# Jurnalul Oficial L 152/2022

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 152 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 653 iunie 2022 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 152

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 653 iunie 2022

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/868 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 privind guvernanța datelor la nivel european și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1724 (Regulamentul privind guvernanța datelor) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2009, (UE) 2019/942 și (UE) 2019/943 și a Directivelor 2009/73/CE și (UE) 2019/944 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 | 45 |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/870 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 privind măsurile de liberalizare temporară a comerțului în completarea concesiilor comerciale aplicabile produselor ucrainene în temeiul Acordului de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte | 103 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2022/871 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2022 de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește perioada de aplicare și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Bolivia asupra culturilor producătoare de semințe de cereale și asupra culturilor producătoare de semințe de plante oleaginoase și pentru fibre și echivalența semințelor de cereale și a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre produse în Bolivia (
  1
  ) | 109 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2022/868 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 privind guvernanța datelor la nivel european și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1724 (Regulamentul privind guvernanța datelor) (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2009, (UE) 2019/942 și (UE) 2019/943 și a Directivelor 2009/73/CE și (UE) 2019/944 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013

45

*

Regulamentul (UE) 2022/870 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 privind măsurile de liberalizare temporară a comerțului în completarea concesiilor comerciale aplicabile produselor ucrainene în temeiul Acordului de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte

103

DECIZII

*

Decizia (UE) 2022/871 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2022 de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește perioada de aplicare și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Bolivia asupra culturilor producătoare de semințe de cereale și asupra culturilor producătoare de semințe de plante oleaginoase și pentru fibre și echivalența semințelor de cereale și a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre produse în Bolivia (
  1
  )

1

109

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Informații referitoare la intrarea în vigoare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Cabo Verde de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind facilitarea eliberării vizelor de scurtă ședere pentru cetățenii Republicii Capului Verde și pentru cetățenii Uniunii Europene | 112 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/872 al Comisiei din 1 iunie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 în ceea ce privește modificările aduse modelului pentru programele operaționale din cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și modelului pentru programele de cooperare din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) | 113 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/873 al Comisiei din 2 iunie 2022 de modificare pentru a 331-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da'esh) și cu organizația Al-Qaida | 184 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/874 a Comisiei din 1 iunie 2022 privind termenele și condițiile autorizației unui produs biocid care conține N-(triclorometiltio)ftalimidă (Folpet), transmise de Țările de Jos în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2022) 3465]

   (
  1
  ) | 187 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/875 a Comisiei din 1 iunie 2022 privind anumite măsuri de urgență provizorii vizând pesta porcină africană din Italia
  [notificată cu numărul C(2022) 3727]

   (
  1
  ) | 190 |

II   Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Informații referitoare la intrarea în vigoare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Cabo Verde de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind facilitarea eliberării vizelor de scurtă ședere pentru cetățenii Republicii Capului Verde și pentru cetățenii Uniunii Europene

112

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/872 al Comisiei din 1 iunie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 în ceea ce privește modificările aduse modelului pentru programele operaționale din cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și modelului pentru programele de cooperare din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE)

113

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/873 al Comisiei din 2 iunie 2022 de modificare pentru a 331-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da'esh) și cu organizația Al-Qaida

184

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/874 a Comisiei din 1 iunie 2022 privind termenele și condițiile autorizației unui produs biocid care conține N-(triclorometiltio)ftalimidă (Folpet), transmise de Țările de Jos în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2022) 3465]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2022) 3465]

1

187

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/875 a Comisiei din 1 iunie 2022 privind anumite măsuri de urgență provizorii vizând pesta porcină africană din Italia
  [notificată cu numărul C(2022) 3727]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2022) 3727]

1

190

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

REGULAMENTE

| 3.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/868 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 30 mai 2022

privind guvernanța datelor la nivel european și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1724 (Regulamentul privind guvernanța datelor)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede instituirea unei piețe interne și a unui sistem care să garanteze că nu se produce denaturarea concurenței pe piața internă. Stabilirea unor norme și practici comune în statele membre cu privire la dezvoltarea unui cadru pentru guvernanța datelor ar trebui să contribuie la realizarea acestor obiective, respectând totodată pe deplin drepturile fundamentale. Acest lucru ar trebui să garanteze și întărirea autonomiei strategice deschise a Uniunii, încurajând în același timp libera circulație internațională a datelor. |
| --- | --- |

(1)

Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede instituirea unei piețe interne și a unui sistem care să garanteze că nu se produce denaturarea concurenței pe piața internă. Stabilirea unor norme și practici comune în statele membre cu privire la dezvoltarea unui cadru pentru guvernanța datelor ar trebui să contribuie la realizarea acestor obiective, respectând totodată pe deplin drepturile fundamentale. Acest lucru ar trebui să garanteze și întărirea autonomiei strategice deschise a Uniunii, încurajând în același timp libera circulație internațională a datelor.

| (2) | În ultimul deceniu, tehnologiile digitale au transformat economia și societatea, având un impact asupra ansamblului sectoarelor de activitate și a vieții de zi cu zi. Datele se află în centrul transformării respective: inovarea bazată pe date va aduce beneficii enorme atât pentru cetățenii Uniunii, cât și pentru economie, de exemplu prin îmbunătățirea și personalizarea medicinii, prin oferirea unei noi mobilități și prin contribuția sa la Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european. Pentru ca economia bazată pe prelucrarea de date să-i includă pe toți cetățenii Uniunii, trebuie să se acorde o atenție deosebită reducerii decalajului digital, stimulării participării femeilor la economia bazată pe date și promovării expertizei europene de vârf în sectorul tehnologiei. Economia bazată pe date trebuie să fie construită într-un mod care să permită întreprinderilor, în special microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), astfel cum sunt definite în anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (3), și întreprinderilor nou-înființate (start-ups) să prospere, asigurând neutralitatea accesului la date și portabilitatea și interoperabilitatea datelor și evitând efectele de blocare. În comunicarea sa din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (denumită în continuare „strategia europeană privind datele”), Comisia a descris viziunea unui spațiu european comun al datelor, însemnând o piață internă a datelor în care acestea ar putea fi utilizate indiferent de locul fizic de stocare în Uniune, în conformitate cu dreptul aplicabil, care ar putea fi esențial, printre altele pentru dezvoltarea rapidă a tehnologiilor de inteligență artificială.
  De asemenea, Comisia solicitat să se asigure fluxul liber și sigur al datelor cu țările terțe, sub rezerva excepțiilor și a restricțiilor privind siguranța publică, ordinea publică și alte obiective legitime de politică publică ale Uniunii, în conformitate cu obligațiile internaționale, inclusiv cele privind drepturile fundamentale. Pentru a transpune această viziune în realitate, Comisia a propus să se stabilească spații europene comune ale datelor specifice domeniilor pentru partajarea de date și punerea în comun a datelor. După cum s-a propus în strategia europeană privind datele, astfel de spații europene comune ale datelor ar putea acoperi domenii precum sănătatea, mobilitatea, producția, serviciile financiare, energia sau agricultura, ori o combinație de astfel de domenii, de exemplu energia și clima, precum și domenii tematice, cum ar fi Pactul verde european, administrația publică sau competențele. Spațiile europene comune ale datelor ar trebui să facă datele ușor de găsit, accesibile, interoperabile și reutilizabile („principiile datelor FAIR”), asigurând totodată un nivel ridicat de securitate cibernetică. Atunci când în economia bazată pe date există condiții de concurență echitabile, întreprinderile se întrec în calitatea serviciilor și nu în cantitatea de date pe care le controlează. Pentru a concepe, a crea și a menține condiții de concurență echitabile în economia bazată pe date, este nevoie de o guvernanță temeinică, în care este necesar să participe și să fie reprezentate toate părțile interesate de un spațiu european comun al datelor. |
| --- | --- |

(2)

În ultimul deceniu, tehnologiile digitale au transformat economia și societatea, având un impact asupra ansamblului sectoarelor de activitate și a vieții de zi cu zi. Datele se află în centrul transformării respective: inovarea bazată pe date va aduce beneficii enorme atât pentru cetățenii Uniunii, cât și pentru economie, de exemplu prin îmbunătățirea și personalizarea medicinii, prin oferirea unei noi mobilități și prin contribuția sa la Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european. Pentru ca economia bazată pe prelucrarea de date să-i includă pe toți cetățenii Uniunii, trebuie să se acorde o atenție deosebită reducerii decalajului digital, stimulării participării femeilor la economia bazată pe date și promovării expertizei europene de vârf în sectorul tehnologiei. Economia bazată pe date trebuie să fie construită într-un mod care să permită întreprinderilor, în special microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), astfel cum sunt definite în anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (3), și întreprinderilor nou-înființate (start-ups) să prospere, asigurând neutralitatea accesului la date și portabilitatea și interoperabilitatea datelor și evitând efectele de blocare. În comunicarea sa din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (denumită în continuare „strategia europeană privind datele”), Comisia a descris viziunea unui spațiu european comun al datelor, însemnând o piață internă a datelor în care acestea ar putea fi utilizate indiferent de locul fizic de stocare în Uniune, în conformitate cu dreptul aplicabil, care ar putea fi esențial, printre altele pentru dezvoltarea rapidă a tehnologiilor de inteligență artificială.

De asemenea, Comisia solicitat să se asigure fluxul liber și sigur al datelor cu țările terțe, sub rezerva excepțiilor și a restricțiilor privind siguranța publică, ordinea publică și alte obiective legitime de politică publică ale Uniunii, în conformitate cu obligațiile internaționale, inclusiv cele privind drepturile fundamentale. Pentru a transpune această viziune în realitate, Comisia a propus să se stabilească spații europene comune ale datelor specifice domeniilor pentru partajarea de date și punerea în comun a datelor. După cum s-a propus în strategia europeană privind datele, astfel de spații europene comune ale datelor ar putea acoperi domenii precum sănătatea, mobilitatea, producția, serviciile financiare, energia sau agricultura, ori o combinație de astfel de domenii, de exemplu energia și clima, precum și domenii tematice, cum ar fi Pactul verde european, administrația publică sau competențele. Spațiile europene comune ale datelor ar trebui să facă datele ușor de găsit, accesibile, interoperabile și reutilizabile („principiile datelor FAIR”), asigurând totodată un nivel ridicat de securitate cibernetică. Atunci când în economia bazată pe date există condiții de concurență echitabile, întreprinderile se întrec în calitatea serviciilor și nu în cantitatea de date pe care le controlează. Pentru a concepe, a crea și a menține condiții de concurență echitabile în economia bazată pe date, este nevoie de o guvernanță temeinică, în care este necesar să participe și să fie reprezentate toate părțile interesate de un spațiu european comun al datelor.

| (3) | Este necesar să se îmbunătățească condițiile pentru partajarea de date în cadrul pieței interne, prin crearea unui cadru armonizat pentru schimburile de date și prin stabilirea anumitor cerințe de bază pentru guvernanța datelor, acordând o atenție deosebită facilitării cooperării dintre statele membre. Prezentul regulament ar trebui să urmărească dezvoltarea în continuare a pieței interne digitale fără frontiere și a unei societăți și economii bazate pe date care să fie centrate pe factorul uman, de încredere și sigure. Dreptul sectorial al Uniunii poate dezvolta, adapta și propune elemente noi și complementare, în funcție de particularitățile sectorului, cum ar fi dreptul Uniunii avut în vedere cu privire la spațiul european al datelor medicale și la accesul la datele privind vehiculele. În plus, anumite sectoare ale economiei sunt deja reglementate de dreptul sectorial al Uniunii care include norme referitoare la partajarea transfrontalieră sau la nivelul Uniunii de date sau accesul la acestea, de exemplu Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) în contextul spațiului european al datelor medicale, și actele legislative relevante în domeniul transporturilor, cum ar fi Regulamentele (UE) 2019/1239 (5) și (UE) 2020/1056 (6) și Directiva 2010/40/UE (7) ale Parlamentului European și ale Consiliului în contextul spațiului european al datelor privind mobilitatea.
  Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere Regulamentelor (CE) nr. 223/2009 (8), (UE) 2018/858 (9) și (UE) 2018/1807 (10), nici Directivelor 2000/31/CE (11), 2001/29/CE (12), 2004/48/CE (13), 2007/2/CE (14), 2010/40/UE, (UE) 2015/849 (15), (UE) 2016/943 (16), (UE) 2017/1132 (17), (UE) 2019/790 (18) și (UE) 2019/1024 (19) ale Parlamentului European și ale Consiliului, nici oricărui alt act din dreptul sectorial specific al Uniunii care reglementează accesul la date și reutilizarea acestora. Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere dreptului Uniunii sau dreptului intern privind accesul la date și utilizarea acestora în scopul prevenirii, investigării, detectării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor, nici cooperării internaționale în respectivul context.
  Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere competențelor statelor membre în ceea ce privește activitățile acestora legate de siguranța publică, apărare și securitatea națională. Reutilizarea datelor protejate din astfel de motive și deținute de organismele din sectorul public, inclusiv a datelor din procedurile de achiziție care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului (20), nu ar trebui să fie reglementată de prezentul regulament. Ar trebui instituit un regim orizontal pentru reutilizarea anumitor categorii de date protejate deținute de organismele din sectorul public, pentru furnizarea de servicii de intermediere de date și de servicii bazate pe altruismul în materie de date în Uniune. Caracteristicile specifice ale diferitelor sectoare ar putea necesita proiectarea unor sisteme bazate pe date sectoriale, pe baza cerințelor prezentului regulament. Furnizorii de servicii de intermediere de date care îndeplinesc cerințele prevăzute în prezentul regulament ar trebui să poată utiliza eticheta de „furnizor de servicii de intermediere de date recunoscut în Uniune”. Persoanele juridice care urmăresc să sprijine obiective de interes general prin punerea la dispoziție a unor date relevante bazate pe altruismul în materie de date la scară largă și care îndeplinesc cerințele prevăzute în prezentul regulament ar trebui să se poată înregistra ca „organizații recunoscute în Uniune de promovare a altruismului în materie de date” și să poată utiliza această etichetă. În cazul în care dreptul sectorial al Uniunii sau dreptul intern impune organismelor din sectorul public, unor astfel de furnizori de servicii de intermediere de date sau unor astfel de persoane juridice (organizații recunoscute de promovare a altruismului în materie de date) să respecte cerințe tehnice, administrative sau organizatorice suplimentare specifice, inclusiv printr-un regim de autorizare sau de certificare, ar trebui să se aplice și dispozițiile respective din dreptul sectorial al Uniunii sau din dreptul intern în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar să se îmbunătățească condițiile pentru partajarea de date în cadrul pieței interne, prin crearea unui cadru armonizat pentru schimburile de date și prin stabilirea anumitor cerințe de bază pentru guvernanța datelor, acordând o atenție deosebită facilitării cooperării dintre statele membre. Prezentul regulament ar trebui să urmărească dezvoltarea în continuare a pieței interne digitale fără frontiere și a unei societăți și economii bazate pe date care să fie centrate pe factorul uman, de încredere și sigure. Dreptul sectorial al Uniunii poate dezvolta, adapta și propune elemente noi și complementare, în funcție de particularitățile sectorului, cum ar fi dreptul Uniunii avut în vedere cu privire la spațiul european al datelor medicale și la accesul la datele privind vehiculele. În plus, anumite sectoare ale economiei sunt deja reglementate de dreptul sectorial al Uniunii care include norme referitoare la partajarea transfrontalieră sau la nivelul Uniunii de date sau accesul la acestea, de exemplu Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) în contextul spațiului european al datelor medicale, și actele legislative relevante în domeniul transporturilor, cum ar fi Regulamentele (UE) 2019/1239 (5) și (UE) 2020/1056 (6) și Directiva 2010/40/UE (7) ale Parlamentului European și ale Consiliului în contextul spațiului european al datelor privind mobilitatea.

Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere Regulamentelor (CE) nr. 223/2009 (8), (UE) 2018/858 (9) și (UE) 2018/1807 (10), nici Directivelor 2000/31/CE (11), 2001/29/CE (12), 2004/48/CE (13), 2007/2/CE (14), 2010/40/UE, (UE) 2015/849 (15), (UE) 2016/943 (16), (UE) 2017/1132 (17), (UE) 2019/790 (18) și (UE) 2019/1024 (19) ale Parlamentului European și ale Consiliului, nici oricărui alt act din dreptul sectorial specific al Uniunii care reglementează accesul la date și reutilizarea acestora. Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere dreptului Uniunii sau dreptului intern privind accesul la date și utilizarea acestora în scopul prevenirii, investigării, detectării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor, nici cooperării internaționale în respectivul context.

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere competențelor statelor membre în ceea ce privește activitățile acestora legate de siguranța publică, apărare și securitatea națională. Reutilizarea datelor protejate din astfel de motive și deținute de organismele din sectorul public, inclusiv a datelor din procedurile de achiziție care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului (20), nu ar trebui să fie reglementată de prezentul regulament. Ar trebui instituit un regim orizontal pentru reutilizarea anumitor categorii de date protejate deținute de organismele din sectorul public, pentru furnizarea de servicii de intermediere de date și de servicii bazate pe altruismul în materie de date în Uniune. Caracteristicile specifice ale diferitelor sectoare ar putea necesita proiectarea unor sisteme bazate pe date sectoriale, pe baza cerințelor prezentului regulament. Furnizorii de servicii de intermediere de date care îndeplinesc cerințele prevăzute în prezentul regulament ar trebui să poată utiliza eticheta de „furnizor de servicii de intermediere de date recunoscut în Uniune”. Persoanele juridice care urmăresc să sprijine obiective de interes general prin punerea la dispoziție a unor date relevante bazate pe altruismul în materie de date la scară largă și care îndeplinesc cerințele prevăzute în prezentul regulament ar trebui să se poată înregistra ca „organizații recunoscute în Uniune de promovare a altruismului în materie de date” și să poată utiliza această etichetă. În cazul în care dreptul sectorial al Uniunii sau dreptul intern impune organismelor din sectorul public, unor astfel de furnizori de servicii de intermediere de date sau unor astfel de persoane juridice (organizații recunoscute de promovare a altruismului în materie de date) să respecte cerințe tehnice, administrative sau organizatorice suplimentare specifice, inclusiv printr-un regim de autorizare sau de certificare, ar trebui să se aplice și dispozițiile respective din dreptul sectorial al Uniunii sau din dreptul intern în cauză.

| (4) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere Regulamentelor (UE) 2016/679 (21) și (UE) 2018/1725 (22) ale Parlamentului European și ale Consiliului și Directivelor 2002/58/CE (23) și (UE) 2016/680 (24) ale Parlamentului European și ale Consiliului și nici dispozițiilor corespunzătoare de drept intern, inclusiv în cazul în care datele cu caracter personal și datele fără caracter personal dintr-un set de date sunt legate în mod indisolubil. În special, prezentul regulament nu ar trebui interpretat ca stabilind un nou temei juridic pentru prelucrarea datelor cu caracter personal pentru vreuna dintre activitățile reglementate sau ca modificând cerințele privind informațiile prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/679. Punerea în aplicare a prezentului regulament nu ar trebui să împiedice transferurile transfrontaliere de date în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (UE) 2016/679. În caz de divergență între prezentul regulament și dreptul Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal sau dreptul intern adoptat în conformitate cu respectivul drept al Uniunii, ar trebui să prevaleze dreptul Uniunii sau dreptul intern relevant privind protecția datelor cu caracter personal. Ar trebui să fie posibil ca autoritățile de protecție a datelor să fie considerate autorități competente în temeiul prezentului regulament. În cazul în care alte autorități funcționează în calitate de autorități competente în temeiul prezentului regulament, activitatea acestora nu ar trebui să aducă atingere competențelor de supraveghere și competențelor care le revin autorităților pentru protecția datelor în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679. |
| --- | --- |

(4)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere Regulamentelor (UE) 2016/679 (21) și (UE) 2018/1725 (22) ale Parlamentului European și ale Consiliului și Directivelor 2002/58/CE (23) și (UE) 2016/680 (24) ale Parlamentului European și ale Consiliului și nici dispozițiilor corespunzătoare de drept intern, inclusiv în cazul în care datele cu caracter personal și datele fără caracter personal dintr-un set de date sunt legate în mod indisolubil. În special, prezentul regulament nu ar trebui interpretat ca stabilind un nou temei juridic pentru prelucrarea datelor cu caracter personal pentru vreuna dintre activitățile reglementate sau ca modificând cerințele privind informațiile prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/679. Punerea în aplicare a prezentului regulament nu ar trebui să împiedice transferurile transfrontaliere de date în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (UE) 2016/679. În caz de divergență între prezentul regulament și dreptul Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal sau dreptul intern adoptat în conformitate cu respectivul drept al Uniunii, ar trebui să prevaleze dreptul Uniunii sau dreptul intern relevant privind protecția datelor cu caracter personal. Ar trebui să fie posibil ca autoritățile de protecție a datelor să fie considerate autorități competente în temeiul prezentului regulament. În cazul în care alte autorități funcționează în calitate de autorități competente în temeiul prezentului regulament, activitatea acestora nu ar trebui să aducă atingere competențelor de supraveghere și competențelor care le revin autorităților pentru protecția datelor în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679.

| (5) | Este necesară o acțiune la nivelul Uniunii pentru a spori încrederea în partajarea de date prin instituirea unor mecanisme adecvate care să le permită persoanelor vizate și deținătorilor de date să exercite controlul asupra datelor care îi privesc și pentru a elimina celelalte obstacole din calea bunei funcționări și a competitivității economiei bazate pe prelucrarea de date. Respectiva acțiune nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor și angajamentelor prevăzute în acordurile comerciale încheiate de Uniune. Un cadru de guvernanță la nivelul Uniunii ar trebui să urmărească să dobândească încrederea persoanelor fizice și a întreprinderilor în legătură cu accesarea, controlul, partajarea, utilizarea și reutilizarea datelor, în special prin crearea unor mecanisme adecvate prin care persoanele vizate să își poată cunoaște și exercita în mod semnificativ drepturile, precum și în ceea ce privește reutilizarea anumitor tipuri de date deținute de organismele din sectorul public, furnizarea de servicii de către furnizorii de servicii de intermediere de date către persoanele vizate, deținătorii de date și utilizatorii de date, precum și colectarea și prelucrarea datelor puse la dispoziție în scopuri altruiste de către persoane fizice și juridice. În special transparența mai mare în ceea ce privește scopurile în care se utilizează datele și condițiile în care întreprinderile stochează datele poate ajuta la creșterea încrederii. |
| --- | --- |

(5)

Este necesară o acțiune la nivelul Uniunii pentru a spori încrederea în partajarea de date prin instituirea unor mecanisme adecvate care să le permită persoanelor vizate și deținătorilor de date să exercite controlul asupra datelor care îi privesc și pentru a elimina celelalte obstacole din calea bunei funcționări și a competitivității economiei bazate pe prelucrarea de date. Respectiva acțiune nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor și angajamentelor prevăzute în acordurile comerciale încheiate de Uniune. Un cadru de guvernanță la nivelul Uniunii ar trebui să urmărească să dobândească încrederea persoanelor fizice și a întreprinderilor în legătură cu accesarea, controlul, partajarea, utilizarea și reutilizarea datelor, în special prin crearea unor mecanisme adecvate prin care persoanele vizate să își poată cunoaște și exercita în mod semnificativ drepturile, precum și în ceea ce privește reutilizarea anumitor tipuri de date deținute de organismele din sectorul public, furnizarea de servicii de către furnizorii de servicii de intermediere de date către persoanele vizate, deținătorii de date și utilizatorii de date, precum și colectarea și prelucrarea datelor puse la dispoziție în scopuri altruiste de către persoane fizice și juridice. În special transparența mai mare în ceea ce privește scopurile în care se utilizează datele și condițiile în care întreprinderile stochează datele poate ajuta la creșterea încrederii.

| (6) | Ideea că datele care au fost generate sau colectate de organismele din sectorul public sau de alte entități pe baza finanțării de la bugetele publice ar trebui să fie în beneficiul societății face parte de mult timp din politica Uniunii. Directiva (UE) 2019/1024 și dreptul sectorial al Uniunii asigură faptul că organismele din sectorul public fac ușor accesibile pentru utilizare și reutilizare mai multe dintre datele produse. Cu toate acestea, adesea, anumite categorii de date, cum ar fi datele comerciale confidențiale, datele care fac obiectul confidențialității datelor statistice și datele protejate de drepturile de proprietate intelectuală ale terților, inclusiv secrete comerciale și date cu caracter personal, din bazele de date publice nu sunt puse la dispoziție, nici măcar pentru activități de cercetare sau inovatoare de interes public, deși această disponibilitate este posibilă în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii, îndeosebi cu Regulamentul (UE) 2016/679 și cu Directivele 2002/58/CE și (UE) 2016/680. Având în vedere caracterul sensibil al acestor date, trebuie îndeplinite anumite cerințe procedurale tehnice și juridice înainte ca ele să fie puse la dispoziție, nu în ultimul rând pentru a se asigura respectarea drepturilor pe care alte persoane le au asupra acestor date sau pentru a limita impactul negativ asupra drepturilor fundamentale, a principiului nediscriminării și a protecției datelor. De obicei, îndeplinirea unor astfel de cerințe necesită timp și un grad ridicat de cunoștințe. Acest lucru a condus la o utilizare insuficientă a acestor date. Deși unele state membre adoptă structuri, procese sau legislație pentru a facilita respectivul tip de reutilizare, acest lucru nu se întâmplă în întreaga Uniune. Pentru a le înlesni entităților publice și private utilizarea datelor în scopul cercetării și inovării europene, este nevoie de condiții clare de accesare și utilizare a acestor date în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(6)

Ideea că datele care au fost generate sau colectate de organismele din sectorul public sau de alte entități pe baza finanțării de la bugetele publice ar trebui să fie în beneficiul societății face parte de mult timp din politica Uniunii. Directiva (UE) 2019/1024 și dreptul sectorial al Uniunii asigură faptul că organismele din sectorul public fac ușor accesibile pentru utilizare și reutilizare mai multe dintre datele produse. Cu toate acestea, adesea, anumite categorii de date, cum ar fi datele comerciale confidențiale, datele care fac obiectul confidențialității datelor statistice și datele protejate de drepturile de proprietate intelectuală ale terților, inclusiv secrete comerciale și date cu caracter personal, din bazele de date publice nu sunt puse la dispoziție, nici măcar pentru activități de cercetare sau inovatoare de interes public, deși această disponibilitate este posibilă în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii, îndeosebi cu Regulamentul (UE) 2016/679 și cu Directivele 2002/58/CE și (UE) 2016/680. Având în vedere caracterul sensibil al acestor date, trebuie îndeplinite anumite cerințe procedurale tehnice și juridice înainte ca ele să fie puse la dispoziție, nu în ultimul rând pentru a se asigura respectarea drepturilor pe care alte persoane le au asupra acestor date sau pentru a limita impactul negativ asupra drepturilor fundamentale, a principiului nediscriminării și a protecției datelor. De obicei, îndeplinirea unor astfel de cerințe necesită timp și un grad ridicat de cunoștințe. Acest lucru a condus la o utilizare insuficientă a acestor date. Deși unele state membre adoptă structuri, procese sau legislație pentru a facilita respectivul tip de reutilizare, acest lucru nu se întâmplă în întreaga Uniune. Pentru a le înlesni entităților publice și private utilizarea datelor în scopul cercetării și inovării europene, este nevoie de condiții clare de accesare și utilizare a acestor date în întreaga Uniune.

| (7) | Există tehnici care permit analize cu privire la bazele de date care conțin date cu caracter personal, cum ar fi anonimizarea, confidențialitatea diferențiată, generalizarea, eliminarea și randomizarea, utilizarea de date sintetice sau a unor metode similare și alte metode de ultimă generație de protejare a vieții private, care ar putea ajuta ca datele să fie prelucrate astfel încât să se respecte într-o mai mare măsură confidențialitatea. Statele membre ar trebui să ofere sprijin organismelor din sectorul public pentru a folosi în mod optim asemenea tehnici, punând astfel la dispoziție cât mai multe date pentru partajare. Aplicarea unor astfel de tehnici, împreună cu evaluări cuprinzătoare ale impactului și alte garanții în materie de protecție a datelor, poate contribui la o mai mare siguranță a utilizării și reutilizării datelor cu caracter personal și ar trebui să asigure reutilizarea în condiții de siguranță a datelor comerciale confidențiale în scopuri legate de cercetare, inovare și statistică. În multe cazuri, aplicarea unor astfel de tehnici, a evaluărilor impactului și a altor garanții implică faptul că datele pot fi utilizate și reutilizate numai într-un mediu de prelucrare securizat care este pus la dispoziție sau controlat de organismul din sectorul public. La nivelul Uniunii, există experiență în ceea ce privește astfel de medii de prelucrare securizate care se utilizează pentru cercetarea privind microdatele statistice pe baza Regulamentului (UE) nr. 557/2013 al Comisiei (25). În general, în ceea ce privește datele cu caracter personal, prelucrarea datelor ar trebui să se bazeze pe unul sau pe mai multe temeiuri juridice pentru prelucrare prevăzute la articolele 6 și 9 din Regulamentul (UE) 2016/679. |
| --- | --- |

(7)

