro | Nepiemēro | | |
| (7) | | Vairāk attīstītajos reģionos | | | | | | | | | | | | | | | Nepiemēro | Nepiemēro | | |
| (8) | | Kopā bez REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | Nepiemēro | Nepiemēro | | |
| (9) | Īpašs piešķīrums JNI | Nepiemēro | | Nepiemēro | | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro |
| (10) | Kohēzijas fonds | Nepiemēro | | | | | | | | | | | | | | | Nepiemēro | Nepiemēro | | |
| (11) | ERAF | Īpašs piešķīrums attālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem | | | | | | | | | | | | | | | Nepiemēro | Nepiemēro | | |
| (12) | ERAF REACT-EU | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | | | | Nepiemēro |
| (13) | ESF REACT-EU

   (45) | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | | | | Nepiemēro |
| (14) | JNI REACT-EU specifisks piešķīrums | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | | | | Nepiemēro |
| (15) | REACT-EU | Kopā | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | | | | Nepiemēro |
| (16) | Pavisam kopā | Kopā | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Fonds

Reģiona kategorija

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Kopā

Galvenais piešķīrums (44)

Izpildes rezerve

Galvenais piešķīrums

Izpildes rezerve

Galvenais piešķīrums

Izpildes rezerve

Galvenais piešķīrums

Izpildes rezerve

Galvenais piešķīrums

Izpildes rezerve

Galvenais piešķīrums

Izpildes rezerve

Galvenais piešķīrums

Izpildes rezerve

Kopējais piešķīrums (Savienības atbalsts)

Kopējais piešķīrums (Savienības atbalsts)

Galvenais piešķīrums

Izpildes rezerve

<3.1.1 type="S" input="G"“SME”>

<3.1.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.1.3 type="N" input="M" SME” >

<3.1.4 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.5 type="N" input="M"

<3.1.6 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.7type="N" input="M" SME” >

<3.1.8 type="N" input="M "

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.9 type="N" input="M" SME” >

<3.1.10 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.11 type="N" input="M" SME” >

<3.1.12 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.13 type="N" input="M" SME” >

<3.1.14 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.15 type="N" input="M" SME” >

<3.1.16 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”

REACT-EU - NA>

<3.1.17 type="N" input="M

<3.1.18 type="N" input="M

<3.1.19 type="N" input="G" SME” >

<3.1.20 type="N" input="G”

TA - “NA” YEI –“NA”>

(1)

ERAF

Mazāk attīstītajos reģionos

Nepiemēro

Nepiemēro

(2)

Pārejas reģionos

Nepiemēro

Nepiemēro

(3)

Vairāk attīstītajos reģionos

Nepiemēro

Nepiemēro

(4)

Kopā bez REACT-EU

Nepiemēro

Nepiemēro

(5)

ESF
   (45)

Mazāk attīstītajos reģionos

Nepiemēro

Nepiemēro

(6)

Pārejas reģionos

Nepiemēro

Nepiemēro

(7)

Vairāk attīstītajos reģionos

Nepiemēro

Nepiemēro

(8)

Kopā bez REACT-EU

Nepiemēro

Nepiemēro

(9)

Īpašs piešķīrums JNI

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

(10)

Kohēzijas fonds

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

(11)

ERAF

Īpašs piešķīrums attālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem

Nepiemēro

Nepiemēro

(12)

ERAF REACT-EU

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

(13)

ESF REACT-EU

   (45)

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

(14)

JNI REACT-EU specifisks piešķīrums

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

(15)

REACT-EU

Kopā

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

(16)

Pavisam kopā

Kopā

3.2.   Kopējā finanšu apropriācija atbilstīgi fondam un valsts līdzfinansējums (EUR)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunkta ii) punkts)

| 1. | Tabulā norādīts finansējuma plāns atbilstīgi prioritārajam virzienam. |
| --- | --- |

1.

Tabulā norādīts finansējuma plāns atbilstīgi prioritārajam virzienam.

| 2. | Ja prioritārais virziens attiecas uz vairāk nekā vienu fondu, Savienības atbalstu un valsts līdzfinansējumu sadala attiecībā uz katru fondu ar atsevišķu līdzfinansējuma likmi katram prioritārajam virzienam attiecībā uz katru fondu. |
| --- | --- |

2.

Ja prioritārais virziens attiecas uz vairāk nekā vienu fondu, Savienības atbalstu un valsts līdzfinansējumu sadala attiecībā uz katru fondu ar atsevišķu līdzfinansējuma likmi katram prioritārajam virzienam attiecībā uz katru fondu.

| 3. | Ja prioritārais virziens attiecas uz vairāk nekā vienu reģionu kategoriju, Savienības atbalstu un valsts līdzfinansējumu sadala pa reġionu kategorijām ar atsevišķu līdzfinansējuma likmi katram prioritārajam virzienam attiecībā uz katru reģionu kategoriju. |
| --- | --- |

3.

Ja prioritārais virziens attiecas uz vairāk nekā vienu reģionu kategoriju, Savienības atbalstu un valsts līdzfinansējumu sadala pa reġionu kategorijām ar atsevišķu līdzfinansējuma likmi katram prioritārajam virzienam attiecībā uz katru reģionu kategoriju.

| 4. | EIB ieguldījumu uzrāda prioritārā virziena līmenī. |
| --- | --- |

4.

EIB ieguldījumu uzrāda prioritārā virziena līmenī.

18.a tabula.

Finansējuma plāns

| Prioritārais virziens | Fonds | Reģiona kategorija | Savienības atbalsta aprēķina pamats
  (Kopējās atbilstīgās izmaksas vai publiskās atbilstīgās izmaksas) | Savienības atbalsts | Nacionālais līdzfinansējums | Valsts līdzfinansējuma orientējošs sadalījums | Kopējais finansējums | Līdzfinansēšanas likmes  (46) | 100 % līdzfinansēšanas likme 2020.–2021. grāmatvedības gadam ((*)) | 100 % līdzfinansēšanas likme 2021.-2022. grāmatvedības gadam ((**)) | Informācijai
  EIB iemaksas | Galvenais piešķīrums (kopējais finansējums bez izpildes rezerves) | Izpildes rezerve | Izpildes rezerves summa proporcionāli kopējam Savienības atbalstam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valsts publiskais finansējums | Valsts privātais finansējums (1) | | Savienības atbalsts | Nacionālais līdzfinansējums | Savienības atbalsts | Nacionālais līdzfinansējums (47) | |
| | | | | (a) | (b) = (c) + (d)) | (c) | (d) | (e) = (a) + (b) | (f) = (a)/(e) (2) | | | (g) | (h)=(a)-(j) | (i) = (b) – (k) | (j) | (k)= (b) * ((j)/(a)) | (l) =(j)/(a) *100 |
| <3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.6 type="N“SME”" input="G"> | <3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.9 type="N" input="G“SME”"> | <3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” > | Sīkāku informāciju sk. zemsvītras piezīmē  ((*)) (piemēri turpmāk). | Sīkāku informāciju sk. zemsvītras piezīmē  ((**)) (piemēri turpmāk). | <3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>> | <3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”> | <3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>> | <3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”> |
| 1. prioritārais virziens | ERAF | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| 2. prioritārais virziens | ESF | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| 3. prioritārais virziens | JNI (48) | Nav norādīts | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | Nav norādīts | Nav norādīts | Nav norādīts |
| 4. prioritārais virziens | ESF | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| JNI (49) | Nav norādīts | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | Nav norādīts | Nav norādīts | Nav norādīts |
| 5. prioritārais virziens | Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| 6. prioritārais virziens | ERAF REACT-EU | Nav norādīts | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nav norādīts | | | Nav norādīts | Nav norādīts | Nav norādīts |
| 7. prioritārais virziens | ESF REACT-EU | Nav norādīts | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nav norādīts | | | Nav norādīts | Nav norādīts | Nav norādīts |
| 8. prioritārais virziens | JNI REACT-EU
   (50) | Nav norādīts | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nav norādīts | | | Nav norādīts | Nav norādīts | Nav norādīts |
| 9. prioritārais virziens | ESF REACT-EU | Nav norādīts | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nav norādīts | | | Nav norādīts | Nav norādīts | Nav norādīts |
| JNI REACT-EU
   (51) | Nav norādīts | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nav norādīts | | | Nav norādīts | Nav norādīts | Nav norādīts |
| Kopā | ERAF | Mazāk attīstītie | | Vienāds ar kopsummu (1) 17. tabulā | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | ERAF | Pāreja | | Vienāds ar kopsummu (2) 17. tabulā | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | ERAF | Attīstītākie | | Vienāds ar kopsummu (3) 17. tabulā | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | ERAF | Īpašs piešķīrums attālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem | | Vienāds ar kopsummu (11) 17. tabulā | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | ERAF REACT-EU | Nav norādīts | | Vienāds ar kopējo (12) 17. tabulā | | | | | | | | Nav norādīts | | | Nav norādīts | Nav norādīts | Nav norādīts |
| Kopā | ESF (52) | Mazāk attīstītie | | Nav vienāds ar kopsummu (5) 17. tabulā, kas ietver ESF atbilstošo atbalstu JNI (53) | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | ESF (54) | Pāreja | | Nav vienāds ar kopējo (6) 17. tabulā, kurā iekļauts atbilstošais ESF atbalsts JNI | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | ESF (55) | Attīstītākie | | Nav vienāds ar kopējo (7) 17. tabulā, kurā iekļauts atbilstošais ESF atbalsts JNI | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | ESF REACT-EU | Nav norādīts | | Vienāds ar kopējo (13) 17. tabulā | | | | | | | | Nav norādīts | | | Nav norādīts | Nav norādīts | Nav norādīts |
| Kopā | JNI (56) | Nav norādīts | | Nav vienāds ar kopsummu (9) 17. tabulā, kas ietver tikai JNI īpašo atbalstu | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | JNI REACT-EU

   (57) | Nav norādīts | | Vienāds ar kopējo (14) 17. tabulā | | | | | | | | Nav norādīts | | | Nav norādīts | Nav norādīts | Nav norādīts |
| Kopā | Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | Vienāds ar kopējo (10) 17. tabulā | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | REACT-EU | Nav norādīts | | Vienāds ar kopējo (15) 17. tabulā | | | | | | | | Nav norādīts | | | Nav norādīts | Nav norādīts | Nav norādīts |
| Pavisam kopā | | | | Vienāds ar kopējo (16) 17. tabulā | | | | | | | | | | | | | |

Prioritārais virziens

Fonds

Reģiona kategorija

Savienības atbalsta aprēķina pamats

(Kopējās atbilstīgās izmaksas vai publiskās atbilstīgās izmaksas)

Savienības atbalsts

Nacionālais līdzfinansējums

Valsts līdzfinansējuma orientējošs sadalījums

Kopējais finansējums

Līdzfinansēšanas likmes  (46)

100 % līdzfinansēšanas likme 2020.–2021. grāmatvedības gadam ((*))

100 % līdzfinansēšanas likme 2021.-2022. grāmatvedības gadam ((**))

Informācijai

EIB iemaksas

Galvenais piešķīrums (kopējais finansējums bez izpildes rezerves)

Izpildes rezerve

Izpildes rezerves summa proporcionāli kopējam Savienības atbalstam

Valsts publiskais finansējums

Valsts privātais finansējums (1)

Savienības atbalsts

Nacionālais līdzfinansējums

Savienības atbalsts

Nacionālais līdzfinansējums (47)

(a)

(b) = (c) + (d))

(c)

(d)

(e) = (a) + (b)

(f) = (a)/(e) (2)

(g)

(h)=(a)-(j)

(i) = (b) – (k)

(j)

(k)= (b) * ((j)/(a))

(l) =(j)/(a) *100

<3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.6 type="N“SME”" input="G">

<3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.9 type="N" input="G“SME”">

<3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” >

Sīkāku informāciju sk. zemsvītras piezīmē  ((*)) (piemēri turpmāk).

Sīkāku informāciju sk. zemsvītras piezīmē  ((**)) (piemēri turpmāk).

<3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>>

<3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>

<3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>>

<3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”>

1. prioritārais virziens

ERAF

☐

☐

2. prioritārais virziens

ESF

☐

☐

3. prioritārais virziens

JNI (48)

Nav norādīts

☐

☐

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

4. prioritārais virziens

ESF

☐

☐

JNI (49)

Nav norādīts

☐

☐

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

5. prioritārais virziens

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

☐

☐

6. prioritārais virziens

ERAF REACT-EU

Nav norādīts

☐

☐

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

7. prioritārais virziens

ESF REACT-EU

Nav norādīts

☐

☐

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

8. prioritārais virziens

JNI REACT-EU
   (50)

Nav norādīts

☐

☐

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

9. prioritārais virziens

ESF REACT-EU

Nav norādīts

☐

☐

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

JNI REACT-EU
   (51)

Nav norādīts

☐

☐

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Kopā

ERAF

Mazāk attīstītie

Vienāds ar kopsummu (1) 17. tabulā

Kopā

ERAF

Pāreja

Vienāds ar kopsummu (2) 17. tabulā

Kopā

ERAF

Attīstītākie

Vienāds ar kopsummu (3) 17. tabulā

Kopā

ERAF

Īpašs piešķīrums attālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem

Vienāds ar kopsummu (11) 17. tabulā

Kopā

ERAF REACT-EU

Nav norādīts

Vienāds ar kopējo (12) 17. tabulā

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Kopā

ESF (52)

Mazāk attīstītie

Nav vienāds ar kopsummu (5) 17. tabulā, kas ietver ESF atbilstošo atbalstu JNI (53)

Kopā

ESF (54)

Pāreja

Nav vienāds ar kopējo (6) 17. tabulā, kurā iekļauts atbilstošais ESF atbalsts JNI

Kopā

ESF (55)

Attīstītākie

Nav vienāds ar kopējo (7) 17. tabulā, kurā iekļauts atbilstošais ESF atbalsts JNI

Kopā

ESF REACT-EU

Nav norādīts

Vienāds ar kopējo (13) 17. tabulā

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Kopā

JNI (56)

Nav norādīts

Nav vienāds ar kopsummu (9) 17. tabulā, kas ietver tikai JNI īpašo atbalstu

Kopā

JNI REACT-EU

   (57)

Nav norādīts

Vienāds ar kopējo (14) 17. tabulā

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Kopā

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

Vienāds ar kopējo (10) 17. tabulā

Kopā

REACT-EU

Nav norādīts

Vienāds ar kopējo (15) 17. tabulā

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Nav norādīts

Pavisam kopā

Vienāds ar kopējo (16) 17. tabulā

| (1) | Aizpilda tikai tad, ja prioritārie virzieni izteikti kopējās izmaksās. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Šo likmi tabulā var noapaļot līdz tuvākajam veselajam skaitlim. Precīzā likme, ko izmanto maksājumu atlīdzināšanai, ir likme (f).

  18.b tabula.


  Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva – īpaši piešķīrumi
   (59)
  no ESF, ESF REACT-EU un JNI- (attiecīgā gadījumā) | Fonds (58) | Reģiona kategorija | Savienības atbalsta aprēķina pamats
  (Kopējās atbilstīgās izmaksas vai publiskās atbilstīgās izmaksas) | Savienības atbalsts (a) | Nacionālais līdzfinansējums
  (b) = (c) + (d) | Valsts līdzfinansējuma orientējošs sadalījums | Kopējais finansējums
  (e) = (a) + (b) | Līdzfinansēšanas likmes
  (f) = (a)/(e) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Valsts publiskais finansējums
  (c) | Valsts privātais finansējums
  (d) (1) |
| | <3.2.B.1 type="S" input="G"> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type="S" input="G"> | <3.2.B.1 type="N" input="M"> | <3.2.B.4 type="N" input="G"> | <3.2.B.5 type="N" input="M"> | <3.2.B.6 type="N" input="M"> | <3.2.B.7 type="N" input="G"> | <3.2.B.8 type="P" input="G"> |
| 1. | Īpašs piešķīrums JNI | Nav norādīts | | | 0 | | | | 100  % |
| 2. | Atbilstošs ESF atbalsts | Mazāk attīstīti reģioni | | | | | | | |
| 3. | Atbilstošs ESF atbalsts | pāreja | | | | | | | |
| 4. | Atbilstošs ESF atbalsts | Vairāk attīstītie reģioni | | | | | | | |
| 5. | JNI REACT-EU specifisks piešķīrums | Nav norādīts | | | | | | | 100  % |
| 6. | Atbilstošs ESF REACT-EU atbalsts | Nav norādīts | | | | | | | |
| 7. | KOPĀ: JNI prioritārā virziena [daļa] | Jābūt vienādām ar 3. prioritārā virziena [daļu] | | Summa (1:4) | Summa (1:4) | | | | |
| 8. | KOPĀ: JNI REACT-EU [daļa]
  Prioritārais virziens | Jābūt vienādām ar prioritārā virziena [daļu] | | | | | | | |
| 9. | | | ESF īpatsvars mazāk attīstītajos reģionos
  2/Summa (2:4) | <3.2.c.11 type="P" input="G"> | | | | | |
| 10. | | | ESF īpatsvars pārejas reģionos
  3/Summa (2:4) | <3.2.c.13 type="P" input="G"> | | | | | |
| 11. | | | ESF īpatsvars vairāk attīstītajos reģionos
  4/Summa (2:4) | <3.2.c.14 type="P" input="G"> | | | | | |

(2)

18.b tabula.

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva – īpaši piešķīrumi
   (59)
  no ESF, ESF REACT-EU un JNI- (attiecīgā gadījumā)

Fonds (58)

Reģiona kategorija

Savienības atbalsta aprēķina pamats

(Kopējās atbilstīgās izmaksas vai publiskās atbilstīgās izmaksas)

Savienības atbalsts (a)

Nacionālais līdzfinansējums

(b) = (c) + (d)

Valsts līdzfinansējuma orientējošs sadalījums

Kopējais finansējums

(e) = (a) + (b)

Līdzfinansēšanas likmes

(f) = (a)/(e) (2)

Valsts publiskais finansējums

(c)

Valsts privātais finansējums

(d) (1)

<3.2.B.1 type="S" input="G">

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type="S" input="G">

<3.2.B.1 type="N" input="M">

<3.2.B.4 type="N" input="G">

<3.2.B.5 type="N" input="M">

<3.2.B.6 type="N" input="M">

<3.2.B.7 type="N" input="G">

<3.2.B.8 type="P" input="G">

1.

Īpašs piešķīrums JNI

Nav norādīts

0

100  %

2.

Atbilstošs ESF atbalsts

Mazāk attīstīti reģioni

3.

Atbilstošs ESF atbalsts

pāreja

4.

Atbilstošs ESF atbalsts

Vairāk attīstītie reģioni

5.

JNI REACT-EU specifisks piešķīrums

Nav norādīts

100  %

6.

Atbilstošs ESF REACT-EU atbalsts

Nav norādīts

7.

KOPĀ: JNI prioritārā virziena [daļa]

Jābūt vienādām ar 3. prioritārā virziena [daļu]

Summa (1:4)

Summa (1:4)

8.

KOPĀ: JNI REACT-EU [daļa]

Prioritārais virziens

Jābūt vienādām ar prioritārā virziena [daļu]

9.

ESF īpatsvars mazāk attīstītajos reģionos

2/Summa (2:4)

<3.2.c.11 type="P" input="G">

10.

ESF īpatsvars pārejas reģionos

3/Summa (2:4)

<3.2.c.13 type="P" input="G">

11.

ESF īpatsvars vairāk attīstītajos reģionos

4/Summa (2:4)

<3.2.c.14 type="P" input="G">

| (1) | Aizpilda tikai tad, ja prioritārie virzieni izteikti kopējās izmaksās. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Šo likmi tabulā var noapaļot līdz tuvākajam veselajam skaitlim. Precīzā likme, ko izmanto maksājumu atlīdzināšanai, ir likme (f). |
| --- | --- |

(2)

18.c tabula.

Finanšu plāna sadalījums pa prioritārajiem virzieniem, fondiem reģionu kategorijām un tematiskajiem mērķiem

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunkta ii) punkts)

| Prioritārais virziens | Fonds (60) | Reģionu kategorija (attiecīgā gadījumā) | Tematiskais mērķis | Savienības atbalsts | Nacionālais līdzfinansējums | Kopējais finansējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.C.1 type="S" input="G"> | <3.2.C.2 type="S" input="G"> | <3.2.C.3 type="S" input="G"> | <3.2.C.4 type="S" input="G"> | <3.2.C.5 type="N" input="M"> | <3.2.C.6 type="N" input="M"> | <3.2.C.7 type="N" input="M"> |
| | | | | | | |
| | | | | |
| Kopā | | | | | | |

Prioritārais virziens

Fonds (60)

Reģionu kategorija (attiecīgā gadījumā)

Tematiskais mērķis

Savienības atbalsts

Nacionālais līdzfinansējums

Kopējais finansējums

<3.2.C.1 type="S" input="G">

<3.2.C.2 type="S" input="G">

<3.2.C.3 type="S" input="G">

<3.2.C.4 type="S" input="G">

<3.2.C.5 type="N" input="M">

<3.2.C.6 type="N" input="M">

<3.2.C.7 type="N" input="M">

Kopā

19. tabula.

Atbalsta indikatīvā summa, kas izmantojama klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. panta 6. punkts) (61)

| Prioritārais virziens | Indikatīvā atbalsta summa, kas izmantojama klimata pārmaiņu mērķiem (EUR) | Savienības kopējā atbalsta procentuālā daļa darbības programmai (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.C.8 type="S" input="G"> | <3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N> | <3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N> |
| | | |
| Kopā REACT-EU | | |
| Kopā | | |

Prioritārais virziens

Indikatīvā atbalsta summa, kas izmantojama klimata pārmaiņu mērķiem (EUR)

Savienības kopējā atbalsta procentuālā daļa darbības programmai (%)

<3.2.C.8 type="S" input="G">

<3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N>

<3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N>

Kopā REACT-EU

Kopā

4. IEDAĻA

INTEGRĒTA PIEEJA TERITORIĀLAJAI ATTĪSTĪBAI
   (62)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 3. punkts)

Apraksts par integrēto pieeju teritoriālajai attīstībai, ņemot vērā darbības programmas saturu un mērķus, ievērojot partnerības nolīgumu un parādot, kā tā sekmē darbības programmas mērķu un paredzamo rezultātu sasniegšanu.

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

4.1.   Sabiedrības virzīta vietējā attīstība (attiecīgā gadījumā)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 3. punkta a) apakšpunkts)

Pieeja sabiedrības virzītas vietējās attīstības instrumentu izmantošanai un principi to teritoriju apzināšanai, kurās šo pieeju īstenos.

| <4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y>

4.2.   Integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētu attīstībai (attiecīgā gadījumā)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 3. punkta b) apakšpunkts, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1301/2013 7. panta 2. un 3. punkts) (63)

Attiecīgā gadījumā ERAF atbalsta indikatīvo summu integrētām darbībām ilgtspējīgai pilsētu attīstībai, ko īstenos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1301/2013 7. panta 2. punktu, un ESF atbalsta indikatīvais piešķīrums integrētajai darbībai.

| <4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”> |
| --- |

<4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”>

20. tabula.

Integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētu attīstībai – indikatīvas ERAF un ESF atbalsta summas

| Fonds | ERAF un ESF atbalsts (indikatīvs)
  (EUR) | Fonda kopējā piešķīruma proporcija programmai |
| --- | --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> | <4.2.3 type="P" input="G"> |
| Kopā ERAF bez REACT-EU | | |
| Kopā ESF bez REACT-EU | | |
| KOPĀ ERAF+ESF bez REACT-EU | | |

Fonds

ERAF un ESF atbalsts (indikatīvs)

(EUR)

Fonda kopējā piešķīruma proporcija programmai

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

<4.2.3 type="P" input="G">

Kopā ERAF bez REACT-EU

Kopā ESF bez REACT-EU

KOPĀ ERAF+ESF bez REACT-EU

4.3.   Integrētās teritoriālās investīcijas (ITI) (attiecīgā gadījumā)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 3. punkta c) apakšpunkts)

Pieeja integrētu teritoriālu investīciju (ITI) izmantošanai (kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 36. pantā), izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas 4.2. punkts, un to indikatīvais finanšu piešķīrums katram prioritārajam virzienam.

| <4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y"> |
| --- |

<4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y">

21. tabula.

Indikatīvais finanšu piešķīrums ITI, izņemot tos, kas minēti 4.2. punktā.

(kopsumma)

| Prioritārais virziens | Fonds | Indikatīvais finanšu piešķīrums (Savienības atbalsts) (EUR) |
| --- | --- | --- |
| <4.3.2 type="S" input="G" PA=Y> | <4.3.3 type="S" input="G" PA=Y > | <4.3.4 type="N" input="M" PA=Y > |
| | | |
| Kopā ERAF [bez REACT-EU] | | |
| Kopā ESF [bez REACT-EU] | | |
| KOPĀ ERAF+ESF [bez REACT-EU] | | |
| Kopā ERAF REACT-EU | | |
| Kopā ESF REACT-EU | | |
| KOPĀ ERDF REACT-EU+ESF REACT-EU | | |
| Pavisam kopā | | |

Prioritārais virziens

Fonds

Indikatīvais finanšu piešķīrums (Savienības atbalsts) (EUR)

<4.3.2 type="S" input="G" PA=Y>

<4.3.3 type="S" input="G" PA=Y >

<4.3.4 type="N" input="M" PA=Y >

Kopā ERAF [bez REACT-EU]

Kopā ESF [bez REACT-EU]

KOPĀ ERAF+ESF [bez REACT-EU]

Kopā ERAF REACT-EU

Kopā ESF REACT-EU

KOPĀ ERDF REACT-EU+ESF REACT-EU

Pavisam kopā

4.4.   Darbības programmu procedūras starpreģionālajām un transnacionālajām darbībām ar atbalsta saņēmējiem, kas atrodas vismaz vienā citā dalībvalstī (attiecīgā gadījumā)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 3. punkta d) apakšpunkts)

| <4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y>

4.5.   Programmā plānoto darbību ieguldījums makroreģionālajās un jūras baseinu stratēģijās, uz ko attiecas dalībvalsts norādītās programmas jomas vajadzības (attiecīgā gadījumā)

(Ja dalībvalsts un reģioni piedalās makroreģionālajās stratēģijās un jūras baseinu stratēģijās)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 3. punkta e) apakšpunkts)

| <4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" > |
| --- |

<4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" >

5. IEDAĻA

TO ĢEOGRĀFISKO APGABALU ĪPAŠĀS VAJADZĪBAS, KURUS VISVAIRĀK IETEKMĒ NABADZĪBA, VAI TO MĒRĶGRUPU ĪPAŠĀS VAJADZĪBAS, KURĀS IR LIELĀKAIS DISKRIMINĀCIJAS VAI SOCIĀLĀS ATSTUMTĪBAS RISKS (attiecīgā gadījumā) (64)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 4. punkta a) apakšpunkts)

5.1.   Ģeogrāfiskie apgabali, kurus visvairāk ietekmē nabadzība / mērķgrupas, kurās ir lielākais diskriminācijas risks

| <5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

5.2.   Stratēģija tādu ģeogrāfisko apgabalu īpašo vajadzību apmierināšanai, kurus visvairāk ietekmē nabadzība, to mērķgrupu īpašo vajadzību apmierināšanai, kurās ir lielākais diskriminācijas vai sociālās atstumtības risks, un attiecīgā gadījumā ieguldījums integrētajā pieejā, kas izklāstīta partnerības nolīgumā

| <5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

22. tabula.

Darbības tādu ģeogrāfisko apgabalu īpašo vajadzību apmierināšanai, kurus visvairāk ietekmē nabadzība/to mērķgrupu īpašo vajadzību apmierināšanai, kurās ir lielākais diskriminācijas vai sociālās izstumšanas risks
   (65)

| Mērķgrupa/ģeogrāfiskais apgabals | Galvenie plānoto darbību veidi, kas ir integrētās pieejas daļa. | Prioritārais virziens | Fonds | Reģionu kategorija (attiecīgā gadījumā) | Investīciju prioritātes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y > | <5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y > | <5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.5 type="S" input="S" PA=Y > |
| | | | | | |
| | | | | | |

Mērķgrupa/ģeogrāfiskais apgabals

Galvenie plānoto darbību veidi, kas ir integrētās pieejas daļa.

Prioritārais virziens

Fonds

Reģionu kategorija (attiecīgā gadījumā)

Investīciju prioritātes

<5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y >

<5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y >

<5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.5 type="S" input="S" PA=Y >

6. IEDAĻA

TO ĢEOGRĀFISKO APGABALU ĪPAŠĀS VAJADZĪBAS, KUROS IR BŪTISKAS UN PASTĀVĪGAS AR DABU SAISTĪTAS VAI DEMOGRĀFISKAS GRŪTĪBAS (attiecīgā gadījumā) (66)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 4. punkta b) apakšpunkts)

| <6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y>

7. IEDAĻA

PAR PĀRVALDĪBU, KONTROLI UN REVĪZIJU ATBILDĪGĀS IESTĀDES UN STRUKTŪRAS UN ATTIECĪGO PARTNERU LOMA

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 92.b. panta 10. punkta trešā daļa un 96. panta 5. punkts)

7.1.   Attiecīgās iestādes un struktūras

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 5. punkta a) un b) apakšpunkts)

23. tabula.

Attiecīgās iestādes un struktūras

| Iestāde/struktūra | Iestādes/struktūras nosaukums un departaments vai nodaļa | Iestādes/struktūras vadītājs (amats vai amatvieta) |
| --- | --- | --- |
| <7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” > | <7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > | <7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > |
| Vadošā iestāde | | |
| Sertifikācijas iestāde (attiecīgā gadījumā) | | |
| Revīzijas iestāde | | |
| Struktūra, kurai Komisija veiks maksājumus | | |

Iestāde/struktūra

Iestādes/struktūras nosaukums un departaments vai nodaļa

Iestādes/struktūras vadītājs (amats vai amatvieta)

<7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” >

<7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

<7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

Vadošā iestāde

Sertifikācijas iestāde (attiecīgā gadījumā)

Revīzijas iestāde

Struktūra, kurai Komisija veiks maksājumus

7.2.   Attiecīgo partneru iesaistīšana

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 5. punkta c) apakšpunkts)

7.2.1.   
  Veiktās darbības, lai iesaistītu attiecīgos partnerus darbības programmas sagatavošanā, un šo partneru loma darbības programmas īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā

| <7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”> |
| --- |

<7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”>

7.2.2.   Kopējās dotācijas (attiecīgā gadījumā ESF un ESF REACT-EU)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1304/2013 6. panta 1. punkts)

| <7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N>

7.2.3.   Summas piešķīrums spēju veidošanai (attiecīgā gadījumā ESF un ESF REACT-EU)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1304/2013 6. panta 2. un 3. punkts)

| <7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N>

8. IEDAĻA

KOORDINĀCIJA STARP FONDIEM, ELFLA UN EJZF UN CITIEM SAVIENĪBAS UN VALSTS FINANSĒJUMA INSTRUMENTIEM UN KOORDINĀCIJA AR EIB

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 6. punkta a) apakšpunkts)

Mehānismi koordinācijas nodrošināšanai starp fondiem, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) un citiem Savienības un valsts finansēšanas instrumentiem, kā arī ar Eiropas Investīciju banku (EIB), ņemot vērā attiecīgos noteikumus, ko paredz vienotais stratēģiskais satvars.

| <8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y>

9. IEDAĻA

EX ANTE NOSACĪJUMI
   (67)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 6. punkta b) apakšpunkts)

9.1.   
  Ex ante nosacījumi

Informācija par piemērojamības izvērtējumu un ex-ante nosacījumu izpildi (pēc izvēles)

| <9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y>

24. tabula.

Piemērojamie ex ante nosacījumi un to izpildes izvērtējums

| Ex ante nosacījums | Prioritārie virzieni, kuriem piemēro nosacījumu | Ex ante nosacījums izpildīts (jā/nē/daļēji) | Kritēriji | Kritēriji izpildīti (jā/nē) | Atsauce
  (atsauce uz stratēģijām, tiesību aktiem vai citiem attiecīgiem dokumentiem, tostarp attiecīgo sadaļu, pantu vai punktu, pievienojot Interneta saiti vai piekļuvi pilnam tekstam) | Paskaidrojumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” > | <9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” > | <9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > | <9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | | | |

Ex ante nosacījums

Prioritārie virzieni, kuriem piemēro nosacījumu

Ex ante nosacījums izpildīts (jā/nē/daļēji)

Kritēriji

Kritēriji izpildīti (jā/nē)

Atsauce

(atsauce uz stratēģijām, tiesību aktiem vai citiem attiecīgiem dokumentiem, tostarp attiecīgo sadaļu, pantu vai punktu, pievienojot Interneta saiti vai piekļuvi pilnam tekstam)

Paskaidrojumi

<9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” >

<9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” >

<9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

<9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

9.2.   
  Ex ante nosacījumu izpildes darbību apraksts, atbildīgās struktūras un grafiks (68)

25. tabula.

Darbības piemērojamo vispārējo ex ante nosacījumu izpildei

| Vispārīgais ex ante nosacījums | Neizpildīti kritēriji | Veicamās darbības | Termiņš (datums) | Atbildīgās iestādes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | |
| | | | |

Vispārīgais ex ante nosacījums

Neizpildīti kritēriji

Veicamās darbības

Termiņš (datums)

Atbildīgās iestādes

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

26. tabula.

Darbības piemērojamo tematisko ex ante nosacījumu izpildei

| Tematiskais ex ante nosacījums | Neizpildīti kritēriji | Veicamās darbības | Termiņš (datums) | Atbildīgās iestādes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”> | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA“> |
| 1. X | | 1. darbība | 1. darbības termiņš | |
| | 2. darbība | 2. darbības termiņš | |

Tematiskais ex ante nosacījums

Neizpildīti kritēriji

Veicamās darbības

Termiņš (datums)

Atbildīgās iestādes

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”>

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA“>

1. X

1. darbība

1. darbības termiņš

2. darbība

2. darbības termiņš

10. IEDAĻA

ADMINISTRATĪVĀ SLOGA MAZINĀŠANA ATBALSTA SAŅĒMĒJIEM
   (69)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 6. punkta c) apakšpunkts)

Atbalsta saņēmējiem radītā administrativā sloga izvērtējuma kopsavilkums un vajadzības gadījumā plānotās darbības administratīvā sloga mazināšanai un to indikatīvais grafiks.

| <10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y> |
| --- |

<10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y>

11. IEDAĻA

HORIZONTĀLIE PRINCIPI
   (70)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 7. punkts)

11.1.   Ilgtspējīga attīstība

Apraksts par īpašām darbībām, kuras jāveic, lai darbību atlasē ņemtu vērā vides aizsardzības prasības, resursu efektivitāti, klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, izturību pret katastrofām, riska novēršanu un pārvaldību.

| <13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.2.   Vienlīdzīgas iespējas un nediskriminācija

Apraksts par īpašām darbībām, kuras jāveic, lai veicinātu iespēju vienlīdzību un darbības programmas sagatavošanā, izstrādē un īstenošanā novērstu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ un jo īpaši attiecībā uz piekļuvi finansējumam, ņemot vērā to dažādo mērķgrupu vajadzības, kurās ir šādas diskriminācijas risks, un jo īpaši nepieciešamību nodrošināt pieejamību personām ar invaliditāti.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.3.   Vīriešu un sieviešu līdztiesība

Apraksts par darbības programmas ieguldījumu vīriešu un sieviešu līdztiesības veicināšanā un attiecīgā gadījumā par procedūru, kas piemērojama, lai nodrošinātu dzimuma jautājuma iekļaušanu programmas un darbības līmenī.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

12. IEDAĻA

ATSEVIŠĶI ELEMENTI

12.1   Plānošanas periodā īstenojamie lielie projekti

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta e) apakšpunkts)

27. tabula.

Lielo projektu saraksts

| Projekts | Plānotais paziņošanas/iesniegšanas datums
  (gads, ceturksnis) | Plānotais izpildes sākums
  (gads, ceturksnis) | Plānotais beigu datums
  (gads, ceturksnis) | Prioritārie virzieni/investīciju prioritātes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N> | <12.1.2 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.3 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.4 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.5 type="S" " input="S" decision=N > |
| | | | | |

Projekts

Plānotais paziņošanas/iesniegšanas datums

(gads, ceturksnis)

Plānotais izpildes sākums

(gads, ceturksnis)

Plānotais beigu datums

(gads, ceturksnis)

Prioritārie virzieni/investīciju prioritātes

<12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N>

<12.1.2 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.3 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.4 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.5 type="S" " input="S" decision=N >

12.2.   Darbības programmas izpildes satvars (71)

28. tabula.