Există tehnici care permit analize cu privire la bazele de date care conțin date cu caracter personal, cum ar fi anonimizarea, confidențialitatea diferențiată, generalizarea, eliminarea și randomizarea, utilizarea de date sintetice sau a unor metode similare și alte metode de ultimă generație de protejare a vieții private, care ar putea ajuta ca datele să fie prelucrate astfel încât să se respecte într-o mai mare măsură confidențialitatea. Statele membre ar trebui să ofere sprijin organismelor din sectorul public pentru a folosi în mod optim asemenea tehnici, punând astfel la dispoziție cât mai multe date pentru partajare. Aplicarea unor astfel de tehnici, împreună cu evaluări cuprinzătoare ale impactului și alte garanții în materie de protecție a datelor, poate contribui la o mai mare siguranță a utilizării și reutilizării datelor cu caracter personal și ar trebui să asigure reutilizarea în condiții de siguranță a datelor comerciale confidențiale în scopuri legate de cercetare, inovare și statistică. În multe cazuri, aplicarea unor astfel de tehnici, a evaluărilor impactului și a altor garanții implică faptul că datele pot fi utilizate și reutilizate numai într-un mediu de prelucrare securizat care este pus la dispoziție sau controlat de organismul din sectorul public. La nivelul Uniunii, există experiență în ceea ce privește astfel de medii de prelucrare securizate care se utilizează pentru cercetarea privind microdatele statistice pe baza Regulamentului (UE) nr. 557/2013 al Comisiei (25). În general, în ceea ce privește datele cu caracter personal, prelucrarea datelor ar trebui să se bazeze pe unul sau pe mai multe temeiuri juridice pentru prelucrare prevăzute la articolele 6 și 9 din Regulamentul (UE) 2016/679.

| (8) | În conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679, principiile protecției datelor ar trebui să nu se aplice informațiilor anonime, adică informațiilor care nu sunt legate de o persoană fizică identificată sau identificabilă sau datelor cu caracter personal care sunt anonimizate astfel încât persoana vizată nu este sau nu mai este identificabilă. Ar trebui interzisă reidentificarea persoanelor vizate din seturile de date anonimizate. Acest lucru nu ar trebui să aducă atingere posibilității de a efectua cercetări privind tehnicile de anonimizare, în special în scopul asigurării securității informațiilor, al îmbunătățirii tehnicilor de anonimizare existente și al contribuției la robustețea generală a anonimizării, efectuată în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679, principiile protecției datelor ar trebui să nu se aplice informațiilor anonime, adică informațiilor care nu sunt legate de o persoană fizică identificată sau identificabilă sau datelor cu caracter personal care sunt anonimizate astfel încât persoana vizată nu este sau nu mai este identificabilă. Ar trebui interzisă reidentificarea persoanelor vizate din seturile de date anonimizate. Acest lucru nu ar trebui să aducă atingere posibilității de a efectua cercetări privind tehnicile de anonimizare, în special în scopul asigurării securității informațiilor, al îmbunătățirii tehnicilor de anonimizare existente și al contribuției la robustețea generală a anonimizării, efectuată în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679.

| (9) | Pentru a facilita protecția datelor cu caracter personal și a datelor confidențiale și pentru a accelera procesul de punere la dispoziție a acestor date în vederea reutilizării în temeiul prezentului regulament, statele membre ar trebui să încurajeze organismele din sectorul public să creeze și să pună la dispoziție date în conformitate cu principiul „deschiderii începând cu momentul conceperii și în mod implicit”, menționat la articolul 5 alineatul (2) din Directiva (UE) 2019/1024, și să promoveze crearea și achiziționarea de date în formate și structuri care să faciliteze anonimizarea în acest sens. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a facilita protecția datelor cu caracter personal și a datelor confidențiale și pentru a accelera procesul de punere la dispoziție a acestor date în vederea reutilizării în temeiul prezentului regulament, statele membre ar trebui să încurajeze organismele din sectorul public să creeze și să pună la dispoziție date în conformitate cu principiul „deschiderii începând cu momentul conceperii și în mod implicit”, menționat la articolul 5 alineatul (2) din Directiva (UE) 2019/1024, și să promoveze crearea și achiziționarea de date în formate și structuri care să faciliteze anonimizarea în acest sens.

| (10) | Categoriile de date deținute de organismele din sectorul public care ar trebui să facă obiectul reutilizării în temeiul prezentului regulament nu intră în domeniul de aplicare al Directivei (UE) 2019/1024, care exclude datele care nu sunt accesibile din motive legate de confidențialitatea comercială și statistică și datele care sunt incluse în opere sau în alte obiecte ale protecției pentru care terții dețin drepturi de proprietate intelectuală. Datele comerciale confidențiale includ date protejate prin secrete comerciale, know-how protejat și orice alte informații a căror divulgare nejustificată ar avea un impact asupra poziției pe piață sau asupra sănătății financiare a întreprinderii. Prezentul regulament ar trebui să se aplice datelor cu caracter personal care nu intră în domeniul de aplicare al Directivei (UE) 2019/1024 în măsura în care regimul de acces exclude sau restricționează accesul la astfel de date din motive legate de protecția datelor, viața privată și integritatea persoanei, în special în conformitate cu normele privind protecția datelor. Reutilizarea datelor care ar putea conține secrete comerciale ar trebui să nu aducă atingere Directivei (UE) 2016/943, care prevede cadrul pentru dobândirea, utilizarea sau divulgarea în condiții de legalitate a secretelor comerciale. |
| --- | --- |

(10)

Categoriile de date deținute de organismele din sectorul public care ar trebui să facă obiectul reutilizării în temeiul prezentului regulament nu intră în domeniul de aplicare al Directivei (UE) 2019/1024, care exclude datele care nu sunt accesibile din motive legate de confidențialitatea comercială și statistică și datele care sunt incluse în opere sau în alte obiecte ale protecției pentru care terții dețin drepturi de proprietate intelectuală. Datele comerciale confidențiale includ date protejate prin secrete comerciale, know-how protejat și orice alte informații a căror divulgare nejustificată ar avea un impact asupra poziției pe piață sau asupra sănătății financiare a întreprinderii. Prezentul regulament ar trebui să se aplice datelor cu caracter personal care nu intră în domeniul de aplicare al Directivei (UE) 2019/1024 în măsura în care regimul de acces exclude sau restricționează accesul la astfel de date din motive legate de protecția datelor, viața privată și integritatea persoanei, în special în conformitate cu normele privind protecția datelor. Reutilizarea datelor care ar putea conține secrete comerciale ar trebui să nu aducă atingere Directivei (UE) 2016/943, care prevede cadrul pentru dobândirea, utilizarea sau divulgarea în condiții de legalitate a secretelor comerciale.

| (11) | Prezentul regulament nu ar trebui să creeze obligația de a permite reutilizarea datelor deținute de organisme din sectorul public. În special, fiecare stat membru ar trebui, prin urmare, să poată decide dacă datele să fie puse la dispoziție în vederea reutilizării, inclusiv în ceea ce privește scopurile și limitele acestui acces. Prezentul regulament ar trebui să completeze și să nu aducă atingere obligațiilor mai specifice ale organismelor din sectorul public de a permite reutilizarea datelor astfel cum este prevăzut în dreptul sectorial al Uniunii sau în dreptul intern. Accesul public la documente oficiale poate fi considerat a fi în interes public. Având în vedere rolul accesului public la documentele oficiale și al transparenței într-o societate democratică, prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere nici dreptului Uniunii sau dreptului intern privind acordarea accesului la documentele oficiale și divulgarea acestora. Accesul la documentele oficiale poate fi acordat, în special, în conformitate cu dreptul intern, fără a impune condiții specifice sau impunând condiții specifice care nu sunt prevăzute de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(11)

Prezentul regulament nu ar trebui să creeze obligația de a permite reutilizarea datelor deținute de organisme din sectorul public. În special, fiecare stat membru ar trebui, prin urmare, să poată decide dacă datele să fie puse la dispoziție în vederea reutilizării, inclusiv în ceea ce privește scopurile și limitele acestui acces. Prezentul regulament ar trebui să completeze și să nu aducă atingere obligațiilor mai specifice ale organismelor din sectorul public de a permite reutilizarea datelor astfel cum este prevăzut în dreptul sectorial al Uniunii sau în dreptul intern. Accesul public la documente oficiale poate fi considerat a fi în interes public. Având în vedere rolul accesului public la documentele oficiale și al transparenței într-o societate democratică, prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere nici dreptului Uniunii sau dreptului intern privind acordarea accesului la documentele oficiale și divulgarea acestora. Accesul la documentele oficiale poate fi acordat, în special, în conformitate cu dreptul intern, fără a impune condiții specifice sau impunând condiții specifice care nu sunt prevăzute de prezentul regulament.

| (12) | Regimul de reutilizare prevăzut în prezentul regulament ar trebui să se aplice datelor a căror furnizare intră în sarcinile publice ale organismelor din sectorul public în cauză, în temeiul dreptului sau al altor norme obligatorii din statele membre. În lipsa unor astfel de norme, sarcinile publice ar trebui definite în conformitate cu practica administrativă obișnuită din statele membre, cu condiția ca domeniul de aplicare al sarcinilor publice să fie transparent și să facă obiectul revizuirii. Sarcinile publice ar putea fi definite în general sau de la caz la caz, pentru fiecare dintre organismele din sectorul public. Întrucât întreprinderile publice nu intră sub incidența definiției de organism din sectorul public, datele deținute de întreprinderile publice nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament. Datele deținute de instituțiile culturale, cum ar fi bibliotecile, arhivele și muzeele, precum și orchestrele, operele, baletele și teatrele, și de instituțiile de învățământ nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament, deoarece operele și alte documente pe care le dețin fac în principal obiectul drepturilor de proprietate intelectuală ale terților. Organizațiile care desfășoară activități de cercetare și organizațiile care finanțează activități de cercetare ar putea fi, de asemenea, organizate ca organisme din sectorul public sau organisme de drept public.
  Prezentul regulament ar trebui să se aplice acestor organizații hibride numai în calitatea lor de organizații care desfășoară activități de cercetare. În cazul în care o organizație care desfășoară activități de cercetare deține date mulțumită unei asocieri specifice de tip public-privat cu organizații din sectorul privat sau cu alte organisme din sectorul public, organisme de drept public sau organizații hibride care desfășoară activități de cercetare, și anume organizații organizate fie ca organisme din sectorul public, fie ca întreprinderi publice, cu scopul principal de a desfășura activități de cercetare, nici respectivele date nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament. După caz, statele membre ar trebui să poată aplica prezentul regulament întreprinderilor publice sau întreprinderilor private care execută sarcini aferente sectorului public sau prestează servicii de interes general. Schimbul de date, exclusiv în scopul îndeplinirii sarcinilor lor publice, între organismele din sectorul public din Uniune sau între organismele din sectorul public din Uniune și organismele din sectorul public din țări terțe sau organizațiile internaționale, precum și schimbul de date între cercetători în scopuri de cercetare științifică necomercială, nu ar trebui să facă obiectul dispozițiilor prezentului regulament privind reutilizarea anumitor categorii de date protejate deținute de organismele din sectorul public. |
| --- | --- |

(12)

Regimul de reutilizare prevăzut în prezentul regulament ar trebui să se aplice datelor a căror furnizare intră în sarcinile publice ale organismelor din sectorul public în cauză, în temeiul dreptului sau al altor norme obligatorii din statele membre. În lipsa unor astfel de norme, sarcinile publice ar trebui definite în conformitate cu practica administrativă obișnuită din statele membre, cu condiția ca domeniul de aplicare al sarcinilor publice să fie transparent și să facă obiectul revizuirii. Sarcinile publice ar putea fi definite în general sau de la caz la caz, pentru fiecare dintre organismele din sectorul public. Întrucât întreprinderile publice nu intră sub incidența definiției de organism din sectorul public, datele deținute de întreprinderile publice nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament. Datele deținute de instituțiile culturale, cum ar fi bibliotecile, arhivele și muzeele, precum și orchestrele, operele, baletele și teatrele, și de instituțiile de învățământ nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament, deoarece operele și alte documente pe care le dețin fac în principal obiectul drepturilor de proprietate intelectuală ale terților. Organizațiile care desfășoară activități de cercetare și organizațiile care finanțează activități de cercetare ar putea fi, de asemenea, organizate ca organisme din sectorul public sau organisme de drept public.

Prezentul regulament ar trebui să se aplice acestor organizații hibride numai în calitatea lor de organizații care desfășoară activități de cercetare. În cazul în care o organizație care desfășoară activități de cercetare deține date mulțumită unei asocieri specifice de tip public-privat cu organizații din sectorul privat sau cu alte organisme din sectorul public, organisme de drept public sau organizații hibride care desfășoară activități de cercetare, și anume organizații organizate fie ca organisme din sectorul public, fie ca întreprinderi publice, cu scopul principal de a desfășura activități de cercetare, nici respectivele date nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament. După caz, statele membre ar trebui să poată aplica prezentul regulament întreprinderilor publice sau întreprinderilor private care execută sarcini aferente sectorului public sau prestează servicii de interes general. Schimbul de date, exclusiv în scopul îndeplinirii sarcinilor lor publice, între organismele din sectorul public din Uniune sau între organismele din sectorul public din Uniune și organismele din sectorul public din țări terțe sau organizațiile internaționale, precum și schimbul de date între cercetători în scopuri de cercetare științifică necomercială, nu ar trebui să facă obiectul dispozițiilor prezentului regulament privind reutilizarea anumitor categorii de date protejate deținute de organismele din sectorul public.

| (13) | Organismele din sectorul public ar trebui să respecte legislația concurenței atunci când stabilesc principiile de reutilizare a datelor pe care le dețin, evitând încheierea de acorduri care ar putea avea ca obiectiv sau ca efect crearea de drepturi exclusive pentru reutilizarea anumitor date. Astfel de acorduri ar trebui să fie posibile numai atunci când sunt justificate și necesare pentru furnizarea unui serviciu sau a unui produs de interes general. Aceasta ar putea fi situația atunci când utilizarea exclusivă a datelor este singura modalitate de a maximiza beneficiile societale ale datelor în cauză, de exemplu dacă există o singură entitate (care s-a specializat în prelucrarea unui anumit set de date) capabilă să furnizeze serviciul sau produsul care permite organismului din sectorul public să furnizeze un serviciu sau un produs în interes general. Cu toate acestea, astfel de acorduri ar trebui încheiate în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii sau cu dreptul intern aplicabil și ar trebui să facă obiectul unei revizuiri periodice bazate pe o analiză a pieței pentru a stabili dacă această exclusivitate este necesară în continuare. În plus, astfel de acorduri ar trebui să respecte normele relevante privind ajutoarele de stat, după caz, și ar trebui să fie încheiate pentru o durată limitată, care să nu depășească 12 luni. Pentru a asigura transparența, astfel de acorduri exclusive ar trebui publicate online, într-o formă care să fie în conformitate cu dreptul relevant al Uniunii privind achizițiile publice. În cazul în care un drept exclusiv de reutilizare a datelor nu respectă prezentul regulament, respectivul drept exclusiv ar trebui să fie lovit de nulitate. |
| --- | --- |

(13)

Organismele din sectorul public ar trebui să respecte legislația concurenței atunci când stabilesc principiile de reutilizare a datelor pe care le dețin, evitând încheierea de acorduri care ar putea avea ca obiectiv sau ca efect crearea de drepturi exclusive pentru reutilizarea anumitor date. Astfel de acorduri ar trebui să fie posibile numai atunci când sunt justificate și necesare pentru furnizarea unui serviciu sau a unui produs de interes general. Aceasta ar putea fi situația atunci când utilizarea exclusivă a datelor este singura modalitate de a maximiza beneficiile societale ale datelor în cauză, de exemplu dacă există o singură entitate (care s-a specializat în prelucrarea unui anumit set de date) capabilă să furnizeze serviciul sau produsul care permite organismului din sectorul public să furnizeze un serviciu sau un produs în interes general. Cu toate acestea, astfel de acorduri ar trebui încheiate în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii sau cu dreptul intern aplicabil și ar trebui să facă obiectul unei revizuiri periodice bazate pe o analiză a pieței pentru a stabili dacă această exclusivitate este necesară în continuare. În plus, astfel de acorduri ar trebui să respecte normele relevante privind ajutoarele de stat, după caz, și ar trebui să fie încheiate pentru o durată limitată, care să nu depășească 12 luni. Pentru a asigura transparența, astfel de acorduri exclusive ar trebui publicate online, într-o formă care să fie în conformitate cu dreptul relevant al Uniunii privind achizițiile publice. În cazul în care un drept exclusiv de reutilizare a datelor nu respectă prezentul regulament, respectivul drept exclusiv ar trebui să fie lovit de nulitate.

| (14) | Acordurile exclusive interzise și alte practici sau înțelegeri care țin de reutilizarea datelor deținute de organismele din sectorul public care nu acordă în mod expres drepturi exclusive, dar despre care se poate presupune în mod rezonabil că vor restricționa disponibilitatea datelor pentru reutilizare, care au fost încheiate sau care existau deja înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament, nu ar trebui reînnoite după expirarea termenului lor. Acordurile cu durată nedeterminată sau pe termen mai lung ar trebui să fie reziliate în termen de 30 de luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(14)

Acordurile exclusive interzise și alte practici sau înțelegeri care țin de reutilizarea datelor deținute de organismele din sectorul public care nu acordă în mod expres drepturi exclusive, dar despre care se poate presupune în mod rezonabil că vor restricționa disponibilitatea datelor pentru reutilizare, care au fost încheiate sau care existau deja înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament, nu ar trebui reînnoite după expirarea termenului lor. Acordurile cu durată nedeterminată sau pe termen mai lung ar trebui să fie reziliate în termen de 30 de luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

| (15) | Prezentul regulament ar trebui să stabilească condițiile de reutilizare a datelor protejate care se aplică organismelor din sectorul public desemnate, în temeiul dreptului intern, ca având competența de a acorda sau de a refuza accesul în vederea reutilizării și care nu aduc atingere drepturilor sau obligațiilor privind accesul la astfel de date. Respectivele condiții ar trebui să fie nediscriminatorii, transparente, proporționale și justificate în mod obiectiv, fără a restrânge concurența, axându-se expres pe promovarea accesului IMM-urilor și al întreprinderilor nou-înființate la astfel de date. Condițiile de reutilizare ar trebui să fie concepute într-un mod care să promoveze cercetarea științifică astfel încât, de exemplu privilegierea cercetării științifice ar trebui, ca regulă generală, să fie considerată nediscriminatorie. Organismele din sectorul public care permit reutilizarea ar trebui să dispună de mijloacele tehnice necesare pentru a asigura protecția drepturilor și a intereselor terților și ar trebui să fie împuternicite să îi solicite reutilizatorului informațiile necesare. Condițiile de reutilizare a datelor ar trebui să se limiteze la ceea ce este necesar pentru a proteja drepturile și interesele terților în ceea ce privește datele și integritatea sistemelor de tehnologie a informației și de comunicații ce aparțin organismelor din sectorul public. Organismele din sectorul public ar trebui să aplice condițiile care servesc cel mai bine interesele reutilizatorilor, fără a conduce la o sarcină disproporționată pentru organismele din sectorul public. Condițiile de reutilizare a datelor ar trebui concepute astfel încât să asigure garanții eficace de protecție a datelor cu caracter personal. Înainte de transmitere, datele cu caracter personal ar trebui să fie anonimizate, astfel încât să nu permită identificarea persoanelor vizate, iar datele care conțin informații comerciale confidențiale ar trebui să fie modificate astfel încât nicio informație confidențială să nu fie divulgată. În cazul în care furnizarea de date anonimizate sau modificate nu ar răspunde nevoilor reutilizatorului, sub rezerva îndeplinirii oricăror cerințe privind efectuarea unei evaluări a impactului asupra protecției datelor și consultarea cu autoritatea de supraveghere în temeiul articolelor 35 și 36 din Regulamentul (UE) 2016/679 și în cazul în care riscurile pentru drepturile și interesele persoanelor vizate sunt minime, ar putea fi permisă reutilizarea la fața locului sau la distanță a datelor într-un mediu de prelucrare securizat.
  Aceasta ar putea fi o modalitate adecvată pentru reutilizarea datelor pseudonimizate. Analizarea datelor în astfel de medii de prelucrare securizate ar trebui să fie supravegheată de organismul din sectorul public, pentru a proteja drepturile și interesele terților. În special, datele cu caracter personal ar trebui transmise către un terț în vederea reutilizării numai în cazul în care există un temei juridic din cadrul dreptului în materie de protecție a datelor care permite o astfel de transmitere. Datele fără caracter personal ar trebui transmise numai atunci când nu există niciun motiv să se creadă că o combinație de seturi de date fără caracter personal ar conduce la identificarea persoanelor vizate. Acest lucru ar trebui să se aplice și datelor pseudonimizate care își păstrează statutul de date cu caracter personal. În cazul reidentificării persoanelor vizate, o obligație de a notifica o astfel de încălcare a securității datelor organismului din sectorul public ar trebui să se aplice în plus față de obligația de a notifica o astfel de încălcare a securității datelor unei autorități de supraveghere și persoanei vizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679. După caz, organismele din sectorul public ar trebui să faciliteze reutilizarea datelor pe baza consimțământului persoanelor vizate sau a permisiunii acordate de deținătorii de date cu privire la reutilizarea datelor care îi privesc prin mijloace tehnice adecvate. În acest sens, organismul din sectorul public ar trebui să depună toate eforturile pentru a oferi asistență potențialilor reutilizatori în obținerea unui astfel de consimțământ sau a unei astfel de permisiuni prin stabilirea unor mecanisme tehnice care să permită transmiterea cererilor de consimțământ sau de permisiune din partea reutilizatorilor, atunci unde acest lucru este fezabil din punct de vedere practic. Nu ar trebui furnizate informații de contact care să permită reutilizatorilor să contacteze direct persoanele vizate sau deținătorii de date. Atunci când organismul din sectorul public transmite o cerere de consimțământ sau de permisiune, acesta ar trebui să se asigure că persoana vizată sau deținătorul de date este informat în mod clar cu privire la posibilitatea de a nu-și da consimțământul sau permisiunea. |
| --- | --- |

(15)

Prezentul regulament ar trebui să stabilească condițiile de reutilizare a datelor protejate care se aplică organismelor din sectorul public desemnate, în temeiul dreptului intern, ca având competența de a acorda sau de a refuza accesul în vederea reutilizării și care nu aduc atingere drepturilor sau obligațiilor privind accesul la astfel de date. Respectivele condiții ar trebui să fie nediscriminatorii, transparente, proporționale și justificate în mod obiectiv, fără a restrânge concurența, axându-se expres pe promovarea accesului IMM-urilor și al întreprinderilor nou-înființate la astfel de date. Condițiile de reutilizare ar trebui să fie concepute într-un mod care să promoveze cercetarea științifică astfel încât, de exemplu privilegierea cercetării științifice ar trebui, ca regulă generală, să fie considerată nediscriminatorie. Organismele din sectorul public care permit reutilizarea ar trebui să dispună de mijloacele tehnice necesare pentru a asigura protecția drepturilor și a intereselor terților și ar trebui să fie împuternicite să îi solicite reutilizatorului informațiile necesare. Condițiile de reutilizare a datelor ar trebui să se limiteze la ceea ce este necesar pentru a proteja drepturile și interesele terților în ceea ce privește datele și integritatea sistemelor de tehnologie a informației și de comunicații ce aparțin organismelor din sectorul public. Organismele din sectorul public ar trebui să aplice condițiile care servesc cel mai bine interesele reutilizatorilor, fără a conduce la o sarcină disproporționată pentru organismele din sectorul public. Condițiile de reutilizare a datelor ar trebui concepute astfel încât să asigure garanții eficace de protecție a datelor cu caracter personal. Înainte de transmitere, datele cu caracter personal ar trebui să fie anonimizate, astfel încât să nu permită identificarea persoanelor vizate, iar datele care conțin informații comerciale confidențiale ar trebui să fie modificate astfel încât nicio informație confidențială să nu fie divulgată. În cazul în care furnizarea de date anonimizate sau modificate nu ar răspunde nevoilor reutilizatorului, sub rezerva îndeplinirii oricăror cerințe privind efectuarea unei evaluări a impactului asupra protecției datelor și consultarea cu autoritatea de supraveghere în temeiul articolelor 35 și 36 din Regulamentul (UE) 2016/679 și în cazul în care riscurile pentru drepturile și interesele persoanelor vizate sunt minime, ar putea fi permisă reutilizarea la fața locului sau la distanță a datelor într-un mediu de prelucrare securizat.

Aceasta ar putea fi o modalitate adecvată pentru reutilizarea datelor pseudonimizate. Analizarea datelor în astfel de medii de prelucrare securizate ar trebui să fie supravegheată de organismul din sectorul public, pentru a proteja drepturile și interesele terților. În special, datele cu caracter personal ar trebui transmise către un terț în vederea reutilizării numai în cazul în care există un temei juridic din cadrul dreptului în materie de protecție a datelor care permite o astfel de transmitere. Datele fără caracter personal ar trebui transmise numai atunci când nu există niciun motiv să se creadă că o combinație de seturi de date fără caracter personal ar conduce la identificarea persoanelor vizate. Acest lucru ar trebui să se aplice și datelor pseudonimizate care își păstrează statutul de date cu caracter personal. În cazul reidentificării persoanelor vizate, o obligație de a notifica o astfel de încălcare a securității datelor organismului din sectorul public ar trebui să se aplice în plus față de obligația de a notifica o astfel de încălcare a securității datelor unei autorități de supraveghere și persoanei vizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679. După caz, organismele din sectorul public ar trebui să faciliteze reutilizarea datelor pe baza consimțământului persoanelor vizate sau a permisiunii acordate de deținătorii de date cu privire la reutilizarea datelor care îi privesc prin mijloace tehnice adecvate. În acest sens, organismul din sectorul public ar trebui să depună toate eforturile pentru a oferi asistență potențialilor reutilizatori în obținerea unui astfel de consimțământ sau a unei astfel de permisiuni prin stabilirea unor mecanisme tehnice care să permită transmiterea cererilor de consimțământ sau de permisiune din partea reutilizatorilor, atunci unde acest lucru este fezabil din punct de vedere practic. Nu ar trebui furnizate informații de contact care să permită reutilizatorilor să contacteze direct persoanele vizate sau deținătorii de date. Atunci când organismul din sectorul public transmite o cerere de consimțământ sau de permisiune, acesta ar trebui să se asigure că persoana vizată sau deținătorul de date este informat în mod clar cu privire la posibilitatea de a nu-și da consimțământul sau permisiunea.

| (16) | Pentru a facilita și a încuraja utilizarea datelor deținute de organisme din sectorul public în scopul cercetării științifice, organismele din sectorul public sunt încurajate să dezvolte o abordare și procese armonizate pentru a face datele respective ușor accesibile în scopul cercetării științifice în interes public. Aceasta ar putea însemna, printre altele, crearea unor proceduri administrative simplificate, a unei formatări standardizate a datelor, a unor metadate informative privind opțiunile metodologice și de colectare a datelor, precum și a unor câmpuri standardizate de date care să permită conectarea ușoară a seturilor de date din diferite surse de date din sectorul public, atunci când acest lucru este relevant în scopul analizei. Obiectivul respectivelor practici ar trebui să fie acela de a promova datele finanțate din fonduri publice și produse în scopul cercetării științifice, în conformitate cu principiul „cât mai deschis cu putință, dar atât de închis cât este necesar”. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a facilita și a încuraja utilizarea datelor deținute de organisme din sectorul public în scopul cercetării științifice, organismele din sectorul public sunt încurajate să dezvolte o abordare și procese armonizate pentru a face datele respective ușor accesibile în scopul cercetării științifice în interes public. Aceasta ar putea însemna, printre altele, crearea unor proceduri administrative simplificate, a unei formatări standardizate a datelor, a unor metadate informative privind opțiunile metodologice și de colectare a datelor, precum și a unor câmpuri standardizate de date care să permită conectarea ușoară a seturilor de date din diferite surse de date din sectorul public, atunci când acest lucru este relevant în scopul analizei. Obiectivul respectivelor practici ar trebui să fie acela de a promova datele finanțate din fonduri publice și produse în scopul cercetării științifice, în conformitate cu principiul „cât mai deschis cu putință, dar atât de închis cât este necesar”.

| (17) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere drepturilor de proprietate intelectuală ale terților. De asemenea, prezentul regulament nu ar trebui să afecteze existența sau deținerea unor drepturi de proprietate intelectuală de către organismele din sectorul public, nici să limiteze în vreun fel exercitarea respectivelor drepturi. Obligațiile impuse în conformitate cu prezentul regulament ar trebui să se aplice numai în măsura în care sunt compatibile cu acordurile internaționale privind protecția drepturilor de proprietate intelectuală, în special Convenția de la Berna pentru protecția operelor literare și artistice („Convenția de la Berna”), Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală („Acordul TRIPS”) și Tratatul privind dreptul de autor (TDA) al Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale, precum și cu dreptul Uniunii sau dreptul intern al proprietății intelectuale. Cu toate acestea, organismele din sectorul public ar trebui să își exercite drepturile de autor într-un mod care să faciliteze reutilizarea. |
| --- | --- |

(17)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere drepturilor de proprietate intelectuală ale terților. De asemenea, prezentul regulament nu ar trebui să afecteze existența sau deținerea unor drepturi de proprietate intelectuală de către organismele din sectorul public, nici să limiteze în vreun fel exercitarea respectivelor drepturi. Obligațiile impuse în conformitate cu prezentul regulament ar trebui să se aplice numai în măsura în care sunt compatibile cu acordurile internaționale privind protecția drepturilor de proprietate intelectuală, în special Convenția de la Berna pentru protecția operelor literare și artistice („Convenția de la Berna”), Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală („Acordul TRIPS”) și Tratatul privind dreptul de autor (TDA) al Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale, precum și cu dreptul Uniunii sau dreptul intern al proprietății intelectuale. Cu toate acestea, organismele din sectorul public ar trebui să își exercite drepturile de autor într-un mod care să faciliteze reutilizarea.