Izpildes satvars atbilstīgi fondiem un reģionu kategorijām (kopsavilkuma tabula)

| Prioritārais virziens | Fonds | Reģiona kategorija | Rādītājs vai galvenais īstenošanas posms | Attiecīgā gadījumā – mērvienība | Starpposma mērķis 2018. gadam | Galīgais mērķis (2023) (72) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T |
| <12.2.1 type="S" input="G"> | <12.2.2 type="S" input="G"> | <12.2.3 type="S" input="G"> | <12.2.4 type="S" input="G"> | <12.2.5 type="S" input="G"> | <12.2.6 type="S" input="G"> | <12.2.7 type="S"


  input="G"> |
| | | | | | | | | |

Prioritārais virziens

Fonds

Reģiona kategorija

Rādītājs vai galvenais īstenošanas posms

Attiecīgā gadījumā – mērvienība

Starpposma mērķis 2018. gadam

Galīgais mērķis (2023) (72)

M

W

T

<12.2.1 type="S" input="G">

<12.2.2 type="S" input="G">

<12.2.3 type="S" input="G">

<12.2.4 type="S" input="G">

<12.2.5 type="S" input="G">

<12.2.6 type="S" input="G">

<12.2.7 type="S"

input="G">

12.3.   Programmas sagatavošanā iesaistītie attiecīgie partneri

| <12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N> |
| --- |

<12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N>

PIELIKUMI (augšupielādēti elektroniskā datu apmaiņas sistēmā kā atsevišķi faili):

| — | Ex ante novērtējuma ziņojuma projekts ar kopsavilkumu (obligāti)
  (Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 55. panta 2. punkts un 92.b panta 10. punkts) (73) |
| --- | --- |

—

Ex ante novērtējuma ziņojuma projekts ar kopsavilkumu (obligāti)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 55. panta 2. punkts un 92.b panta 10. punkts) (73)

| — | Dokumenti par ex ante nosacījumu piemērojamības un izpildes izvērtējumu (vajadzības gadījumā) (74) |
| --- | --- |

—

Dokumenti par ex ante nosacījumu piemērojamības un izpildes izvērtējumu (vajadzības gadījumā) (74)

| — | Valstu līdztiesības iestāžu atzinums par 11.2. un 11.3. iedaļu (attiecīgā gadījumā) (atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 7. punkts) (75) |
| --- | --- |

—

Valstu līdztiesības iestāžu atzinums par 11.2. un 11.3. iedaļu (attiecīgā gadījumā) (atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 7. punkts) (75)

| — | Kopsavilkums sabiedrībai par darbības programmu (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

—

Kopsavilkums sabiedrībai par darbības programmu (attiecīgā gadījumā)

---

(1)  Paskaidrojums lauku apzīmējumiem:

1

| | tips (type): N = numurs, D = datums, S= rinda, C = izvēles rūtiņa, P = procentu daļa, B = Būla vērtība |
| --- | --- |

tips (type): N = numurs, D = datums, S= rinda, C = izvēles rūtiņa, P = procentu daļa, B = Būla vērtība

tips (type): N = numurs, D = datums, S= rinda, C = izvēles rūtiņa, P = procentu daļa, B = Būla vērtība

| | lēmums (decision): N = nav daļa no Komisijas lēmuma, ar ko apstiprina darbības programmu |
| --- | --- |

lēmums (decision): N = nav daļa no Komisijas lēmuma, ar ko apstiprina darbības programmu

lēmums (decision): N = nav daļa no Komisijas lēmuma, ar ko apstiprina darbības programmu

| | ievade (input): M = manuāli, S = atlase, G = sistēmas ģenerēti dati |
| --- | --- |

ievade (input): M = manuāli, S = atlase, G = sistēmas ģenerēti dati

ievade (input): M = manuāli, S = atlase, G = sistēmas ģenerēti dati

| | "maxlength" = maksimālais zīmju skaits ar atstarpēm |
| --- | --- |

"maxlength" = maksimālais zīmju skaits ar atstarpēm

"maxlength" = maksimālais zīmju skaits ar atstarpēm

| | PA – Y = uz elementu attiecas tikai partnerības nolīgums |
| --- | --- |

PA – Y = uz elementu attiecas tikai partnerības nolīgums

PA – Y = uz elementu attiecas tikai partnerības nolīgums

| | TA – NA = nepiemēro, ja darbības programmas paredzētas tikai tehniskajai palīdzībai |
| --- | --- |

TA – NA = nepiemēro, ja darbības programmas paredzētas tikai tehniskajai palīdzībai

TA – NA = nepiemēro, ja darbības programmas paredzētas tikai tehniskajai palīdzībai

| | YEI – NA = nepiemēro, ja darbības programmas paredzētas tikai Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai |
| --- | --- |

YEI – NA = nepiemēro, ja darbības programmas paredzētas tikai Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai

YEI – NA = nepiemēro, ja darbības programmas paredzētas tikai Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai

| | MVU (SME) = piemēro arī programmām, kas paredzētas apvienotajiem garantiju un nodrošinājuma finanšu instrumentiem MVU, ko ievieš EIB. |
| --- | --- |

MVU (SME) = piemēro arī programmām, kas paredzētas apvienotajiem garantiju un nodrošinājuma finanšu instrumentiem MVU, ko ievieš EIB.

MVU (SME) = piemēro arī programmām, kas paredzētas apvienotajiem garantiju un nodrošinājuma finanšu instrumentiem MVU, ko ievieš EIB.

(2)  Šajā pielikumā iekļautās tabulas vajadzības gadījumā paredz REACT-EU resursu sadalījumu (Regulas (ES) Nr. 1303/2013 92.a pants), t. i., ERAF REACT-EU, ESF REACT-EU un JNI REACT-EU.

2

REACT-EU

REACT-EU

REACT-EU

REACT-EU

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

3

(4)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma veltīta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

4

(5)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma veltīta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

5

(6)  Eiropas Reģionālās attīstības fonds.

6

(7)  Eiropas Sociālais fonds.

7

(8)  Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

8

(9)  Savienības kopējais atbalsts (tostarp galvenais piešķīrums un izpildes rezerve)

9

(10)  Informācija par katru fondu un katru prioritāroprioritāro virzienu.

10

(11)  Tematiskā mērķa nosaukums (nepiemēro tehniskajai palīdzībai).

11

(12)  Investīciju prioritātes nosaukums (nepiemēro tehniskajai palīdzībai).

12

(13)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

13

(14)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

14

(15)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

15

(16)  ERAF, Kohēzijas fonda un ERAF REACT-EU mērķvērtības var būt kvalitatīvas vai kvantitatīvas.

16

(17)  Šajā sarakstā iekļauti kopējie rezultātu rādītāji, kuru mērķvērtība ir noteikta, un visi konkrētās programmas rezultātu rādītāji. Kopējā rezultāta rādītāju mērķvērtības jāizsaka skaitliskā izteiksmē; konkrētās programmas rezultātu rādītāji var būt kvalitatīvi un kvantitatīvi. Mērķvērtības var norādīt kopā (sievietes + vīrieši) vai sadalījumā pēc dzimuma, atsauces vērtības var attiecīgi pielāgot. "M" = vīrieši. "W" = sievietes, "T" = kopā

17

(18)  Šajā sarakstā iekļauti kopējie rezultātu rādītāji, kuru mērķvērtība ir noteikta, un visi konkrētās programmas rezultātu rādītāji. Kopējā rezultāta rādītāju mērķvērtības jāizsaka skaitliskā izteiksmē; konkrētas programmas rezultātu rādītāji var būt kvalitatīvi vai kvantitatīvi. Visi rezultātu rādītāji Regulas (ES) Nr. 1304/2013 II pielikumā, kas izmantoti, lai pārraudzītu JNI īstenošanu, jāsaista ar skaitliski izteiktu mērķvērtību. Target values may be presented as a total (men+women) or broken down by gender, the baseline values may be adjusted accordingly. "M" = vīrieši. "W" = sievietes, "T" = kopā

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1304/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.).

19

(20)  Attiecībā uz ESF šajā sarakstā iekļauti kopējie iznākuma rādītāji, kuriem noteikta mērķvērtība. Mērķvērtības var norādīt kopā (sievietes + vīrieši) vai sadalījumā pēc dzimuma. Attiecībā uz ERAF REACT-EU dzimumu sadalījums vairumā gadījumu nav vajadzīgs. "M" = vīrieši. "W" = sievietes, "T" = kopā

20

(21)  Nedala pa reģionu kategorijām gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

21

(22)  Attiecībā uz ESF un ESF REACT-EU šajā sarakstā iekļauti kopējie iznākuma rādītāji, kuru mērķvērtība ir noteikta, un visi konkrētās programmas iznākuma rādītāji.

22

REACT-EU

(23)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

23

(24)  Starpposma mērķus var norādīt kopā (vīrieši +sievietes) vai sadalījumā pa dzimumiem. "M" = vīrieši. "W" = sievietes, "T" = kopā

24

(25)  Mērķvērtības var norādīt kopā (sievietes + vīrieši) vai sadalījumā pēc dzimuma. "M" = vīrieši. "W" = sievietes, "T" = kopā

25

(26)  Ja JNI īsteno kā prioritārā virziena daļu, JNI starpposma mērķi un galamērķi jānošķir no citiem prioritārā virziena starpposma mērķiem un galamērķiem saskaņā ar īstenošanas aktiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punkta piektajā daļā, jo JNI resursi (īpaši piešķīrumi un atbilstošais ESF atbalsts) nav iekļauti izpildes rezervē.

26

(27)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

27

(28)  Summās iekļauts kopējais Savienības atbalsts (galvenais piešķīrums un piešķīrums no izpildes rezerves).

28

(29)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

29

(30)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

30

(31)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

31

(32)  Attiecīgā gadījumā iekļauj skaitliski izteiktu informāciju par ESF ieguldījumu tematiskajos mērķos, kas norādīti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 1.–7. punktā un 92.b panta 9. punktā.

32

(33)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

33

(34)  Šo iedaļu neprasa gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

34

(35)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

35

(36)  Jānorāda, ja Savienības atbalsts tehniskajai palīdzībai programmā pārsniedz EUR 15 milj.

36

(37)  Jānorāda, ja tas ir objektīvi pamatoti, ņemot vērā darbības saturu, un ja Savienības atbalsts tehniskajai palīdzībai programmā pārsniedz 15 milj. EUR.

37

(38)  Mērķvērtības var būt kvalitatīvas vai kvantitatīvas. Mērķvērtības var norādīt kopā (sievietes + vīrieši) vai sadalījumā pēc dzimuma, atsauces vērtības var attiecīgi pielāgot. "V" = vīrieši. "M" = vīrieši. "W" = sievietes, "T" = kopā

38

(39)  Iznākuma rādītāju mērķvērtības attiecībā uz tehnisko palīdzību nav obligātas. Mērķvērtības var norādīt kopā (sievietes + vīrieši) vai sadalījumā pēc dzimuma. "M" = vīrieši. "W" = sievietes, "T" = kopā

39

(40)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

40

(41)  Summās iekļauts kopējais Savienības atbalsts (galvenais piešķīrums un piešķīrums no izpildes rezerves).

41

(42)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

42

(43)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma vai prioritārie virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

43

(44)  Kopējais piešķīrums (Savienības atbalsts) bez piešķīruma no izpildes rezerves

44

(45)  Kopējais piešķīrums no ESF, tostarp atbilstošs ESF atbalsts JNI. Slejās par izpildes rezervi neiekļauj atbilstošo ESF atbalstu JNI, jo tas ir izslēgts no izpildes rezerves.

45

(46)  Atkāpe no KNR 120. panta 3. punkta pirmās un otrās daļas (paredzēta KNR 92.b panta 11. punktā ) nav piemērojama REACT-EU papildu resursiem, kas piešķirti tehniskajai palīdzībai. Ja tehniskās palīdzības prioritārais virziens sniedz atbalstu vairāk nekā vienai reģionu kategorijai, līdzfinansējuma likmi šādam prioritārajam virzienam noteiks, proporcionāli atspoguļojot REACT-EU resursu sadalījumu starp reģionu kategorijām attiecīgajā prioritārajā virzienā, ievērojot KNR 120. panta 3. punktā noteiktos maksimālos apjomus.

46

(47)  Nacionālo līdzfinansējumu sadala proporcionāli starp galveno piešķīrumu un izpildes rezervi.

47

(48)  Šajā prioritārajā virzienā ir iekļauts īpašais piešķīrums JNI un atbilstošais ESF atbalsts.

48

(49)  Šajā prioritārā virziena daļā ir iekļauts īpašais piešķīrums JNI un atbilstošais ESF atbalsts.

49

(50)  Šajā prioritārajā virzienā ir iekļauts īpašais piešķīrums JNI un atbilstošais ESF atbalsts.

50

(51)  Šajā prioritārā virziena daļā ir iekļauts īpašais piešķīrums JNI un atbilstošais ESF atbalsts.

51

(52)  ESF piešķīrums bez atbilstošā atbalsta JNI.

52

(53)  ESF atbalsta kopsumma, ko veido atbalsts mazāk attīstītajiem reģioniem, pārejas reģioniem vai vairāk attīstītajiem reģioniem un resursi, kas piešķirti JNI 18.a tabulā, ir vienāda ar ESF kopējā atbalsta šādos reģionos un īpašā piešķīruma JNI summu 17. tabulā.

53

(54)  ESF piešķīrums bez atbilstošā atbalsta JNI.

54

(55)  ESF piešķīrums bez atbilstošā atbalsta JNI.

55

(56)  Iekļauts īpašais JNI piešķīrums un atbilstošais atbalsts no ESF.

56

((*))  Iezīmējot rūtiņu, dalībvalsts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 25.a panta 1. punktu pieprasa piemērot 100 % līdzfinansēšanas likmi darbības programmas [visu prioritāro virzienu] [dažu prioritāro virzienu] publiskajiem izdevumiem, kas deklarēti maksājumu pieteikumos grāmatvedības gadā, kurš sākas 2020. gada 1. jūlijā un beidzas 2021. gada 30. jūnijā.

(*)

((**))  Iezīmējot rūtiņu, dalībvalsts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 25.a panta 1.a punktu pieprasa piemērot 100 % līdzfinansēšanas likmi darbības programmas [visu prioritāro virzienu] [dažu prioritāro virzienu] publiskajiem izdevumiem, kas deklarēti maksājumu pieteikumos grāmatvedības gadā, kurš sākas 2021. gada 1. jūlijā un beidzas 2022. gada 30. jūnijā.

(**)

(57)  Iekļauts īpašais JNI REACT-EUpiešķīrums un atbilstošais atbalsts no ESF REACT-EU.

57

(58)  JNI (īpašs piešķīrums un atbilstošais ESF atbalsts) tiek uzskatīts par fondu un to norāda atsevišķā rindā pat tad, ja tas ir prioritārā virziena daļa.

58

(59)  Jāaizpilda attiecībā uz katru prioritāro virzienu (tā daļu), kas īsteno JNI.

59

(60)  Šajā tabulā JNI (īpašais piešķīrums un atbilstošais ESF atbalsts) tiek uzskatīts par fondu.

60

(61)  Šī tabula ir izveidota automātiski, par pamatu izmantojot tabulas par intervences kategorijām katram prioritārajam virzienam.

61

(62)  Darbības programmas vai programmas pārskatīšanas gadījumā, lai izveidotu vienu vai vairākus atsevišķus prioritāros virzienus tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”, šī daļa ir vajadzīga tikai tad, ja tiek sniegts attiecīgs atbalsts.

62

(63)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1301/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 ( OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.).

63

(64)  Šo iedaļu neprasa gadījumā, ja darbības programma veltīta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

64

(65)  Ja programma attiecas uz vairāk nekā vienu reģionu kategoriju, var būt nepieciešams sadalījums pa kategorijām.

65

(66)  Šo iedaļu neprasa gadījumā, ja darbības programma veltīta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

66

(67)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma veltīta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

67

(68)  25. un 26. tabula attiecas tikai uz piemērojamiem ex ante vispārējiem un tematiskiem nosacījumiem, kas ir pilnībā neizpildīti vai daļēji izpildīti (skatīt 24. tabulu) programmas iesniegšanas laikā.

68

ex ante

(69)  Šo iedaļu neprasa gadījumā, ja darbības programma veltīta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

69

(70)  Šo iedaļu neprasa gadījumā, ja darbības programma veltīta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

70

(71)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma veltīta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

71

(72)  Mērķvērtības var uzrādīt kā kopējās mērķvērtības (sievietes + vīrieši) vai sadalījumā pēc dzimuma.

72

(73)  Šo pielikumu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma veltīta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

73

(74)  Šo pielikumu nepiemēro gadījumā, ja darbības programma veltīta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

74

(75)  Šo pielikumu neprasa gadījumā, ja darbības programma veltīta tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

75

---

II PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Paraugs sadarbības programmām atbilstīgi mērķim "Eiropas teritoriālā sadarbība

| CCI | <0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1) |
| --- | --- |
| Nosaukums | <0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |
| Versija | < 0.3 type=“N” input=“G”> |
| Pirmais gads | < 0.4 type=“N” maxlength=“4” input=“M”> |
| Pēdējais gads | <0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>> |
| Atbilstīgi no | <0.6 type=‘D’ input=‘G’> |
| Atbilstīgi līdz | <0.7 type=‘D’ input=‘G’>> |
| EK lēmuma numurs | < 0.8 type=“S” input=“G”>> |
| EK lēmuma datums | <0.9 type=‘D’ input=‘G’>> |
| DV grozošā lēmuma numurs | <0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>> |
| DV grozošā lēmuma datums | <0.11 type=‘D’ input=‘M’>> |
| DV grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums | <0.12 type=‘D’ input=‘M’>> |
| NUTS reģioni, uz kuriem attiecas sadarbības programma | <0.13 type=‘S’ input=‘S’>> |

CCI

<0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1)

Nosaukums

<0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Versija

< 0.3 type=“N” input=“G”>

Pirmais gads

< 0.4 type=“N” maxlength=“4” input=“M”>

Pēdējais gads

<0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>>

Atbilstīgi no

<0.6 type=‘D’ input=‘G’>

Atbilstīgi līdz

<0.7 type=‘D’ input=‘G’>>

EK lēmuma numurs

< 0.8 type=“S” input=“G”>>

EK lēmuma datums

<0.9 type=‘D’ input=‘G’>>

DV grozošā lēmuma numurs

<0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>>

DV grozošā lēmuma datums

<0.11 type=‘D’ input=‘M’>>

DV grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums

<0.12 type=‘D’ input=‘M’>>

NUTS reģioni, uz kuriem attiecas sadarbības programma

<0.13 type=‘S’ input=‘S’>>

1. IEDAĻA

STRATĒĢIJA SADARBĪBAS PROGRAMMAS IEGULDĪJUMAM SAVIENĪBAS STRATĒĢIJAS GUDRAI, ILGTSPĒJĪGAI UN INTEGRĒJOŠAI IZAUGSMEI ĪSTENOŠANĀ UN EKONOMISKĀS, SOCIĀLĀS UN TERITORIĀLĀS KOHĒZIJAS SASNIEGŠANĀ
   (2)

(Atsauce: Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (3) 27. panta 1. punkts un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1299/2013 (4) 8. panta 2. punkta a) apakšpunkts)

1.1.   Stratēģija sadarbības programmas ieguldījumam Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanā un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas sasniegšanā

| 1.1.1. | Apraksts par programmas stratēģiju ieguldījumam Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanā un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas sasniegšanā







  <1.1.1 type="S" maxlength="70000" input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.