| (18) | Datele care fac obiectul drepturilor de proprietate intelectuală, precum și secretele comerciale ar trebui transmise unui terț numai în cazul în care o astfel de transmitere este legală în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern sau cu acordul titularului de drepturi. În cazul în care organismele din sectorul public dețin dreptul de producător al unei baze de date prevăzut la articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26), acestea nu ar trebui să exercite acest drept pentru a împiedica reutilizarea datelor sau pentru a restricționa reutilizarea dincolo de limitele stabilite de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(18)

Datele care fac obiectul drepturilor de proprietate intelectuală, precum și secretele comerciale ar trebui transmise unui terț numai în cazul în care o astfel de transmitere este legală în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern sau cu acordul titularului de drepturi. În cazul în care organismele din sectorul public dețin dreptul de producător al unei baze de date prevăzut la articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26), acestea nu ar trebui să exercite acest drept pentru a împiedica reutilizarea datelor sau pentru a restricționa reutilizarea dincolo de limitele stabilite de prezentul regulament.

| (19) | Întreprinderile și persoanele vizate ar trebui să poată avea încredere în faptul că reutilizarea anumitor categorii de date protejate deținute de organismele din sectorul public va avea loc într-un mod care le respectă drepturile și interesele. Prin urmare, ar trebui instituite garanții suplimentare pentru situațiile în care reutilizarea acestor date din sectorul public are loc pe baza unei prelucrări a datelor în afara sectorului public, cum ar fi cerința ca organismele din sectorul public să se asigure că drepturile și interesele persoanelor fizice și juridice sunt protejate pe deplin, în special în ceea ce privește datele cu caracter personal, datele sensibile din punct de vedere comercial și drepturile de proprietate intelectuală, în toate cazurile, inclusiv în cazul în care aceste date sunt transferate către țări terțe. Organismele din sectorul public nu ar trebui să permită reutilizarea informațiilor stocate în aplicațiile de e-sănătate de către societățile de asigurări sau de către orice alt furnizor de servicii în scopul discriminării în stabilirea prețurilor, deoarece acest lucru ar contraveni dreptului fundamental de acces la sănătate. |
| --- | --- |

(19)

Întreprinderile și persoanele vizate ar trebui să poată avea încredere în faptul că reutilizarea anumitor categorii de date protejate deținute de organismele din sectorul public va avea loc într-un mod care le respectă drepturile și interesele. Prin urmare, ar trebui instituite garanții suplimentare pentru situațiile în care reutilizarea acestor date din sectorul public are loc pe baza unei prelucrări a datelor în afara sectorului public, cum ar fi cerința ca organismele din sectorul public să se asigure că drepturile și interesele persoanelor fizice și juridice sunt protejate pe deplin, în special în ceea ce privește datele cu caracter personal, datele sensibile din punct de vedere comercial și drepturile de proprietate intelectuală, în toate cazurile, inclusiv în cazul în care aceste date sunt transferate către țări terțe. Organismele din sectorul public nu ar trebui să permită reutilizarea informațiilor stocate în aplicațiile de e-sănătate de către societățile de asigurări sau de către orice alt furnizor de servicii în scopul discriminării în stabilirea prețurilor, deoarece acest lucru ar contraveni dreptului fundamental de acces la sănătate.

| (20) | În plus, pentru a menține o concurență loială și economia de piață deschisă, este extrem de important să se protejeze datele sensibile din punct de vedere comercial fără caracter personal, în special secretele comerciale, dar și datele fără caracter personal care reprezintă conținuturi protejate de drepturi de proprietate intelectuală, împotriva accesului ilegal care ar putea duce la furturi de proprietate intelectuală sau la spionaj industrial. Pentru a asigura protecția drepturilor sau a intereselor deținătorilor de date, ar trebui să fie posibil transferul către țări terțe a datelor fără caracter personal care trebuie protejate împotriva accesului ilegal sau neautorizat în conformitate cu dreptul Uniunii sau cu dreptul intern și care sunt deținute de organisme din sectorul public, dar numai în cazul în care sunt asigurate garanții adecvate pentru utilizarea datelor. Astfel de garanții adecvate ar trebui să includă cerința ca organismul din sectorul public să transmită date protejate unui reutilizator numai dacă reutilizatorul respectiv își asumă angajamente în temeiul unor contracte în interesul protecției datelor. Un reutilizator care intenționează să transfere datele protejate către o țară terță ar trebui să respecte obligațiile prevăzute în prezentul regulament chiar și după ce datele au fost transferate către țara terță. Pentru a asigura respectarea corespunzătoare a acestor obligații, reutilizatorul ar trebui, de asemenea, să accepte jurisdicția statului membru al organismului din sectorul public care a permis reutilizarea pentru soluționarea judiciară a litigiilor. |
| --- | --- |

(20)

În plus, pentru a menține o concurență loială și economia de piață deschisă, este extrem de important să se protejeze datele sensibile din punct de vedere comercial fără caracter personal, în special secretele comerciale, dar și datele fără caracter personal care reprezintă conținuturi protejate de drepturi de proprietate intelectuală, împotriva accesului ilegal care ar putea duce la furturi de proprietate intelectuală sau la spionaj industrial. Pentru a asigura protecția drepturilor sau a intereselor deținătorilor de date, ar trebui să fie posibil transferul către țări terțe a datelor fără caracter personal care trebuie protejate împotriva accesului ilegal sau neautorizat în conformitate cu dreptul Uniunii sau cu dreptul intern și care sunt deținute de organisme din sectorul public, dar numai în cazul în care sunt asigurate garanții adecvate pentru utilizarea datelor. Astfel de garanții adecvate ar trebui să includă cerința ca organismul din sectorul public să transmită date protejate unui reutilizator numai dacă reutilizatorul respectiv își asumă angajamente în temeiul unor contracte în interesul protecției datelor. Un reutilizator care intenționează să transfere datele protejate către o țară terță ar trebui să respecte obligațiile prevăzute în prezentul regulament chiar și după ce datele au fost transferate către țara terță. Pentru a asigura respectarea corespunzătoare a acestor obligații, reutilizatorul ar trebui, de asemenea, să accepte jurisdicția statului membru al organismului din sectorul public care a permis reutilizarea pentru soluționarea judiciară a litigiilor.

| (21) | Ar trebui, de asemenea, să se considere că sunt puse în aplicare garanții adecvate atunci când, în țara terță în care sunt transferate datele fără caracter personal, sunt instituite măsuri echivalente care asigură faptul că datele beneficiază de un nivel de protecție similar celui aplicabil în temeiul dreptului Uniunii, în special în ceea ce privește protecția secretelor comerciale și drepturile de proprietate intelectuală. În acest scop, Comisia ar trebui să poată declara, prin intermediul actelor de punere în aplicare, atunci când acest lucru este justificat de un număr substanțial de cereri în întreaga Uniune privind reutilizarea datelor fără caracter personal în anumite țări terțe, că o țară terță oferă un nivel de protecție care, în esență, este echivalent celui prevăzut de dreptul Uniunii. Comisia ar trebui să evalueze necesitatea unor astfel de acte de punere în aplicare pe baza informațiilor furnizate de statele membre prin intermediul Comitetului european pentru inovare în domeniul datelor. Astfel de acte de punere în aplicare ar asigura organismele din sectorul public că reutilizarea datelor deținute de organismele din sectorul public în țara terță în cauză nu ar compromite caracterul protejat al respectivelor date. Evaluarea nivelului de protecție oferit în țara terță în cauză ar trebui să ia în considerare, în special, dreptul general și sectorial relevant, inclusiv în ceea ce privește securitatea publică, apărarea, securitatea națională și dreptul penal, privind accesul la datele fără caracter personal și protecția acestora, orice acces al organismelor din sectorul public din țara terță respectivă la datele transferate, existența și funcționarea efectivă a uneia sau a mai multor autorități independente de supraveghere din țara terță care au responsabilitatea de a garanta și de a asigura respectarea regimului juridic prin care se asigură accesul la astfel de date, angajamentele internaționale ale țării terțe cu privire la protecția datelor sau alte obligații care decurg din convenții sau instrumente obligatorii din punct de vedere juridic, precum și din participarea acesteia la sisteme multilaterale sau regionale.
  Existența unor căi de atac eficace pentru deținătorii de date, organismele din sectorul public sau furnizorii de servicii de intermediere de date din țara terță în cauză este deosebit de importantă în contextul transferului de date fără caracter personal către țara terță respectivă. Prin urmare, aceste garanții ar trebui să includă disponibilitatea unor drepturi executorii și a unor căi de atac eficace. Astfel de acte de punere în aplicare nu ar trebui să aducă atingere niciunei obligații juridice sau înțelegeri contractuale deja asumate de un reutilizator în interesul protecției datelor fără caracter personal, în special a datelor industriale, și nici dreptului organismelor din sectorul public de a obliga reutilizatorii să respecte condițiile de reutilizare, în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(21)

Ar trebui, de asemenea, să se considere că sunt puse în aplicare garanții adecvate atunci când, în țara terță în care sunt transferate datele fără caracter personal, sunt instituite măsuri echivalente care asigură faptul că datele beneficiază de un nivel de protecție similar celui aplicabil în temeiul dreptului Uniunii, în special în ceea ce privește protecția secretelor comerciale și drepturile de proprietate intelectuală. În acest scop, Comisia ar trebui să poată declara, prin intermediul actelor de punere în aplicare, atunci când acest lucru este justificat de un număr substanțial de cereri în întreaga Uniune privind reutilizarea datelor fără caracter personal în anumite țări terțe, că o țară terță oferă un nivel de protecție care, în esență, este echivalent celui prevăzut de dreptul Uniunii. Comisia ar trebui să evalueze necesitatea unor astfel de acte de punere în aplicare pe baza informațiilor furnizate de statele membre prin intermediul Comitetului european pentru inovare în domeniul datelor. Astfel de acte de punere în aplicare ar asigura organismele din sectorul public că reutilizarea datelor deținute de organismele din sectorul public în țara terță în cauză nu ar compromite caracterul protejat al respectivelor date. Evaluarea nivelului de protecție oferit în țara terță în cauză ar trebui să ia în considerare, în special, dreptul general și sectorial relevant, inclusiv în ceea ce privește securitatea publică, apărarea, securitatea națională și dreptul penal, privind accesul la datele fără caracter personal și protecția acestora, orice acces al organismelor din sectorul public din țara terță respectivă la datele transferate, existența și funcționarea efectivă a uneia sau a mai multor autorități independente de supraveghere din țara terță care au responsabilitatea de a garanta și de a asigura respectarea regimului juridic prin care se asigură accesul la astfel de date, angajamentele internaționale ale țării terțe cu privire la protecția datelor sau alte obligații care decurg din convenții sau instrumente obligatorii din punct de vedere juridic, precum și din participarea acesteia la sisteme multilaterale sau regionale.

Existența unor căi de atac eficace pentru deținătorii de date, organismele din sectorul public sau furnizorii de servicii de intermediere de date din țara terță în cauză este deosebit de importantă în contextul transferului de date fără caracter personal către țara terță respectivă. Prin urmare, aceste garanții ar trebui să includă disponibilitatea unor drepturi executorii și a unor căi de atac eficace. Astfel de acte de punere în aplicare nu ar trebui să aducă atingere niciunei obligații juridice sau înțelegeri contractuale deja asumate de un reutilizator în interesul protecției datelor fără caracter personal, în special a datelor industriale, și nici dreptului organismelor din sectorul public de a obliga reutilizatorii să respecte condițiile de reutilizare, în conformitate cu prezentul regulament.

| (22) | Unele țări terțe adoptă legi, reglementări și alte acte juridice care vizează transferul direct sau asigurarea accesului guvernamental la date fără caracter personal în Uniune sub controlul persoanelor fizice și juridice aflate în jurisdicția statelor membre. Deciziile și hotărârile instanțelor din țări terțe sau deciziile autorităților administrative din țări terțe prin care se solicită transferul sau accesul la date fără caracter personal ar trebui să fie executorii atunci când acestea se bazează pe un acord internațional, cum ar fi un tratat de asistență juridică reciprocă în vigoare între țara terță solicitantă și Uniune sau un stat membru. În unele cazuri, pot apărea situații în care obligația, care rezultă din dreptul unei țări terțe, de a transfera date fără caracter personal sau de a oferi acces la acestea intră în conflict cu o obligație concurentă de a proteja aceste date în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern, în special în ceea ce privește protecția drepturilor fundamentale ale persoanei sau a intereselor fundamentale ale unui stat membru legate de securitatea națională sau de apărare, precum și protecția datelor comerciale sensibile și protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv angajamentele contractuale privind confidențialitatea în conformitate cu dreptul respectiv. În absența unor acorduri internaționale care să reglementeze astfel de chestiuni, transferul de date fără caracter personal sau accesul la astfel de date ar trebui să se permită numai dacă, în special, s-a verificat că sistemul legal al unei țări terțe impune stabilirea motivelor și a proporționalității deciziei sau hotărârii, că decizia sau hotărârea are caracter specific și că obiecția motivată a destinatarului este supusă unei revizuiri de către o instanță competentă din țara terță, care este împuternicită să ia în considerare în mod corespunzător interesele juridice relevante ale furnizorului acestor date.
  În plus, organismele din sectorul public, persoanele fizice sau juridice cărora li s-a acordat dreptul de reutilizare a datelor, furnizorii de servicii de intermediere de date și organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date ar trebui să se asigure, atunci când semnează acorduri contractuale cu alte părți private, că datele fără caracter personal deținute în Uniune sunt accesate în țări terțe sau transferate către acestea numai în conformitate cu dreptul Uniunii sau cu dreptul intern al statului membru relevant. |
| --- | --- |

(22)

Unele țări terțe adoptă legi, reglementări și alte acte juridice care vizează transferul direct sau asigurarea accesului guvernamental la date fără caracter personal în Uniune sub controlul persoanelor fizice și juridice aflate în jurisdicția statelor membre. Deciziile și hotărârile instanțelor din țări terțe sau deciziile autorităților administrative din țări terțe prin care se solicită transferul sau accesul la date fără caracter personal ar trebui să fie executorii atunci când acestea se bazează pe un acord internațional, cum ar fi un tratat de asistență juridică reciprocă în vigoare între țara terță solicitantă și Uniune sau un stat membru. În unele cazuri, pot apărea situații în care obligația, care rezultă din dreptul unei țări terțe, de a transfera date fără caracter personal sau de a oferi acces la acestea intră în conflict cu o obligație concurentă de a proteja aceste date în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern, în special în ceea ce privește protecția drepturilor fundamentale ale persoanei sau a intereselor fundamentale ale unui stat membru legate de securitatea națională sau de apărare, precum și protecția datelor comerciale sensibile și protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv angajamentele contractuale privind confidențialitatea în conformitate cu dreptul respectiv. În absența unor acorduri internaționale care să reglementeze astfel de chestiuni, transferul de date fără caracter personal sau accesul la astfel de date ar trebui să se permită numai dacă, în special, s-a verificat că sistemul legal al unei țări terțe impune stabilirea motivelor și a proporționalității deciziei sau hotărârii, că decizia sau hotărârea are caracter specific și că obiecția motivată a destinatarului este supusă unei revizuiri de către o instanță competentă din țara terță, care este împuternicită să ia în considerare în mod corespunzător interesele juridice relevante ale furnizorului acestor date.

În plus, organismele din sectorul public, persoanele fizice sau juridice cărora li s-a acordat dreptul de reutilizare a datelor, furnizorii de servicii de intermediere de date și organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date ar trebui să se asigure, atunci când semnează acorduri contractuale cu alte părți private, că datele fără caracter personal deținute în Uniune sunt accesate în țări terțe sau transferate către acestea numai în conformitate cu dreptul Uniunii sau cu dreptul intern al statului membru relevant.

| (23) | Pentru a stimula o mai mare încredere în economia bazată pe date a Uniunii, este esențial să fie puse în aplicare garanțiile care permit cetățenilor, sectorului public și întreprinderilor din Uniune să exercite un control asupra datelor lor strategice și sensibile și să fie respectate dreptul, valorile și standardele Uniunii în ceea ce privește securitatea, protecția datelor și protecția consumatorilor, dar fără a se limita la acestea. Pentru a împiedica accesul ilegal la date fără caracter personal, organismele din sectorul public, persoanele fizice sau juridice cărora li s-a acordat dreptul de reutilizare a datelor, furnizorii de servicii de intermediere de date și organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date ar trebui să ia toate măsurile rezonabile pentru a împiedica accesul la sistemele în care sunt stocate datele fără caracter personal, inclusiv criptarea datelor sau politici corporative. În acest scop, ar trebui să se asigure faptul că organismele din sectorul public, persoanele fizice sau juridice cărora li s-a acordat dreptul de reutilizare a datelor, furnizorii de servicii de intermediere de date și organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date aderă la toate standardele tehnice, codurile de conduită și certificările relevante la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a stimula o mai mare încredere în economia bazată pe date a Uniunii, este esențial să fie puse în aplicare garanțiile care permit cetățenilor, sectorului public și întreprinderilor din Uniune să exercite un control asupra datelor lor strategice și sensibile și să fie respectate dreptul, valorile și standardele Uniunii în ceea ce privește securitatea, protecția datelor și protecția consumatorilor, dar fără a se limita la acestea. Pentru a împiedica accesul ilegal la date fără caracter personal, organismele din sectorul public, persoanele fizice sau juridice cărora li s-a acordat dreptul de reutilizare a datelor, furnizorii de servicii de intermediere de date și organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date ar trebui să ia toate măsurile rezonabile pentru a împiedica accesul la sistemele în care sunt stocate datele fără caracter personal, inclusiv criptarea datelor sau politici corporative. În acest scop, ar trebui să se asigure faptul că organismele din sectorul public, persoanele fizice sau juridice cărora li s-a acordat dreptul de reutilizare a datelor, furnizorii de servicii de intermediere de date și organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date aderă la toate standardele tehnice, codurile de conduită și certificările relevante la nivelul Uniunii.

| (24) | Pentru a consolida încrederea în mecanismele de reutilizare, ar putea fi necesar să se impună, în viitoare acte legislative specifice ale dreptului Uniunii, condiții mai stricte pentru anumite tipuri de date fără caracter personal care ar putea fi identificate ca fiind extrem de sensibile în ceea ce privește transferul către țări terțe, dacă un astfel de transfer ar putea pune în pericol obiectivele de politică publică ale Uniunii, în concordanță cu angajamentele internaționale. De exemplu, în domeniul sănătății, anumite seturi de date deținute de actori din sistemul public de sănătate, cum ar fi spitalele publice, ar putea fi identificate ca fiind date foarte sensibile privind sănătatea. Alte sectoare relevante includ transporturile, energia, mediul și finanțele. Pentru a asigura practici armonizate în întreaga Uniune, astfel de tipuri de date publice fără caracter personal extrem de sensibile ar trebui definite de dreptul Uniunii, de exemplu în contextul spațiului european al datelor medicale sau al altor acte de drept sectorial. Condițiile respective aferente transferului acestor date către țări terțe ar trebui stabilite prin acte delegate. Condițiile ar trebui să fie proporționale, nediscriminatorii și necesare pentru a proteja obiectivele legitime de politică publică identificate ale Uniunii, cum ar fi protecția sănătății publice, siguranța, mediul, moralitatea publică, protecția consumatorilor, viața privată și protecția datelor cu caracter personal. Condițiile ar trebui să corespundă riscurilor identificate în ceea ce privește sensibilitatea acestor date, inclusiv în ceea ce privește riscul de reidentificare a persoanelor. Astfel de condiții ar putea include clauze aplicabile transferului sau acorduri tehnice, cum ar fi cerința de a utiliza un mediu de prelucrare securizat, limitări în ceea ce privește reutilizarea datelor în țări terțe sau categorii de persoane care au dreptul să transfere astfel de date către țări terțe sau care pot avea acces la datele din țara terță respectivă. În cazuri excepționale, astfel de condiții ar putea include, de asemenea, restricții privind transferul de date către țări terțe pentru a proteja interesul public. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a consolida încrederea în mecanismele de reutilizare, ar putea fi necesar să se impună, în viitoare acte legislative specifice ale dreptului Uniunii, condiții mai stricte pentru anumite tipuri de date fără caracter personal care ar putea fi identificate ca fiind extrem de sensibile în ceea ce privește transferul către țări terțe, dacă un astfel de transfer ar putea pune în pericol obiectivele de politică publică ale Uniunii, în concordanță cu angajamentele internaționale. De exemplu, în domeniul sănătății, anumite seturi de date deținute de actori din sistemul public de sănătate, cum ar fi spitalele publice, ar putea fi identificate ca fiind date foarte sensibile privind sănătatea. Alte sectoare relevante includ transporturile, energia, mediul și finanțele. Pentru a asigura practici armonizate în întreaga Uniune, astfel de tipuri de date publice fără caracter personal extrem de sensibile ar trebui definite de dreptul Uniunii, de exemplu în contextul spațiului european al datelor medicale sau al altor acte de drept sectorial. Condițiile respective aferente transferului acestor date către țări terțe ar trebui stabilite prin acte delegate. Condițiile ar trebui să fie proporționale, nediscriminatorii și necesare pentru a proteja obiectivele legitime de politică publică identificate ale Uniunii, cum ar fi protecția sănătății publice, siguranța, mediul, moralitatea publică, protecția consumatorilor, viața privată și protecția datelor cu caracter personal. Condițiile ar trebui să corespundă riscurilor identificate în ceea ce privește sensibilitatea acestor date, inclusiv în ceea ce privește riscul de reidentificare a persoanelor. Astfel de condiții ar putea include clauze aplicabile transferului sau acorduri tehnice, cum ar fi cerința de a utiliza un mediu de prelucrare securizat, limitări în ceea ce privește reutilizarea datelor în țări terțe sau categorii de persoane care au dreptul să transfere astfel de date către țări terțe sau care pot avea acces la datele din țara terță respectivă. În cazuri excepționale, astfel de condiții ar putea include, de asemenea, restricții privind transferul de date către țări terțe pentru a proteja interesul public.

| (25) | Organismele din sectorul public ar trebui să poată percepe taxe pentru reutilizarea datelor, dar ar trebui, de asemenea, să poată permite reutilizarea contra unei taxe reduse sau gratuit, de exemplu pentru anumite categorii de reutilizări, cum ar fi reutilizarea necomercială sau în scopuri de cercetare științifică, sau reutilizarea de către IMM-uri și întreprinderile nou-înființate, societatea civilă și instituțiile culturale, astfel încât să încurajeze o astfel de reutilizare pentru a stimula cercetarea și inovarea și pentru a sprijini întreprinderile care reprezintă o sursă importantă de inovare și care, de regulă, întâmpină dificultăți în colectarea datelor relevante, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat. În acest context specific, scopurile cercetării științifice ar trebui înțelese ca incluzând orice tip de scop legat de cercetare, indiferent de structura organizatorică sau financiară a instituției de cercetare în cauză, cu excepția cercetării efectuate de o întreprindere în vederea dezvoltării, îmbunătățirii sau optimizării produselor sau serviciilor. Aceste taxe ar trebui să fie transparente, nediscriminatorii și limitate la costurile necesare suportate și nu ar trebui să restrângă concurența. Ar trebui făcută publică o listă a categoriilor de reutilizatori cărora li se aplică o taxă redusă sau nu li se aplică taxe, împreună cu criteriile utilizate pentru stabilirea listei respective. |
| --- | --- |

(25)

Organismele din sectorul public ar trebui să poată percepe taxe pentru reutilizarea datelor, dar ar trebui, de asemenea, să poată permite reutilizarea contra unei taxe reduse sau gratuit, de exemplu pentru anumite categorii de reutilizări, cum ar fi reutilizarea necomercială sau în scopuri de cercetare științifică, sau reutilizarea de către IMM-uri și întreprinderile nou-înființate, societatea civilă și instituțiile culturale, astfel încât să încurajeze o astfel de reutilizare pentru a stimula cercetarea și inovarea și pentru a sprijini întreprinderile care reprezintă o sursă importantă de inovare și care, de regulă, întâmpină dificultăți în colectarea datelor relevante, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat. În acest context specific, scopurile cercetării științifice ar trebui înțelese ca incluzând orice tip de scop legat de cercetare, indiferent de structura organizatorică sau financiară a instituției de cercetare în cauză, cu excepția cercetării efectuate de o întreprindere în vederea dezvoltării, îmbunătățirii sau optimizării produselor sau serviciilor. Aceste taxe ar trebui să fie transparente, nediscriminatorii și limitate la costurile necesare suportate și nu ar trebui să restrângă concurența. Ar trebui făcută publică o listă a categoriilor de reutilizatori cărora li se aplică o taxă redusă sau nu li se aplică taxe, împreună cu criteriile utilizate pentru stabilirea listei respective.

| (26) | Pentru a încuraja reutilizarea categoriilor specifice de date deținute de organismele din sectorul public, statele membre ar trebui să instituie un punct unic de informare cu rol de interfață pentru reutilizatorii care doresc să reutilizeze datele respective. Acesta ar trebui să aibă un mandat transsectorial și să completeze, dacă este necesar, acordurile la nivel sectorial. Punctul unic de informare ar trebui să se poată baza pe mijloace automatizate atunci când transmite cereri de informații sau cereri de reutilizare. În procesul de transmitere ar trebui asigurată o supraveghere umană suficientă. În acest scop ar putea fi utilizate măsurile practice existente, cum ar fi portalurile de date deschise. Punctul unic de informare ar trebui să dispună de o listă de resurse care să conțină o prezentare generală a tuturor resurselor de date disponibile, inclusiv, dacă este cazul, acele resurse de date care sunt disponibile la punctele de informare sectoriale, regionale sau locale, cu informații relevante care să descrie datele disponibile. În plus, statele membre ar trebui să desemneze, să instituie sau să faciliteze instituirea unor organisme competente care să sprijine activitățile organismelor din sectorul public ce permit reutilizarea anumitor categorii de date protejate. Sarcinile acestora ar putea include acordarea accesului la date, în cazul în care acest lucru este prevăzut în dreptul sectorial al Uniunii sau în dreptul intern. Aceste organisme competente ar trebui să ofere asistență organismelor din sectorul public prin utilizarea de tehnici de ultimă generație, inclusiv în ceea ce privește modul optim de structurare și de stocare a datelor pentru a face datele ușor accesibile, în special prin interfețe de programare a aplicațiilor, precum și pentru a face datele interoperabile, transferabile și accesibile pentru căutare, ținând seama de cele mai bune practici în materie de prelucrare a datelor, precum și de orice standarde tehnice și de reglementare existente, precum și de cele mai bune practici în ceea ce privește mediile securizate de prelucrare a datelor, care să permită analiza datelor într-un mod care să protejeze confidențialitatea informațiilor.
  Organismele competente ar trebui să acționeze în conformitate cu instrucțiunile primite de la organismul din sectorul public. O astfel de structură de asistență ar putea asista persoanele vizate și deținătorii de date în ceea ce privește gestionarea consimțământului sau a permisiunilor acordate cu privire la reutilizarea datelor, inclusiv a consimțământului și a permisiunii pentru anumite domenii de cercetare științifică, în conformitate cu standardele etice recunoscute pentru cercetarea științifică. Organismele competente nu ar trebui să aibă o funcție de supraveghere, care este rezervată autorităților de supraveghere în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679. Fără a aduce atingere competențelor de supraveghere ale autorităților pentru protecția datelor, prelucrarea datelor ar trebui să fie efectuată sub responsabilitatea organismului din sectorul public responsabil de registrul care conține datele, care rămâne operatorul de date astfel cum este definit în Regulamentul (UE) 2016/679 în ceea ce privește datele cu caracter personal. Statele membre ar trebui să poată avea unul sau mai multe organisme competente, care ar putea acționa în sectoare diferite. Serviciile interne ale organismelor din sectorul public ar putea de asemenea acționa ca organisme competente. Un organism competent ar putea fi un organism din sectorul public care asistă alte organisme din sectorul public în ceea ce privește permiterea reutilizării datelor, după caz, sau un organism din sectorul public care permite el însuși reutilizarea. Asistența acordată altor organisme din sectorul public ar trebui să presupună informarea acestora, la cerere, cu privire la cele mai bune practici privind modul de îndeplinire a cerințelor prevăzute în prezentul regulament, cum ar fi mijloacele tehnice de punere la dispoziție a unui mediu de prelucrare securizat sau mijloacele tehnice de asigurare a respectării vieții private și a confidențialității atunci când se oferă acces la reutilizarea datelor care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a încuraja reutilizarea categoriilor specifice de date deținute de organismele din sectorul public, statele membre ar trebui să instituie un punct unic de informare cu rol de interfață pentru reutilizatorii care doresc să reutilizeze datele respective. Acesta ar trebui să aibă un mandat transsectorial și să completeze, dacă este necesar, acordurile la nivel sectorial. Punctul unic de informare ar trebui să se poată baza pe mijloace automatizate atunci când transmite cereri de informații sau cereri de reutilizare. În procesul de transmitere ar trebui asigurată o supraveghere umană suficientă. În acest scop ar putea fi utilizate măsurile practice existente, cum ar fi portalurile de date deschise. Punctul unic de informare ar trebui să dispună de o listă de resurse care să conțină o prezentare generală a tuturor resurselor de date disponibile, inclusiv, dacă este cazul, acele resurse de date care sunt disponibile la punctele de informare sectoriale, regionale sau locale, cu informații relevante care să descrie datele disponibile. În plus, statele membre ar trebui să desemneze, să instituie sau să faciliteze instituirea unor organisme competente care să sprijine activitățile organismelor din sectorul public ce permit reutilizarea anumitor categorii de date protejate. Sarcinile acestora ar putea include acordarea accesului la date, în cazul în care acest lucru este prevăzut în dreptul sectorial al Uniunii sau în dreptul intern. Aceste organisme competente ar trebui să ofere asistență organismelor din sectorul public prin utilizarea de tehnici de ultimă generație, inclusiv în ceea ce privește modul optim de structurare și de stocare a datelor pentru a face datele ușor accesibile, în special prin interfețe de programare a aplicațiilor, precum și pentru a face datele interoperabile, transferabile și accesibile pentru căutare, ținând seama de cele mai bune practici în materie de prelucrare a datelor, precum și de orice standarde tehnice și de reglementare existente, precum și de cele mai bune practici în ceea ce privește mediile securizate de prelucrare a datelor, care să permită analiza datelor într-un mod care să protejeze confidențialitatea informațiilor.