<1.1.1 type="S" maxlength="70000" input="M">

Ja tiek pārskatīta esoša sadarbības programma, lai piešķirtu REACT-EU papildu resursus, īpašā teksta logā, kā norādīts turpmāk, izklāsta aprakstu par paredzamo ietekmi uz mērķi “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

| 1.1.1.a | Apraksts par sadarbības programmas paredzamo ietekmi uz mērķi “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”








  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.a

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2. | Tematisko mērķu izvēles un atbilstošo investīciju prioritāšu izvēles pamatojums, ņemot vērā vienoto stratēģisko satvaru, kura pamatā ir vajadzību analīze programmas jomā kopumā un stratēģija, kas izvēlēta, atbildot uz šādām vajadzībām, attiecīgā gadījumā, novēršot iztrūkstošos posmus pārrobežu infrastruktūrā, ņemto vērā ex ante novērtējuma rezultātus.

  Ja tiek pārskatīta esoša sadarbības programma, lai piešķirtu REACT-EU papildu resursus, pievieno šādu aprakstu. |
| --- | --- |

1.1.2.

Ja tiek pārskatīta esoša sadarbības programma, lai piešķirtu REACT-EU papildu resursus, pievieno šādu aprakstu.

| 1.1.2.a | Pamatojums par sadarbības programmas paredzamo ietekmi uz mērķi “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”


  (Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 92.b panta 9. punkts.

  1. tabula.


  Tematisko mērķu izvēles un investīciju prioritātes izvēles pamatojums








  Izvēlētais tematiskais mērķis | Izvēlētā investīciju prioritāte | Pamatojums atlasei vai ietekmei uz krīzes seku novēršanas veicināšanu (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ > | <1.1.3 type=‘S’ input=‘S’> | <1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’> |
| | | |

1.1.2.a

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 92.b panta 9. punkts.

1. tabula.

Tematisko mērķu izvēles un investīciju prioritātes izvēles pamatojums

Izvēlētais tematiskais mērķis

Izvēlētā investīciju prioritāte

Pamatojums atlasei vai ietekmei uz krīzes seku novēršanas veicināšanu (attiecīgā gadījumā)

<1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ >

<1.1.3 type=‘S’ input=‘S’>

<1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’>

1.2.   Finanšu piešķīruma pamatojums

Finanšu piešķīruma (piem., Savienības atbalsts) pamatojums katram tematiskajam mērķim un attiecīgā gadījumā investīciju prioritātes pamatojums saskaņā ar tematiskās koncentrācijas prasībām, ņemot vērā ex-ante novērtējumu

| <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |
| --- |

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

Ja tiek pārskatīta esoša sadarbības programma, lai piešķirtu REACT-EU papildu resursus, pievieno šādu aprakstu.

| 1.2.a | Pamatojums REACT-EU papildu resursu finanšu piešķīrumam programmai un tas, kā šie resursi ir vērsti uz ģeogrāfiskajām teritorijām, kurās tie ir visvairāk vajadzīgi, ņemot vērā dažādās reģionālās vajadzības un attīstības līmeņus, lai nodrošinātu, ka galvenā uzmanība tiek pievērsta mazāk attīstītiem reģioniem saskaņā ar LESD 174. pantā izklāstītajiem ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem.







  <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’> |
| --- | --- |

1.2.a

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’>

2. tabula.

Sadarbības programmas investīciju stratēģijas pārskats

| Prioritārais virziens | ERAF atbalsts (EUR) | Daļa (%) no kopējā Savienības atbalsta sadarbības programmai (katram fondam) (5) | Tematiskais mērķis (6) | Investīciju prioritātes (7) | Konkrētie mērķi, kas atbilst investīciju prioritātēm | Rezultātu rādītāji, kas atbilst konkrētajam mērķim |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERAF (8) | EKI
   (9)
  (attiecīgā gadījumā) | IPA
   (10)
  (attiecīgā gadījumā) |
| <1.2.1 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’> | <1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.6 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.7 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.8 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.9 type=‘S’ input=‘G’> |
| REACT-EU | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioritārais virziens

ERAF atbalsts (EUR)

Daļa (%) no kopējā Savienības atbalsta sadarbības programmai (katram fondam) (5)

Tematiskais mērķis (6)

Investīciju prioritātes (7)

Konkrētie mērķi, kas atbilst investīciju prioritātēm

Rezultātu rādītāji, kas atbilst konkrētajam mērķim

ERAF (8)

EKI
   (9)
  (attiecīgā gadījumā)

IPA
   (10)
  (attiecīgā gadījumā)

<1.2.1 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’>

<1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.7 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.8 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.9 type=‘S’ input=‘G’>

REACT-EU

2. IEDAĻA

PRIORITĀRAIS VIRZIENS

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b) un c) apakšpunkts)

2.A. IEDAĻA.

APRAKSTS PAR PRIORITĀŠU VIRZIENIEM, KAS NAV TEHNISKĀ PALĪDZĪBA

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

2.A.1.   Prioritārais virziens (atkārtoti par katru prioritāro virzienu)

| Prioritārā virziena ID | <2A.1 type="N" input="G"> |
| --- | --- |
| Prioritārā virziena nosaukums | <2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |

Prioritārā virziena ID

<2A.1 type="N" input="G">

Prioritārā virziena nosaukums

<2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

| ☐ | Viss prioritārais virziens tiks īstenots, tikai izmantojot finanšu instrumentus. |
| --- | --- |

☐

Viss prioritārais virziens tiks īstenots, tikai izmantojot finanšu instrumentus.

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | Viss prioritārais virziens tiks īstenots, tikai izmantojot finanšu instrumentus, kas izveidoti Savienības līmenī. |
| --- | --- |

☐

Viss prioritārais virziens tiks īstenots, tikai izmantojot finanšu instrumentus, kas izveidoti Savienības līmenī.

<2A.4 type="C" input="M">

| ☐ | Viss prioritārais virziens tiks īstenots, izmantojot sabiedrības virzītu vietējo attīstību. |
| --- | --- |

☐

Viss prioritārais virziens tiks īstenots, izmantojot sabiedrības virzītu vietējo attīstību.

<2A.5 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Viss prioritārais virziens ir veltīts REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Viss prioritārais virziens ir veltīts REACT-EU

<2A.6 type="C" input="M">

2.A.2.   Pamatojums par tāda prioritārā virziena noteikšanu, kas aptver vairāk nekā vienu tematisko mērķi (attiecīgā gadījumā) (11)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 1. punkts.

| <2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’> |
| --- |

<2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’>

2.A.3.   Fonds un Savienības atbalsta aprēķina pamats

(atkārtoti katram fondam un prioritārajam virzienam)

| Fonds | <2A.6 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Aprēķina pamats (kopējie atbilstīgie izdevumi vai atbilstīgie publiskie izdevumi) | <2A.8 type="S" input="S"> |

Fonds

<2A.6 type="S" input="S">

Aprēķina pamats (kopējie atbilstīgie izdevumi vai atbilstīgie publiskie izdevumi)

<2A.8 type="S" input="S">

2.A.4.   Investīciju prioritāte (atkārtoti katrai investīciju prioritātei, uz kuru attiecas prioritārais virziens)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkts)

| Investīciju prioritātes | <2A.7 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |

Investīciju prioritātes

<2A.7 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.5.   Konkrētie mērķi, kas atbilst investīciju prioritātei, un paredzamie rezultāti

(atkārtoti katram konkrētajam mērķim, uz kuru attiecas investīciju prioritāte)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta) i) un ii) punkts)

| ID | <2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Konkrētais mērķis | <2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Rezultāti, ko dalībvalstis vēlas sasniegt ar Savienības atbalstu | <2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

ID

<2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’>

Konkrētais mērķis

<2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Rezultāti, ko dalībvalstis vēlas sasniegt ar Savienības atbalstu

<2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

3. tabula.

Konkrētās programmas rezultātu rādītāji (katram konkrētajam mērķim)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punkts)

| ID | Rādītājs | Mērvienība | Sākotnējā vērtība | Atsauces gads | Mērķvērtība (2023) (12) | Datu avots | Pārskatu sniegšanas biežums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.1.6 type="S" input="M"> | Kvantitatīvas <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>


  Kvantitatīvas <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’ | <2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Kvantitatīvas <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>


  Kvalitatīvas <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"> |

ID

Rādītājs

Mērvienība

Sākotnējā vērtība

Atsauces gads

Mērķvērtība (2023) (12)

Datu avots

Pārskatu sniegšanas biežums

<2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.1.6 type="S" input="M">

Kvantitatīvas <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

Kvantitatīvas <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’

<2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Kvantitatīvas <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

Kvalitatīvas <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6.   Atbalstāmās darbības saistībā ar investīciju prioritāti (katrai investīciju prioritātei)

2.A.6.1.   
  Atbalstāmo darbību veida un piemēru apraksts un to paredzamā ieguldījuma konkrēto mērķu sasniegšanā apraksts, tostarp attiecīgā gadījumā norādot galvenās mērķgrupas, konkrētas mērķteritorijas, atbalsta saņēmēju veidus.

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) punkts)

| Investīciju prioritāte | <2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’> |

Investīciju prioritāte

<2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’>

2.A.6.2.   
  Darbību atlases pamatprincipi

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) punkts)

| Investīciju prioritātes | <2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength= ‘3500’ input=‘M’> |

Investīciju prioritātes

<2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength= ‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.3.   Finanšu instrumentu plānotais izlietojums (attiecīgā gadījumā)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) punkts)

| Investīciju prioritātes | <2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Finanšu instrumentu plānotais izmantojums | <2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’> |
| <2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Investīciju prioritātes

<2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

Finanšu instrumentu plānotais izmantojums

<2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’>

<2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.6.4.   Lielo projektu plānotais izmantojums (attiecīgā gadījumā)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) punkts)

| Investīciju prioritātes | <2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Investīciju prioritātes

<2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.5.   Iznākuma rādītāji (atbilstīgi investīciju prioritātei)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta iv) punkts)

4. tabula.

Kopējie un konkrētās programmas iznākuma rādītāji

| ID | Rādītājs (rādītāja nosaukums) | Mērvienība | Mērķvērtība (2023) | Datu avots | Pārskatu sniegšanas biežums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’> | <2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | |
| | | | | | |

ID

Rādītājs (rādītāja nosaukums)

Mērvienība

Mērķvērtība (2023)

Datu avots

Pārskatu sniegšanas biežums

<2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’>

<2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.7.   Darbības rezultātu satvars (13)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta v) punkts un Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikums)

5. tabula.

Prioritārā virziena darbības rezultātu satvars

| Prioritārais virziens | Rādītāja veids
  (Galvenais īstenošanas posms, finanšu, iznākuma vai, attiecīgā gadījumā, rezultātu rādītājs) | ID | Indikators vai galvenais īstenošanas posms | Attiecīgā gadījumā – mērvienība | Starpposma mērķis 2018. gadam | Galīgais mērķis (2023) | Datu avots | Paskaidrojums par rādītāja atbilstību (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’> | Īstenošanas vai finanšu posms <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>


  Iznākums vai rezultāts <2A.3.3 type="S" input="S"> | Īstenošanas vai finanšu posms <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>


  Iznākums vai rezultāts <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | Īstenošanas vai finanšu posms <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>


  Iznākums vai rezultāts <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | <2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.3.8 type="S" input="M">


  Iznākums vai rezultāts <2A.3.8 type="S" input="M"> | <2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>


  Iznākums vai rezultāts <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioritārais virziens

Rādītāja veids

(Galvenais īstenošanas posms, finanšu, iznākuma vai, attiecīgā gadījumā, rezultātu rādītājs)

ID

Indikators vai galvenais īstenošanas posms

Attiecīgā gadījumā – mērvienība

Starpposma mērķis 2018. gadam

Galīgais mērķis (2023)

Datu avots

Paskaidrojums par rādītāja atbilstību (attiecīgā gadījumā)

<2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’>

Īstenošanas vai finanšu posms <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

Iznākums vai rezultāts <2A.3.3 type="S" input="S">

Īstenošanas vai finanšu posms <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Iznākums vai rezultāts <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

Īstenošanas vai finanšu posms <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>

Iznākums vai rezultāts <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

<2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.3.8 type="S" input="M">

Iznākums vai rezultāts <2A.3.8 type="S" input="M">

<2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

Iznākums vai rezultāts <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Papildu kvalitatīva informācija par darbības rezultātu satvara izveidi (fakultatīvi)

| <2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |
| --- |

<2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.8.   Intervences kategorijas

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta vii) punkts)

Intervences kategorijas, kas atbilst attiecīgā prioritārā virziena saturam, kura pamatā ir Komisijas pieņemtā nomenklatūra, un indikatīvs Savienības atbalsta sadalījums

6.-9. tabula:

Intervences kategorijas

| 6. tabula. 1. dimensija – intervences joma |
| --- |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

6. tabula. 1. dimensija – intervences joma

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| 7. tabula. 2. dimensija – finansējuma veids |
| --- |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

7. tabula. 2. dimensija – finansējuma veids

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| 8. tabula. 3. dimensija – teritorijas veids |
| --- |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

8. tabula. 3. dimensija – teritorijas veids

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| 9. tabula. 6. dimensija – teritoriālie īstenošanas mehānismi |
| --- |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

9. tabula. 6. dimensija – teritoriālie īstenošanas mehānismi

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

2.A.9.   Kopsavilkums par tehniskās palīdzības plānoto izmantošanu, tostarp vajadzības gadījumā iekļaujot darbības, lai pastiprinātu programmu pārvaldībā un kontrolē iesaistīto iestāžu un arī atbalsta saņēmēju administratīvās spējas, un vajadzības gadījumā darbības, lai uzlabotu attiecīgo partneru administratīvās spējas piedalīties programmu īstenošanā (attiecīgā gadījumā) (14)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta vi) punkts)

| Prioritārais virziens | <3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’> |

Prioritārais virziens

<3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’>

2.B. IEDAĻA.

PRIORITĀRO VIRZIENU APRAKSTS SAISTĪBĀ AR TEHNISKO PALĪDZĪBU

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

2.B.1.   Prioritārais virziens

| ID | <2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Nosaukums | <2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |

ID

<2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Nosaukums

<2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

| ☐ | Viss prioritārais virziens ir veltīts REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Viss prioritārais virziens ir veltīts REACT-EU

<2B.1 type="C" input="M">

2.B.2.   Fonds un Savienības atbalsta aprēķinu pamats (atkārtoti katram fondam atbilstīgi prioritārajam virzienam)

| Fonds | <2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Aprēķina pamats (kopējie atbilstīgie izdevumi vai atbilstīgie publiskie izdevumi) | <2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’> |

Fonds

<2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’>

Aprēķina pamats (kopējie atbilstīgie izdevumi vai atbilstīgie publiskie izdevumi)

<2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’>

2.B.3.   Konkrētie mērķi un gaidāmie rezultāti

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta) i) un ii) punkts)

Konkrētais mērķis (atkārtoti katram konkrētajam mērķim)

| ID | <2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Konkrētais mērķis | <2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Rezultāti, ko dalībvalstis vēlas sasniegt ar Savienības atbalstu
   (15) | <2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

ID

<2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Konkrētais mērķis

<2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Rezultāti, ko dalībvalstis vēlas sasniegt ar Savienības atbalstu
   (15)

<2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.B.4.   Rezultātu rādītāji (16)

10. tabula.

Konkrētās programmas rezultātu rādītāji (katram konkrētajam mērķim)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) punkts)

| ID | Rādītājs | Mērvienība | Sākotnējā vērtība | Atsauces gads | Mērķvērtība
   (17)
  (2023) | Datu avots | Pārskatu sniegšanas biežums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Kvantitatīvas <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’> | Kvantitatīvas <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>


  Kvalitatīvas <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

ID

Rādītājs

Mērvienība

Sākotnējā vērtība

Atsauces gads

Mērķvērtība
   (17)
  (2023)

Datu avots

Pārskatu sniegšanas biežums

<2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Kvantitatīvas <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’>

Kvantitatīvas <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>

Kvalitatīvas <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.5.   Atbalstāmās darbības un to plānotais ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā (atbilstīgi prioritārajam virzienam)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta iii) punkts)

2.B.5.1.   
  Atbalstāmo darbību apraksts un to paredzamais ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta iii) punkts)

| Prioritārais virziens | <2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Prioritārais virziens

<2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.5.2.   Iznākuma rādītāji, kuri, paredzams, veicinās rezultātu sasniegšanu (atbilstīgi prioritārajam virzienam)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta iv) punkts)

11. tabula.