Organismele competente ar trebui să acționeze în conformitate cu instrucțiunile primite de la organismul din sectorul public. O astfel de structură de asistență ar putea asista persoanele vizate și deținătorii de date în ceea ce privește gestionarea consimțământului sau a permisiunilor acordate cu privire la reutilizarea datelor, inclusiv a consimțământului și a permisiunii pentru anumite domenii de cercetare științifică, în conformitate cu standardele etice recunoscute pentru cercetarea științifică. Organismele competente nu ar trebui să aibă o funcție de supraveghere, care este rezervată autorităților de supraveghere în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679. Fără a aduce atingere competențelor de supraveghere ale autorităților pentru protecția datelor, prelucrarea datelor ar trebui să fie efectuată sub responsabilitatea organismului din sectorul public responsabil de registrul care conține datele, care rămâne operatorul de date astfel cum este definit în Regulamentul (UE) 2016/679 în ceea ce privește datele cu caracter personal. Statele membre ar trebui să poată avea unul sau mai multe organisme competente, care ar putea acționa în sectoare diferite. Serviciile interne ale organismelor din sectorul public ar putea de asemenea acționa ca organisme competente. Un organism competent ar putea fi un organism din sectorul public care asistă alte organisme din sectorul public în ceea ce privește permiterea reutilizării datelor, după caz, sau un organism din sectorul public care permite el însuși reutilizarea. Asistența acordată altor organisme din sectorul public ar trebui să presupună informarea acestora, la cerere, cu privire la cele mai bune practici privind modul de îndeplinire a cerințelor prevăzute în prezentul regulament, cum ar fi mijloacele tehnice de punere la dispoziție a unui mediu de prelucrare securizat sau mijloacele tehnice de asigurare a respectării vieții private și a confidențialității atunci când se oferă acces la reutilizarea datelor care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

| (27) | Se preconizează că serviciile de intermediere de date vor juca un rol-cheie în economia bazată pe date, în special în sprijinirea și promovarea practicilor de partajare voluntară a datelor între întreprinderi sau în facilitarea schimbului de date în contextul obligațiilor stabilite de dreptul Uniunii sau de dreptul intern. Acestea ar putea deveni un instrument de facilitare a schimbului unor volume substanțiale de date relevante. Furnizorii de servicii de intermediere de date, printre care se pot număra și organisme din sectorul public, care oferă servicii ce conectează diferiții actori au potențialul de a contribui la punerea în comun eficientă a datelor, precum și la facilitarea partajării bilaterale de date. Serviciile specializate de intermediere de date care sunt independente de persoanele vizate, de deținătorii de date și de utilizatorii de date ar putea avea un rol de facilitare în apariția unor noi ecosisteme bazate pe date independente de orice jucător cu o putere semnificativă pe piață, permițând în același timp accesul nediscriminatoriu al întreprinderilor de toate dimensiunile, în special al IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate cu mijloace financiare, juridice sau administrative limitate, la economia bazată pe date. Acest lucru va fi deosebit de important în contextul instituirii unor spații europene comune ale datelor, și anume a unor cadre interoperabile specifice scopului sau sectorului sau transsectoriale de standarde și practici comune pentru a partaja sau a prelucra în comun date pentru dezvoltarea de noi produse și servicii, pentru cercetarea științifică sau pentru inițiative ale societății civile. Serviciile de intermediere de date ar putea include partajarea bilaterală sau multilaterală de date sau crearea de platforme sau de baze de date care permit partajarea sau utilizarea în comun a datelor, precum și instituirea unei infrastructuri specifice pentru punerea în legătură a persoanelor vizate și a deținătorilor de date cu utilizatorii de date. |
| --- | --- |

(27)

Se preconizează că serviciile de intermediere de date vor juca un rol-cheie în economia bazată pe date, în special în sprijinirea și promovarea practicilor de partajare voluntară a datelor între întreprinderi sau în facilitarea schimbului de date în contextul obligațiilor stabilite de dreptul Uniunii sau de dreptul intern. Acestea ar putea deveni un instrument de facilitare a schimbului unor volume substanțiale de date relevante. Furnizorii de servicii de intermediere de date, printre care se pot număra și organisme din sectorul public, care oferă servicii ce conectează diferiții actori au potențialul de a contribui la punerea în comun eficientă a datelor, precum și la facilitarea partajării bilaterale de date. Serviciile specializate de intermediere de date care sunt independente de persoanele vizate, de deținătorii de date și de utilizatorii de date ar putea avea un rol de facilitare în apariția unor noi ecosisteme bazate pe date independente de orice jucător cu o putere semnificativă pe piață, permițând în același timp accesul nediscriminatoriu al întreprinderilor de toate dimensiunile, în special al IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate cu mijloace financiare, juridice sau administrative limitate, la economia bazată pe date. Acest lucru va fi deosebit de important în contextul instituirii unor spații europene comune ale datelor, și anume a unor cadre interoperabile specifice scopului sau sectorului sau transsectoriale de standarde și practici comune pentru a partaja sau a prelucra în comun date pentru dezvoltarea de noi produse și servicii, pentru cercetarea științifică sau pentru inițiative ale societății civile. Serviciile de intermediere de date ar putea include partajarea bilaterală sau multilaterală de date sau crearea de platforme sau de baze de date care permit partajarea sau utilizarea în comun a datelor, precum și instituirea unei infrastructuri specifice pentru punerea în legătură a persoanelor vizate și a deținătorilor de date cu utilizatorii de date.

| (28) | Prezentul regulament ar trebui să reglementeze serviciile care vizează stabilirea de relații comerciale în scopul partajării de date între un număr nedeterminat de persoane vizate și deținători de date, pe de o parte, și utilizatorii de date, pe de altă parte, prin mijloace tehnice, juridice sau de altă natură, inclusiv în scopul exercitării drepturilor persoanelor vizate în ceea ce privește datele cu caracter personal. Dacă întreprinderile sau alte entități oferă mai multe servicii legate de date, numai activitățile care privesc în mod direct furnizarea de servicii de intermediere de date ar trebui să fie reglementate de prezentul regulament. Furnizarea de software de stocare, analiză, schimb de date în cloud, browsere web, module de extensie (plug-ins) pentru browser sau servicii de e-mail nu ar trebui să fie considerată ca fiind o furnizare de servicii de intermediere de date în înțelesul prezentului regulament, cu condiția ca aceste servicii să ofere numai instrumente tehnice persoanelor vizate sau deținătorilor de date pentru a partaja date cu alte persoane, dar oferirea respectivelor instrumente nu urmărește a stabili o relație comercială între deținătorii de date și utilizatorii de date și nici nu permite furnizorului de servicii de intermediere de date să obțină informații privind stabilirea de relații comerciale în scopul partajării de date. Printre exemplele de servicii de intermediere de date se numără piețele de date pe care întreprinderile ar putea pune datele la dispoziția altora, orchestratorii ecosistemelor de partajare de date care sunt deschise tuturor părților interesate, de exemplu în contextul spațiilor europene comune ale datelor, precum și rezervele de date stabilite în comun de mai multe persoane fizice sau juridice cu intenția de a acorda tuturor părților interesate o licență pentru utilizarea unei astfel de rezerve de date, astfel încât toți participanții care contribuie la rezervele de date să primească o recompensă pentru contribuția lor.
  Din acestea ar fi excluse serviciile care obțin date de la deținătorii de date și agregă, îmbogățesc sau transformă datele în scopul adăugării unei valori substanțiale și acordă licențe utilizatorilor de date pentru utilizarea datelor rezultate, fără a stabili o relație comercială între deținătorii de date și utilizatorii de date. Ar fi excluse de asemenea serviciile care sunt utilizate exclusiv de un singur deținător de date pentru a permite utilizarea datelor deținute de respectivul deținător de date sau care sunt utilizate de mai multe persoane juridice dintr-un grup închis, inclusiv relațiile de furnizare sau de clientelă sau colaborările stabilite prin contract, în special cele care au ca obiectiv principal asigurarea funcționalităților obiectelor și dispozitivelor conectate la internetul obiectelor. |
| --- | --- |

(28)

Prezentul regulament ar trebui să reglementeze serviciile care vizează stabilirea de relații comerciale în scopul partajării de date între un număr nedeterminat de persoane vizate și deținători de date, pe de o parte, și utilizatorii de date, pe de altă parte, prin mijloace tehnice, juridice sau de altă natură, inclusiv în scopul exercitării drepturilor persoanelor vizate în ceea ce privește datele cu caracter personal. Dacă întreprinderile sau alte entități oferă mai multe servicii legate de date, numai activitățile care privesc în mod direct furnizarea de servicii de intermediere de date ar trebui să fie reglementate de prezentul regulament. Furnizarea de software de stocare, analiză, schimb de date în cloud, browsere web, module de extensie (plug-ins) pentru browser sau servicii de e-mail nu ar trebui să fie considerată ca fiind o furnizare de servicii de intermediere de date în înțelesul prezentului regulament, cu condiția ca aceste servicii să ofere numai instrumente tehnice persoanelor vizate sau deținătorilor de date pentru a partaja date cu alte persoane, dar oferirea respectivelor instrumente nu urmărește a stabili o relație comercială între deținătorii de date și utilizatorii de date și nici nu permite furnizorului de servicii de intermediere de date să obțină informații privind stabilirea de relații comerciale în scopul partajării de date. Printre exemplele de servicii de intermediere de date se numără piețele de date pe care întreprinderile ar putea pune datele la dispoziția altora, orchestratorii ecosistemelor de partajare de date care sunt deschise tuturor părților interesate, de exemplu în contextul spațiilor europene comune ale datelor, precum și rezervele de date stabilite în comun de mai multe persoane fizice sau juridice cu intenția de a acorda tuturor părților interesate o licență pentru utilizarea unei astfel de rezerve de date, astfel încât toți participanții care contribuie la rezervele de date să primească o recompensă pentru contribuția lor.

Din acestea ar fi excluse serviciile care obțin date de la deținătorii de date și agregă, îmbogățesc sau transformă datele în scopul adăugării unei valori substanțiale și acordă licențe utilizatorilor de date pentru utilizarea datelor rezultate, fără a stabili o relație comercială între deținătorii de date și utilizatorii de date. Ar fi excluse de asemenea serviciile care sunt utilizate exclusiv de un singur deținător de date pentru a permite utilizarea datelor deținute de respectivul deținător de date sau care sunt utilizate de mai multe persoane juridice dintr-un grup închis, inclusiv relațiile de furnizare sau de clientelă sau colaborările stabilite prin contract, în special cele care au ca obiectiv principal asigurarea funcționalităților obiectelor și dispozitivelor conectate la internetul obiectelor.

| (29) | Serviciile care se axează pe intermedierea de conținut protejat prin drepturi de autor, cum ar fi prestatorii de servicii online de partajare de conținut astfel cum sunt definiți la articolul 2 punctul 6 din Directiva (UE) 2019/790, nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament. Furnizorii de sisteme centralizate de raportare astfel cum sunt definiți la articolul 2 alineatul (1) punctul 35 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (27) și prestatorii de servicii de informare cu privire la conturi în sensul articolului 4 punctul 19 din Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (28) nu ar trebui considerați ca fiind furnizori de servicii de intermediere de date în sensul prezentului regulament. Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice serviciilor oferite de organismele din sectorul public pentru a facilita reutilizarea datelor protejate deținute de organisme din sectorul public în conformitate cu prezentul regulament sau utilizarea oricăror alte date, în măsura în care respectivele servicii nu vizează stabilirea de relații comerciale. Organizațiile de promovare a altruismului în materie de date reglementate de prezentul regulament nu ar trebui să fie considerate ca oferind servicii de intermediere de date, cu condiția ca serviciile respective să nu stabilească o relație comercială între potențialii utilizatori de date, pe de o parte, și persoanele vizate și deținătorii de date care pun datele la dispoziție în scopuri altruiste, pe de altă parte. Alte servicii care nu vizează stabilirea de relații comerciale, cum ar fi depozitele de date care vizează să permită reutilizarea datelor provenite din cercetarea științifică în conformitate cu principiile accesului liber, nu ar trebui să fie considerate ca fiind servicii de intermediere de date în înțelesul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(29)

Serviciile care se axează pe intermedierea de conținut protejat prin drepturi de autor, cum ar fi prestatorii de servicii online de partajare de conținut astfel cum sunt definiți la articolul 2 punctul 6 din Directiva (UE) 2019/790, nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament. Furnizorii de sisteme centralizate de raportare astfel cum sunt definiți la articolul 2 alineatul (1) punctul 35 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (27) și prestatorii de servicii de informare cu privire la conturi în sensul articolului 4 punctul 19 din Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (28) nu ar trebui considerați ca fiind furnizori de servicii de intermediere de date în sensul prezentului regulament. Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice serviciilor oferite de organismele din sectorul public pentru a facilita reutilizarea datelor protejate deținute de organisme din sectorul public în conformitate cu prezentul regulament sau utilizarea oricăror alte date, în măsura în care respectivele servicii nu vizează stabilirea de relații comerciale. Organizațiile de promovare a altruismului în materie de date reglementate de prezentul regulament nu ar trebui să fie considerate ca oferind servicii de intermediere de date, cu condiția ca serviciile respective să nu stabilească o relație comercială între potențialii utilizatori de date, pe de o parte, și persoanele vizate și deținătorii de date care pun datele la dispoziție în scopuri altruiste, pe de altă parte. Alte servicii care nu vizează stabilirea de relații comerciale, cum ar fi depozitele de date care vizează să permită reutilizarea datelor provenite din cercetarea științifică în conformitate cu principiile accesului liber, nu ar trebui să fie considerate ca fiind servicii de intermediere de date în înțelesul prezentului regulament.

| (30) | O categorie specifică de servicii de intermediere de date include furnizorii de servicii care își oferă serviciile persoanelor vizate. Acești furnizori de servicii de intermediere de date urmăresc să consolideze capacitatea de acțiune a persoanelor vizate și, în special, controlul exercitat de persoanele fizice asupra datelor care le privesc. Astfel de furnizori ar ajuta persoanele fizice să își exercite drepturile în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679, în special în ceea ce privește darea și retragerea consimțământului lor pentru prelucrarea datelor, dreptul de acces la propriile date, dreptul la rectificarea datelor cu caracter personal inexacte, dreptul de ștergere sau dreptul „de a fi uitat”, dreptul de a restricționa prelucrarea și dreptul la portabilitatea datelor, care permite persoanelor vizate să își transfere datele cu caracter personal de la un operator de date la altul. În acest context, este important ca modelul de lucru al acestor furnizori să garanteze că nu există stimulente inadecvate care să încurajeze persoanele fizice să utilizeze astfel de servicii pentru a pune la dispoziție pentru prelucrare mai multe date care le privesc decât ceea ce ar fi în propriul lor interes. S-ar putea recurge la consilierea persoanelor fizice cu privire la posibilele utilizări ale datelor lor și la verificarea faptului că utilizatorii dau dovadă de diligența necesară înainte de a le permite să contacteze persoanele vizate, pentru a evita practicile frauduloase. În anumite situații, ar putea fi de dorit să se reunească date reale într-un spațiu al datelor cu caracter personal, astfel încât prelucrarea să poată avea loc în spațiul respectiv fără ca datele cu caracter personal să fie transmise unor terți, pentru a maximiza protecția datelor cu caracter personal și a vieții private. Astfel de spații ale datelor cu caracter personal ar putea conține date cu caracter personal statice, cum ar fi numele, adresa sau data nașterii, precum și date dinamice pe care le generează o persoană fizică, de exemplu prin utilizarea unui serviciu online sau a unui obiect conectat la internetul obiectelor. Acestea ar putea fi utilizate, de asemenea, pentru a stoca informații de identitate verificate cum ar fi numărul pașaportului sau informații privind securitatea socială, precum și acreditări cum ar fi permisul de conducere, diplomele sau informațiile privind contul bancar. |
| --- | --- |

(30)

O categorie specifică de servicii de intermediere de date include furnizorii de servicii care își oferă serviciile persoanelor vizate. Acești furnizori de servicii de intermediere de date urmăresc să consolideze capacitatea de acțiune a persoanelor vizate și, în special, controlul exercitat de persoanele fizice asupra datelor care le privesc. Astfel de furnizori ar ajuta persoanele fizice să își exercite drepturile în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679, în special în ceea ce privește darea și retragerea consimțământului lor pentru prelucrarea datelor, dreptul de acces la propriile date, dreptul la rectificarea datelor cu caracter personal inexacte, dreptul de ștergere sau dreptul „de a fi uitat”, dreptul de a restricționa prelucrarea și dreptul la portabilitatea datelor, care permite persoanelor vizate să își transfere datele cu caracter personal de la un operator de date la altul. În acest context, este important ca modelul de lucru al acestor furnizori să garanteze că nu există stimulente inadecvate care să încurajeze persoanele fizice să utilizeze astfel de servicii pentru a pune la dispoziție pentru prelucrare mai multe date care le privesc decât ceea ce ar fi în propriul lor interes. S-ar putea recurge la consilierea persoanelor fizice cu privire la posibilele utilizări ale datelor lor și la verificarea faptului că utilizatorii dau dovadă de diligența necesară înainte de a le permite să contacteze persoanele vizate, pentru a evita practicile frauduloase. În anumite situații, ar putea fi de dorit să se reunească date reale într-un spațiu al datelor cu caracter personal, astfel încât prelucrarea să poată avea loc în spațiul respectiv fără ca datele cu caracter personal să fie transmise unor terți, pentru a maximiza protecția datelor cu caracter personal și a vieții private. Astfel de spații ale datelor cu caracter personal ar putea conține date cu caracter personal statice, cum ar fi numele, adresa sau data nașterii, precum și date dinamice pe care le generează o persoană fizică, de exemplu prin utilizarea unui serviciu online sau a unui obiect conectat la internetul obiectelor. Acestea ar putea fi utilizate, de asemenea, pentru a stoca informații de identitate verificate cum ar fi numărul pașaportului sau informații privind securitatea socială, precum și acreditări cum ar fi permisul de conducere, diplomele sau informațiile privind contul bancar.

| (31) | Cooperativele de date urmăresc să atingă o serie de obiective, în special să consolideze poziția persoanelor fizice în ceea ce privește luarea de decizii în cunoștință de cauză înainte de a-și da consimțământul pentru utilizarea datelor, influențând clauzele și condițiile organizațiilor utilizatorilor de date aferente utilizării datelor într-un mod care oferă variante mai bune membrilor individuali ai grupului sau găsind eventual soluții la pozițiile divergente ale membrilor individuali ai unui grup cu privire la modul în care pot fi utilizate datele atunci când acestea se referă la mai multe persoane vizate din cadrul grupului respectiv. În acest context, este important să se recunoască faptul că drepturile în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679 sunt drepturi cu caracter personal ale persoanei vizate și că persoanele vizate nu pot renunța la aceste drepturi. Cooperativele de date ar putea oferi, de asemenea, un mijloc util întreprinderilor unipersonale și IMM-urilor care, în ceea ce privește cunoștințele legate de partajarea de date, sunt adesea comparabile cu persoanele fizice. |
| --- | --- |

(31)

Cooperativele de date urmăresc să atingă o serie de obiective, în special să consolideze poziția persoanelor fizice în ceea ce privește luarea de decizii în cunoștință de cauză înainte de a-și da consimțământul pentru utilizarea datelor, influențând clauzele și condițiile organizațiilor utilizatorilor de date aferente utilizării datelor într-un mod care oferă variante mai bune membrilor individuali ai grupului sau găsind eventual soluții la pozițiile divergente ale membrilor individuali ai unui grup cu privire la modul în care pot fi utilizate datele atunci când acestea se referă la mai multe persoane vizate din cadrul grupului respectiv. În acest context, este important să se recunoască faptul că drepturile în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679 sunt drepturi cu caracter personal ale persoanei vizate și că persoanele vizate nu pot renunța la aceste drepturi. Cooperativele de date ar putea oferi, de asemenea, un mijloc util întreprinderilor unipersonale și IMM-urilor care, în ceea ce privește cunoștințele legate de partajarea de date, sunt adesea comparabile cu persoanele fizice.

| (32) | Pentru a spori încrederea în astfel de servicii de intermediere de date, în special în ceea ce privește utilizarea datelor și respectarea condițiilor impuse de persoanele vizate și de deținătorii de date, este necesar să se creeze un cadru de reglementare la nivelul Uniunii care să stabilească cerințe extrem de armonizate legate de furnizarea fiabilă a unor astfel de servicii de intermediere de date și care să fie pus în aplicare de autoritățile competente. Respectivul cadru va contribui la asigurarea unui control mai bun al accesului la datele proprii și al utilizării acestora din partea persoanelor vizate și a deținătorilor de date, precum și a utilizatorilor de date, în conformitate cu dreptul Uniunii. De asemenea, Comisia ar putea încuraja și facilita elaborarea de coduri de conduită la nivelul Uniunii, implicând părțile interesate relevante, în special în ceea ce privește interoperabilitatea. Atât în situațiile în care partajarea de date are loc în contextul relațiilor dintre întreprinderi, cât și în contextul relațiilor dintre întreprinderi și consumatori, furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui să ofere o modalitate nouă, „europeană”, de guvernanță a datelor, prin asigurarea unei separări în economia bazată pe date între furnizarea, intermedierea și utilizarea datelor. Furnizorii de servicii de intermediere de date ar putea pune la dispoziție, de asemenea, o infrastructură tehnică specifică pentru interconectarea persoanelor vizate și a deținătorilor de date cu utilizatorii de date. În această privință, este deosebit de important ca această infrastructură să fie concepută astfel încât IMM-urile și întreprinderile nou-înființate să nu se confrunte cu obstacole tehnice sau de altă natură în calea participării lor la economia bazată pe date.
  Furnizorilor de servicii de intermediere de date ar trebui să li se permită să ofere instrumente și servicii specifice suplimentare deținătorilor de date sau persoanelor vizate în scopul specific al facilitării schimbului de date, cum ar fi stocarea temporară, organizarea, conversia, anonimizarea și pseudonimizarea. Respectivele instrumente și servicii ar trebui să fie utilizate numai la cererea explicită sau cu aprobarea explicită a deținătorului de date sau a persoanei vizate, iar instrumentele terților oferite în acest context nu ar trebui să utilizeze datele în alte scopuri. În același timp, furnizorilor de servicii de intermediere de date ar trebui să li se permită să adapteze datele care fac obiectul schimburilor pentru a îmbunătăți gradul de utilizare a datelor de către utilizatorul de date, dacă acesta dorește acest lucru, sau pentru a crește interoperabilitatea, de exemplu prin transformarea datelor în formate speciale. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a spori încrederea în astfel de servicii de intermediere de date, în special în ceea ce privește utilizarea datelor și respectarea condițiilor impuse de persoanele vizate și de deținătorii de date, este necesar să se creeze un cadru de reglementare la nivelul Uniunii care să stabilească cerințe extrem de armonizate legate de furnizarea fiabilă a unor astfel de servicii de intermediere de date și care să fie pus în aplicare de autoritățile competente. Respectivul cadru va contribui la asigurarea unui control mai bun al accesului la datele proprii și al utilizării acestora din partea persoanelor vizate și a deținătorilor de date, precum și a utilizatorilor de date, în conformitate cu dreptul Uniunii. De asemenea, Comisia ar putea încuraja și facilita elaborarea de coduri de conduită la nivelul Uniunii, implicând părțile interesate relevante, în special în ceea ce privește interoperabilitatea. Atât în situațiile în care partajarea de date are loc în contextul relațiilor dintre întreprinderi, cât și în contextul relațiilor dintre întreprinderi și consumatori, furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui să ofere o modalitate nouă, „europeană”, de guvernanță a datelor, prin asigurarea unei separări în economia bazată pe date între furnizarea, intermedierea și utilizarea datelor. Furnizorii de servicii de intermediere de date ar putea pune la dispoziție, de asemenea, o infrastructură tehnică specifică pentru interconectarea persoanelor vizate și a deținătorilor de date cu utilizatorii de date. În această privință, este deosebit de important ca această infrastructură să fie concepută astfel încât IMM-urile și întreprinderile nou-înființate să nu se confrunte cu obstacole tehnice sau de altă natură în calea participării lor la economia bazată pe date.

Furnizorilor de servicii de intermediere de date ar trebui să li se permită să ofere instrumente și servicii specifice suplimentare deținătorilor de date sau persoanelor vizate în scopul specific al facilitării schimbului de date, cum ar fi stocarea temporară, organizarea, conversia, anonimizarea și pseudonimizarea. Respectivele instrumente și servicii ar trebui să fie utilizate numai la cererea explicită sau cu aprobarea explicită a deținătorului de date sau a persoanei vizate, iar instrumentele terților oferite în acest context nu ar trebui să utilizeze datele în alte scopuri. În același timp, furnizorilor de servicii de intermediere de date ar trebui să li se permită să adapteze datele care fac obiectul schimburilor pentru a îmbunătăți gradul de utilizare a datelor de către utilizatorul de date, dacă acesta dorește acest lucru, sau pentru a crește interoperabilitatea, de exemplu prin transformarea datelor în formate speciale.

| (33) | Este important să se faciliteze un mediu competitiv pentru partajarea de date. Un element-cheie prin care să se sporească încrederea și controlul deținătorilor de date, ale persoanelor vizate și ale utilizatorilor de date în cadrul serviciilor de intermediere de date este neutralitatea furnizorilor de servicii de intermediere de date în ceea ce privește datele care fac obiectul schimburilor între deținătorii de date sau persoanele vizate și utilizatorii de date. Prin urmare, este necesar ca furnizorii de servicii de intermediere de date să acționeze numai ca intermediari în cadrul tranzacțiilor și să nu utilizeze datele care fac obiectul schimburilor în niciun alt scop. Condițiile comerciale, inclusiv stabilirea prețurilor pentru prestarea serviciilor de intermediere de date nu ar trebui să depindă de faptul că un potențial deținător sau utilizator de date utilizează alte servicii, inclusiv stocarea, analiza, inteligența artificială sau alte aplicații bazate pe date, furnizate de același furnizor de servicii de intermediere de date sau de o entitate conexă și, în cazul în care deținătorul sau utilizatorul de date utilizează astfel de alte servicii, de măsura în care face acest lucru. Acest lucru va necesita, de asemenea, o separare structurală între serviciul de intermediere de date și orice alte servicii furnizate, astfel încât să se evite conflictele de interese. Aceasta înseamnă că serviciul de intermediere de date ar trebui să fie furnizat prin intermediul unei persoane juridice care să fie distinctă de celelalte activități ale furnizorului respectiv de servicii de intermediere de date.
  Cu toate acestea, furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui să poată utiliza datele furnizate de deținătorul de date pentru îmbunătățirea serviciilor lor de intermediere de date. Furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui să fie în măsură să pună la dispoziția deținătorilor de date, a persoanelor vizate sau a utilizatorilor de date propriile instrumente sau pe cele ale unor părți terțe în scopul facilitării schimbului de date, de exemplu instrumente pentru conversia sau organizarea datelor numai la cererea explicită sau cu aprobarea persoanei vizate sau a deținătorului datelor. Instrumentele părților terțe oferite în acest context nu ar trebui să utilizeze datele în alte scopuri decât cele legate de serviciile de intermediere de date. Furnizorii de servicii de intermediere de date care intermediază schimbul de date între persoane fizice în calitate de persoane vizate și persoane juridice în calitate de utilizatori de date ar trebui, în plus, să aibă o responsabilitate fiduciară față de persoanele fizice, pentru a se asigura că acestea acționează în interesul persoanelor vizate. Aspectele legate de răspunderea pentru toate prejudiciile materiale și morale care rezultă din orice comportament al furnizorului de servicii de intermediere de date ar putea fi abordate în contractul relevant, pe baza regimurilor naționale de răspundere. |
| --- | --- |

(33)

Este important să se faciliteze un mediu competitiv pentru partajarea de date. Un element-cheie prin care să se sporească încrederea și controlul deținătorilor de date, ale persoanelor vizate și ale utilizatorilor de date în cadrul serviciilor de intermediere de date este neutralitatea furnizorilor de servicii de intermediere de date în ceea ce privește datele care fac obiectul schimburilor între deținătorii de date sau persoanele vizate și utilizatorii de date. Prin urmare, este necesar ca furnizorii de servicii de intermediere de date să acționeze numai ca intermediari în cadrul tranzacțiilor și să nu utilizeze datele care fac obiectul schimburilor în niciun alt scop. Condițiile comerciale, inclusiv stabilirea prețurilor pentru prestarea serviciilor de intermediere de date nu ar trebui să depindă de faptul că un potențial deținător sau utilizator de date utilizează alte servicii, inclusiv stocarea, analiza, inteligența artificială sau alte aplicații bazate pe date, furnizate de același furnizor de servicii de intermediere de date sau de o entitate conexă și, în cazul în care deținătorul sau utilizatorul de date utilizează astfel de alte servicii, de măsura în care face acest lucru. Acest lucru va necesita, de asemenea, o separare structurală între serviciul de intermediere de date și orice alte servicii furnizate, astfel încât să se evite conflictele de interese. Aceasta înseamnă că serviciul de intermediere de date ar trebui să fie furnizat prin intermediul unei persoane juridice care să fie distinctă de celelalte activități ale furnizorului respectiv de servicii de intermediere de date.

Cu toate acestea, furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui să poată utiliza datele furnizate de deținătorul de date pentru îmbunătățirea serviciilor lor de intermediere de date. Furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui să fie în măsură să pună la dispoziția deținătorilor de date, a persoanelor vizate sau a utilizatorilor de date propriile instrumente sau pe cele ale unor părți terțe în scopul facilitării schimbului de date, de exemplu instrumente pentru conversia sau organizarea datelor numai la cererea explicită sau cu aprobarea persoanei vizate sau a deținătorului datelor. Instrumentele părților terțe oferite în acest context nu ar trebui să utilizeze datele în alte scopuri decât cele legate de serviciile de intermediere de date. Furnizorii de servicii de intermediere de date care intermediază schimbul de date între persoane fizice în calitate de persoane vizate și persoane juridice în calitate de utilizatori de date ar trebui, în plus, să aibă o responsabilitate fiduciară față de persoanele fizice, pentru a se asigura că acestea acționează în interesul persoanelor vizate. Aspectele legate de răspunderea pentru toate prejudiciile materiale și morale care rezultă din orice comportament al furnizorului de servicii de intermediere de date ar putea fi abordate în contractul relevant, pe baza regimurilor naționale de răspundere.

| (34) | Furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui să ia măsuri rezonabile pentru a asigura interoperabilitatea în cadrul unui sector și între diferite sectoare pentru a asigura buna funcționare a pieței interne. Măsurile rezonabile ar putea include respectarea standardelor existente, utilizate în mod curent, în sectorul în care operează furnizorii de servicii de intermediere de date. Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să faciliteze elaborarea de standarde industriale suplimentare când este necesar. Furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui să pună în aplicare în timp util măsurile de interoperabilitate între serviciile de intermediere de date adoptate de Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor. |
| --- | --- |

(34)

Furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui să ia măsuri rezonabile pentru a asigura interoperabilitatea în cadrul unui sector și între diferite sectoare pentru a asigura buna funcționare a pieței interne. Măsurile rezonabile ar putea include respectarea standardelor existente, utilizate în mod curent, în sectorul în care operează furnizorii de servicii de intermediere de date. Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să faciliteze elaborarea de standarde industriale suplimentare când este necesar. Furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui să pună în aplicare în timp util măsurile de interoperabilitate între serviciile de intermediere de date adoptate de Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor.

| (35) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere obligației furnizorilor de servicii de intermediere de date de a respecta Regulamentul (UE) 2016/679 și nici responsabilității autorităților de supraveghere de a asigura respectarea regulamentului respectiv. Dacă furnizorii de servicii de intermediere de date prelucrează date cu caracter personal, prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere protecției datelor cu caracter personal. În cazul în care furnizorii de servicii de intermediere de date sunt operatori sau persoane împuternicite de operatori astfel cum sunt definiți în Regulamentul (UE) 2016/679, aceștia au obligația de a respecta normele prevăzute de regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(35)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere obligației furnizorilor de servicii de intermediere de date de a respecta Regulamentul (UE) 2016/679 și nici responsabilității autorităților de supraveghere de a asigura respectarea regulamentului respectiv. Dacă furnizorii de servicii de intermediere de date prelucrează date cu caracter personal, prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere protecției datelor cu caracter personal. În cazul în care furnizorii de servicii de intermediere de date sunt operatori sau persoane împuternicite de operatori astfel cum sunt definiți în Regulamentul (UE) 2016/679, aceștia au obligația de a respecta normele prevăzute de regulamentul respectiv.

| (36) | Furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui să dispună de proceduri și măsuri pentru a aplica sancțiuni pentru practicile frauduloase sau abuzive în ceea ce privește părțile care solicită acces prin intermediul serviciilor lor de intermediere de date, inclusiv prin măsuri precum excluderea utilizatorilor de date care încalcă condițiile serviciului sau dreptul existent. |
| --- | --- |

(36)

Furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui să dispună de proceduri și măsuri pentru a aplica sancțiuni pentru practicile frauduloase sau abuzive în ceea ce privește părțile care solicită acces prin intermediul serviciilor lor de intermediere de date, inclusiv prin măsuri precum excluderea utilizatorilor de date care încalcă condițiile serviciului sau dreptul existent.

| (37) | Furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui, de asemenea, să ia măsuri pentru a asigura respectarea dreptului concurenței și să dispună de proceduri în acest sens. Acest lucru este valabil în special în situațiile în care partajarea de date permite întreprinderilor să afle strategiile de piață ale concurenților lor existenți sau potențiali. Informațiile sensibile din punctul de vedere al concurenței includ, de regulă, informații privind datele clienților, prețurile viitoare, costurile de producție, cantitățile, cifrele de afaceri, vânzările sau capacitățile. |
| --- | --- |

(37)

Furnizorii de servicii de intermediere de date ar trebui, de asemenea, să ia măsuri pentru a asigura respectarea dreptului concurenței și să dispună de proceduri în acest sens. Acest lucru este valabil în special în situațiile în care partajarea de date permite întreprinderilor să afle strategiile de piață ale concurenților lor existenți sau potențiali. Informațiile sensibile din punctul de vedere al concurenței includ, de regulă, informații privind datele clienților, prețurile viitoare, costurile de producție, cantitățile, cifrele de afaceri, vânzările sau capacitățile.

| (38) | Ar trebui instituită o procedură de notificare pentru serviciile de intermediere de date, pentru a se asigura faptul că guvernanța datelor în cadrul Uniunii se bazează pe un schimb fiabil de date. Beneficiile unui mediu de încredere ar fi cel mai bine obținute prin impunerea unei serii de cerințe pentru furnizarea serviciilor de intermediere de date, dar fără a fi necesară o decizie sau un act administrativ explicit din partea autorității competente pentru furnizarea unor astfel de servicii. Procedura de notificare nu ar trebui să impună obstacole nejustificate pentru IMM-uri, întreprinderile nou-înființate și organizațiile societății civile și ar trebui să respecte principiul nediscriminării. |
| --- | --- |

(38)

Ar trebui instituită o procedură de notificare pentru serviciile de intermediere de date, pentru a se asigura faptul că guvernanța datelor în cadrul Uniunii se bazează pe un schimb fiabil de date. Beneficiile unui mediu de încredere ar fi cel mai bine obținute prin impunerea unei serii de cerințe pentru furnizarea serviciilor de intermediere de date, dar fără a fi necesară o decizie sau un act administrativ explicit din partea autorității competente pentru furnizarea unor astfel de servicii. Procedura de notificare nu ar trebui să impună obstacole nejustificate pentru IMM-uri, întreprinderile nou-înființate și organizațiile societății civile și ar trebui să respecte principiul nediscriminării.

| (39) | Pentru a sprijini furnizarea transfrontalieră eficace de servicii, ar trebui să i se solicite furnizorului de servicii de intermediere de date să trimită o notificare numai autorității competente pentru serviciile de intermediere de date din statul membru în care se află sediul său principal sau în care se află reprezentantul său legal. O astfel de notificare nu ar trebui să implice mai mult decât o simplă declarație privind intenția de a furniza astfel de servicii și ar trebui completată numai prin furnizarea informațiilor prevăzute în prezentul regulament. După transmiterea notificării relevante, furnizorul de servicii de intermediere de date ar trebui să poată începe să își desfășoare activitatea în orice stat membru, fără alte obligații de notificare. |
| --- | --- |

(39)

Pentru a sprijini furnizarea transfrontalieră eficace de servicii, ar trebui să i se solicite furnizorului de servicii de intermediere de date să trimită o notificare numai autorității competente pentru serviciile de intermediere de date din statul membru în care se află sediul său principal sau în care se află reprezentantul său legal. O astfel de notificare nu ar trebui să implice mai mult decât o simplă declarație privind intenția de a furniza astfel de servicii și ar trebui completată numai prin furnizarea informațiilor prevăzute în prezentul regulament. După transmiterea notificării relevante, furnizorul de servicii de intermediere de date ar trebui să poată începe să își desfășoare activitatea în orice stat membru, fără alte obligații de notificare.

| (40) | Procedura de notificare prevăzută în prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere normelor suplimentare specifice pentru furnizarea de servicii de intermediere de date aplicabile prin intermediul dreptului sectorial. |
| --- | --- |

(40)

Procedura de notificare prevăzută în prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere normelor suplimentare specifice pentru furnizarea de servicii de intermediere de date aplicabile prin intermediul dreptului sectorial.

| (41) | Sediul principal al unui furnizor de servicii de intermediere de date în Uniune ar trebui să fie locul unde se află administrația centrală a acestuia în Uniune. Sediul principal al unui furnizor de servicii de intermediere de date în Uniune ar trebui să fie stabilit în conformitate cu criterii obiective și să implice exercitarea efectivă și reală a activităților de gestionare. Activitățile unui furnizor de servicii de intermediere de date ar trebui, de asemenea, să respecte dreptul intern al statului membru în care acesta își are sediul principal. |
| --- | --- |

(41)

Sediul principal al unui furnizor de servicii de intermediere de date în Uniune ar trebui să fie locul unde se află administrația centrală a acestuia în Uniune. Sediul principal al unui furnizor de servicii de intermediere de date în Uniune ar trebui să fie stabilit în conformitate cu criterii obiective și să implice exercitarea efectivă și reală a activităților de gestionare. Activitățile unui furnizor de servicii de intermediere de date ar trebui, de asemenea, să respecte dreptul intern al statului membru în care acesta își are sediul principal.

| (42) | Pentru a se asigura respectarea de către furnizorii de serviciile de intermediere de date a prezentului regulament, aceștia ar trebui să aibă sediul lor principal în Uniune. În cazul în care un furnizor de servicii de intermediere de date care nu este stabilit în Uniune oferă servicii în cadrul Uniunii, acesta ar trebui să desemneze un reprezentant legal. Desemnarea unui reprezentant legal este necesară în asemenea cazuri, având în vedere că acești furnizori de servicii de intermediere de date manipulează date cu caracter personal, precum și date comerciale confidențiale, care necesită o monitorizare atentă a respectării de către furnizorii de servicii de intermediere de date a prezentului regulament. Pentru a stabili dacă un astfel de furnizor de servicii de intermediere de date oferă servicii în cadrul Uniunii, ar trebui să se stabilească dacă este evident că acesta intenționează să ofere servicii persoanelor din unul sau mai multe state membre. Simpla accesibilitate în Uniune a site-ului web sau a unei adrese de e-mail și a altor date de contact ale furnizorului de servicii de intermediere de date sau utilizarea unei limbi utilizate în general în țara terță în care este stabilit furnizorul de servicii de intermediere de date ar trebui considerată ca fiind insuficientă pentru a se stabili o astfel de intenție. Cu toate acestea, factori precum utilizarea unei limbi sau a unei monede utilizate în general în unul sau mai multe state membre cu posibilitatea de a comanda servicii în respectiva limbă sau menționarea unor utilizatori din Uniune ar putea conduce la concluzia că furnizorul de servicii de intermediere de date intenționează să ofere servicii în Uniune.
  Un reprezentant legal desemnat ar trebui să acționeze în numele furnizorului de servicii de intermediere de date, iar autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date ar trebui să poată aborda reprezentantul legal în plus sau în locul unui furnizor de servicii de intermediere de date, inclusiv în cazul unei încălcări, pentru a iniția proceduri de asigurare a respectării legii împotriva unui furnizor de servicii de intermediere de date care nu se conformează prevederilor legale și care nu este stabilit în Uniune. Reprezentantul legal ar trebui să fie desemnat printr-un mandat scris al furnizorului de servicii de intermediere de date pentru a acționa în numele acestuia în privința obligațiilor care îi revin acestuia în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(42)

Pentru a se asigura respectarea de către furnizorii de serviciile de intermediere de date a prezentului regulament, aceștia ar trebui să aibă sediul lor principal în Uniune. În cazul în care un furnizor de servicii de intermediere de date care nu este stabilit în Uniune oferă servicii în cadrul Uniunii, acesta ar trebui să desemneze un reprezentant legal. Desemnarea unui reprezentant legal este necesară în asemenea cazuri, având în vedere că acești furnizori de servicii de intermediere de date manipulează date cu caracter personal, precum și date comerciale confidențiale, care necesită o monitorizare atentă a respectării de către furnizorii de servicii de intermediere de date a prezentului regulament. Pentru a stabili dacă un astfel de furnizor de servicii de intermediere de date oferă servicii în cadrul Uniunii, ar trebui să se stabilească dacă este evident că acesta intenționează să ofere servicii persoanelor din unul sau mai multe state membre. Simpla accesibilitate în Uniune a site-ului web sau a unei adrese de e-mail și a altor date de contact ale furnizorului de servicii de intermediere de date sau utilizarea unei limbi utilizate în general în țara terță în care este stabilit furnizorul de servicii de intermediere de date ar trebui considerată ca fiind insuficientă pentru a se stabili o astfel de intenție. Cu toate acestea, factori precum utilizarea unei limbi sau a unei monede utilizate în general în unul sau mai multe state membre cu posibilitatea de a comanda servicii în respectiva limbă sau menționarea unor utilizatori din Uniune ar putea conduce la concluzia că furnizorul de servicii de intermediere de date intenționează să ofere servicii în Uniune.

Un reprezentant legal desemnat ar trebui să acționeze în numele furnizorului de servicii de intermediere de date, iar autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date ar trebui să poată aborda reprezentantul legal în plus sau în locul unui furnizor de servicii de intermediere de date, inclusiv în cazul unei încălcări, pentru a iniția proceduri de asigurare a respectării legii împotriva unui furnizor de servicii de intermediere de date care nu se conformează prevederilor legale și care nu este stabilit în Uniune. Reprezentantul legal ar trebui să fie desemnat printr-un mandat scris al furnizorului de servicii de intermediere de date pentru a acționa în numele acestuia în privința obligațiilor care îi revin acestuia în temeiul prezentului regulament.

| (43) | Pentru a ajuta persoanele vizate și deținătorii de date să identifice cu ușurință furnizorii de servicii de intermediere de date recunoscuți în Uniune și, prin urmare, să își sporească încrederea în aceștia, ar trebui creat un logo comun care să poată fi recunoscut în întreaga Uniune, în plus față de eticheta de „furnizor de servicii de intermediere de date recunoscut în Uniune”. |
| --- | --- |

(43)

Pentru a ajuta persoanele vizate și deținătorii de date să identifice cu ușurință furnizorii de servicii de intermediere de date recunoscuți în Uniune și, prin urmare, să își sporească încrederea în aceștia, ar trebui creat un logo comun care să poată fi recunoscut în întreaga Uniune, în plus față de eticheta de „furnizor de servicii de intermediere de date recunoscut în Uniune”.

| (44) | Autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date desemnate să monitorizeze conformarea furnizorilor de servicii de intermediere de date cu cerințele prezentului regulament ar trebui alese pe baza capacității și a expertizei lor în ceea ce privește partajarea de date orizontală sau sectorială. Acestea ar trebui să fie independente de orice furnizor de servicii de intermediere de date, precum și transparente și imparțiale în îndeplinirea sarcinilor lor. Statele membre ar trebui să notifice Comisiei identitatea respectivelor autorități competente pentru serviciile de intermediere de date. Atribuțiile și competențele autorităților competente pentru serviciile de intermediere de date nu ar trebui să aducă atingere competențelor autorităților de protecție a datelor. În special, pentru orice chestiune care necesită o evaluare a conformității cu Regulamentul (UE) 2016/679, autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date ar trebui să solicite, după caz, avizul sau decizia autorității de supraveghere competente instituite în temeiul regulamentului respectiv. |
| --- | --- |

(44)

Autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date desemnate să monitorizeze conformarea furnizorilor de servicii de intermediere de date cu cerințele prezentului regulament ar trebui alese pe baza capacității și a expertizei lor în ceea ce privește partajarea de date orizontală sau sectorială. Acestea ar trebui să fie independente de orice furnizor de servicii de intermediere de date, precum și transparente și imparțiale în îndeplinirea sarcinilor lor. Statele membre ar trebui să notifice Comisiei identitatea respectivelor autorități competente pentru serviciile de intermediere de date. Atribuțiile și competențele autorităților competente pentru serviciile de intermediere de date nu ar trebui să aducă atingere competențelor autorităților de protecție a datelor. În special, pentru orice chestiune care necesită o evaluare a conformității cu Regulamentul (UE) 2016/679, autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date ar trebui să solicite, după caz, avizul sau decizia autorității de supraveghere competente instituite în temeiul regulamentului respectiv.

| (45) | Există un potențial ridicat pentru obiective de interes general în ceea ce privește utilizarea datelor puse la dispoziție în mod voluntar de către persoanele vizate pe baza consimțământului în cunoștință de cauză al acestora sau, în cazul în care este vorba de date fără caracter personal, puse la dispoziție de către deținătorii de date. Astfel de obiective ar include asistența medicală, combaterea schimbărilor climatice, îmbunătățirea mobilității, facilitarea dezvoltării, elaborării și difuzării de statistici oficiale, îmbunătățirea furnizării de servicii publice sau elaborarea politicilor publice. Sprijinul acordat cercetării științifice ar trebui de asemenea să fie luat în considerare ca fiind un obiectiv de interes general. Prezentul regulament ar trebui să urmărească să contribuie la crearea unor rezerve de date cu o dimensiune suficientă puse la dispoziție pe baza altruismului în materie de date pentru a permite analiza datelor și învățarea automată, inclusiv în întreaga Uniune. Pentru a atinge respectivul obiectiv, ar trebui ca statele membre să instituie măsuri de ordin organizațional sau tehnic, sau ambele, care ar facilita altruismul în materie de date. Astfel de măsuri ar putea include disponibilitatea unor instrumente ușor de utilizat pentru persoanele vizate sau deținătorii de date pentru a-și da consimțământul sau permisiunea pentru utilizarea altruistă a datelor lor, organizarea de campanii de sensibilizare sau un schimb structurat între autoritățile competente cu privire la modul în care politicile publice, cum ar fi îmbunătățirea traficului, sănătatea publică, combaterea schimbărilor climatice, beneficiază de pe urma altruismului în materie de date. În acest scop, statele membre ar trebui să poată institui politici naționale pentru altruismul în materie de date. Persoanele vizate ar trebui să poată primi compensații numai pentru costurile pe care le suportă pentru a-și pune datele la dispoziție pentru obiective de interes general. |
| --- | --- |

(45)

Există un potențial ridicat pentru obiective de interes general în ceea ce privește utilizarea datelor puse la dispoziție în mod voluntar de către persoanele vizate pe baza consimțământului în cunoștință de cauză al acestora sau, în cazul în care este vorba de date fără caracter personal, puse la dispoziție de către deținătorii de date. Astfel de obiective ar include asistența medicală, combaterea schimbărilor climatice, îmbunătățirea mobilității, facilitarea dezvoltării, elaborării și difuzării de statistici oficiale, îmbunătățirea furnizării de servicii publice sau elaborarea politicilor publice. Sprijinul acordat cercetării științifice ar trebui de asemenea să fie luat în considerare ca fiind un obiectiv de interes general. Prezentul regulament ar trebui să urmărească să contribuie la crearea unor rezerve de date cu o dimensiune suficientă puse la dispoziție pe baza altruismului în materie de date pentru a permite analiza datelor și învățarea automată, inclusiv în întreaga Uniune. Pentru a atinge respectivul obiectiv, ar trebui ca statele membre să instituie măsuri de ordin organizațional sau tehnic, sau ambele, care ar facilita altruismul în materie de date. Astfel de măsuri ar putea include disponibilitatea unor instrumente ușor de utilizat pentru persoanele vizate sau deținătorii de date pentru a-și da consimțământul sau permisiunea pentru utilizarea altruistă a datelor lor, organizarea de campanii de sensibilizare sau un schimb structurat între autoritățile competente cu privire la modul în care politicile publice, cum ar fi îmbunătățirea traficului, sănătatea publică, combaterea schimbărilor climatice, beneficiază de pe urma altruismului în materie de date. În acest scop, statele membre ar trebui să poată institui politici naționale pentru altruismul în materie de date. Persoanele vizate ar trebui să poată primi compensații numai pentru costurile pe care le suportă pentru a-și pune datele la dispoziție pentru obiective de interes general.

| (46) | Înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date și utilizarea etichetei de „organizație recunoscută în Uniune de promovare a altruismului în materie de date” se preconizează că vor conduce la crearea unor depozite de date. Înregistrarea într-un stat membru ar fi valabilă pe întreg teritoriul Uniunii și se preconizează că aceasta va facilita utilizarea transfrontalieră a datelor în cadrul Uniunii și apariția unor rezerve de date care să acopere mai multe state membre. Deținătorii de date și-ar putea acorda permisiunea cu privire la prelucrarea datelor lor fără caracter personal pentru o serie de scopuri care nu sunt stabilite la momentul acordării permisiunii. Respectarea de către astfel de organizații recunoscute de promovare a altruismului în materie de date a unui set de cerințe, astfel cum este prevăzut în prezentul regulament, ar trebui să confere încredere că datele puse la dispoziție în scopuri altruiste servesc un obiectiv de interes general. O astfel de încredere ar trebui să rezulte în special din faptul că locul de stabilire sau reprezentantul legal este în Uniune, precum și din cerința ca organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date să nu fie organizații cu scop lucrativ, din cerințele de transparență și din garanțiile specifice instituite pentru a proteja drepturile și interesele persoanelor vizate și ale întreprinderilor.
  Alte garanții ar trebui să includă posibilitatea prelucrării datelor relevante într-un mediu de prelucrare securizat gestionat de organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date, mecanisme de supraveghere, precum consiliile sau comisiile de etică, inclusiv reprezentanți ai societății civile, pentru a se asigura că operatorul de date menține standarde înalte de etică științifică și de protecție a drepturilor fundamentale, mijloace tehnice eficace și clar comunicate de retragere sau de modificare a consimțământului în orice moment, pe baza obligațiilor de informare ale persoanelor împuternicite de către operatori în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679, precum și mijloace prin care persoanele vizate să rămână informate cu privire la utilizarea datelor pe care le-au pus la dispoziție. Înregistrarea ca organizație recunoscută de promovare a altruismului în materie de date nu ar trebui să fie o condiție prealabilă pentru exercitarea activităților de altruism în materie de date. Comisia ar trebui, prin intermediul actelor delegate, să elaboreze un cadru de reglementare în strânsă cooperare cu organizațiile de promovare a altruismului în materie de date și cu părțile interesate relevante. Respectarea cadrului de reglementare respectiv ar trebui să fie o cerință în vederea înregistrării ca organizații recunoscute de promovare a altruismului în materie de date. |
| --- | --- |

(46)

Înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date și utilizarea etichetei de „organizație recunoscută în Uniune de promovare a altruismului în materie de date” se preconizează că vor conduce la crearea unor depozite de date. Înregistrarea într-un stat membru ar fi valabilă pe întreg teritoriul Uniunii și se preconizează că aceasta va facilita utilizarea transfrontalieră a datelor în cadrul Uniunii și apariția unor rezerve de date care să acopere mai multe state membre. Deținătorii de date și-ar putea acorda permisiunea cu privire la prelucrarea datelor lor fără caracter personal pentru o serie de scopuri care nu sunt stabilite la momentul acordării permisiunii. Respectarea de către astfel de organizații recunoscute de promovare a altruismului în materie de date a unui set de cerințe, astfel cum este prevăzut în prezentul regulament, ar trebui să confere încredere că datele puse la dispoziție în scopuri altruiste servesc un obiectiv de interes general. O astfel de încredere ar trebui să rezulte în special din faptul că locul de stabilire sau reprezentantul legal este în Uniune, precum și din cerința ca organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date să nu fie organizații cu scop lucrativ, din cerințele de transparență și din garanțiile specifice instituite pentru a proteja drepturile și interesele persoanelor vizate și ale întreprinderilor.

Alte garanții ar trebui să includă posibilitatea prelucrării datelor relevante într-un mediu de prelucrare securizat gestionat de organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date, mecanisme de supraveghere, precum consiliile sau comisiile de etică, inclusiv reprezentanți ai societății civile, pentru a se asigura că operatorul de date menține standarde înalte de etică științifică și de protecție a drepturilor fundamentale, mijloace tehnice eficace și clar comunicate de retragere sau de modificare a consimțământului în orice moment, pe baza obligațiilor de informare ale persoanelor împuternicite de către operatori în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679, precum și mijloace prin care persoanele vizate să rămână informate cu privire la utilizarea datelor pe care le-au pus la dispoziție. Înregistrarea ca organizație recunoscută de promovare a altruismului în materie de date nu ar trebui să fie o condiție prealabilă pentru exercitarea activităților de altruism în materie de date. Comisia ar trebui, prin intermediul actelor delegate, să elaboreze un cadru de reglementare în strânsă cooperare cu organizațiile de promovare a altruismului în materie de date și cu părțile interesate relevante. Respectarea cadrului de reglementare respectiv ar trebui să fie o cerință în vederea înregistrării ca organizații recunoscute de promovare a altruismului în materie de date.

| (47) | Pentru a ajuta persoanele vizate și deținătorii de date să identifice cu ușurință organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date și, prin urmare, să își sporească încrederea în acestea, ar trebui creat un logo comun care să poată fi recunoscut în întreaga Uniune. Logoul comun ar trebui să fie însoțit de un cod QR cu un link către registrul public al Uniunii cu organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date. |
| --- | --- |

(47)

Pentru a ajuta persoanele vizate și deținătorii de date să identifice cu ușurință organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date și, prin urmare, să își sporească încrederea în acestea, ar trebui creat un logo comun care să poată fi recunoscut în întreaga Uniune. Logoul comun ar trebui să fie însoțit de un cod QR cu un link către registrul public al Uniunii cu organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date.

| (48) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere înființării, organizării și funcționării entităților care urmăresc să se implice în activități bazate pe altruismul în materie de date în temeiul dreptului intern și se bazează pe cerințele dreptului intern de a funcționa în mod legal într-un stat membru ca organizație fără scop lucrativ. |
| --- | --- |

(48)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere înființării, organizării și funcționării entităților care urmăresc să se implice în activități bazate pe altruismul în materie de date în temeiul dreptului intern și se bazează pe cerințele dreptului intern de a funcționa în mod legal într-un stat membru ca organizație fără scop lucrativ.

| (49) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere înființării, organizării și funcționării entităților care se angajează în partajarea de date și de conținut pe baza licențelor deschise, altele decât organismele din sectorul public, contribuind astfel la crearea unor resurse comune, disponibile pentru toți. Printre acestea ar trebui să se numere platformele colaborative deschise de partajare a cunoștințelor și registrele științifice și academice cu acces deschis, platformele de dezvoltare de software cu sursă deschisă și platformele cu acces deschis de agregare de conținut. |
| --- | --- |

(49)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere înființării, organizării și funcționării entităților care se angajează în partajarea de date și de conținut pe baza licențelor deschise, altele decât organismele din sectorul public, contribuind astfel la crearea unor resurse comune, disponibile pentru toți. Printre acestea ar trebui să se numere platformele colaborative deschise de partajare a cunoștințelor și registrele științifice și academice cu acces deschis, platformele de dezvoltare de software cu sursă deschisă și platformele cu acces deschis de agregare de conținut.

| (50) | Organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date ar trebui să poată colecta date relevante direct de la persoane fizice și juridice sau să prelucreze date colectate de alte persoane. Prelucrarea datelor colectate ar putea fi efectuată de către organizațiile de promovare a altruismului în materie de date în scopuri pe care le stabilesc ele însele sau, după caz, ar putea permite prelucrarea de către terți în respectivele scopuri. În cazul în care organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date sunt operatori sau persoane împuternicite de operatori astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) 2016/679, acestea ar trebui să respecte regulamentul respectiv. De regulă, altruismul în materie de date s-ar baza pe consimțământul persoanelor vizate în înțelesul articolului 6 alineatul (1) litera (a) și al articolului 9 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) 2016/679, consimțământ care ar trebui să fie în conformitate cu cerințele privind consimțământul legal în conformitate cu articolele 7 și 8 din regulamentul respectiv. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679, scopurile legate de cercetarea științifică ar putea fi sprijinite prin exprimarea consimțământului pentru anumite domenii de cercetare științifică atunci când sunt respectate standardele etice recunoscute pentru cercetarea științifică sau doar pentru anumite domenii de cercetare sau părți ale proiectelor de cercetare. Articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2016/679 prevede că prelucrarea ulterioară în scopuri de cercetare științifică sau istorică ori în scopuri statistice nu ar trebui să fie considerată incompatibilă cu scopurile inițiale, în conformitate cu articolul 89 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679. În cazul datelor fără caracter personal, limitările de utilizare ar trebui să se regăsească în permisiunea acordată de deținătorul de date. |
| --- | --- |

(50)

Organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date ar trebui să poată colecta date relevante direct de la persoane fizice și juridice sau să prelucreze date colectate de alte persoane. Prelucrarea datelor colectate ar putea fi efectuată de către organizațiile de promovare a altruismului în materie de date în scopuri pe care le stabilesc ele însele sau, după caz, ar putea permite prelucrarea de către terți în respectivele scopuri. În cazul în care organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date sunt operatori sau persoane împuternicite de operatori astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) 2016/679, acestea ar trebui să respecte regulamentul respectiv. De regulă, altruismul în materie de date s-ar baza pe consimțământul persoanelor vizate în înțelesul articolului 6 alineatul (1) litera (a) și al articolului 9 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) 2016/679, consimțământ care ar trebui să fie în conformitate cu cerințele privind consimțământul legal în conformitate cu articolele 7 și 8 din regulamentul respectiv. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679, scopurile legate de cercetarea științifică ar putea fi sprijinite prin exprimarea consimțământului pentru anumite domenii de cercetare științifică atunci când sunt respectate standardele etice recunoscute pentru cercetarea științifică sau doar pentru anumite domenii de cercetare sau părți ale proiectelor de cercetare. Articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2016/679 prevede că prelucrarea ulterioară în scopuri de cercetare științifică sau istorică ori în scopuri statistice nu ar trebui să fie considerată incompatibilă cu scopurile inițiale, în conformitate cu articolul 89 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679. În cazul datelor fără caracter personal, limitările de utilizare ar trebui să se regăsească în permisiunea acordată de deținătorul de date.