Iznākuma rādītājs

| ID | Rādītājs | Mērvienība | Mērķvērtība (2023)
  (fakultatīvi) | Datu avots |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | |

ID

Rādītājs

Mērvienība

Mērķvērtība (2023)

(fakultatīvi)

Datu avots

<2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6.   Intervences kategorijas

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta v) punkts)

Atbilstošās intervences kategorijas, kuru pamatā ir Komisijas pieņemtā nomenklatūra, un indikatīvs Savienības atbalsta sadalījums

12.-14. tabula:

Intervences kategorijas

| 12. tabula. 1. dimensija – intervences joma |
| --- |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘> |
| | | |
| | | |

12. tabula. 1. dimensija – intervences joma

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘>

| 13. tabula. 2. dimensija – finansējuma veids |
| --- |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

13. tabula. 2. dimensija – finansējuma veids

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| 14. tabula. 3. dimensija – teritorijas veids |
| --- |
| Prioritārais virziens | Kods | Summa (EUR) |
| <2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’> | <2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ’> |
| | | |
| | | |

14. tabula. 3. dimensija – teritorijas veids

Prioritārais virziens

Kods

Summa (EUR)

<2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’>

<2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ’>

3. IEDAĻA

FINANSĒJUMA PLĀNS

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta d) apakšpunkts)

3.1.   Finanšu apropriācijas no ERAF (EUR)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punkts)

15. tabula

| Fonds

  <3.1.1 type=‘S’ input=‘G’> | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERAF bez REACT-EU | <3.1.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.5 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.8 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Nepiemēro | Nepiemēro | <3.1.10 type=‘N’ input=‘G’> |
| ERAF REACT-EU | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro | <3.1.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.11 type=‘N’ input=‘M’> | |
| IPA summas (attiecīgā gadījumā) | | | | | | | | Nepiemēro | Nepiemēro | |
| EKI summas (attiecīgā gadījumā) | | | | | | | | Nepiemēro | Nepiemēro | |
| Pavisam kopā | | | | | | | | | | |

Fonds

<3.1.1 type=‘S’ input=‘G’>

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Kopā

ERAF bez REACT-EU

<3.1.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.5 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Nepiemēro

Nepiemēro

<3.1.10 type=‘N’ input=‘G’>

ERAF REACT-EU

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

<3.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.11 type=‘N’ input=‘M’>

IPA summas (attiecīgā gadījumā)

Nepiemēro

Nepiemēro

EKI summas (attiecīgā gadījumā)

Nepiemēro

Nepiemēro

Pavisam kopā

3.2.A.   Kopējās finanšu apropriācijas no ERAF un valsts līdzfinansējums) (EUR)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punkts)

| 1. | Finanšu tabulā norādīts sadarbības programmas finanšu plāns atbilstīgi prioritārajam virzienam. Ja attālāko reģionu programmas apvieno pārrobežu un starpvalstu sadarbības piešķīrumus, atsevišķu prioritāro virzienu norāda par katru no šiem virzieniem. |
| --- | --- |

1.

Finanšu tabulā norādīts sadarbības programmas finanšu plāns atbilstīgi prioritārajam virzienam. Ja attālāko reģionu programmas apvieno pārrobežu un starpvalstu sadarbības piešķīrumus, atsevišķu prioritāro virzienu norāda par katru no šiem virzieniem.

| 2. | Finanšu tabulā informācijas nolūkā norāda visu finansējumu no trešām valstīm, kas piedalās sadarbības programmā (izņemot investīcijas no IPA un EKI) |
| --- | --- |

2.

Finanšu tabulā informācijas nolūkā norāda visu finansējumu no trešām valstīm, kas piedalās sadarbības programmā (izņemot investīcijas no IPA un EKI)

| 3. | EIB
   (18)
  investīcijas ir uzrādītas prioritārā virziena līmenī. |
| --- | --- |

3.

EIB
   (18)
  investīcijas ir uzrādītas prioritārā virziena līmenī.

16. tabula.

Finansējuma plans

| Prioritārais virziens | Fonds | Savienības atbalsta aprēķina pamats
  (Kopējās atbilstīgās izmaksas vai publiskās atbilstīgās izmaksas) | Savienības atbalsts (a) | Nacionālais līdzfinansējums
  (b) = (c) + (d)) | Indikatīvs valsts līdzfinansējuma sadalījums | Kopējais finansējums
  (e) = (a) + (b) | Līdzfinansēšanas likmes (19)

  (f) = (a)/(e) (2) | 100 % līdzfinansēšanas likme 2020.–2021. grāmatvedības gadam ((*)) | 100 % līdzfinansēšanas likme 2021.-2022. grāmatvedības gadam ((*)) | Informācijai
  par |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Valsts publiskais finansējums (c) | Valsts privātais finansējums (d) (1) | | | | | Trešo valstu iemaksas | EIB iemaksas |
| <3.2.A.1 type="S" input="G"> | <3.2.A.2 type="S" input="G"> | <3.2.A.3 type="S" input="G"> | <3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.9 type="P" input="G"> | Sīkāku informāciju sk. zemsvītras piezīmē
   ((*))
  (piemēri turpmāk). | Sīkāku informāciju sk. zemsvītras piezīmē
   ((**))
  (piemēri turpmāk). | <3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’> |
| 1. prioritārais virziens | ERAF (iespējams, ieskaitot summas, kuras ir pārnestas no IPA un ENI)  (20) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| EKI | | | | | | | | | |
| N prioritārais virziens | ERAF (iespējams, ieskaitot summas, kuras ir pārnestas no IPA un ENI) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| EKI | | | | | | | | | |
| N prioritārais virziens | ERAF REACT-EU | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nepiemēro | Nepiemēro |
| Kopā | ERAF | | | | | | | | | | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| EKI | | | | | | | | | |
| ERAF REACT-EU | | | | | | | | | |
| Kopā | Kopā visi fondi | | | | | | | | | | | |

Prioritārais virziens

Fonds

Savienības atbalsta aprēķina pamats

(Kopējās atbilstīgās izmaksas vai publiskās atbilstīgās izmaksas)

Savienības atbalsts (a)

Nacionālais līdzfinansējums

(b) = (c) + (d))

Indikatīvs valsts līdzfinansējuma sadalījums

Kopējais finansējums

(e) = (a) + (b)

Līdzfinansēšanas likmes (19)

(f) = (a)/(e) (2)

100 % līdzfinansēšanas likme 2020.–2021. grāmatvedības gadam ((*))

100 % līdzfinansēšanas likme 2021.-2022. grāmatvedības gadam ((*))

Informācijai

par

Valsts publiskais finansējums (c)

Valsts privātais finansējums (d) (1)

Trešo valstu iemaksas

EIB iemaksas

<3.2.A.1 type="S" input="G">

<3.2.A.2 type="S" input="G">

<3.2.A.3 type="S" input="G">

<3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.9 type="P" input="G">

Sīkāku informāciju sk. zemsvītras piezīmē
   ((*))
  (piemēri turpmāk).

Sīkāku informāciju sk. zemsvītras piezīmē
   ((**))
  (piemēri turpmāk).

<3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’>

1. prioritārais virziens

ERAF (iespējams, ieskaitot summas, kuras ir pārnestas no IPA un ENI)  (20)

☐

☐

IPA

EKI

N prioritārais virziens

ERAF (iespējams, ieskaitot summas, kuras ir pārnestas no IPA un ENI)

☐

☐

IPA

EKI

N prioritārais virziens

ERAF REACT-EU

☐

☐

Nepiemēro

Nepiemēro

Kopā

ERAF

IPA

EKI

ERAF REACT-EU

Kopā

Kopā visi fondi

| (1) | Aizpilda tikai tad, ja prioritārie virzieni izteikti kopējās izmaksās. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Šo likmi tabulā var noapaļot līdz tuvākajam veselajam skaitlim. Precīzā likme, ko izmanto maksājumu atlīdzināšanai, ir likme (f). |
| --- | --- |

(2)

3.2.B.   Sadalījums atbilstīgi prioritārajam virzienam un tematiskajam mērķim

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punkts)

17. tabula

| Prioritārais virziens | Tematiskais mērķis | Savienības atbalsts | Nacionālais līdzfinansējums | Kopējais finansējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’> |
| | | | | |
| | | | |
| Kopā ERAF bez REACT-EU | | | | |
| Kopā ERAF REACT-EU | | | | |
| Pavisam kopā | | | | |

Prioritārais virziens

Tematiskais mērķis

Savienības atbalsts

Nacionālais līdzfinansējums

Kopējais finansējums

<3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’>

Kopā ERAF bez REACT-EU

Kopā ERAF REACT-EU

Pavisam kopā

18. tabula.

Atbalsta indikatīvā summa, kas izmantojama klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. panta 6. punkts) (21)

| Prioritārais virziens | Indikatīvā atbalsta summa, kas izmantojama klimata pārmaiņu mērķiem (EUR). | Daļa no kopējā piešķīruma programmai (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N > | <3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N > |
| | | |
| Kopā ERAF REACT-EU | | |
| Kopā | | |

Prioritārais virziens

Indikatīvā atbalsta summa, kas izmantojama klimata pārmaiņu mērķiem (EUR).

Daļa no kopējā piešķīruma programmai (%)

<3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N >

<3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N >

Kopā ERAF REACT-EU

Kopā

4. IEDAĻA

INTEGRĒTA PIEEJA TERITORIĀLAJAI ATTĪSTĪBAI
   (22)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 3. punkts)

Apraksts par integrēto pieeju attiecībā uz teritoriālo attīstību, tostarp attiecībā uz LESD 174. panta trešajā daļā minētajiem reģioniem un apvidiem, ņemot vērā iesaistīto dalībvalstu partnerības nolīgumus un parāda, kā minētā sadarbības programma palīdz sasniegt tās mērķus un gaidāmos rezultātus.

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

4.1.   Sabiedrības virzīta vietējā attīstība (attiecīgā gadījumā)

Pieeja sabiedrības virzītas vietējās attīstības instrumentiem un to jomu noteikšanas principi, kuros tie tiks īstenoti.

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 3. punkta a) apakšpunkts)

| <4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |
| --- |

<4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

4.2.   Integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētu attīstībai (attiecīgā gadījumā)

Principi to pilsētu teritoriju apzināšanai, kurās jāīsteno integrētas darbības pilsētvides ilgtspējīgai attīstībai, un paredzamā ERAF atbalsta indikatīvais piešķīrums šādām darbībām (attiecīgā gadījumā)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 3. punkta b) apakšpunkts)

| <4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

19. tabula.

Integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētu attīstībai – indikatīvās ERAF atbalsta summas

| Fonds | ERAF atbalsta indikatīvā summa
  (EUR) |
| --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> |
| ERAF bez REACT-EU | |

Fonds

ERAF atbalsta indikatīvā summa

(EUR)

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

ERAF bez REACT-EU

4.3.   Integrētās teritoriālās investīcijas (ITI) (attiecīgā gadījumā)

Pieeja integrētajām teritoriālajām investīcijām (ITI) (kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 36. pantā), uz kurām neattiecas 4.2. punkts, un tām paredzētais indikatīvais finanšu piešķīrums no katra prioritārā virziena

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 3. punkta c) apakšpunkts)

| <4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M’> |
| --- |

<4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M’>

20. tabula.

Indikatīvais finanšu piešķīrums ITI, izņemot 4.2. punktā minētās (kopsumma)

| Prioritārais virziens | Indikatīvais finanšu piešķīrums (Savienības atbalsts) (EUR) |
| --- | --- |
| <4.3.2 type=‘S’ input=‘G’> | <4.3.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| Kopā ERAF bez REACT-EU | |
| Kopā ERAF REACT-EU | |
| KOPĀ | |

Prioritārais virziens

Indikatīvais finanšu piešķīrums (Savienības atbalsts) (EUR)

<4.3.2 type=‘S’ input=‘G’>

<4.3.3 type=‘N’ input=‘M’>

Kopā ERAF bez REACT-EU

Kopā ERAF REACT-EU

KOPĀ

4.4.   Plānoto intervences pasākumu ieguldījums makroreģionālo un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu noteiktajām programmas jomas vajadzībām, vajadzības gadījumā ņemot vērā minētajās stratēģijās apzinātos stratēģiski svarīgos projektus (attiecīgā gadījumā)

(Ja dalībvalstis un reģioni piedalās makroreģionālās un jūras baseinu stratēģijās)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 3. punkta d) apakšpunkts)

| <4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |
| --- |

<4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

5. IEDAĻA

SADARBĪBAS PROGRAMMAS ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 4. punkts)

5.1.   Attiecīgās iestādes un struktūras

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 4. punkts)

21. tabula.

Programmas iestādes

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 4. punkta a) apakšpunkta i) punkts)

| Iestāde/struktūra | Iestādes/struktūras nosaukums un departaments vai nodaļa | Iestādes/struktūras vadītājs (amats vai amatvieta) |
| --- | --- | --- |
| Vadošā iestāde | <5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Sertifikācijas iestāde (attiecīgā gadījumā) | <5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.4.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=‘N’> |
| Revīzijas iestāde | <5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |

Iestāde/struktūra

Iestādes/struktūras nosaukums un departaments vai nodaļa

Iestādes/struktūras vadītājs (amats vai amatvieta)

Vadošā iestāde

<5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Sertifikācijas iestāde (attiecīgā gadījumā)

<5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.4.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=‘N’>

Revīzijas iestāde

<5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Struktūra, kam Komisija veiks maksājumus

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 4. punkta b) apakšpunkts)

| ☐ sertifikācijas iestāde | <5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’> |
| --- | --- |

☐ sertifikācijas iestāde

<5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’>

22. tabula.

Struktūra vai struktūras, kas veic kontroles un revīzijas uzdevumus

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 4. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punkts)

| Iestāde/struktūra | Iestādes/struktūras nosaukums un departaments vai nodaļa | Iestādes/struktūras vadītājs (amats vai amatvieta) |
| --- | --- | --- |
| Struktūra vai struktūras, kam uzticēti kontroles pienākumi | <5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |
| Struktūra vai struktūras, kam uzticēta atbildība par revīzijas uzdevumiem | <5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |

Iestāde/struktūra

Iestādes/struktūras nosaukums un departaments vai nodaļa

Iestādes/struktūras vadītājs (amats vai amatvieta)

Struktūra vai struktūras, kam uzticēti kontroles pienākumi

<5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Struktūra vai struktūras, kam uzticēta atbildība par revīzijas uzdevumiem

<5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

5.2.   Procedūra kopīgā sekretariāta izveidei

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 4. punkta a) apakšpunkta iv) punkts)

| <5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

5.3.   Pārvaldības un kontroles procedūru apraksta kopsavilkums

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 4. punkta a) apakšpunkta v) punkts)

| <5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’> |
| --- |

<5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’>

5.4.   Saistību sadalīšana iesaistīto dalībvalstu vidū gadījumā, ja vadošā iestāde vai Komisija ir noteikusi finanšu korekcijas

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 4. punkta a) apakšpunkta vi) punkts)

| <5.4. type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’> |
| --- |

<5.4. type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’>

5.5.   Euro izmantošana (attiecīgā gadījumā)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 28. pants)

Metode, kas izvēlēta izdevumu pārrēķināšanai citā valūtā, kas nav euro

| <5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’> |
| --- |

<5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’>

5.6.   Partneru iesaistīšana

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 4. punkta c) apakšpunkts)

Darbības, kas veiktas, lai iesaistītu Regulas (ES) Nr. 1303/2013 5. pantā minētos partnerus sadarbības programmas sagatavošanā, un minēto partneru loma sadarbības programmas sagatavošanā un īstenošanā, tostarp to iesaiste uzraudzības komitejā

| <5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N> |
| --- |

<5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N>

6. IEDAĻA

KOORDINĀCIJA

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 5. punkta a) apakšpunkts)

Mehānismi, kas nodrošina efektīvu koordināciju starp ERAF, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un citiem Savienības un valsts finansēšanas instrumentiem, tostarp koordināciju un iespējamu papildināšanu ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, EKI, Eiropas Attīstības fondu (EAF), IPA un EIB, ņemot vērā noteikumus, kas paredzēti vienotajā stratēģiskajā satvarā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 I pielikumā. Ja dalībvalstis un trešās valstis piedalās sadarbības programmās, kas ietver ERAF apropriāciju izlietojumu attālākajiem reģioniem un EAF resursu izmantojumu, ir nepieciešami atbilstoša līmeņa koordinācijas mehānismi, lai nodrošinātu šo resursu izmantošanas efektīvu koordināciju.

| <6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N> |
| --- |

<6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N>

7. NODAĻA.

ADMINISTRATĪVĀ SLOGA MAZINĀŠANA ATBALSTA SAŅĒMĒJIEM

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 5. punkta b) apakšpunkts) (23)

Kopsavilkums par atbalsta saņēmējiem radītā administratīvā sloga izvērtējumu un vajadzības gadījumā darbības, ko plānots veikt, lai to samazinātu, norādot arī indikatīvo grafiku.

| <7.0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N>

8. IEDAĻA

HORIZONTĀLIE PRINCIPI

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 7. punkts)

8.1.   Ilgtspējīga attīstība (24)

To konkrēto darbību apraksts, kuras jāveic, lai darbību atlasē ņemtu vērā vides aizsardzības prasības, resursu efektivitāti, klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, izturību pret katastrofām, riska novēršanu un pārvaldību.

| <7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.2.   Vienlīdzīgas iespējas un nediskriminācija (25)

Apraksts par īpašām darbībām, kuras jāveic, lai veicinātu iespēju vienlīdzību un darbības programmas sagatavošanā, izstrādē un īstenošanā novērstu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ un jo īpaši attiecībā uz piekļuvi finansējumam, ņemot vērā to dažādo mērķgrupu vajadzības, kurās ir šādas diskriminācijas risks, un jo īpaši nepieciešamību nodrošināt pieejamību personām ar invaliditāti.

| <7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.3.   Vīriešu un sieviešu līdztiesība

Apraksts par sadarbības programmas ieguldījumu vīriešu un sieviešu līdztiesības veicināšanā un attiecīgā gadījumā par pasākumiem dzimumu līdztiesības principa integrēšanas nodrošināšanai sadarbības programmas un darbības līmenī.

| <7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

9. IEDAĻA

ATSEVIŠĶI ELEMENTI

9.1.   Plānošanas periodā īstenojamie lielie projekti

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta e) apakšpunkts)

23. tabula.

Lielo projektu saraksts
   (26)

| Projekts | Plānotais paziņošanas/iesniegšanas datums
  (gads, ceturksnis) | Plānotais izpildes sākums
  (gads, ceturksnis) | Plānotais beigu datums
  (gads, ceturksnis) | Prioritārie virzieni / investīciju prioritātes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=‘N’> | <9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’’> |
| | | | | |

Projekts

Plānotais paziņošanas/iesniegšanas datums

(gads, ceturksnis)

Plānotais izpildes sākums

(gads, ceturksnis)

Plānotais beigu datums

(gads, ceturksnis)

Prioritārie virzieni / investīciju prioritātes

<9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=‘N’>

<9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’’>

9.2.   Sadarbības programmas darbības rezultātu satvars (27)

24. tabula.

Darbības izpildes satvars (kopsavilkuma tabula)

| Prioritārais virziens | Indikators vai galvenais īstenošanas posms | Attiecīgā gadījumā – mērvienība | Starpposma mērķis 2018. gadam | Galīgais mērķis (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type=‘S’ ‘ input=‘G’> | <9.2.3 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.4 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.5 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.6 type=‘S’ input=‘G’> |
| | | | | |

Prioritārais virziens

Indikators vai galvenais īstenošanas posms

Attiecīgā gadījumā – mērvienība

Starpposma mērķis 2018. gadam

Galīgais mērķis (2023)

<9.2.1 type=‘S’ ‘ input=‘G’>

<9.2.3 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.4 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.5 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

9.3.   Sadarbības programmas sagatavošanā iesaistītie attiecīgie partneri

| <9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N>

9.4.   Piemērojamie programmas īstenošanas nosacījumi, kas reglamentē finanšu pārvaldību, plānošanu, uzraudzību, novērtēšanu un kontroli attiecībā uz trešo valstu līdzdalību transnacionālajās un starpreģionu programmās, izmantojot EKI un IPA finanšu ieguldījumu

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 26. pants)

| <9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’> |
| --- |

<9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’>

PIELIKUMI (augšupielādēti elektronisko datu apmaiņas sistēmā kā atsevišķi faili):

| — | ex-ante novērtējuma ziņojuma projekts ar kopsavilkumu (obligāti)
  (Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 55. panta 2. punkts un 92.b panta 10. punkts) |
| --- | --- |

—

ex-ante novērtējuma ziņojuma projekts ar kopsavilkumu (obligāti)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1303/2013 55. panta 2. punkts un 92.b panta 10. punkts)

| — | akstisks apstiprinājums par piekrišanu sadarbības programmas saturam (obligāti)
  (Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 9. punkts) |
| --- | --- |

—

akstisks apstiprinājums par piekrišanu sadarbības programmas saturam (obligāti)

(Atsauce: Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 9. punkts)

| — | sadarbības programmas aptvertās teritorijas karte (attiecīgā gadījumā), |
| --- | --- |

—

sadarbības programmas aptvertās teritorijas karte (attiecīgā gadījumā),

| — | kopsavilkums sabiedrībai par sadarbības programmu (attiecīgā gadījumā). |
| --- | --- |

—

kopsavilkums sabiedrībai par sadarbības programmu (attiecīgā gadījumā).

---

(1)  Apzīmējumi:

1

| | tips (type): N = numurs, D = datums, S = rinda, C = izvēles rūtiņa, P = procentuālā daļa, B = Būla vērtība |
| --- | --- |

tips (type): N = numurs, D = datums, S = rinda, C = izvēles rūtiņa, P = procentuālā daļa, B = Būla vērtība

tips (type): N = numurs, D = datums, S = rinda, C = izvēles rūtiņa, P = procentuālā daļa, B = Būla vērtība

| | lēmums (decision): N = nav daļa no Komisijas lēmuma, ar ko apstiprina sadarbības programmu. |
| --- | --- |

lēmums (decision): N = nav daļa no Komisijas lēmuma, ar ko apstiprina sadarbības programmu.

lēmums (decision): N = nav daļa no Komisijas lēmuma, ar ko apstiprina sadarbības programmu.

| | ievade (input): M=manuāli, S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati |
| --- | --- |

ievade (input): M=manuāli, S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati

ievade (input): M=manuāli, S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati

| | Maksimālais zīmju daudzums ar atstarpēm – "maxlenght'' |
| --- | --- |

Maksimālais zīmju daudzums ar atstarpēm – "maxlenght''

Maksimālais zīmju daudzums ar atstarpēm – "maxlenght''

(2)  
  “
  REACT-EU
  ” resursi ir papildu resursi, kas darīti pieejami plānošanai ERAF ietvaros, lai sniegtu palīdzību saskaņā ar tematisko mērķi “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošana (REACT-EU)” un tehnisko palīdzību (Regulas (ES) Nr. 1303/2013 92.a un 92.b pants). Šajā pielikumā iekļautās tabulas vajadzības gadījumā paredz REACT-EU papildu resursu sadalījumu.

2

REACT-EU

REACT-EU

REACT-EU

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1299/2013 (2013. gada 17. decembris) par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.).

4

(5)  Informācijas sniegšana par daļām, kas atbilst EKI un IPA summām ir atkarīga no izvēlētā pārvaldības risinājuma.

5

(6)  Tematiskā mērķa nosaukums (nepiemēro tehniskajai palīdzībai).

6

(7)  Investīciju prioritātes nosaukums (nepiemēro tehniskajai palīdzībai).

7

(8)  Eiropas Reģionālās attīstības fonds.

8

(9)  Eiropas Kaimiņattiecību instruments.

9

(10)  Pirmspievienošanās palīdzības instruments.

10

(11)  Šo lauku nepiemēro gadījumā, ja prioritātes virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

11

(12)  Mērķvērtības var būt kvalitatīvas vai kvantitatīvas.

12

(13)  Šo iedaļu nepiemēro gadījumā, ja prioritātes virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

13

(14)  Šo lauku neprasa gadījumā, ja prioritātes virzieni veltīti tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

14

(15)  Jānorāda, ja Savienības atbalsts tehniskajai palīdzībai sadarbības programmā pārsniedz 15 milj. EUR.

15

(16)  Jānorāda, ja tas ir objektīvi pamatoti, ņemot vērā darbības saturu, un ja Savienības atbalsts tehniskajai palīdzībai sadarbības programmā pārsniedz 15 milj. EUR.

16

(17)  Mērķvērtības var būt kvalitatīvas vai kvantitatīvas.

17

(18)  Eiropas Investīciju banka.

18

(19)  Atkāpe no Regulas (ES) Nr. 1303/2013 120. panta 3. punkta pirmās un otrās daļas (paredzēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 92.b panta 11. punktā ) nav piemērojama REACT-EU papildu resursiem, kas piešķirti tehniskajai palīdzībai. Līdzfinansējuma likmei šādam tehniskās palīdzības prioritārajam virzienam vajadzētu būt tādai pašai kā līdzfinansējuma likmei attiecībā uz tehniskās palīdzības prioritāro virzienu, kas nav REACT-EU prioritārais virziens.

19

(20)  Informācijas sniegšana par summām, kas pārnestas no EKI un IPA, ir atkarīga no izvēlētā pārvaldības risinājuma.

20

((*))  Iezīmējot rūtiņu, dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 25.a panta 1. punktu pieprasa piemērot 100 % līdzfinansēšanas likmi darbības programmas [visu prioritāro virzienu] [dažu prioritāro virzienu] publiskajiem izdevumiem, kas deklarēti maksājumu pieteikumos grāmatvedības gadā, kurš sākas 2020. gada 1. jūlijā un beidzas 2021. gada 30. jūnijā.

(*)

((**))  Iezīmējot rūtiņu, dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 25.a panta 1.a punktu pieprasa piemērot 100 % līdzfinansēšanas likmi darbības programmas [visu prioritāro virzienu] [dažu prioritāro virzienu] publiskajiem izdevumiem, kas deklarēti maksājumu pieteikumos grāmatvedības gadā, kurš sākas 2021. gada 1. jūlijā un beidzas 2022. gada 30. jūnijā.

(**)

(21)  Šī tabula ir izveidota automātiski, par pamatu izmantojot tabulas par intervences kategorijām katram prioritārajam virzienam.

21

(22)  Programmas pārskatīšanas gadījumā, lai izveidotu vienu vai vairākus atsevišķus prioritāros virzienus tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”, šī daļa ir vajadzīga tikai tad, ja tiek sniegts attiecīgs atbalsts.

22

(23)  Neprasa INTERACT un ESPON.

23

(24)  Nepiemēro URBACT, INTERACT un ESPON.

24

(25)  Nepiemēro URBACT, INTERACT un ESPON.

25

(26)  Nav piemērojams URBACT, INTERACT un ESPON.

26

(27)  Nepiemēro tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”.

27

---

| 3.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/184 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/184

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/873

(2022. gada 2. jūnijs),

ar ko 331. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002 (2002. gada 27. maijs), ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2022. gada 27. maijā nolēma grozīt sešus ierakstus to personu, grupu un organizāciju sarakstā, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2022. gada 27. maijā nolēma grozīt sešus ierakstus to personu, grupu un organizāciju sarakstā, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 2. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

---

(1)  
  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļā “Fiziskās personas” personu identifikācijas datus groza šādos ierakstos:

| 1) | “
  Hajji 'ABD AL-NASIR (pseidonīmi Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Dzimšanas datums: starp 1965. un 1969. gadu. Adrese: Sīrijas Arābu Republika. Dzimšanas vieta: Tall 'Afar, Irāka. Valstspiederība: Irāka. 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 19.11.2018.
  ”


  aizstāj ar šādu:

  “
  Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (oriģinālrakstībā: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (augstas kvalitātes alias: a) Hajji Abdelnasser, b) Hajji Abd al-Nasr, c) Hajji 'Abd Al-Nasir (iepriekš sarakstā iekļauts ar šo vārdu); zemas kvalitātes alias: a) Taha al-Khuwayt, b) Mullah Taha, c) Mullah Khuwayt). Dzimšanas datums: starp 1965. un 1969. gadu. Dzimšanas vieta: Tall 'Afar, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Adrese: cietumā Irākā. Cita informācija: bijušais ISIL Aldžaziras provinces gubernators, Sīrijas Arābu Republikas militārais līderis, kā arī ISIL deleģētās komitejas loceklis un priekšsēdētājs. Kopš 2019. gada atrodas apcietinājumā Irākā. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 19.11.2018.
  ”; |
| --- | --- |

1)

“
  Hajji 'ABD AL-NASIR (pseidonīmi Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Dzimšanas datums: starp 1965. un 1969. gadu. Adrese: Sīrijas Arābu Republika. Dzimšanas vieta: Tall 'Afar, Irāka. Valstspiederība: Irāka. 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 19.11.2018.
  ”

aizstāj ar šādu:

“
  Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (oriģinālrakstībā: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (augstas kvalitātes alias: a) Hajji Abdelnasser, b) Hajji Abd al-Nasr, c) Hajji 'Abd Al-Nasir (iepriekš sarakstā iekļauts ar šo vārdu); zemas kvalitātes alias: a) Taha al-Khuwayt, b) Mullah Taha, c) Mullah Khuwayt). Dzimšanas datums: starp 1965. un 1969. gadu. Dzimšanas vieta: Tall 'Afar, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Adrese: cietumā Irākā. Cita informācija: bijušais ISIL Aldžaziras provinces gubernators, Sīrijas Arābu Republikas militārais līderis, kā arī ISIL deleģētās komitejas loceklis un priekšsēdētājs. Kopš 2019. gada atrodas apcietinājumā Irākā. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 19.11.2018.
  ”;

Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt

alias

Hajji Abdelnasser

Hajji Abd al-Nasr

Hajji 'Abd Al-Nasir

alias

Taha al-Khuwayt

Mullah Taha

Mullah Khuwayt

Tall 'Afar

ISIL

ISIL

| 2) | “Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (oriģinālrakstībā: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (augstas kvalitātes alias: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ‘Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ‘Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; zemas kvalitātes alias a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Dzimšanas datums: a) 5.10.1976., b) 1.10.1976. Dzimšanas vieta: a) Tall’Afar, Irāka, b) Mosula, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Cita informācija: organizācijas “Irākas un Levantes Islāma valsts”, kas iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā, vadītājs. 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 21.5.2020.
  ”


  aizstāj ar šādu:

  “
  Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Salbi (oriģinālrakstībā: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (augstas kvalitātes alias: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu 'Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu 'Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (iepriekš sarakstā iekļauts ar šo vārdu); zemas kvalitātes alias: a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Dzimšanas datums: a) 5.10.1976., b) 1.10.1976, c) 6.1.1976. Dzimšanas vieta: a) Tall’Afar, Irāka, b) Mosula, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Valsts identifikācijas Nr.: 00278640 (izdots 2.5.2012.). Adrese: a) House 110, Street 704, District 704, Tall’Afar, Iraq (iepriekšējā adrese), b) Near Shahid Mazen Mosque and al-Khansa Hospital, Mosul, Iraq (iepriekšējā adrese), c) Idliba, Sīrijas Arābu Republika. Cita informācija: organizācijas “Irākas un Levantes Islāma valsts”, kas iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā, vadītājs. Mātes vārds: Samira Shareef (سميرة شريف) vai Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Augums 170 cm, labā kāja amputēta. 2018. gadā Irāka izdevusi apcietināšanas orderi. Saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2022. gada 3. februārī. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 21.5.2020.
  ”; |
| --- | --- |

2)

“Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (oriģinālrakstībā: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (augstas kvalitātes alias: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ‘Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ‘Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; zemas kvalitātes alias a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Dzimšanas datums: a) 5.10.1976., b) 1.10.1976. Dzimšanas vieta: a) Tall’Afar, Irāka, b) Mosula, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Cita informācija: organizācijas “Irākas un Levantes Islāma valsts”, kas iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā, vadītājs. 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 21.5.2020.
  ”

aizstāj ar šādu:

“
  Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Salbi (oriģinālrakstībā: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (augstas kvalitātes alias: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu 'Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu 'Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (iepriekš sarakstā iekļauts ar šo vārdu); zemas kvalitātes alias: a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Dzimšanas datums: a) 5.10.1976., b) 1.10.1976, c) 6.1.1976. Dzimšanas vieta: a) Tall’Afar, Irāka, b) Mosula, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Valsts identifikācijas Nr.: 00278640 (izdots 2.5.2012.). Adrese: a) House 110, Street 704, District 704, Tall’Afar, Iraq (iepriekšējā adrese), b) Near Shahid Mazen Mosque and al-Khansa Hospital, Mosul, Iraq (iepriekšējā adrese), c) Idliba, Sīrijas Arābu Republika. Cita informācija: organizācijas “Irākas un Levantes Islāma valsts”, kas iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā, vadītājs. Mātes vārds: Samira Shareef (سميرة شريف) vai Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Augums 170 cm, labā kāja amputēta. 2018. gadā Irāka izdevusi apcietināšanas orderi. Saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2022. gada 3. februārī. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 21.5.2020.
  ”;

Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Salbi

alias

Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi

Hajji Abdallah

Abu 'Umar al-Turkmani

Abdullah Qardash

Abu 'Abdullah Qardash

al-Hajj Abdullah Qardash

Hajji Abdullah Al-Afari

'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi

Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla

Amir Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula

Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla

alias

Al-Ustadh

Ustadh Ahmad

Tall’Afar

House 110, Street 704, District 704, Tall’Afar, Iraq

Near Shahid Mazen Mosque and al-Khansa Hospital, Mosul, Iraq

Al-Qaida

Samira Shareef

Sahra Sharif Abd al-Qader

| 3) | “
  Aris Sumarsono (augstas kvalitātes alias: a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; zemas kvalitātes alias: Murshid). Dzimšanas datums: 1963. gads. Dzimšanas vieta: Gebangas ciems, Masarana, Sragena, Vidusjava, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 16.5.2005.
  ”


  aizstāj ar šādu:

  “
  Aris Sumarsono (augstas kvalitātes alias: a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; zemas kvalitātes alias: a) Murshid, b) Daud, c) Pak Ud, d) Mbah Zul, e) Zainal Arifin, f) Zul, g) Abdullah Abdurrahman, h) Abdul, i) Abdurrahman). Dzimšanas datums: 19.4.1963. Dzimšanas vieta: Gebang village, Masaran, Sragen, Central Java, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Adrese: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonēzija, b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonēzija. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 16.5.2005.
  ”; |
| --- | --- |

3)

“
  Aris Sumarsono (augstas kvalitātes alias: a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; zemas kvalitātes alias: Murshid). Dzimšanas datums: 1963. gads. Dzimšanas vieta: Gebangas ciems, Masarana, Sragena, Vidusjava, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 16.5.2005.
  ”

aizstāj ar šādu:

“
  Aris Sumarsono (augstas kvalitātes alias: a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; zemas kvalitātes alias: a) Murshid, b) Daud, c) Pak Ud, d) Mbah Zul, e) Zainal Arifin, f) Zul, g) Abdullah Abdurrahman, h) Abdul, i) Abdurrahman). Dzimšanas datums: 19.4.1963. Dzimšanas vieta: Gebang village, Masaran, Sragen, Central Java, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Adrese: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonēzija, b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonēzija. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 16.5.2005.
  ”;

Aris Sumarsono

alias

Zulkarnan

Zulkarnain

Zulkarnin

Arif Sunarso

Zulkarnaen

Aris Sunarso

Ustad Daud Zulkarnaen

alias

Murshid

Daud

Pak Ud

Mbah Zul

Zainal Arifin

Zul

Abdullah Abdurrahman

Abdul

Abdurrahman

Gebang village, Masaran, Sragen, Central Java

Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah

Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung

| 4) | “Mochammad Achwan (alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Adrese: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonesia. Dzimšanas datums: a) 4.5.1948., b) 4.5.1946. Dzimšanas vieta: Tulungagung, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Valsts identifikācijas Nr.: 3573010405480001 (Indonēzijas personas apliecība, kas izsniegta uz vārdu Mochammad Achwan). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.3.2012.
  ”


  aizstāj ar šādu:

  “
  Mochammad Achwan (augstas kvalitātes alias: a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Dzimšanas datums: a) 4.5.1948., b) 4.5.1946. Dzimšanas vieta: Tulungagung, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Valsts identifikācijas Nr.: a) 3573010405480001 (Indonēzijas valsts personas apliecība), b) 353010405480001 (Indonēzijas valsts personas apliecība). Adrese: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonesia. Cita informācija: Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) emīra vietas izpildītājs. Saistīts ar Abu Bakar Ba'asyir, Abdul Rahim Ba'aysir un Jemaah Islamiyah. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.3.2012.
  ”; |
| --- | --- |

4)

“Mochammad Achwan (alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Adrese: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonesia. Dzimšanas datums: a) 4.5.1948., b) 4.5.1946. Dzimšanas vieta: Tulungagung, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Valsts identifikācijas Nr.: 3573010405480001 (Indonēzijas personas apliecība, kas izsniegta uz vārdu Mochammad Achwan). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.3.2012.
  ”

aizstāj ar šādu:

“
  Mochammad Achwan (augstas kvalitātes alias: a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Dzimšanas datums: a) 4.5.1948., b) 4.5.1946. Dzimšanas vieta: Tulungagung, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Valsts identifikācijas Nr.: a) 3573010405480001 (Indonēzijas valsts personas apliecība), b) 353010405480001 (Indonēzijas valsts personas apliecība). Adrese: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonesia. Cita informācija: Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) emīra vietas izpildītājs. Saistīts ar Abu Bakar Ba'asyir, Abdul Rahim Ba'aysir un Jemaah Islamiyah. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.3.2012.
  ”;

Mochammad Achwan

Muhammad Achwan

Muhammad Akhwan

Mochtar Achwan

Mochtar Akhwan

Mochtar Akwan

Tulungagung

Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonesia.