| (51) | Autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date desemnate să monitorizeze respectarea de către organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date a cerințelor prezentului regulament ar trebui alese pe baza capacității și a expertizei lor. Acestea ar trebui să fie independente de orice organizație de promovare a altruismului în materie de date, precum și transparente și imparțiale în îndeplinirea sarcinilor lor. Statele membre ar trebui să notifice Comisiei identitatea respectivelor autorități competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date. Atribuțiile și competențele autorităților competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date nu ar trebui să aducă atingere competențelor autorităților de protecție a datelor. În special, pentru orice chestiune care necesită o evaluare a conformității cu Regulamentul (UE) 2016/679, autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date ar trebui să solicite, după caz, avizul sau decizia autorității de supraveghere competente instituite în temeiul regulamentului respectiv. |
| --- | --- |

(51)

Autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date desemnate să monitorizeze respectarea de către organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date a cerințelor prezentului regulament ar trebui alese pe baza capacității și a expertizei lor. Acestea ar trebui să fie independente de orice organizație de promovare a altruismului în materie de date, precum și transparente și imparțiale în îndeplinirea sarcinilor lor. Statele membre ar trebui să notifice Comisiei identitatea respectivelor autorități competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date. Atribuțiile și competențele autorităților competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date nu ar trebui să aducă atingere competențelor autorităților de protecție a datelor. În special, pentru orice chestiune care necesită o evaluare a conformității cu Regulamentul (UE) 2016/679, autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date ar trebui să solicite, după caz, avizul sau decizia autorității de supraveghere competente instituite în temeiul regulamentului respectiv.

| (52) | Pentru a promova încrederea și a spori securitatea juridică și ușurința de utilizare în ceea ce privește procesul de acordare și retragere a consimțământului, în special în contextul cercetării științifice și al utilizării statistice a datelor puse la dispoziție în mod altruist, ar trebui elaborat și utilizat un formular european de consimțământ privind altruismul în materie de date în contextul partajării altruiste de date. Un astfel de formular ar trebui să contribuie la creșterea transparenței pentru persoanele vizate cu privire la faptul că datele lor vor fi accesate și utilizate în conformitate cu consimțământul exprimat și, de asemenea, cu respectarea deplină a normelor de protecție a datelor. Acesta ar trebui, de asemenea, să faciliteze acordarea și retragerea consimțământului și să fie utilizat pentru a simplifica acțiunile bazate pe altruismul în materie de date realizate de întreprinderi și pentru a oferi un mecanism care să le permită acestora să își retragă permisiunea de a utiliza datele. Pentru a ține seama de particularitățile fiecărui sector în parte, inclusiv din perspectiva protecției datelor, formularul european de consimțământ privind altruismul în materie de date ar trebui să utilizeze o abordare modulară care permite personalizarea pentru sectoare specifice și scopuri diferite. |
| --- | --- |

(52)

Pentru a promova încrederea și a spori securitatea juridică și ușurința de utilizare în ceea ce privește procesul de acordare și retragere a consimțământului, în special în contextul cercetării științifice și al utilizării statistice a datelor puse la dispoziție în mod altruist, ar trebui elaborat și utilizat un formular european de consimțământ privind altruismul în materie de date în contextul partajării altruiste de date. Un astfel de formular ar trebui să contribuie la creșterea transparenței pentru persoanele vizate cu privire la faptul că datele lor vor fi accesate și utilizate în conformitate cu consimțământul exprimat și, de asemenea, cu respectarea deplină a normelor de protecție a datelor. Acesta ar trebui, de asemenea, să faciliteze acordarea și retragerea consimțământului și să fie utilizat pentru a simplifica acțiunile bazate pe altruismul în materie de date realizate de întreprinderi și pentru a oferi un mecanism care să le permită acestora să își retragă permisiunea de a utiliza datele. Pentru a ține seama de particularitățile fiecărui sector în parte, inclusiv din perspectiva protecției datelor, formularul european de consimțământ privind altruismul în materie de date ar trebui să utilizeze o abordare modulară care permite personalizarea pentru sectoare specifice și scopuri diferite.

| (53) | Pentru a pune în aplicare cu succes cadrul de guvernanță a datelor, ar trebui înființat un Comitet european pentru inovare în domeniul datelor, sub forma unui grup de experți. Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să fie format din reprezentanți ai autorităților competente pentru serviciile de intermediere de date și ai autorităților competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date din toate statele membre, ai Comitetului european pentru protecția datelor, ai Autorității Europene pentru Protecția Datelor, ai Agenției Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA), ai Comisiei, din reprezentantul UE pentru IMM-uri sau un reprezentant numit de rețeaua reprezentanților pentru IMM-uri și din alți reprezentanți ai organismelor relevante din sectoare specifice, precum și ai organismelor care dețin cunoștințe de specialitate specifice. Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să fie format dintr-o serie de subgrupuri, inclusiv un subgrup pentru implicarea părților interesate, compus din reprezentanți ai industriei, cum ar fi din domeniul sănătății, al mediului, al agriculturii, al transporturilor, al energiei, al industriei prelucrătoare industriale, al mass-media, al sectoarelor culturale și creative și din domeniul statisticii, precum și din reprezentanți din domeniul cercetării, ai mediului universitar, ai societății civile, ai organizațiilor de standardizare, ai spațiilor europene comune relevante ale datelor și ai altor părți interesate relevante și părți terțe, printre altele organismele cu expertiză specifică, cum ar fi institutele naționale de statistică. |
| --- | --- |

(53)

Pentru a pune în aplicare cu succes cadrul de guvernanță a datelor, ar trebui înființat un Comitet european pentru inovare în domeniul datelor, sub forma unui grup de experți. Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să fie format din reprezentanți ai autorităților competente pentru serviciile de intermediere de date și ai autorităților competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date din toate statele membre, ai Comitetului european pentru protecția datelor, ai Autorității Europene pentru Protecția Datelor, ai Agenției Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA), ai Comisiei, din reprezentantul UE pentru IMM-uri sau un reprezentant numit de rețeaua reprezentanților pentru IMM-uri și din alți reprezentanți ai organismelor relevante din sectoare specifice, precum și ai organismelor care dețin cunoștințe de specialitate specifice. Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să fie format dintr-o serie de subgrupuri, inclusiv un subgrup pentru implicarea părților interesate, compus din reprezentanți ai industriei, cum ar fi din domeniul sănătății, al mediului, al agriculturii, al transporturilor, al energiei, al industriei prelucrătoare industriale, al mass-media, al sectoarelor culturale și creative și din domeniul statisticii, precum și din reprezentanți din domeniul cercetării, ai mediului universitar, ai societății civile, ai organizațiilor de standardizare, ai spațiilor europene comune relevante ale datelor și ai altor părți interesate relevante și părți terțe, printre altele organismele cu expertiză specifică, cum ar fi institutele naționale de statistică.

| (54) | Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să asiste Comisia în coordonarea practicilor și politicilor naționale cu privire la subiectele reglementate de prezentul regulament și în sprijinirea utilizării datelor transsectoriale prin aderarea la principiile Cadrului european de interoperabilitate și prin utilizarea standardelor și a specificațiilor europene și internaționale, inclusiv prin intermediul platformei multipartite a UE pentru standardizarea în domeniul TIC, al vocabularelor de bază și al componentelor MIE și ar trebui să țină seama de activitatea de standardizare care are loc în sectoare sau domenii specifice. Lucrările privind standardizarea tehnică ar putea include identificarea priorităților pentru elaborarea de standarde și stabilirea și menținerea unui set de standarde tehnice și juridice pentru transmiterea datelor între două medii de prelucrare care să permită organizarea spațiilor de date, în special pentru a clarifica care standarde și practici sunt intersectoriale și care sunt sectoriale și pentru a stabili o distincție între acestea. Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să coopereze cu organismele, rețelele sau grupurile sectoriale de experți existente sau cu alte organizații transsectoriale care se ocupă de reutilizarea datelor. În ceea ce privește altruismul în materie de date, Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să asiste Comisia la elaborarea formularului de consimțământ privind altruismul în materie de date, în consultare cu Comitetul european pentru protecția datelor. Prin propunerea de orientări privind spațiile europene comune ale datelor, Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să sprijine dezvoltarea unei economii europene a datelor care să funcționeze pe baza acestor spații ale datelor, așa cum se prevede în strategia europeană privind datele. |
| --- | --- |

(54)

Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să asiste Comisia în coordonarea practicilor și politicilor naționale cu privire la subiectele reglementate de prezentul regulament și în sprijinirea utilizării datelor transsectoriale prin aderarea la principiile Cadrului european de interoperabilitate și prin utilizarea standardelor și a specificațiilor europene și internaționale, inclusiv prin intermediul platformei multipartite a UE pentru standardizarea în domeniul TIC, al vocabularelor de bază și al componentelor MIE și ar trebui să țină seama de activitatea de standardizare care are loc în sectoare sau domenii specifice. Lucrările privind standardizarea tehnică ar putea include identificarea priorităților pentru elaborarea de standarde și stabilirea și menținerea unui set de standarde tehnice și juridice pentru transmiterea datelor între două medii de prelucrare care să permită organizarea spațiilor de date, în special pentru a clarifica care standarde și practici sunt intersectoriale și care sunt sectoriale și pentru a stabili o distincție între acestea. Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să coopereze cu organismele, rețelele sau grupurile sectoriale de experți existente sau cu alte organizații transsectoriale care se ocupă de reutilizarea datelor. În ceea ce privește altruismul în materie de date, Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să asiste Comisia la elaborarea formularului de consimțământ privind altruismul în materie de date, în consultare cu Comitetul european pentru protecția datelor. Prin propunerea de orientări privind spațiile europene comune ale datelor, Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor ar trebui să sprijine dezvoltarea unei economii europene a datelor care să funcționeze pe baza acestor spații ale datelor, așa cum se prevede în strategia europeană privind datele.

| (55) | Statele membre ar trebui să stabilească norme privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea acestora. Sancțiunile prevăzute ar trebui să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare. Discrepanțele mari dintre normele privind sancțiunile ar putea duce la denaturarea concurenței pe piața unică digitală. Armonizarea unor astfel de norme ar putea fi benefică în această privință. |
| --- | --- |

(55)

Statele membre ar trebui să stabilească norme privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea acestora. Sancțiunile prevăzute ar trebui să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare. Discrepanțele mari dintre normele privind sancțiunile ar putea duce la denaturarea concurenței pe piața unică digitală. Armonizarea unor astfel de norme ar putea fi benefică în această privință.

| (56) | Pentru a asigura aplicarea eficientă a prezentului regulament și pentru a se asigura că furnizorii de servicii de intermediere de date și entitățile care doresc să se înregistreze ca organizații recunoscute de promovare a altruismului în materie de date pot accesa și finaliza procedurile de notificare și înregistrare în întregime online și la nivel transfrontalier, astfel de proceduri ar trebui să fie oferite prin intermediul portalului digital unic instituit în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1724 al Parlamentului European și al Consiliului (29). Respectivele proceduri ar trebui adăugate la lista procedurilor incluse în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1724. |
| --- | --- |

(56)

Pentru a asigura aplicarea eficientă a prezentului regulament și pentru a se asigura că furnizorii de servicii de intermediere de date și entitățile care doresc să se înregistreze ca organizații recunoscute de promovare a altruismului în materie de date pot accesa și finaliza procedurile de notificare și înregistrare în întregime online și la nivel transfrontalier, astfel de proceduri ar trebui să fie oferite prin intermediul portalului digital unic instituit în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1724 al Parlamentului European și al Consiliului (29). Respectivele proceduri ar trebui adăugate la lista procedurilor incluse în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1724.

| (57) | Prin urmare, Regulamentul (UE) 2018/1724 ar trebui să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, Regulamentul (UE) 2018/1724 ar trebui să fie modificat în consecință.

| (58) | Pentru a asigura eficacitatea prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în scopul completării prezentului regulament, prin stabilirea unor condiții speciale aplicabile transferurilor către țări terțe ale anumitor categorii de date fără caracter personal considerate extrem de sensibile în acte legislative specifice ale Uniunii și prin stabilirea unui cadru de reglementare pentru organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date, pe care aceste organizații trebuie să îl respecte, care să prevadă cerințe de informare, tehnice și de securitate, precum și foi de parcurs referitoare la comunicare și standarde de interoperabilitate. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (30). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(58)

Pentru a asigura eficacitatea prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în scopul completării prezentului regulament, prin stabilirea unor condiții speciale aplicabile transferurilor către țări terțe ale anumitor categorii de date fără caracter personal considerate extrem de sensibile în acte legislative specifice ale Uniunii și prin stabilirea unui cadru de reglementare pentru organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date, pe care aceste organizații trebuie să îl respecte, care să prevadă cerințe de informare, tehnice și de securitate, precum și foi de parcurs referitoare la comunicare și standarde de interoperabilitate. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (30). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (59) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a oferi asistență organismelor din sectorul public și reutilizatorilor în vederea respectării condițiilor de reutilizare prevăzute în prezentul regulament prin stabilirea de clauze contractuale tip pentru transferul de date fără caracter personal către țări terțe de către reutilizatori, pentru a declara că dispozițiile juridice, de supraveghere și de asigurare a respectării legii dintr-o țară terță sunt echivalente cu protecția asigurată în temeiul dreptului Uniunii, pentru a elabora logoul comun pentru furnizorii de servicii de intermediere de date și logoul comun pentru organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date și pentru a stabili și a elabora formularul european de consimțământ privind altruismul în materie de date. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (31). |
| --- | --- |

(59)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a oferi asistență organismelor din sectorul public și reutilizatorilor în vederea respectării condițiilor de reutilizare prevăzute în prezentul regulament prin stabilirea de clauze contractuale tip pentru transferul de date fără caracter personal către țări terțe de către reutilizatori, pentru a declara că dispozițiile juridice, de supraveghere și de asigurare a respectării legii dintr-o țară terță sunt echivalente cu protecția asigurată în temeiul dreptului Uniunii, pentru a elabora logoul comun pentru furnizorii de servicii de intermediere de date și logoul comun pentru organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date și pentru a stabili și a elabora formularul european de consimțământ privind altruismul în materie de date. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (31).

| (60) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere aplicării normelor privind concurența, în special articolelor 101 și 102 din TFUE. Măsurile prevăzute în prezentul regulament nu ar trebui să fie utilizate pentru a restrânge concurența într-un mod care să contravină TFUE. Este vorba în special de normele privind schimbul de informații sensibile din punctul de vedere al concurenței între concurenții existenți sau potențiali prin intermediul serviciilor de intermediere de date. |
| --- | --- |

(60)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere aplicării normelor privind concurența, în special articolelor 101 și 102 din TFUE. Măsurile prevăzute în prezentul regulament nu ar trebui să fie utilizate pentru a restrânge concurența într-un mod care să contravină TFUE. Este vorba în special de normele privind schimbul de informații sensibile din punctul de vedere al concurenței între concurenții existenți sau potențiali prin intermediul serviciilor de intermediere de date.

| (61) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Comitetul european pentru protecția datelor au fost consultate în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725 și au emis avizul lor la 10 martie 2021. |
| --- | --- |

(61)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Comitetul european pentru protecția datelor au fost consultate în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725 și au emis avizul lor la 10 martie 2021.

| (62) | Prezentul regulament folosește ca principii călăuzitoare respectarea drepturilor fundamentale și a principiilor recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, inclusiv dreptul la respectarea vieții private, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de a desfășura o activitate comercială, dreptul la proprietate și integrarea persoanelor cu handicap. În ceea ce privește acest din urmă aspect, organismele din sectorul public și serviciile prevăzute în prezentul regulament ar trebui, după caz, să respecte Directivele (UE) 2016/2102 (32) și (UE) 2019/882 (33) ale Parlamentului European și ale Consiliului. În plus, ar trebui să se țină seama de proiectarea universală în contextul tehnologiei informației și comunicațiilor, care reprezintă efortul conștient și sistematic de a aplica în mod proactiv principiile, metodele și instrumentele de promovare a proiectării universale a tehnologiilor informatice, inclusiv a tehnologiilor bazate pe internet, evitând astfel necesitatea unor adaptări a posteriori sau a proiectării specializate. |
| --- | --- |

(62)

Prezentul regulament folosește ca principii călăuzitoare respectarea drepturilor fundamentale și a principiilor recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, inclusiv dreptul la respectarea vieții private, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de a desfășura o activitate comercială, dreptul la proprietate și integrarea persoanelor cu handicap. În ceea ce privește acest din urmă aspect, organismele din sectorul public și serviciile prevăzute în prezentul regulament ar trebui, după caz, să respecte Directivele (UE) 2016/2102 (32) și (UE) 2019/882 (33) ale Parlamentului European și ale Consiliului. În plus, ar trebui să se țină seama de proiectarea universală în contextul tehnologiei informației și comunicațiilor, care reprezintă efortul conștient și sistematic de a aplica în mod proactiv principiile, metodele și instrumentele de promovare a proiectării universale a tehnologiilor informatice, inclusiv a tehnologiilor bazate pe internet, evitând astfel necesitatea unor adaptări a posteriori sau a proiectării specializate.

| (63) | Întrucât obiectivele prezentului regulament, și anume reutilizarea, în cadrul Uniunii, a anumitor categorii de date deținute de organismele din sectorul public, precum și instituirea unui cadru de notificare și supraveghere pentru furnizarea de servicii de intermediere de date, a unui cadru pentru înregistrarea voluntară a entităților care pun datele la dispoziție în scopuri altruiste și a unui cadru pentru înființarea unui Comitet european pentru inovare în domeniul datelor, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele sale, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective, |
| --- | --- |

(63)

Întrucât obiectivele prezentului regulament, și anume reutilizarea, în cadrul Uniunii, a anumitor categorii de date deținute de organismele din sectorul public, precum și instituirea unui cadru de notificare și supraveghere pentru furnizarea de servicii de intermediere de date, a unui cadru pentru înregistrarea voluntară a entităților care pun datele la dispoziție în scopuri altruiste și a unui cadru pentru înființarea unui Comitet european pentru inovare în domeniul datelor, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele sale, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește:

| (a) | condițiile de reutilizare, în cadrul Uniunii, a anumitor categorii de date deținute de organismele din sectorul public; |
| --- | --- |

(a)

condițiile de reutilizare, în cadrul Uniunii, a anumitor categorii de date deținute de organismele din sectorul public;

| (b) | un cadru de notificare și de supraveghere pentru furnizarea de servicii de intermediere de date; |
| --- | --- |

(b)

un cadru de notificare și de supraveghere pentru furnizarea de servicii de intermediere de date;

| (c) | un cadru pentru înregistrarea voluntară a entităților care colectează și prelucrează date puse la dispoziție în scopuri altruiste; și |
| --- | --- |

(c)

un cadru pentru înregistrarea voluntară a entităților care colectează și prelucrează date puse la dispoziție în scopuri altruiste; și

| (d) | un cadru pentru înființarea unui Comitet european pentru inovare în materie de date. |
| --- | --- |

(d)

un cadru pentru înființarea unui Comitet european pentru inovare în materie de date.

(2)   Prezentul regulament nu creează nicio obligație pentru organismele din sectorul public de a permite reutilizarea datelor și nici nu exonerează organismele din sectorul public de obligațiile de confidențialitate care le revin în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern.

Prezentul regulament nu aduce atingere:

| (a) | dispozițiilor specifice din dreptul Uniunii sau din dreptul intern în ceea ce privește accesul la anumite categorii de date sau reutilizarea acestora, în special în ceea ce privește acordarea accesului la documente oficiale și divulgarea acestora; și |
| --- | --- |

(a)

dispozițiilor specifice din dreptul Uniunii sau din dreptul intern în ceea ce privește accesul la anumite categorii de date sau reutilizarea acestora, în special în ceea ce privește acordarea accesului la documente oficiale și divulgarea acestora; și

| (b) | obligațiilor organismelor din sectorul public în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern de a permite reutilizarea datelor sau cerințelor legate de prelucrarea datelor fără caracter personal. |
| --- | --- |

(b)

obligațiilor organismelor din sectorul public în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern de a permite reutilizarea datelor sau cerințelor legate de prelucrarea datelor fără caracter personal.

În cazul în care dreptul sectorial al Uniunii sau dreptul intern impune organismelor din sectorul public, furnizorilor de servicii de intermediere de date sau organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date să respecte cerințe tehnice, administrative sau organizatorice suplimentare specifice, inclusiv printr-un regim de autorizare sau de certificare, se aplică, de asemenea, dispozițiile respective din dreptul sectorial al Uniunii sau din dreptul intern în cauză. Orice astfel de cerințe suplimentare specifice sunt nediscriminatorii, proporționale și justificate în mod obiectiv.

(3)   Dreptul Uniunii și dreptul intern privind protecția datelor cu caracter personal se aplică oricăror date cu caracter personal prelucrate în legătură cu prezentul regulament. Prezentul regulament nu aduce atingere în special Regulamentelor (UE) 2016/679 și (UE) 2018/1725 și Directivelor 2002/58/CE și (UE) 2016/680, inclusiv în ceea ce privește atribuțiile și competențele autorităților de supraveghere. În caz de divergență între prezentul regulament și dreptul Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal sau dreptul intern adoptat în conformitate cu dreptul respectiv al Uniunii, prevalează dreptul Uniunii sau dreptul intern privind protecția datelor cu caracter personal relevant. Prezentul regulament nu creează un temei juridic pentru prelucrarea datelor cu caracter personal și nu afectează niciun drept și nicio obligație prevăzute în Regulamentele (UE) 2016/679 sau (UE) 2018/1725 sau în Directivele 2002/58/CE sau (UE) 2016/680.

(4)   Prezentul regulament nu aduce atingere aplicării dreptului în materie de concurență.

(5)   Prezentul regulament nu aduce atingere competențelor statelor membre în ceea ce privește activitățile lor legate de siguranța publică, apărare și securitatea națională.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „date” înseamnă orice reprezentare digitală a unor acte, fapte sau informații și orice compilație a unor astfel de acte, fapte sau informații, inclusiv sub forma unei înregistrări audio, video sau audiovizuale; |
| --- | --- |

1.

„date” înseamnă orice reprezentare digitală a unor acte, fapte sau informații și orice compilație a unor astfel de acte, fapte sau informații, inclusiv sub forma unei înregistrări audio, video sau audiovizuale;

| 2. | „reutilizare” înseamnă utilizarea, de către persoane fizice sau juridice, a datelor deținute de către organisme din sectorul public, în scopuri comerciale sau necomerciale diferite de scopul inițial pentru care au fost produse datele respective, scop care decurge din misiunea lor de serviciu public, cu excepția schimbului de date care are loc între organismele din sectorul public strict în contextul îndeplinirii misiunii lor de serviciu public; |
| --- | --- |

2.

„reutilizare” înseamnă utilizarea, de către persoane fizice sau juridice, a datelor deținute de către organisme din sectorul public, în scopuri comerciale sau necomerciale diferite de scopul inițial pentru care au fost produse datele respective, scop care decurge din misiunea lor de serviciu public, cu excepția schimbului de date care are loc între organismele din sectorul public strict în contextul îndeplinirii misiunii lor de serviciu public;

| 3. | „date cu caracter personal” înseamnă date cu caracter personal în sensul definiției de la articolul 4 punctul 1 din Regulamentul (UE) 2016/679; |
| --- | --- |

3.

„date cu caracter personal” înseamnă date cu caracter personal în sensul definiției de la articolul 4 punctul 1 din Regulamentul (UE) 2016/679;

| 4. | „date fără caracter personal” înseamnă alte date decât datele cu caracter personal; |
| --- | --- |

4.

„date fără caracter personal” înseamnă alte date decât datele cu caracter personal;

| 5. | „consimțământ” înseamnă consimțământ în sensul definiției de la articolul 4 punctul 11 din Regulamentul (UE) 2016/679; |
| --- | --- |

5.

„consimțământ” înseamnă consimțământ în sensul definiției de la articolul 4 punctul 11 din Regulamentul (UE) 2016/679;

| 6. | „permisiune” înseamnă acordarea utilizatorilor de date a dreptului la prelucrarea datelor fără caracter personal; |
| --- | --- |

6.

„permisiune” înseamnă acordarea utilizatorilor de date a dreptului la prelucrarea datelor fără caracter personal;

| 7. | „persoană vizată” înseamnă persoană vizată în sensul definiției de la articolul 4 punctul 1 din Regulamentul (UE) 2016/679; |
| --- | --- |

7.

„persoană vizată” înseamnă persoană vizată în sensul definiției de la articolul 4 punctul 1 din Regulamentul (UE) 2016/679;

| 8. | „deținător de date” înseamnă o persoană juridică, inclusiv organisme din sectorul public și organizații internaționale, sau o persoană fizică care nu este vizată în ceea ce privește datele specifice în cauză, care, în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii sau cu dreptul intern aplicabil, are dreptul de a acorda acces la anumite date cu caracter personal sau fără caracter personal; |
| --- | --- |

8.

„deținător de date” înseamnă o persoană juridică, inclusiv organisme din sectorul public și organizații internaționale, sau o persoană fizică care nu este vizată în ceea ce privește datele specifice în cauză, care, în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii sau cu dreptul intern aplicabil, are dreptul de a acorda acces la anumite date cu caracter personal sau fără caracter personal;

| 9. | „utilizator de date” înseamnă o persoană fizică sau juridică care are acces legal la anumite date cu sau fără caracter personal și care are dreptul, inclusiv în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679 în cazul datelor cu caracter personal, să utilizeze datele respective în scopuri comerciale sau necomerciale; |
| --- | --- |

9.

„utilizator de date” înseamnă o persoană fizică sau juridică care are acces legal la anumite date cu sau fără caracter personal și care are dreptul, inclusiv în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679 în cazul datelor cu caracter personal, să utilizeze datele respective în scopuri comerciale sau necomerciale;

| 10. | „partajare de date” înseamnă furnizarea de date de către o persoană vizată sau un deținător de date către un utilizator de date în scopul utilizării în comun sau individuale a unor astfel de date, pe baza unor acorduri voluntare sau a dreptului Uniunii sau a dreptului intern, direct sau printr-un intermediar, de exemplu în baza unor licențe deschise sau comerciale, contra unei taxe sau gratuit; |
| --- | --- |

10.

„partajare de date” înseamnă furnizarea de date de către o persoană vizată sau un deținător de date către un utilizator de date în scopul utilizării în comun sau individuale a unor astfel de date, pe baza unor acorduri voluntare sau a dreptului Uniunii sau a dreptului intern, direct sau printr-un intermediar, de exemplu în baza unor licențe deschise sau comerciale, contra unei taxe sau gratuit;

| 11. | „serviciu de intermediere de date” înseamnă un serviciu care vizează stabilirea de relații comerciale în scopul partajării de date între un număr nedeterminat de persoane vizate și deținători de date, pe de o parte, și utilizatorii de date, pe de altă parte, prin mijloace tehnice, juridice sau de altă natură, inclusiv în scopul exercitării drepturilor persoanelor vizate în ceea ce privește datele cu caracter personal, excluzând cel puțin următoarele:






  (a) | serviciile care obțin date de la deținătorii de date și agregă, îmbogățesc sau transformă datele în scopul adăugării unei valori substanțiale și acordă licențe utilizatorilor de date pentru utilizarea datelor rezultate, fără a stabili o relație comercială între deținătorii de date și utilizatorii de date; |
| --- | --- | --- |

11.

„serviciu de intermediere de date” înseamnă un serviciu care vizează stabilirea de relații comerciale în scopul partajării de date între un număr nedeterminat de persoane vizate și deținători de date, pe de o parte, și utilizatorii de date, pe de altă parte, prin mijloace tehnice, juridice sau de altă natură, inclusiv în scopul exercitării drepturilor persoanelor vizate în ceea ce privește datele cu caracter personal, excluzând cel puțin următoarele:

(a)

serviciile care obțin date de la deținătorii de date și agregă, îmbogățesc sau transformă datele în scopul adăugării unei valori substanțiale și acordă licențe utilizatorilor de date pentru utilizarea datelor rezultate, fără a stabili o relație comercială între deținătorii de date și utilizatorii de date;

| (b) | serviciile care se axează pe intermedierea de conținuturi protejate prin drepturi de autor; |
| --- | --- |

(b)

serviciile care se axează pe intermedierea de conținuturi protejate prin drepturi de autor;

| (c) | serviciile care sunt utilizate exclusiv de un singur deținător de date pentru a permite utilizarea datelor deținute de respectivul deținător de date sau care sunt utilizate de către mai multe persoane juridice dintr-un grup închis, inclusiv relații cu furnizorii sau cu clienții sau colaborări stabilite prin contract, în special cele care au ca obiectiv principal asigurarea funcționalităților obiectelor și dispozitivelor conectate la internetul obiectelor; |
| --- | --- |

(c)

serviciile care sunt utilizate exclusiv de un singur deținător de date pentru a permite utilizarea datelor deținute de respectivul deținător de date sau care sunt utilizate de către mai multe persoane juridice dintr-un grup închis, inclusiv relații cu furnizorii sau cu clienții sau colaborări stabilite prin contract, în special cele care au ca obiectiv principal asigurarea funcționalităților obiectelor și dispozitivelor conectate la internetul obiectelor;

| (d) | serviciile de partajare de date oferite de organismele din sectorul public care nu urmăresc să stabilească relații comerciale; |
| --- | --- |

(d)

serviciile de partajare de date oferite de organismele din sectorul public care nu urmăresc să stabilească relații comerciale;

| 12. | „prelucrare” înseamnă prelucrare în sensul definiției de la articolul 4 punctul 2 din Regulamentul (UE) 2016/679 în ceea ce privește datele cu caracter personal sau la articolul 3 punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1807 în ceea ce privește datele fără caracter personal; |
| --- | --- |

12.

„prelucrare” înseamnă prelucrare în sensul definiției de la articolul 4 punctul 2 din Regulamentul (UE) 2016/679 în ceea ce privește datele cu caracter personal sau la articolul 3 punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1807 în ceea ce privește datele fără caracter personal;

| 13. | „acces” înseamnă utilizarea datelor, în conformitate cu cerințe tehnice, juridice sau organizatorice specifice, fără a implica neapărat transmiterea sau descărcarea datelor; |
| --- | --- |

13.

„acces” înseamnă utilizarea datelor, în conformitate cu cerințe tehnice, juridice sau organizatorice specifice, fără a implica neapărat transmiterea sau descărcarea datelor;

| 14. | „sediu principal” al unei persoane juridice înseamnă locul în care se află administrația centrală a acesteia în Uniune; |
| --- | --- |

14.

„sediu principal” al unei persoane juridice înseamnă locul în care se află administrația centrală a acesteia în Uniune;

| 15. | „servicii ale cooperativelor de date” înseamnă servicii de intermediere de date oferite de o structură organizațională constituită din persoane vizate, întreprinderi unipersonale sau IMM-uri, care sunt membre ale structurii respective, având ca obiective principale sprijinirea membrilor săi în exercitarea drepturilor lor cu privire la anumite date, inclusiv în ceea ce privește luarea de decizii în cunoștință de cauză înainte ca aceștia să consimtă la prelucrarea datelor, schimbul de opinii cu privire la scopurile și condițiile de prelucrare a datelor care ar reprezenta cel mai bine interesele membrilor săi în ceea ce privește datele lor și negocierea clauzelor și condițiilor pentru prelucrarea datelor în numele membrilor săi, înainte de acordarea permisiunii de a prelucra datele fără caracter personal sau înainte de acordarea consimțământului pentru prelucrarea datelor personale; |
| --- | --- |

15.

„servicii ale cooperativelor de date” înseamnă servicii de intermediere de date oferite de o structură organizațională constituită din persoane vizate, întreprinderi unipersonale sau IMM-uri, care sunt membre ale structurii respective, având ca obiective principale sprijinirea membrilor săi în exercitarea drepturilor lor cu privire la anumite date, inclusiv în ceea ce privește luarea de decizii în cunoștință de cauză înainte ca aceștia să consimtă la prelucrarea datelor, schimbul de opinii cu privire la scopurile și condițiile de prelucrare a datelor care ar reprezenta cel mai bine interesele membrilor săi în ceea ce privește datele lor și negocierea clauzelor și condițiilor pentru prelucrarea datelor în numele membrilor săi, înainte de acordarea permisiunii de a prelucra datele fără caracter personal sau înainte de acordarea consimțământului pentru prelucrarea datelor personale;

| 16. | „altruism în materie de date” înseamnă partajarea voluntară de date pe baza consimțământului acordat de persoanele vizate în vederea prelucrării datelor cu caracter personal care le privesc sau a permisiunilor acordate de deținătorii de date de a li se utiliza datele fără caracter personal fără a cere sau a primi ceva în contrapartidă, care să depășească o compensație legată de costurile pe care le suportă aceștia pentru punerea la dispoziție a datelor lor pentru obiective de interes general, astfel cum sunt prevăzute în dreptul intern, după caz, cum ar fi asistența medicală, combaterea schimbărilor climatice, îmbunătățirea mobilității, facilitarea dezvoltării, elaborării și difuzării de statistici oficiale, îmbunătățirea furnizării de servicii publice, elaborarea politicilor publice sau scopurile de cercetare științifică în interesul general; |
| --- | --- |

16.

„altruism în materie de date” înseamnă partajarea voluntară de date pe baza consimțământului acordat de persoanele vizate în vederea prelucrării datelor cu caracter personal care le privesc sau a permisiunilor acordate de deținătorii de date de a li se utiliza datele fără caracter personal fără a cere sau a primi ceva în contrapartidă, care să depășească o compensație legată de costurile pe care le suportă aceștia pentru punerea la dispoziție a datelor lor pentru obiective de interes general, astfel cum sunt prevăzute în dreptul intern, după caz, cum ar fi asistența medicală, combaterea schimbărilor climatice, îmbunătățirea mobilității, facilitarea dezvoltării, elaborării și difuzării de statistici oficiale, îmbunătățirea furnizării de servicii publice, elaborarea politicilor publice sau scopurile de cercetare științifică în interesul general;

| 17. | „organism din sectorul public” înseamnă statul, autoritățile regionale sau locale, organismele de drept public sau asociațiile formate din una sau mai multe astfel de autorități sau din unul sau mai multe astfel de organisme de drept public; |
| --- | --- |

17.

„organism din sectorul public” înseamnă statul, autoritățile regionale sau locale, organismele de drept public sau asociațiile formate din una sau mai multe astfel de autorități sau din unul sau mai multe astfel de organisme de drept public;

| 18. | „organisme de drept public” înseamnă organisme care au următoarele caracteristici:






  (a) | sunt constituite special pentru a răspunde nevoilor de interes general și nu au caracter industrial sau comercial; |
| --- | --- | --- |

18.

„organisme de drept public” înseamnă organisme care au următoarele caracteristici:

(a)

sunt constituite special pentru a răspunde nevoilor de interes general și nu au caracter industrial sau comercial;

| (b) | au personalitate juridică; |
| --- | --- |

(b)

au personalitate juridică;

| (c) | sunt finanțate în proporție majoritară de stat sau de autoritățile locale sau regionale, sau de alte organisme de drept public, gestionarea acestora este supravegheată de autoritățile sau organismele respective ori au un consiliu administrativ, de conducere sau de supraveghere în care jumătate din membrii săi sunt numiți de stat, autorități locale sau regionale sau alte organisme de drept public; |
| --- | --- |

(c)

sunt finanțate în proporție majoritară de stat sau de autoritățile locale sau regionale, sau de alte organisme de drept public, gestionarea acestora este supravegheată de autoritățile sau organismele respective ori au un consiliu administrativ, de conducere sau de supraveghere în care jumătate din membrii săi sunt numiți de stat, autorități locale sau regionale sau alte organisme de drept public;

| 19. | „întreprindere publică” înseamnă orice întreprindere asupra căreia organismele din sectorul public pot exercita, direct sau indirect, o influență dominantă în virtutea dreptului de proprietate asupra acesteia, a participării financiare la aceasta sau al normelor care o guvernează; în sensul acestei definiții, se prezumă că există o influență dominantă din partea organismelor din sectorul public în oricare dintre cazurile următoare în care aceste organisme, în mod direct sau indirect:






  (a) | dețin majoritatea capitalului subscris al întreprinderii; |
| --- | --- | --- |

19.

„întreprindere publică” înseamnă orice întreprindere asupra căreia organismele din sectorul public pot exercita, direct sau indirect, o influență dominantă în virtutea dreptului de proprietate asupra acesteia, a participării financiare la aceasta sau al normelor care o guvernează; în sensul acestei definiții, se prezumă că există o influență dominantă din partea organismelor din sectorul public în oricare dintre cazurile următoare în care aceste organisme, în mod direct sau indirect:

(a)

dețin majoritatea capitalului subscris al întreprinderii;

| (b) | controlează majoritatea voturilor aferente acțiunilor emise de întreprindere; |
| --- | --- |

(b)

controlează majoritatea voturilor aferente acțiunilor emise de întreprindere;

| (c) | pot numi mai mult de jumătate din membrii organului însărcinat cu administrarea, conducerea sau controlul întreprinderii; |
| --- | --- |

(c)

pot numi mai mult de jumătate din membrii organului însărcinat cu administrarea, conducerea sau controlul întreprinderii;

| 20. | „mediu de prelucrare securizat” înseamnă mediul fizic sau virtual și mijloacele organizatorice necesare pentru a asigura conformitatea cu dreptul Uniunii, cum ar fi Regulamentul (UE) 2016/679, în special cu privire la drepturile persoanelor vizate, drepturile de proprietate intelectuală și confidențialitatea comercială și cea a datelor statistice, integritatea și accesibilitatea, precum și cu dreptul intern aplicabil și a permite entității care furnizează mediul de prelucrare securizat să stabilească și să supravegheze toate acțiunile de prelucrare a datelor, inclusiv cele de afișare, stocare, descărcare și exportare a datelor și de calculare a datelor derivate cu ajutorul algoritmilor computaționali; |
| --- | --- |

20.

„mediu de prelucrare securizat” înseamnă mediul fizic sau virtual și mijloacele organizatorice necesare pentru a asigura conformitatea cu dreptul Uniunii, cum ar fi Regulamentul (UE) 2016/679, în special cu privire la drepturile persoanelor vizate, drepturile de proprietate intelectuală și confidențialitatea comercială și cea a datelor statistice, integritatea și accesibilitatea, precum și cu dreptul intern aplicabil și a permite entității care furnizează mediul de prelucrare securizat să stabilească și să supravegheze toate acțiunile de prelucrare a datelor, inclusiv cele de afișare, stocare, descărcare și exportare a datelor și de calculare a datelor derivate cu ajutorul algoritmilor computaționali;

| 21. | „reprezentant legal” înseamnă o persoană fizică sau juridică stabilită în Uniune, desemnată în mod explicit să acționeze în numele unui furnizor de servicii de intermediere de date sau al unei entități care colectează, pentru obiective de interes general, date puse la dispoziție de persoane fizice sau juridice în conformitate cu principiul altruismului în materie de date, care nu este stabilită în Uniune, care poate fi abordată de autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date și de autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date în plus sau în locul furnizorului de servicii de intermediere de date sau al entității în legătură cu obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament, inclusiv cu privire la inițiere unei proceduri de asigurare a respectării legii împotriva unui furnizor de servicii de intermediere de date sau a unei entități care nu se conformează prevederilor legale și care nu este stabilită în Uniune. |
| --- | --- |

21.

„reprezentant legal” înseamnă o persoană fizică sau juridică stabilită în Uniune, desemnată în mod explicit să acționeze în numele unui furnizor de servicii de intermediere de date sau al unei entități care colectează, pentru obiective de interes general, date puse la dispoziție de persoane fizice sau juridice în conformitate cu principiul altruismului în materie de date, care nu este stabilită în Uniune, care poate fi abordată de autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date și de autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date în plus sau în locul furnizorului de servicii de intermediere de date sau al entității în legătură cu obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament, inclusiv cu privire la inițiere unei proceduri de asigurare a respectării legii împotriva unui furnizor de servicii de intermediere de date sau a unei entități care nu se conformează prevederilor legale și care nu este stabilită în Uniune.

CAPITOLUL II

Reutilizarea anumitor categorii de date protejate deținute de organisme din sectorul public

Articolul 3

Categorii de date

(1)   Prezentul capitol se aplică datelor deținute de organisme din sectorul public care sunt protejate din motive legate de:

| (a) | confidențialitatea comercială, inclusiv secretele de afaceri, profesionale sau de întreprindere; |
| --- | --- |

(a)

confidențialitatea comercială, inclusiv secretele de afaceri, profesionale sau de întreprindere;

| (b) | confidențialitatea datelor statistice; |
| --- | --- |

(b)

confidențialitatea datelor statistice;

| (c) | protecția drepturilor de proprietate intelectuală ale terților; sau |
| --- | --- |

(c)

protecția drepturilor de proprietate intelectuală ale terților; sau

| (d) | protecția datelor cu caracter personal, în măsura în care aceste date nu intră în domeniul de aplicare al Directivei (UE) 2019/1024. |
| --- | --- |

(d)

protecția datelor cu caracter personal, în măsura în care aceste date nu intră în domeniul de aplicare al Directivei (UE) 2019/1024.

(2)   Prezentul capitolul nu se aplică:

| (a) | datelor deținute de întreprinderile publice; |
| --- | --- |

(a)

datelor deținute de întreprinderile publice;

| (b) | datelor deținute de radiodifuziunile publice și de filialele acestora, precum și de alte organisme sau filiale ale acestora pentru furnizarea unui serviciu public de radiodifuziune; |
| --- | --- |

(b)

datelor deținute de radiodifuziunile publice și de filialele acestora, precum și de alte organisme sau filiale ale acestora pentru furnizarea unui serviciu public de radiodifuziune;

| (c) | datelor deținute de instituțiile culturale și de învățământ; |
| --- | --- |

(c)

datelor deținute de instituțiile culturale și de învățământ;

| (d) | datelor deținute de organisme din sectorul public care sunt protejate din motive de siguranță publică, apărare sau securitate națională; sau |
| --- | --- |

(d)

datelor deținute de organisme din sectorul public care sunt protejate din motive de siguranță publică, apărare sau securitate națională; sau

| (e) | datelor a căror furnizare constituie o activitate care nu face obiectul misiunii de serviciu public a organismelor în cauză din sectorul public, astfel cum sunt definite prin lege sau prin alte norme obligatorii din statul membru în cauză, sau, în lipsa unor astfel de norme, astfel cum sunt definite în conformitate cu practica administrativă curentă din statul membru în cauză, cu condiția ca obiectul misiunii de serviciu public să fie transparent și să facă obiectul unui control. |
| --- | --- |

(e)

datelor a căror furnizare constituie o activitate care nu face obiectul misiunii de serviciu public a organismelor în cauză din sectorul public, astfel cum sunt definite prin lege sau prin alte norme obligatorii din statul membru în cauză, sau, în lipsa unor astfel de norme, astfel cum sunt definite în conformitate cu practica administrativă curentă din statul membru în cauză, cu condiția ca obiectul misiunii de serviciu public să fie transparent și să facă obiectul unui control.

(3)   Prezentul capitol nu aduce atingere:

| (a) | dreptului Uniunii și dreptului intern și nici acordurilor internaționale, la care Uniunea sau statele membre sunt părți, privind protecția categoriilor de date menționate la alineatul (1); și |
| --- | --- |

(a)

dreptului Uniunii și dreptului intern și nici acordurilor internaționale, la care Uniunea sau statele membre sunt părți, privind protecția categoriilor de date menționate la alineatul (1); și

| (b) | dreptului Uniunii și dreptului intern în ceea ce privește accesul la documente. |
| --- | --- |

(b)

dreptului Uniunii și dreptului intern în ceea ce privește accesul la documente.

Articolul 4

Interzicerea acordurilor de exclusivitate

(1)   Sunt interzise acordurile sau alte practici referitoare la reutilizarea datelor deținute de organisme din sectorul public, conținând categoriile de date menționate la articolul 3 alineatul (1), care acordă drepturi exclusive sau care au ca obiectiv sau ca efect acordarea unor astfel de drepturi exclusive sau restricționarea disponibilității datelor pentru reutilizare de către alte entități decât părțile la astfel de acorduri sau alte practici.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), se poate acorda un drept exclusiv de reutilizare a datelor menționate la alineatul respectiv în măsura necesară pentru furnizarea unui serviciu sau a unui produs de interes general, care altfel nu ar fi posibilă.

(3)   Un drept exclusiv astfel cum se menționează la alineatul (2) se acordă prin intermediul unui act administrativ sau al unei înțelegeri contractuale, în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii sau cu dreptul intern aplicabil și cu respectarea principiilor transparenței, egalității de tratament și nediscriminării.

(4)   Durata unui drept exclusiv de reutilizare a datelor nu depășește 12 luni. În cazul în care se încheie un contract, durata contractului este aceeași cu durata dreptului exclusiv.

(5)   Acordarea unui drept exclusiv în temeiul alineatelor (2), (3) și (4), inclusiv motivele pentru care este necesar să se acorde un astfel de drept, sunt transparente și puse la dispoziția publicului online, sub o formă care respectă dreptul relevant al Uniunii privind achizițiile publice.

(6)   Acordurile sau alte practici care fac obiectul interdicției prevăzute la alineatul (1), care nu îndeplinesc condițiile prevăzute la alineatele (2) și (3) și care au fost încheiate înainte de 23 iunie 2022 încetează la sfârșitul contractului în cauză și, în orice caz, la 24 decembrie 2024.

Articolul 5

Condiții de reutilizare

(1)   Organismele din sectorul public care, în temeiul dreptului intern, au competența de a acorda sau de a refuza accesul în vederea reutilizării uneia sau mai multor categorii de date menționate la articolul 3 alineatul (1) pun la dispoziția publicului condițiile pentru permiterea unei astfel de reutilizări și procedura de cerere a reutilizării prin punctul unic de informare la care se face referire la articolul 8. Atunci când acordă sau refuză accesul în vederea reutilizării, acestea pot fi asistate de organismele competente menționate la articolul 7 alineatul (1).

Statele membre se asigură că organismele din sectorul public sunt dotate cu resursele necesare pentru a respecta prezentul articol.

(2)   Condițiile de reutilizare sunt nediscriminatorii, transparente, proporționale și justificate în mod obiectiv în ceea ce privește categoriile de date și scopurile reutilizării, precum și natura datelor pentru care este permisă reutilizarea. Respectivele condiții nu se utilizează pentru a restrânge concurența.

(3)   Organismele din sectorul public se asigură, în conformitate cu dreptul Uniunii și cu dreptul intern, că natura protejată a datelor este păstrată. Acestea pot prevedea următoarele cerințe:

| (a) | de a se acorda acces la datele reutilizate numai atunci când organismul din sectorul public sau organismul competent, după primirea cererii de reutilizare, s-a asigurat că datele au fost:






  (i) | anonimizate, în cazul datelor cu caracter personal; și |
| --- | --- | --- |

(a)

de a se acorda acces la datele reutilizate numai atunci când organismul din sectorul public sau organismul competent, după primirea cererii de reutilizare, s-a asigurat că datele au fost:

(i)

anonimizate, în cazul datelor cu caracter personal; și

| (ii) | modificate, agregate sau tratate prin orice altă metodă de control al divulgării, în cazul informațiilor comerciale confidențiale, inclusiv al secretelor comerciale sau al conținutului protejat prin drepturi de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

(ii)

modificate, agregate sau tratate prin orice altă metodă de control al divulgării, în cazul informațiilor comerciale confidențiale, inclusiv al secretelor comerciale sau al conținutului protejat prin drepturi de proprietate intelectuală;

| (b) | de a se accesa și a se reutiliza datele de la distanță într-un mediu de prelucrare securizat, care este pus la dispoziție sau controlat de organismul din sectorul public; |
| --- | --- |

(b)

de a se accesa și a se reutiliza datele de la distanță într-un mediu de prelucrare securizat, care este pus la dispoziție sau controlat de organismul din sectorul public;

| (c) | de a se accesa și a se reutiliza datele în spațiile fizice în care se află mediul de prelucrare securizat, în conformitate cu standarde înalte de securitate, cu condiția ca accesul de la distanță să nu poată fi permis fără a se pune în pericol drepturile și interesele terților. |
| --- | --- |

(c)

de a se accesa și a se reutiliza datele în spațiile fizice în care se află mediul de prelucrare securizat, în conformitate cu standarde înalte de securitate, cu condiția ca accesul de la distanță să nu poată fi permis fără a se pune în pericol drepturile și interesele terților.

(4)   În cazul reutilizării permise în conformitate cu alineatul (3) literele (b) și (c), organismele din sectorul public impun condiții care asigură integritatea funcționării sistemelor tehnice ale mediului de prelucrare securizat utilizat. Organismul din sectorul public își rezervă dreptul să verifice procesul, mijloacele și orice rezultate ale prelucrării datelor efectuate de către reutilizator pentru a menține integritatea protecției datelor și își rezervă dreptul de a interzice utilizarea rezultatelor care conțin informații ce pun în pericol drepturile și interesele terților. Decizia de a interzice utilizarea rezultatelor este inteligibilă și transparentă pentru reutilizator.

(5)   Cu excepția cazului în care dreptul intern include garanții specifice privind obligațiile de confidențialitate aplicabile referitoare la reutilizarea datelor menționate la articolul 3 alineatul (1), organismul din sectorul public condiționează reutilizarea datelor furnizate în conformitate cu alineatul (3) de la prezentul articol de respectarea de către reutilizator a unei obligații de confidențialitate care interzice divulgarea oricărei informații care pune în pericol drepturile și interesele terților, pe care reutilizatorul ar fi putut-o dobândi în pofida garanțiilor instituite. Reutilizatorilor li se interzice să reidentifice orice persoană vizată la care se referă datele și iau măsuri tehnice și operaționale pentru a împiedica reidentificarea și pentru a notifica organismului din sectorul public orice încălcare a securității datelor care are ca rezultat reidentificarea persoanelor vizate în cauză. În cazul în care are loc o reutilizare neautorizată a datelor fără caracter personal, reutilizatorul informează, fără întârziere și, dacă este cazul, cu sprijinul organismului din sectorul public, persoanele juridice ale căror drepturi și interese pot fi afectate.

(6)   În cazul în care reutilizarea datelor nu poate fi permisă în conformitate cu obligațiile prevăzute la alineatele (3) și (4) de la prezentul articol și dacă nu există niciun alt temei juridic pentru transmiterea datelor în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679, organismul din sectorul public depune toate eforturile, în conformitate cu dreptul Uniunii și dreptul intern, pentru a oferi asistență potențialilor reutilizatori să solicite consimțământul persoanelor vizate sau permisiunea din partea deținătorilor de date ale căror drepturi și interese ar putea fi afectate de o astfel de reutilizare, atunci când acest lucru este fezabil și nu antrenează o sarcină disproporționată asupra organismului din sectorul public. Atunci când oferă asistența respectivă, organismul din sectorul public poate fi asistat de organismele competente menționate la articolul 7 alineatul (1).

(7)   Reutilizarea datelor este permisă numai cu respectarea drepturilor de proprietate intelectuală. Dreptul producătorului unei baze de date, astfel cum este prevăzut la articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE, nu se exercită de către organismele din sectorul public pentru a împiedica reutilizarea datelor sau pentru a restrânge reutilizarea lor dincolo de limitele stabilite prin prezentul regulament.

(8)   Atunci când datele solicitate sunt considerate confidențiale, în conformitate cu dreptul Uniunii sau cu dreptul intern privind confidențialitatea comercială sau cea a datelor statistice, organismele din sectorul public se asigură că datele confidențiale nu vor fi divulgate ca urmare a permiterii reutilizării, cu excepția situației în care o astfel de reutilizare este permisă în conformitate cu alineatul (6).

(9)   În cazul în care un reutilizator intenționează să transfere către o țară terță date fără caracter personal protejate din motivele prevăzute la articolul 3 alineatul (1), acesta informează organismul din sectorul public, cu ocazia solicitării reutilizării unor astfel de date, cu privire la intenția sa de a transfera astfel de date și cu privire la scopul unui astfel de transfer. În cazul reutilizării în conformitate cu alineatul (6) de la prezentul articol, reutilizatorul informează, dacă este cazul cu sprijinul organismului din sectorul public, persoana juridică ale cărei drepturi și interese pot fi afectate cu privire la intenția, scopul și garanțiile adecvate. Organismul din sectorul public nu permite reutilizarea decât dacă persoana juridică își dă permisiunea pentru transfer.

(10)   Organismele din sectorul public transmit date confidențiale fără caracter personal sau date protejate de drepturi de proprietate intelectuală unui reutilizator care intenționează să transfere datele respective către o țară terță, alta decât o țară desemnată în conformitate cu alineatul (12), numai dacă reutilizatorul se angajează prin intermediul unor contracte:

| (a) | să respecte obligațiile impuse în conformitate cu alineatele (7) și (8) chiar și după transferul datelor către țara terță; și |
| --- | --- |

(a)

să respecte obligațiile impuse în conformitate cu alineatele (7) și (8) chiar și după transferul datelor către țara terță; și

| (b) | să accepte competența instanțelor din statul membru al organismului din sectorul public care transmite datele cu privire la orice litigiu legat de respectarea alineatelor (7) și (8). |
| --- | --- |

(b)

să accepte competența instanțelor din statul membru al organismului din sectorul public care transmite datele cu privire la orice litigiu legat de respectarea alineatelor (7) și (8).

(11)   Organismele din sectorul public, după caz și în măsura capacităților lor, oferă orientări și asistență reutilizatorilor în îndeplinirea obligațiilor menționate la alineatul (10) din prezentul articol.

Pentru a oferi asistență organismelor din sectorul public și reutilizatorilor, Comisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească clauze contractuale tip pentru respectarea obligațiilor menționate la alineatul (10) din prezentul articol. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 33 alineatul (3).

(12)   Atunci când acest lucru este justificat de un număr substanțial de cereri, în întreaga Uniune, privind reutilizarea datelor fără caracter personal în anumite țări terțe, Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care declară că mecanismele juridice, de supraveghere și de asigurare a respectării legii dintr-o țară terță:

| (a) | asigură protecția proprietății intelectuale și a secretelor comerciale într-un mod care este, în esență, echivalent cu protecția asigurată în temeiul dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

asigură protecția proprietății intelectuale și a secretelor comerciale într-un mod care este, în esență, echivalent cu protecția asigurată în temeiul dreptului Uniunii;

| (b) | sunt aplicate și se asigură respectarea lor în mod eficace; și |
| --- | --- |

(b)

sunt aplicate și se asigură respectarea lor în mod eficace; și

| (c) | oferă un control judiciar eficace. |
| --- | --- |

(c)

oferă un control judiciar eficace.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 33 alineatul (3).

(13)   Actele legislative specifice ale Uniunii pot considera că anumite categorii de date fără caracter personal deținute de organismele din sectorul public sunt extrem de sensibile în sensul prezentului articol, în cazul în care transferul lor către țări terțe poate pune în pericol obiectivele de politică publică ale Uniunii, cum ar fi siguranța și sănătatea publică, sau poate antrena riscul de reidentificare a datelor fără caracter personal, anonimizate. În cazul în care un astfel de act este adoptat, Comisia adoptă, în conformitate cu articolul 32, acte delegate de completare a prezentului regulament prin stabilirea unor condiții speciale aplicabile transferurilor de astfel de date către țări terțe.

Condițiile speciale respective se bazează pe natura categoriilor de date fără caracter personal identificate în actul legislativ specific al Uniunii și pe motivele pentru care sunt considerate respectivele categorii ca fiind extrem de sensibile, luând în considerare riscurile de reidentificare a datelor fără caracter personal, anonimizate. Acestea sunt nediscriminatorii și limitate la ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor de politică publică ale Uniunii identificate în actul respectiv, în conformitate cu obligațiile internaționale ale Uniunii.

În cazul în care acte legislative specifice ale Uniunii, astfel cum sunt menționate la primul paragraf, impun acest lucru, astfel de condiții speciale pot include condiții aplicabile transferului sau acorduri tehnice în această privință, limitări cu privire la reutilizarea datelor în țări terțe sau la categoriile de persoane care au dreptul să transfere astfel de date către țări terțe ori, în cazuri excepționale, restricții cu privire la transferurile către țări terțe.

(14)   Persoana fizică sau juridică căreia i s-a acordat dreptul de reutilizare a datelor fără caracter personal poate transfera datele numai acelor țări terțe pentru care sunt îndeplinite cerințele de la alineatele (10), (12) și (13).

Articolul 6

Taxe

(1)   Organismele din sectorul public care permit reutilizarea categoriilor de date menționate la articolul 3 alineatul (1) pot percepe taxe pentru autorizarea reutilizării acestor date.

(2)   Taxele percepute în temeiul alineatului (1) sunt transparente, nediscriminatorii, proporționale și justificate în mod obiectiv și nu restrâng concurența.

(3)   Organismele din sectorul public se asigură că taxele pot fi plătite și online prin intermediul serviciilor de plăți transfrontaliere disponibile pe scară largă, fără discriminare în funcție de locul în care se află sediul furnizorului de servicii de plată, locul emiterii instrumentului de plată sau locul în care se află contul de plăți în Uniune.

(4)   În cazul în care organismele din sectorul public aplică taxe, acestea iau măsuri pentru a încuraja reutilizarea categoriilor de date menționate la articolul 3 alineatul (1) în scopuri necomerciale, cum ar fi în scopul cercetării științifice, și de către IMM-uri și întreprinderile nou-înființate, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat. În această privință, organismele din sectorul public pot, de asemenea, să pună la dispoziție datele în schimbul unei taxe reduse sau gratuit, în special IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate, societății civile, precum și instituțiilor de învățământ. În acest scop, organismele din sectorul public pot stabili o listă de categorii de reutilizatori cărora le sunt puse la dispoziție date pentru reutilizare contra unei taxe reduse sau gratuit. Lista respectivă, împreună cu criteriile utilizate pentru stabilirea acesteia, se fac publice.

(5)   Taxele se calculează pe baza costurilor legate de desfășurarea procedurii pentru cererile de reutilizare a categoriilor de date menționate la articolul 3 alineatul (1) și se limitează la costurile necesare în legătură cu:

| (a) | reproducerea, furnizarea și difuzarea datelor; |
| --- | --- |

(a)

reproducerea, furnizarea și difuzarea datelor;

| (b) | autorizarea drepturilor; |
| --- | --- |

(b)

autorizarea drepturilor;

| (c) | anonimizarea sau alte forme de pregătire a datelor cu caracter personal și a datelor comerciale confidențiale, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (3); |
| --- | --- |

(c)

anonimizarea sau alte forme de pregătire a datelor cu caracter personal și a datelor comerciale confidențiale, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (3);

| (d) | întreținerea mediului de prelucrare securizat; |
| --- | --- |

(d)

întreținerea mediului de prelucrare securizat;

| (e) | obținerea dreptului de a permite reutilizarea în conformitate cu prezentul capitol de către terți din afara sectorului public; și |
| --- | --- |

(e)

obținerea dreptului de a permite reutilizarea în conformitate cu prezentul capitol de către terți din afara sectorului public; și

| (f) | acordarea de asistență reutilizatorilor pentru a solicita consimțământul persoanelor vizate și permisiunea deținătorilor de date ale căror drepturi și interese pot fi afectate de reutilizare. |
| --- | --- |

(f)

acordarea de asistență reutilizatorilor pentru a solicita consimțământul persoanelor vizate și permisiunea deținătorilor de date ale căror drepturi și interese pot fi afectate de reutilizare.