Jemmah Anshorut Tauhid

JAT

Abu Bakar Ba'asyir

Abdul Rahim Ba'aysir

Jemaah Islamiyah

| 5) | “
  Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Dzimšanas datums: 10.5.1983. Dzimšanas vieta: Ben Guerdane, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.
  ”


  aizstāj ar šādu:

  “
  Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (zemas kvalitātes alias: a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Dzimšanas datums: 10.5.1983. Dzimšanas vieta: Ben Guerdane, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Valsts identifikācijas Nr.: 08619445. Adrese: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunisija. Cita informācija: ārvalstu kaujinieku teroristu atbalstītājs, pieredzējis pārvietošanās maršrutu izveidē un nodrošināšanā. Cieši iesaistīts materiāla atbalsta sniegšanā Al-Qaida organizācijai islāma Magrebas valstīs Ziemeļāfrikā. Palīdzēja ārvalstu kaujiniekiem teroristiem pārvietoties visā Ziemeļāfrikā un uz Sīrijas Arābu Republiku nolūkā pievienoties organizācijai “Irākas un Levantes Islāma valsts”, kas iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā. Nodarbošanās: laukstrādnieks. Mātes vārds: Mbarka Helali. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.
  ”; |
| --- | --- |

5)

“
  Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Dzimšanas datums: 10.5.1983. Dzimšanas vieta: Ben Guerdane, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.
  ”

aizstāj ar šādu:

“
  Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (zemas kvalitātes alias: a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Dzimšanas datums: 10.5.1983. Dzimšanas vieta: Ben Guerdane, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Valsts identifikācijas Nr.: 08619445. Adrese: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunisija. Cita informācija: ārvalstu kaujinieku teroristu atbalstītājs, pieredzējis pārvietošanās maršrutu izveidē un nodrošināšanā. Cieši iesaistīts materiāla atbalsta sniegšanā Al-Qaida organizācijai islāma Magrebas valstīs Ziemeļāfrikā. Palīdzēja ārvalstu kaujiniekiem teroristiem pārvietoties visā Ziemeļāfrikā un uz Sīrijas Arābu Republiku nolūkā pievienoties organizācijai “Irākas un Levantes Islāma valsts”, kas iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā. Nodarbošanās: laukstrādnieks. Mātes vārds: Mbarka Helali. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.
  ”;

Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal

alias

Mounir Helel

Mounir Hilel

Abu Rahmah

Abu Maryam al-Tunisi

Ben Guerdane

Amria Ben Guerdane, Medenine

Al-Qaida

Al-Qaida

Mbarka Helali

| 6) | “Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Dzimšanas datums: 1958. gada septembris. Dzimšanas vieta: Demak, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.
  ”


  aizstāj ar šādu:

  “
  Muhammad Sholeh Ibrahim (augstas kvalitātes alias: a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Tituls: Ustad. Dzimšanas datums: 1958. gada septembris. Dzimšanas vieta: Demak, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Valsts identifikācijas Nr.: a) 3311092409580002 (Indonēzijas valsts personas apliecība), b) 3311092409580003 (Indonēzijas valsts personas apliecība). Adrese: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonēzija, b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonēzija. Cita informācija: kopš 2014. gada ir bijis Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) emīra vietas izpildītājs un ir atbalstījis organizāciju “Irākas un Levantes Islāma valsts” (ISIL), kas iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā. Nodarbošanās: lektors/privātskolotājs. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.
  ” |
| --- | --- |

6)

“Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Dzimšanas datums: 1958. gada septembris. Dzimšanas vieta: Demak, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.
  ”

aizstāj ar šādu:

“
  Muhammad Sholeh Ibrahim (augstas kvalitātes alias: a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Tituls: Ustad. Dzimšanas datums: 1958. gada septembris. Dzimšanas vieta: Demak, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Valsts identifikācijas Nr.: a) 3311092409580002 (Indonēzijas valsts personas apliecība), b) 3311092409580003 (Indonēzijas valsts personas apliecība). Adrese: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonēzija, b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonēzija. Cita informācija: kopš 2014. gada ir bijis Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) emīra vietas izpildītājs un ir atbalstījis organizāciju “Irākas un Levantes Islāma valsts” (ISIL), kas iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā. Nodarbošanās: lektors/privātskolotājs. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.
  ”

Muhammad Sholeh Ibrahim

alias

Mohammad Sholeh Ibrahim

Muhammad Sholeh Ibrohim

Muhammad Soleh Ibrahim

Sholeh Ibrahim

Muh Sholeh Ibrahim

Ustad

Demak

Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572

Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah

Jemmah Anshorut Tauhid

JAT

ISIL

Al-Qaida

---

LĒMUMI

| 3.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/187 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/187

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/874

(2022. gada 1. jūnijs)

par N-(trihlormetiltio)ftalimīdu (folpetu) saturoša biocīda atļaujas noteikumiem un nosacījumiem, ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 1. punktu izskatīšanai nodevusi Nīderlande

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 3465)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 36. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | 2016. gada 29. septembrī uzņēmums TROY CHEMICAL BV (“pieteikuma iesniedzējs”) vairāku dalībvalstu, tostarp Vācijas, kompetentajām iestādēm iesniedza pieteikumu vienlaicīgi savstarpēji atzīt šķiedrainu vai polimēru materiālu aizsardzībai izmantotu biocīdu (9. produkta veids saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumu), kas kā aktīvo vielu satur N-(trihlormetiltio)ftalimīdu (folpetu) (“biocīds”). Par pieteikuma izvērtēšanu atbildīgā atsauces dalībvalsts, kas minēta Regulas (ES) Nr. 528/2012 34. panta 1. punktā, ir Nīderlande. |
| --- | --- |

(1)

2016. gada 29. septembrī uzņēmums TROY CHEMICAL BV (“pieteikuma iesniedzējs”) vairāku dalībvalstu, tostarp Vācijas, kompetentajām iestādēm iesniedza pieteikumu vienlaicīgi savstarpēji atzīt šķiedrainu vai polimēru materiālu aizsardzībai izmantotu biocīdu (9. produkta veids saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumu), kas kā aktīvo vielu satur N-(trihlormetiltio)ftalimīdu (folpetu) (“biocīds”). Par pieteikuma izvērtēšanu atbildīgā atsauces dalībvalsts, kas minēta Regulas (ES) Nr. 528/2012 34. panta 1. punktā, ir Nīderlande.

| (2) | Ievērojot Regulas (ES) Nr. 528/2012 35. panta 2. punktu, Vācija 2020. gada 1. oktobrī izskatīšanai koordinācijas grupā nodeva iebildumus, norādot, ka biocīds neatbilst minētās regulas 19. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Regulas (ES) Nr. 528/2012 35. panta 2. punktu, Vācija 2020. gada 1. oktobrī izskatīšanai koordinācijas grupā nodeva iebildumus, norādot, ka biocīds neatbilst minētās regulas 19. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem.

| (3) | Vācija uzskata, ka biocīds neatbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem, jo nav secinājumu par biocīda klasifikāciju attiecībā uz noteiktu fizikālo bīstamību un drošuma īpašībām, proti, vai to var uzskatīt par uzliesmojošu cietvielu, pašreaģējošu vielu vai maisījumu, pašsasilstošu vielu vai maisījumu, vielu vai maisījumu, kas saskarē ar ūdeni izdala uzliesmojošas gāzes, un klasificēt attiecībā uz cietvielu relatīvo pašaizdegšanās temperatūru, – tie ir pamatdati saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 III pielikuma 1. sadaļas 4. punktu un tāpēc no minēto datu sniegšanas prasībām nevar atbrīvot, ja vien nav iespējama pielāgošana saskaņā ar minētās regulas IV pielikumu. |
| --- | --- |

(3)

Vācija uzskata, ka biocīds neatbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem, jo nav secinājumu par biocīda klasifikāciju attiecībā uz noteiktu fizikālo bīstamību un drošuma īpašībām, proti, vai to var uzskatīt par uzliesmojošu cietvielu, pašreaģējošu vielu vai maisījumu, pašsasilstošu vielu vai maisījumu, vielu vai maisījumu, kas saskarē ar ūdeni izdala uzliesmojošas gāzes, un klasificēt attiecībā uz cietvielu relatīvo pašaizdegšanās temperatūru, – tie ir pamatdati saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 III pielikuma 1. sadaļas 4. punktu un tāpēc no minēto datu sniegšanas prasībām nevar atbrīvot, ja vien nav iespējama pielāgošana saskaņā ar minētās regulas IV pielikumu.

| (4) | Nīderlande norādīja, ka biocīds ir identisks aktīvajai vielai N-(trihlormetiltio)ftalimīdam (folpetam). Attiecībā uz folpeta fizikālo bīstamību patlaban nav harmonizētas klasifikācijas, kas izveidota Eiropas Parlamenta un Savienības Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (2) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu VI pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Nīderlande norādīja, ka biocīds ir identisks aktīvajai vielai N-(trihlormetiltio)ftalimīdam (folpetam). Attiecībā uz folpeta fizikālo bīstamību patlaban nav harmonizētas klasifikācijas, kas izveidota Eiropas Parlamenta un Savienības Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (2) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu VI pielikumā.

| (5) | Koordinācijas grupa vienošanos nepanāca, tāpēc 2021. gada 5. janvārī, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 1. punktu, Nīderlande neatrisināto iebildumu nodeva izskatīšanai Komisijā. Ar to Nīderlande Komisijai iesniedza detalizētu izklāstu par jautājumu, kurā dalībvalstīm neizdevās panākt vienošanos, un nevienprātības iemeslus. Šā izklāsta kopija tika pārsūtīta arī attiecīgajām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

(5)

Koordinācijas grupa vienošanos nepanāca, tāpēc 2021. gada 5. janvārī, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 1. punktu, Nīderlande neatrisināto iebildumu nodeva izskatīšanai Komisijā. Ar to Nīderlande Komisijai iesniedza detalizētu izklāstu par jautājumu, kurā dalībvalstīm neizdevās panākt vienošanos, un nevienprātības iemeslus. Šā izklāsta kopija tika pārsūtīta arī attiecīgajām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam.

| (6) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta d) apakšpunkts kā vienu no atļaujas piešķiršanas nosacījumiem nosaka, ka biocīda fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām jābūt noteiktām un atzītām par pieņemamām biocīda atbilstīgas lietošanas un pārvadāšanas mērķim. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta d) apakšpunkts kā vienu no atļaujas piešķiršanas nosacījumiem nosaka, ka biocīda fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām jābūt noteiktām un atzītām par pieņemamām biocīda atbilstīgas lietošanas un pārvadāšanas mērķim.

| (7) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 20. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkts nosaka, ka biocīda atļaujas pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz minētās regulas III pielikuma prasībām atbilstoša dokumentācija vai piekļuves pilnvara attiecībā uz biocīdu. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 20. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkts nosaka, ka biocīda atļaujas pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz minētās regulas III pielikuma prasībām atbilstoša dokumentācija vai piekļuves pilnvara attiecībā uz biocīdu.

| (8) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 21. pants nosaka, ka pieteikuma iesniedzējam minētās regulas 20. pantā prasītie dati nav jāsniedz, ja dati nav vajadzīgi, ņemot vērā iedarbību, kas saistīta ar ierosinātajiem lietojumiem, datus sniegt nav vajadzības no zinātnes viedokļa vai datus tehniski nav iespējams sagatavot, ka pieteikuma iesniedzējs var ierosināt minētās datu sniegšanas prasības pielāgot saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 IV pielikumu un ka pieteikumā skaidri jānorāda pamatojums ierosinātajiem datu sniegšanas prasību pielāgojumiem, atsaucoties uz minētās regulas IV pielikuma īpašajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 21. pants nosaka, ka pieteikuma iesniedzējam minētās regulas 20. pantā prasītie dati nav jāsniedz, ja dati nav vajadzīgi, ņemot vērā iedarbību, kas saistīta ar ierosinātajiem lietojumiem, datus sniegt nav vajadzības no zinātnes viedokļa vai datus tehniski nav iespējams sagatavot, ka pieteikuma iesniedzējs var ierosināt minētās datu sniegšanas prasības pielāgot saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 IV pielikumu un ka pieteikumā skaidri jānorāda pamatojums ierosinātajiem datu sniegšanas prasību pielāgojumiem, atsaucoties uz minētās regulas IV pielikuma īpašajiem noteikumiem.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 III pielikuma 1. sadaļas 4. punktu dati, pēc kuriem nosaka, vai biocīds ir uzskatāms par sprāgstvielu, uzliesmojošu cietvielu, pašreaģējošu vielu vai maisījumu, piroforu cietvielu, pašsasilstošu vielu vai maisījumu, vielu vai maisījumu, kas saskarē ar ūdeni izdala uzliesmojošas gāzes, oksidējošu cietvielu, organisku peroksīdu, kodīgu metāliem un tādu, kam ir relatīva cietvielu pašaizdegšanās temperatūra, pieder pie pamatdatiem, kas jāsniedz kopā ar biocīdu atļaujas pieteikumu. Saskaņā ar minētās regulas VI pielikuma 18. punkta a) apakšpunktu riska novērtējumā nosaka ar fizikālķīmiskajām īpašībām saistītu bīstamību. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 III pielikuma 1. sadaļas 4. punktu dati, pēc kuriem nosaka, vai biocīds ir uzskatāms par sprāgstvielu, uzliesmojošu cietvielu, pašreaģējošu vielu vai maisījumu, piroforu cietvielu, pašsasilstošu vielu vai maisījumu, vielu vai maisījumu, kas saskarē ar ūdeni izdala uzliesmojošas gāzes, oksidējošu cietvielu, organisku peroksīdu, kodīgu metāliem un tādu, kam ir relatīva cietvielu pašaizdegšanās temperatūra, pieder pie pamatdatiem, kas jāsniedz kopā ar biocīdu atļaujas pieteikumu. Saskaņā ar minētās regulas VI pielikuma 18. punkta a) apakšpunktu riska novērtējumā nosaka ar fizikālķīmiskajām īpašībām saistītu bīstamību.

| (10) | Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 4. panta 1. punktu ražotājiem, importētājiem un pakārtotiem lietotājiem vielas vai maisījumi pirms laišanas tirgū jāklasificē saskaņā ar minētās regulas II sadaļu. Minētās regulas 8. panta 2. punkts nosaka, ka, lai noteiktu, vai viela vai maisījums rada kādas no minētās regulas I pielikuma 2. daļā minētajām fizikālajām bīstamībām, ražotājam, importētājam vai pakārtotam lietotājam jāveic minētajā daļā noteiktie testi, ja vien jau nav pieejama pietiekama un ticama informācija. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 4. panta 1. punktu ražotājiem, importētājiem un pakārtotiem lietotājiem vielas vai maisījumi pirms laišanas tirgū jāklasificē saskaņā ar minētās regulas II sadaļu. Minētās regulas 8. panta 2. punkts nosaka, ka, lai noteiktu, vai viela vai maisījums rada kādas no minētās regulas I pielikuma 2. daļā minētajām fizikālajām bīstamībām, ražotājam, importētājam vai pakārtotam lietotājam jāveic minētajā daļā noteiktie testi, ja vien jau nav pieejama pietiekama un ticama informācija.

| (11) | Tāpēc gadījumos, kur, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1272/2008 8. panta 2. punktā, nav pietiekamas un ticamas informācijas, pašklasifikācijai jāietver jauna šīs fizikālās bīstamības testēšana. Saskaņā ar pašklasifikācijām, kas norādītas Eiropas Ķimikāliju aģentūras uzturētajā klasifikācijas un marķējuma sarakstā (3), patlaban neviens no 2 572 folpeta paziņotājiem šo vielu attiecībā uz fizikālo bīstamību neklasificē, un paziņotāju norādītie iemesli ir tādi, ka par atsevišķu fizikālo bīstamību dati ir pieejami un pietiekami, lai varētu secināt, ka klasificēšanas kritēriji nav izpildīti, savukārt par citu fizikālo bīstamību datu trūkst. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc gadījumos, kur, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1272/2008 8. panta 2. punktā, nav pietiekamas un ticamas informācijas, pašklasifikācijai jāietver jauna šīs fizikālās bīstamības testēšana. Saskaņā ar pašklasifikācijām, kas norādītas Eiropas Ķimikāliju aģentūras uzturētajā klasifikācijas un marķējuma sarakstā (3), patlaban neviens no 2 572 folpeta paziņotājiem šo vielu attiecībā uz fizikālo bīstamību neklasificē, un paziņotāju norādītie iemesli ir tādi, ka par atsevišķu fizikālo bīstamību dati ir pieejami un pietiekami, lai varētu secināt, ka klasificēšanas kritēriji nav izpildīti, savukārt par citu fizikālo bīstamību datu trūkst.

| (12) | Neraugoties uz pienākumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 20. panta 1. punkta a) apakšpunktu, lasītu saistībā ar minētās regulas III pielikuma 1. sadaļas 4. punktu, un pienākumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 8. panta 2. punktu, informācija par biocīda klasifikāciju attiecībā uz fizikālo bīstamību un drošuma īpašībām netika sniegta. |
| --- | --- |

(12)

Neraugoties uz pienākumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 20. panta 1. punkta a) apakšpunktu, lasītu saistībā ar minētās regulas III pielikuma 1. sadaļas 4. punktu, un pienākumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 8. panta 2. punktu, informācija par biocīda klasifikāciju attiecībā uz fizikālo bīstamību un drošuma īpašībām netika sniegta.

| (13) | 2021. gada 19. maijā Komisija pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 2. punktu deva iespēju iesniegt rakstiskus komentārus. Pieteikuma iesniedzējs komentārus iesniedza 2021. gada 18. jūnijā. |
| --- | --- |

(13)

2021. gada 19. maijā Komisija pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 2. punktu deva iespēju iesniegt rakstiskus komentārus. Pieteikuma iesniedzējs komentārus iesniedza 2021. gada 18. jūnijā.

| (14) | Šajos komentāros pieteikuma iesniedzējs norādīja pamatojumus tam, kāpēc attiecībā uz noteiktu fizikālo bīstamību (pašreaģējošas vielas un maisījumi, piroforas cietvielas, pašsasilstošas vielas un maisījumi, oksidējošas cietvielas, organiski peroksīdi, kodīgi metāliem) Regulas (ES) Nr. 528/2012 III pielikuma 1. sadaļas 4. punktā noteiktās datu sniegšanas prasības var neievērot, atsaucoties uz zināmu pieredzi, turpretim attiecībā uz citu bīstamību (sprāgstvielas, uzliesmojošas cietvielas, vielas un maisījumi, kas saskarē ar ūdeni izdala uzliesmojošas gāzes, un relatīva cietvielu pašaizdegšanās temperatūra) pieteikuma iesniedzējs atsaucās uz aktīvās vielas novērtējuma ziņojumu. |
| --- | --- |

(14)

Šajos komentāros pieteikuma iesniedzējs norādīja pamatojumus tam, kāpēc attiecībā uz noteiktu fizikālo bīstamību (pašreaģējošas vielas un maisījumi, piroforas cietvielas, pašsasilstošas vielas un maisījumi, oksidējošas cietvielas, organiski peroksīdi, kodīgi metāliem) Regulas (ES) Nr. 528/2012 III pielikuma 1. sadaļas 4. punktā noteiktās datu sniegšanas prasības var neievērot, atsaucoties uz zināmu pieredzi, turpretim attiecībā uz citu bīstamību (sprāgstvielas, uzliesmojošas cietvielas, vielas un maisījumi, kas saskarē ar ūdeni izdala uzliesmojošas gāzes, un relatīva cietvielu pašaizdegšanās temperatūra) pieteikuma iesniedzējs atsaucās uz aktīvās vielas novērtējuma ziņojumu.

| (15) | Rūpīgi izskatījusi pieteikuma iesniedzēja komentārus un apspriedusies ar Eiropas Ķimikāliju aģentūru, Komisija uzskata, ka, izņemot kodīgumu metāliem, attiecībā uz ko pieteikuma iesniedzēja sniegto atbrīvošanas pamatojumu var pieņemt, visa pārējā informācija, ko pieteikuma iesniedzējs ir sniedzis, neļauj secināt par biocīda klasifikāciju attiecībā uz fizikālo bīstamību un drošuma īpašībām, kas pieder pie Regulas (ES) Nr. 528/2012 III pielikuma 1. sadaļas 4. punktā minētajiem pamatdatiem, un pietiekams pamatojums datu sniegšanas prasību pielāgošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 IV pielikumu netika sniegts. Tāpēc Komisija uzskata, ka nav iespējams noteikt, vai biocīds atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(15)

Rūpīgi izskatījusi pieteikuma iesniedzēja komentārus un apspriedusies ar Eiropas Ķimikāliju aģentūru, Komisija uzskata, ka, izņemot kodīgumu metāliem, attiecībā uz ko pieteikuma iesniedzēja sniegto atbrīvošanas pamatojumu var pieņemt, visa pārējā informācija, ko pieteikuma iesniedzējs ir sniedzis, neļauj secināt par biocīda klasifikāciju attiecībā uz fizikālo bīstamību un drošuma īpašībām, kas pieder pie Regulas (ES) Nr. 528/2012 III pielikuma 1. sadaļas 4. punktā minētajiem pamatdatiem, un pietiekams pamatojums datu sniegšanas prasību pielāgošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 IV pielikumu netika sniegts. Tāpēc Komisija uzskata, ka nav iespējams noteikt, vai biocīds atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem.

| (16) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šis lēmums attiecas uz biocīdu, kas Biocīdu reģistrā identificēts ar lietas numuru BC-FS027255-29.

2. pants

Tā kā attiecīgā informācija, kas minēta Regulas (ES) Nr. 528/2012 III pielikuma 1. sadaļas 4. punktā, ievērojot minētās regulas IV pielikumā norādītās vispārējās iespējas pielāgot datu sniegšanas prasības, nav iesniegta, nav pierādīts, ka biocīds atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

2

(3)  Paziņotās ziņas. Klasifikācijas un marķējuma saraksts (europa.eu).

3

---

| 3.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/190 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/190

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/875

(2022. gada 1. jūnijs)

par konkrētiem pagaidu ārkārtas pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri Itālijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 3727)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 259. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Āfrikas cūku mēris ir vīrusa izraisīta infekcijas slimība, kas skar turētas cūkas un savvaļas cūkas un var nopietni ietekmēt attiecīgo dzīvnieku populāciju un lauksaimniecības rentabilitāti, traucējot šo dzīvnieku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošanu Savienībā un eksportu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Āfrikas cūku mēris ir vīrusa izraisīta infekcijas slimība, kas skar turētas cūkas un savvaļas cūkas un var nopietni ietekmēt attiecīgo dzīvnieku populāciju un lauksaimniecības rentabilitāti, traucējot šo dzīvnieku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošanu Savienībā un eksportu uz trešām valstīm.

| (2) | Ja savvaļas cūku populācijā uzliesmo Āfrikas cūku mēris, pastāv nopietns risks, ka minētā slimība varētu izplatīties tālāk savvaļas cūku populācijā un uz turētu cūku objektiem. |
| --- | --- |

(2)

Ja savvaļas cūku populācijā uzliesmo Āfrikas cūku mēris, pastāv nopietns risks, ka minētā slimība varētu izplatīties tālāk savvaļas cūku populācijā un uz turētu cūku objektiem.

| (3) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/687 (2) papildina noteikumus par tādu sarakstā norādīto slimību kontroli, kuras minētas Regulas (ES) 2016/429 9. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/1882 (3) ir definētas kā A, B un C kategorijas slimības. Konkrētāk, Deleģētās regulas (ES) 2020/687 63. līdz 66. pants paredz konkrētus pasākumus, kas veicami gadījumā, ja savvaļas dzīvniekiem ir oficiāli apstiprināts kādas A kategorijas slimības uzliesmojums, tai skaitā Āfrikas cūku mēris savvaļas cūkām. Proti, šie noteikumi paredz noteikt inficēto zonu un aizliegt sarakstā norādīto sugu savvaļas dzīvnieku un no tiem iegūtu dzīvnieku izcelsmes produktu pārvietošanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/687 (2) papildina noteikumus par tādu sarakstā norādīto slimību kontroli, kuras minētas Regulas (ES) 2016/429 9. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/1882 (3) ir definētas kā A, B un C kategorijas slimības. Konkrētāk, Deleģētās regulas (ES) 2020/687 63. līdz 66. pants paredz konkrētus pasākumus, kas veicami gadījumā, ja savvaļas dzīvniekiem ir oficiāli apstiprināts kādas A kategorijas slimības uzliesmojums, tai skaitā Āfrikas cūku mēris savvaļas cūkām. Proti, šie noteikumi paredz noteikt inficēto zonu un aizliegt sarakstā norādīto sugu savvaļas dzīvnieku un no tiem iegūtu dzīvnieku izcelsmes produktu pārvietošanu.

| (4) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/605 (4) ir izklāstīti īpaši slimību kontroles pasākumi, kas attiecas uz Āfrikas cūku mēri. Konkrētāk, minētās īstenošanas regulas 3. panta b) punktā noteikts, ka tad, ja kādas dalībvalsts apgabalā noticis Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā, saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 63. pantu ir jānosaka inficētā zona. Turklāt minētās īstenošanas regulas 6. pants paredz, ka minēto apgabalu iekļauj I pielikuma II daļas sarakstā kā II līmeņa ierobežojumu zonu un ka nekavējoties tiek pielāgota saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 63. pantu izveidotā inficētā zona, lai tā ietvertu vismaz attiecīgo II līmeņa ierobežojumu zonu. Īstenošanas regulā (ES) 2021/605 noteiktie īpašie kontroles pasākumi attiecībā uz Āfrikas cūku mēri cita starpā paredz aizliegumu II līmeņa ierobežojumu zonās esošos objektos turētu cūku un to izcelsmes produktu sūtījumus pārvietot ārpus minētajām zonām. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/605 (4) ir izklāstīti īpaši slimību kontroles pasākumi, kas attiecas uz Āfrikas cūku mēri. Konkrētāk, minētās īstenošanas regulas 3. panta b) punktā noteikts, ka tad, ja kādas dalībvalsts apgabalā noticis Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā, saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 63. pantu ir jānosaka inficētā zona. Turklāt minētās īstenošanas regulas 6. pants paredz, ka minēto apgabalu iekļauj I pielikuma II daļas sarakstā kā II līmeņa ierobežojumu zonu un ka nekavējoties tiek pielāgota saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 63. pantu izveidotā inficētā zona, lai tā ietvertu vismaz attiecīgo II līmeņa ierobežojumu zonu. Īstenošanas regulā (ES) 2021/605 noteiktie īpašie kontroles pasākumi attiecībā uz Āfrikas cūku mēri cita starpā paredz aizliegumu II līmeņa ierobežojumu zonās esošos objektos turētu cūku un to izcelsmes produktu sūtījumus pārvietot ārpus minētajām zonām.

| (5) | Itālija informēja Komisiju par pašreizējo situāciju tās teritorijā pēc 2022. gada 27. maijā apstiprinātā Āfrikas cūku mēra uzliesmojuma savvaļas cūku populācijā Rieti provincē, Lacio reģionā. Attiecīgi minētās dalībvalsts kompetentajai iestādei ir jānosaka inficētā zona saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/687 un Īstenošanas regulu (ES) 2021/605. |
| --- | --- |

(5)

Itālija informēja Komisiju par pašreizējo situāciju tās teritorijā pēc 2022. gada 27. maijā apstiprinātā Āfrikas cūku mēra uzliesmojuma savvaļas cūku populācijā Rieti provincē, Lacio reģionā. Attiecīgi minētās dalībvalsts kompetentajai iestādei ir jānosaka inficētā zona saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/687 un Īstenošanas regulu (ES) 2021/605.

| (6) | Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis var uzlikt nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, sadarbībā ar Itāliju nepieciešams Savienības līmenī minētajā dalībvalstī noteikt Āfrikas cūku mēra inficēto zonu. |
| --- | --- |

(6)

Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis var uzlikt nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, sadarbībā ar Itāliju nepieciešams Savienības līmenī minētajā dalībvalstī noteikt Āfrikas cūku mēra inficēto zonu.

| (7) | Lai nepieļautu Āfrikas cūku mēra tālāku izplatīšanos, papildus Deleģētās regulas (ES) 2020/687 63. līdz 66. pantā noteiktajiem pasākumiem, līdz brīdim, kad nesenā uzliesmojuma skartais Itālijas apgabals tiks iekļauts Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikuma II daļas sarakstā kā II līmeņa ierobežojumu zona, minētajā regulā noteiktie īpašie kontroles pasākumi attiecībā uz Āfrikas cūku mēri, kurus piemēro II līmeņa ierobežojumu zonās esošos objektos turētu cūku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošanai ārpus minētajām zonām, būtu jāpiemēro arī šādu sūtījumu pārvietošanai no inficētās zonas, kas Itālijā izveidota minētā nesenā uzliesmojuma rezultātā. |
| --- | --- |

(7)

Lai nepieļautu Āfrikas cūku mēra tālāku izplatīšanos, papildus Deleģētās regulas (ES) 2020/687 63. līdz 66. pantā noteiktajiem pasākumiem, līdz brīdim, kad nesenā uzliesmojuma skartais Itālijas apgabals tiks iekļauts Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikuma II daļas sarakstā kā II līmeņa ierobežojumu zona, minētajā regulā noteiktie īpašie kontroles pasākumi attiecībā uz Āfrikas cūku mēri, kurus piemēro II līmeņa ierobežojumu zonās esošos objektos turētu cūku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošanai ārpus minētajām zonām, būtu jāpiemēro arī šādu sūtījumu pārvietošanai no inficētās zonas, kas Itālijā izveidota minētā nesenā uzliesmojuma rezultātā.

| (8) | Attiecīgi minētā inficētā zona Itālijā būtu jāiekļauj šā lēmuma pielikumā un uz to būtu jāattiecina īpašie kontroles pasākumi attiecībā uz Āfrikas cūku mēri, kurus piemēro II līmeņa ierobežojumu zonām, kas noteiktas Īstenošanas regulā (ES) 2021/605. Tomēr, ņemot vērā jaunas epidemioloģiskās situācijas nopietnību saistībā ar Āfrikas cūku mēri Savienībā un paaugstināto slimības tālākās izplatīšanās tūlītējo risku, būtu jānosaka, ka turētu cūku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošana no inficētās zonas uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm saskaņā ar minēto īstenošanas regulu nav atļauta. Zonējuma piemērošanas termiņš būtu jānosaka šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgi minētā inficētā zona Itālijā būtu jāiekļauj šā lēmuma pielikumā un uz to būtu jāattiecina īpašie kontroles pasākumi attiecībā uz Āfrikas cūku mēri, kurus piemēro II līmeņa ierobežojumu zonām, kas noteiktas Īstenošanas regulā (ES) 2021/605. Tomēr, ņemot vērā jaunas epidemioloģiskās situācijas nopietnību saistībā ar Āfrikas cūku mēri Savienībā un paaugstināto slimības tālākās izplatīšanās tūlītējo risku, būtu jānosaka, ka turētu cūku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošana no inficētās zonas uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm saskaņā ar minēto īstenošanas regulu nav atļauta. Zonējuma piemērošanas termiņš būtu jānosaka šajā lēmumā.

| (9) | Tādēļ, lai mazinātu risku, ko rada šis nesenais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā Itālijā, ar šo lēmumu būtu jānosaka, ka Itālijai līdz šā lēmuma piemērošanas beigām ir jāaizliedz inficētajā zonā turētu cūku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošana uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ, lai mazinātu risku, ko rada šis nesenais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā Itālijā, ar šo lēmumu būtu jānosaka, ka Itālijai līdz šā lēmuma piemērošanas beigām ir jāaizliedz inficētajā zonā turētu cūku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošana uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm.

| (10) | Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību Savienībā attiecībā uz Āfrikas cūku mēra izplatīšanos, ir svarīgi, lai šajā lēmumā noteiktie pasākumi tiktu piemēroti pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību Savienībā attiecībā uz Āfrikas cūku mēra izplatīšanos, ir svarīgi, lai šajā lēmumā noteiktie pasākumi tiktu piemēroti pēc iespējas drīzāk.

| (11) | Attiecīgi, gaidot Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, būtu nekavējoties jānosaka inficētā zona Itālijā un tā jāiekļauj šā lēmuma pielikumā, nosakot arī zonējuma piemērošanas termiņu. |
| --- | --- |

(11)

Attiecīgi, gaidot Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, būtu nekavējoties jānosaka inficētā zona Itālijā un tā jāiekļauj šā lēmuma pielikumā, nosakot arī zonējuma piemērošanas termiņu.

| (12) | Šis lēmums ir jāpārskata nākamajā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē, |
| --- | --- |

(12)

Šis lēmums ir jāpārskata nākamajā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Itālija nodrošina, ka tās kompetentā iestāde saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 63. pantu un Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 3. panta b) punktu nekavējoties nosaka Āfrikas cūku mēra inficēto zonu un ka šī zona ietver vismaz šā lēmuma pielikumā norādītos apgabalus.

2. pants

Itālija nodrošina, ka šā lēmuma pielikumā minētajos apgabalos, kas noteikti kā inficētā zona, papildus Deleģētās regulas (ES) 2020/687 63. līdz 66. pantā noteiktajiem pasākumiem piemēro īpašos kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri, kuri piemērojami II līmeņa ierobežojumu zonām, kas noteiktas Regulā (ES) 2021/605.

3. pants

Itālija aizliedz lēmuma pielikumā noteiktajā inficētajā zonā iekļautajos apgabalos turētu cūku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošanu uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm.

4. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2022. gada 31. augustam.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2022. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/687 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu slimību profilaksi un kontroli papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 64. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1882 (2018. gada 3. decembris) par dažu slimību profilakses un kontroles noteikumu piemērošanu attiecībā uz sarakstā norādīto slimību kategorijām un ar ko izveido sarakstu ar sugām un sugu grupām, kas rada sarakstā norādīto slimību ievērojamu izplatības risku (OV L 308, 4.12.2018., 21. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/605 (2021. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri (OV L 129, 15.4.2021., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

| Apgabali, kuri Itālijā noteikti par inficēto zonu, kā minēts 1. pantā | Datums, līdz kuram pasākumi piemērojami |
| --- | --- |
| Šādas Rieti provinces pašvaldības:






  — | Borgo Velino, |

Apgabali, kuri Itālijā noteikti par inficēto zonu, kā minēts 1. pantā

Datums, līdz kuram pasākumi piemērojami

Šādas Rieti provinces pašvaldības:

—

Borgo Velino,

| — | Micigliano, |
| --- | --- |

—

Micigliano,

| — | Posta, |
| --- | --- |

—

Posta,

| — | Borbona, |
| --- | --- |

—

Borbona,

| — | Cittaducale, |
| --- | --- |

—

Cittaducale,

| — | Castel Sant’Angelo, |
| --- | --- |

—

Castel Sant’Angelo,

| — | Antrodoco, |
| --- | --- |

—

Antrodoco,

| — | Petrella Salto, |
| --- | --- |

—

Petrella Salto,

| — | Fiamignano. |
| --- | --- |

—

Fiamignano.

Šādas l’Akvilas provinces pašvaldības:

| — | Cagnano Amiterno. |
| --- | --- |

—

Cagnano Amiterno.

2022. gada 31. augusts

---