(6)   Criteriile și metodologia de calculare a taxelor se stabilesc de statele membre și se publică. Organismul din sectorul public publică o descriere a principalelor categorii de costuri și a regulilor utilizate pentru repartizarea costurilor.

Articolul 7

Organisme competente

(1)   În vederea îndeplinirii sarcinilor menționate la prezentul articol, fiecare stat membru desemnează unul sau mai multe organisme competente, care pot fi competente pentru anumite sectoare, pentru a asista organismele din sectorul public care acordă sau refuză accesul pentru reutilizarea categoriilor de date menționate la articolul 3 alineatul (1). Statele membre pot fie să înființeze unul sau mai multe organisme competente noi, fie să se bazeze pe organismele din sectorul public existente sau pe serviciile interne ale organismelor din sectorul public care îndeplinesc condițiile prevăzute în prezentul regulament.

(2)   Organismele competente pot fi împuternicite să acorde accesul pentru reutilizarea categoriilor de date menționate la articolul 3 alineatul (1) în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern care prevede acordarea unui astfel de acces. Atunci când acordă sau refuză accesul în vederea reutilizării, respectivelor organisme competente li se aplică articolele 4, 5, 6 și 9.

(3)   Organismele competente dispun de resursele juridice, financiare, tehnice și umane pentru îndeplinirea sarcinilor care le sunt atribuite, inclusiv cunoștințele tehnice necesare pentru a fi în măsură să respecte dreptul relevant al Uniunii sau dreptul național relevant privind regimurile de acces pentru categoriile de date menționate la articolul 3 alineatul (1).

(4)   Asistența prevăzută la alineatul (1) include, după caz:

| (a) | furnizarea de asistență tehnică prin punerea la dispoziție a unui mediu de prelucrare securizat pentru furnizarea accesului în vederea reutilizării datelor; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea de asistență tehnică prin punerea la dispoziție a unui mediu de prelucrare securizat pentru furnizarea accesului în vederea reutilizării datelor;

| (b) | oferirea de orientări și de asistență tehnică în legătură cu modul optim de structurare și de stocare a datelor pentru a face respectivele date ușor accesibile; |
| --- | --- |

(b)

oferirea de orientări și de asistență tehnică în legătură cu modul optim de structurare și de stocare a datelor pentru a face respectivele date ușor accesibile;

| (c) | furnizarea de asistență tehnică pentru pseudonimizare și asigurarea prelucrării datelor într-un mod care protejează efectiv caracterul privat, confidențialitatea, integritatea și accesibilitatea informațiilor conținute în datele a căror reutilizare este autorizată, inclusiv a tehnicilor de anonimizare, generalizare, eliminare și randomizare a datelor cu caracter personal sau a altor metode de protecție a confidențialității de ultimă generație, precum și de ștergere a informațiilor comerciale confidențiale, inclusiv a secretelor comerciale sau a conținutului protejat de drepturi de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

(c)

furnizarea de asistență tehnică pentru pseudonimizare și asigurarea prelucrării datelor într-un mod care protejează efectiv caracterul privat, confidențialitatea, integritatea și accesibilitatea informațiilor conținute în datele a căror reutilizare este autorizată, inclusiv a tehnicilor de anonimizare, generalizare, eliminare și randomizare a datelor cu caracter personal sau a altor metode de protecție a confidențialității de ultimă generație, precum și de ștergere a informațiilor comerciale confidențiale, inclusiv a secretelor comerciale sau a conținutului protejat de drepturi de proprietate intelectuală;

| (d) | ajutarea organismelor din sectorul public, după caz, să acorde asistență reutilizatorilor în ce privește cererea consimțământului pentru reutilizare din partea persoanelor vizate sau a permisiunii din partea deținătorilor de date, în concordanță cu deciziile lor specifice, inclusiv cu privire la jurisdicția în care se preconizează că va avea loc prelucrarea datelor și acordarea de asistență organismelor din sectorul public în ce privește crearea de mecanisme tehnice care permit transmiterea de cereri de acordare a consimțământului sau a permisiunii din partea reutilizatorilor, acolo unde este fezabil în practică; |
| --- | --- |

(d)

ajutarea organismelor din sectorul public, după caz, să acorde asistență reutilizatorilor în ce privește cererea consimțământului pentru reutilizare din partea persoanelor vizate sau a permisiunii din partea deținătorilor de date, în concordanță cu deciziile lor specifice, inclusiv cu privire la jurisdicția în care se preconizează că va avea loc prelucrarea datelor și acordarea de asistență organismelor din sectorul public în ce privește crearea de mecanisme tehnice care permit transmiterea de cereri de acordare a consimțământului sau a permisiunii din partea reutilizatorilor, acolo unde este fezabil în practică;

| (e) | acordarea de asistență organismelor din sectorul public în ceea ce privește evaluarea caracterului adecvat al angajamentelor asumate prin contracte de un reutilizator în temeiul articolului 5 alineatul (10). |
| --- | --- |

(e)

acordarea de asistență organismelor din sectorul public în ceea ce privește evaluarea caracterului adecvat al angajamentelor asumate prin contracte de un reutilizator în temeiul articolului 5 alineatul (10).

(5)   Fiecare stat membru notifică Comisiei identitatea organismelor competente desemnate în temeiul alineatului (1) până la 24 septembrie 2023. De asemenea, fiecare stat membru notifică Comisiei orice modificare ulterioară a identității organismelor competente respective.

Articolul 8

Punctele unice de informare

(1)   Statele membre se asigură că toate informațiile relevante privind aplicarea articolelor 5 și 6 sunt disponibile și ușor accesibile prin intermediul unui punct unic de informare. Statele membre instituie un nou organism sau desemnează un organism existent sau o structură existentă în calitatea de punct unic de informare. Punctul unic de informare poate fi legat de puncte de informare sectoriale, regionale sau locale. Funcțiile punctului unic de informare pot fi automatizate, cu condiția ca organismul din sectorul public să asigure sprijinul adecvat.

(2)   Punctul unic de informare este competent să primească cereri de informații sau cereri de reutilizare a categoriilor de date menționate la articolul 3 alineatul (1) și le transmite, atunci când este posibil și adecvat prin mijloace automatizate, organismelor competente din sectorul public sau organismelor competente menționate la articolul 7 alineatul (1), după caz. Punctul unic de informare pune la dispoziție, prin mijloace electronice, o listă de resurse cu funcție de căutare care conține o prezentare generală a tuturor resurselor de date disponibile, inclusiv, după caz, a resurselor de date care sunt disponibile la punctele de informare sectoriale, regionale sau locale, cu informații relevante ce descriu datele disponibile, precizând cel puțin formatul și dimensiunea datelor și condițiile pentru reutilizarea lor.

(3)   Punctul unic de informare poate stabili un canal de informare separat, simplificat și bine documentat pentru IMM-uri și întreprinderile nou-înființate, care să răspundă nevoilor și capacităților acestora legate de solicitarea reutilizării categoriilor de date menționate la articolul 3 alineatul (1).

(4)   Comisia creează un punct unic de acces european care oferă un registru electronic de date cu funcție de căutare disponibil la punctele de informare unice naționale și informații suplimentare privind modul de solicitare a datelor prin intermediul respectivelor puncte de informare unice naționale.

Articolul 9

Procedura pentru cererile de reutilizare

(1)   Cu excepția cazului în care au fost stabilite termene mai scurte în conformitate cu dreptul intern, organismele competente din sectorul public sau organismele competente menționate la articolul 7 alineatul (1) adoptă o decizie privind cererile de reutilizare a categoriilor de date menționate la articolul 3 alineatul (1) în termen de două luni de la data primirii cererii.

În cazul cererilor de reutilizare deosebit de ample și de complexe, respectivul termen de două luni poate fi prelungit cu cel mult 30 de zile. În astfel de cazuri, organismele competente din sectorul public sau organismele competente menționate la articolul 7 alineatul (1) notifică solicitantului cât mai curând posibil faptul că este nevoie de mai mult timp pentru desfășurarea procedurii, prezentând și motivele întârzierii.

(2)   Orice persoană fizică sau juridică afectată direct de o decizie, astfel cum este menționată la alineatul (1), are dreptul la o cale de atac eficientă în statul membru în care este situat organismul relevant. O astfel de cale de atac este prevăzută în dreptul intern și include posibilitatea revizuirii de către un organism imparțial, care dispune de cunoștințele de specialitate adecvate, cum ar fi autoritatea națională din domeniul concurenței, autoritatea competentă de reglementare a accesului la documente, autoritatea de supraveghere instituită în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 sau o autoritate judiciară națională, ale cărui decizii sunt obligatorii pentru organismul din sectorul public sau pentru organismul competent în cauză.

CAPITOLUL III

Cerințe aplicabile serviciilor de intermediere de date

Articolul 10

Servicii de intermediere de date

Furnizarea următoarelor servicii de intermediere de date respectă articolul 12 și face obiectul unei proceduri de notificare:

| (a) | serviciile de intermediere între deținătorii de date și utilizatorii de date potențiali, inclusiv punerea la dispoziție a mijloacelor tehnice sau de altă natură care permit furnizarea unor astfel de servicii; aceste servicii pot include schimburi bilaterale sau multilaterale de date sau crearea de platforme sau de baze de date care permit schimbul sau utilizarea în comun a datelor, precum și instituirea altor infrastructuri specifice pentru punerea în legătură a deținătorilor de date cu utilizatorii de date; |
| --- | --- |

(a)

serviciile de intermediere între deținătorii de date și utilizatorii de date potențiali, inclusiv punerea la dispoziție a mijloacelor tehnice sau de altă natură care permit furnizarea unor astfel de servicii; aceste servicii pot include schimburi bilaterale sau multilaterale de date sau crearea de platforme sau de baze de date care permit schimbul sau utilizarea în comun a datelor, precum și instituirea altor infrastructuri specifice pentru punerea în legătură a deținătorilor de date cu utilizatorii de date;

| (b) | serviciile de intermediere între persoanele vizate care doresc să își pună la dispoziție datele cu caracter personal sau persoanele fizice care doresc să pună la dispoziție datele fără caracter personal și utilizatorii de date potențiali, inclusiv punerea la dispoziție a mijloacelor tehnice sau de altă natură care permit furnizarea unor astfel de servicii, și în special facilitarea exercitării drepturilor persoanelor vizate prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/679; |
| --- | --- |

(b)

serviciile de intermediere între persoanele vizate care doresc să își pună la dispoziție datele cu caracter personal sau persoanele fizice care doresc să pună la dispoziție datele fără caracter personal și utilizatorii de date potențiali, inclusiv punerea la dispoziție a mijloacelor tehnice sau de altă natură care permit furnizarea unor astfel de servicii, și în special facilitarea exercitării drepturilor persoanelor vizate prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/679;

| (c) | serviciile cooperativelor de date. |
| --- | --- |

(c)

serviciile cooperativelor de date.

Articolul 11

Notificarea transmisă de furnizorii de servicii de intermediere de date

(1)   Orice furnizor de servicii de intermediere de date care intenționează să furnizeze serviciile de intermediere de date menționate la articolul 10 transmite o notificare autorității competente pentru serviciile de intermediere de date.

(2)   În sensul prezentului regulament, un furnizor de servicii de intermediere de date stabilit în mai multe state membre se consideră a fi sub jurisdicția statului membru în care își are sediul principal, fără a aduce atingere dreptului Uniunii care reglementează acțiunile transfrontaliere pentru despăgubiri și procedurile conexe.

(3)   Un furnizor de servicii de intermediere de date care nu este stabilit în Uniune, dar care oferă serviciile de intermediere de date menționate la articolul 10 în cadrul Uniunii, desemnează un reprezentant legal într-unul dintre statele membre în care sunt oferite serviciile respective.

Cu scopul de a asigura respectarea prezentului regulament, furnizorul de servicii de intermediere de date împuternicește reprezentantul legal pentru a putea fi abordat în plus față de acesta sau în locul acestuia de autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date sau de persoanele vizate și de deținătorii de date cu privire la toate aspectele legate de serviciile de intermediere de date furnizate. Reprezentantul legal cooperează cu autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date și demonstrează în mod cuprinzător autorităților competente pentru serviciile de intermediere de date, la cerere, acțiunile întreprinse și dispozițiile stabilite de furnizorul de servicii de intermediere de date pentru a asigura respectarea prezentului regulament.

Se consideră că furnizorul de servicii de intermediere de date se află sub jurisdicția statului membru în care este situat reprezentantul legal. Desemnarea unui reprezentant legal de către furnizorul de servicii de intermediere de date nu aduce atingere niciuneia dintre acțiunile în justiție care ar putea fi inițiate împotriva furnizorului de servicii de intermediere de date.

(4)   După transmiterea unei notificări în conformitate cu alineatul (1), furnizorul de servicii de intermediere de date poate începe activitatea, sub rezerva condițiilor prevăzute în prezentul capitol.

(5)   Notificarea menționată la alineatul (1) conferă furnizorului de servicii de intermediere de date dreptul de a furniza servicii de intermediere de date în toate statele membre.

(6)   Notificarea menționată la alineatul (1) include următoarele informații:

| (a) | denumirea furnizorului de servicii de intermediere de date; |
| --- | --- |

(a)

denumirea furnizorului de servicii de intermediere de date;

| (b) | statutul furnizorului de servicii de intermediere de date, forma sa juridică, structura acționariatului său, filialele sale relevante, precum și, în cazul în care acesta este înregistrat într-un registru al comerțului sau într-un alt registru public național similar, numărul său de înregistrare; |
| --- | --- |

(b)

statutul furnizorului de servicii de intermediere de date, forma sa juridică, structura acționariatului său, filialele sale relevante, precum și, în cazul în care acesta este înregistrat într-un registru al comerțului sau într-un alt registru public național similar, numărul său de înregistrare;

| (c) | adresa sediului principal al furnizorului de servicii de intermediere de date în Uniune, dacă există, și, după caz, a oricărei sucursale secundare dintr-un alt stat membru sau cea a reprezentantului legal; |
| --- | --- |

(c)

adresa sediului principal al furnizorului de servicii de intermediere de date în Uniune, dacă există, și, după caz, a oricărei sucursale secundare dintr-un alt stat membru sau cea a reprezentantului legal;

| (d) | un site internet public unde pot fi găsite informații complete și actualizate cu privire la furnizorul de servicii de intermediere de date și la activitățile sale, inclusiv cel puțin informațiile menționate la literele (a), (b), (c) și (f); |
| --- | --- |

(d)

un site internet public unde pot fi găsite informații complete și actualizate cu privire la furnizorul de servicii de intermediere de date și la activitățile sale, inclusiv cel puțin informațiile menționate la literele (a), (b), (c) și (f);

| (e) | persoanele de contact și datele de contact ale furnizorului de servicii de intermediere de date; |
| --- | --- |

(e)

persoanele de contact și datele de contact ale furnizorului de servicii de intermediere de date;

| (f) | o descriere a serviciului de intermediere de date pe care furnizorul de servicii de intermediere de date intenționează să îl furnizeze și o indicație cu privire la categoriile enumerate la articolul 10 la care se încadrează acest serviciu de intermediere de date; |
| --- | --- |

(f)

o descriere a serviciului de intermediere de date pe care furnizorul de servicii de intermediere de date intenționează să îl furnizeze și o indicație cu privire la categoriile enumerate la articolul 10 la care se încadrează acest serviciu de intermediere de date;

| (g) | data estimată pentru începerea activității, dacă este diferită de data notificării. |
| --- | --- |

(g)

data estimată pentru începerea activității, dacă este diferită de data notificării.

(7)   Autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date se asigură că procedura de notificare este nediscriminatorie și nu denaturează concurența.

(8)   La cererea furnizorului de servicii de intermediere de date, autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date emite, în termen de o săptămână de la o notificare completată în mod complet și corespunzător, o declarație standardizată prin care confirmă că furnizorul de servicii de intermediere de date a prezentat notificarea menționată la alineatul (1) și că notificarea conține informațiile menționate la alineatul (6).

(9)   La cererea furnizorului de servicii de intermediere de date, autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date confirmă că furnizorul de servicii de intermediere de date respectă prezentul articol și articolul 12. La primirea unei astfel de confirmări, furnizorul de servicii de intermediere de date poate utiliza eticheta de „furnizor de servicii de intermediere de date recunoscut în Uniune” în comunicările sale scrise și verbale, precum și un logo comun.

Pentru a se asigura că furnizorii de servicii de intermediere de date recunoscuți în Uniune sunt ușor de identificat în întreaga Uniune, Comisia stabilește, prin acte de punere în aplicare, un design pentru logoul comun. Furnizorii de servicii de intermediere de date recunoscuți în Uniune afișează în mod clar logoul comun pe fiecare publicație online și offline care se referă la activitățile lor de intermediere de date.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 33 alineatul (2).

(10)   Autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date notifică Comisiei, fără întârziere, prin mijloace electronice, fiecare nouă notificare. Comisia ține și actualizează în mod regulat un registru public al tuturor furnizorilor de servicii de intermediere de date care furnizează servicii în Uniune. Informațiile menționate la alineatul (6) literele (a), (b), (c), (d), (f) și (g) se publică în registrul public.

(11)   Autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date poate percepe taxe pentru notificare, în conformitate cu dreptul intern. Aceste taxe sunt proporționale și obiective și se bazează pe costurile administrative legate de monitorizarea conformării și de alte activități de control al pieței desfășurate de autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date în legătură cu notificările furnizorilor de servicii de intermediere de date. În cazul IMM-urilor și al întreprinderilor nou-înființate, autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date poate să perceapă o taxă redusă sau să renunțe la perceperea taxei.

(12)   Furnizorii de servicii de intermediere de date notifică autorității competente pentru serviciile de intermediere de date orice modificare a informațiilor furnizate în temeiul alineatului (6) în termen de 14 zile de la data modificării.

(13)   În cazul în care un furnizor de servicii de intermediere de date își încetează activitatea, acesta notifică acest lucru în termen de 15 zile autorității competente pentru serviciile de intermediere de date relevante stabilite în temeiul alineatelor (1), (2) și (3).

(14)   Autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date notifică Comisiei, fără întârziere, prin mijloace electronice, fiecare notificare menționată la alineatele (12) și (13). Comisia actualizează registrul public al furnizorilor de servicii de intermediere de date din Uniune în mod corespunzător.

Articolul 12

Condiții pentru furnizarea serviciilor de intermediere de date

Furnizarea serviciilor de intermediere de date menționate la articolul 10 este supusă următoarelor condiții:

| (a) | furnizorul de servicii de intermediere de date nu poate utiliza datele pentru care furnizează servicii de intermediere de date în alte scopuri decât pentru a le pune la dispoziția utilizatorilor de date, iar serviciile de intermediere de date sunt prestate printr-o persoană juridică distinctă; |
| --- | --- |

(a)

furnizorul de servicii de intermediere de date nu poate utiliza datele pentru care furnizează servicii de intermediere de date în alte scopuri decât pentru a le pune la dispoziția utilizatorilor de date, iar serviciile de intermediere de date sunt prestate printr-o persoană juridică distinctă;

| (b) | clauzele comerciale, inclusiv stabilirea prețurilor, pentru prestarea serviciilor de intermediere de date către un deținător de date sau un utilizator de date nu pot depinde de utilizarea de către deținătorul de date sau utilizatorul de date a altor servicii prestate de același furnizor de servicii de intermediere de date sau de o entitate conexă sau de măsura în care deținătorul de date sau utilizatorul de date utilizează astfel de servicii; |
| --- | --- |

(b)

clauzele comerciale, inclusiv stabilirea prețurilor, pentru prestarea serviciilor de intermediere de date către un deținător de date sau un utilizator de date nu pot depinde de utilizarea de către deținătorul de date sau utilizatorul de date a altor servicii prestate de același furnizor de servicii de intermediere de date sau de o entitate conexă sau de măsura în care deținătorul de date sau utilizatorul de date utilizează astfel de servicii;

| (c) | datele colectate cu privire la orice activitate a unei persoane fizice sau juridice în scopurile furnizării serviciului de intermediere de date, inclusiv data, ora și datele de geolocalizare, durata activității și conexiunile stabilite cu alte persoane fizice sau juridice de persoana care utilizează serviciul de intermediere de date, pot fi utilizate numai pentru dezvoltarea serviciului de intermediere de date respectiv, ceea ce poate implica utilizarea datelor pentru detectarea fraudelor sau pentru securitatea cibernetică, și se pun la dispoziția deținătorilor de date la cerere; |
| --- | --- |

(c)

datele colectate cu privire la orice activitate a unei persoane fizice sau juridice în scopurile furnizării serviciului de intermediere de date, inclusiv data, ora și datele de geolocalizare, durata activității și conexiunile stabilite cu alte persoane fizice sau juridice de persoana care utilizează serviciul de intermediere de date, pot fi utilizate numai pentru dezvoltarea serviciului de intermediere de date respectiv, ceea ce poate implica utilizarea datelor pentru detectarea fraudelor sau pentru securitatea cibernetică, și se pun la dispoziția deținătorilor de date la cerere;

| (d) | furnizorul de servicii de intermediere de date facilitează schimbul de date în formatul în care le primește de la persoana vizată sau de la deținătorul de date, convertește datele în formate specifice numai pentru a spori interoperabilitatea în cadrul sectoarelor și între sectoare sau dacă utilizatorul datelor solicită acest lucru ori dacă acest lucru este prevăzut de dreptul Uniunii sau pentru a asigura armonizarea cu standardele internaționale sau europene în materie de date și le oferă persoanelor vizate sau deținătorilor de date o posibilitate de neparticipare în ceea ce privește conversiile respective, cu excepția cazului în care conversia este impusă de dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

(d)

furnizorul de servicii de intermediere de date facilitează schimbul de date în formatul în care le primește de la persoana vizată sau de la deținătorul de date, convertește datele în formate specifice numai pentru a spori interoperabilitatea în cadrul sectoarelor și între sectoare sau dacă utilizatorul datelor solicită acest lucru ori dacă acest lucru este prevăzut de dreptul Uniunii sau pentru a asigura armonizarea cu standardele internaționale sau europene în materie de date și le oferă persoanelor vizate sau deținătorilor de date o posibilitate de neparticipare în ceea ce privește conversiile respective, cu excepția cazului în care conversia este impusă de dreptul Uniunii;

| (e) | serviciile de intermediere de date pot include oferirea de instrumente și servicii specifice suplimentare deținătorilor de date sau persoanelor vizate în scopul specific al facilitării schimbului de date, cum ar fi stocarea temporară, organizarea, conversia, anonimizarea și pseudonimizarea; astfel de instrumente fiind utilizate numai la cererea explicită sau cu aprobarea explicită a deținătorului de date sau a persoanei vizate, iar instrumentele terților oferite în acest context nu sunt utilizate în alte scopuri; |
| --- | --- |

(e)

serviciile de intermediere de date pot include oferirea de instrumente și servicii specifice suplimentare deținătorilor de date sau persoanelor vizate în scopul specific al facilitării schimbului de date, cum ar fi stocarea temporară, organizarea, conversia, anonimizarea și pseudonimizarea; astfel de instrumente fiind utilizate numai la cererea explicită sau cu aprobarea explicită a deținătorului de date sau a persoanei vizate, iar instrumentele terților oferite în acest context nu sunt utilizate în alte scopuri;

| (f) | furnizorul de servicii de intermediere de date se asigură că procedura de acces la serviciul său este echitabilă, transparentă și nediscriminatorie atât pentru persoanele vizate și deținătorii de date, cât și pentru utilizatorii de date, inclusiv cu privire la prețurile și condițiile serviciilor; |
| --- | --- |

(f)

furnizorul de servicii de intermediere de date se asigură că procedura de acces la serviciul său este echitabilă, transparentă și nediscriminatorie atât pentru persoanele vizate și deținătorii de date, cât și pentru utilizatorii de date, inclusiv cu privire la prețurile și condițiile serviciilor;

| (g) | furnizorul de servicii de intermediere de date are proceduri adecvate pentru a împiedica practicile frauduloase sau abuzive în ceea ce privește părțile care solicită acces prin intermediul serviciilor sale de intermediere de date; |
| --- | --- |

(g)

furnizorul de servicii de intermediere de date are proceduri adecvate pentru a împiedica practicile frauduloase sau abuzive în ceea ce privește părțile care solicită acces prin intermediul serviciilor sale de intermediere de date;

| (h) | furnizorul de servicii de intermediere de date, în cazul în care intră în insolvență, asigură o continuitate rezonabilă a furnizării serviciilor sale de intermediere de date și în cazul în care serviciile de intermediere de date respective asigură stocarea datelor, acesta dispune de mecanisme pentru a permite deținătorilor și utilizatorilor de date să obțină acces la datele lor, să le transfere sau să le recupereze și, în cazul în care respectivele servicii de intermediere de date sunt furnizate între persoanele vizate și utilizatorii de date, pentru a permite persoanelor vizate să își exercite drepturile; |
| --- | --- |

(h)

furnizorul de servicii de intermediere de date, în cazul în care intră în insolvență, asigură o continuitate rezonabilă a furnizării serviciilor sale de intermediere de date și în cazul în care serviciile de intermediere de date respective asigură stocarea datelor, acesta dispune de mecanisme pentru a permite deținătorilor și utilizatorilor de date să obțină acces la datele lor, să le transfere sau să le recupereze și, în cazul în care respectivele servicii de intermediere de date sunt furnizate între persoanele vizate și utilizatorii de date, pentru a permite persoanelor vizate să își exercite drepturile;

| (i) | furnizorul de servicii de intermediere de date ia măsurile corespunzătoare pentru a asigura interoperabilitatea cu alte servicii de intermediere de date, printre altele, prin intermediul unor standarde deschise utilizate în comun în sectorul în care își desfășoară activitatea furnizorul de servicii de intermediere de date; |
| --- | --- |

(i)

furnizorul de servicii de intermediere de date ia măsurile corespunzătoare pentru a asigura interoperabilitatea cu alte servicii de intermediere de date, printre altele, prin intermediul unor standarde deschise utilizate în comun în sectorul în care își desfășoară activitatea furnizorul de servicii de intermediere de date;

| (j) | furnizorul de servicii de intermediere de date instituie măsuri tehnice, juridice și organizatorice adecvate pentru a împiedica transferul de date fără caracter personal sau accesul la acestea în cazul în care transferul sau accesul respectiv este ilegal în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern al statului membru relevant; |
| --- | --- |

(j)

furnizorul de servicii de intermediere de date instituie măsuri tehnice, juridice și organizatorice adecvate pentru a împiedica transferul de date fără caracter personal sau accesul la acestea în cazul în care transferul sau accesul respectiv este ilegal în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern al statului membru relevant;

| (k) | furnizorul de servicii de intermediere de date informează fără întârziere deținătorii de date în cazul unui transfer neautorizat, al unui acces neautorizat sau al unei utilizări neautorizate a datelor fără caracter personal pe care le-a partajat; |
| --- | --- |

(k)

furnizorul de servicii de intermediere de date informează fără întârziere deținătorii de date în cazul unui transfer neautorizat, al unui acces neautorizat sau al unei utilizări neautorizate a datelor fără caracter personal pe care le-a partajat;

| (l) | furnizorul de servicii de intermediere de date ia măsurile necesare pentru a asigura un nivel adecvat de securitate pentru stocarea, prelucrarea și transmiterea datelor fără caracter personal, iar furnizorul de servicii de intermediere de date asigură în plus cel mai înalt nivel de securitate pentru stocarea și transmiterea de informații sensibile din punct de vedere concurențial; |
| --- | --- |

(l)

furnizorul de servicii de intermediere de date ia măsurile necesare pentru a asigura un nivel adecvat de securitate pentru stocarea, prelucrarea și transmiterea datelor fără caracter personal, iar furnizorul de servicii de intermediere de date asigură în plus cel mai înalt nivel de securitate pentru stocarea și transmiterea de informații sensibile din punct de vedere concurențial;

| (m) | furnizorul de servicii de intermediere de date care oferă servicii persoanelor vizate acționează în interesul acestora atunci când facilitează exercitarea drepturilor lor, în special prin informarea și, după caz, consilierea persoanelor vizate într-o manieră concisă, transparentă, inteligibilă și ușor accesibilă cu privire la utilizările preconizate ale datelor de către utilizatorii de date și la clauzele și condițiile standard aferente acestor utilizări înainte ca persoanele vizate să își dea consimțământul; |
| --- | --- |

(m)

furnizorul de servicii de intermediere de date care oferă servicii persoanelor vizate acționează în interesul acestora atunci când facilitează exercitarea drepturilor lor, în special prin informarea și, după caz, consilierea persoanelor vizate într-o manieră concisă, transparentă, inteligibilă și ușor accesibilă cu privire la utilizările preconizate ale datelor de către utilizatorii de date și la clauzele și condițiile standard aferente acestor utilizări înainte ca persoanele vizate să își dea consimțământul;

| (n) | în cazul în care un furnizor de servicii de intermediere de date oferă instrumente pentru obținerea consimțământului persoanelor vizate sau a permisiunilor de prelucrare a datelor puse la dispoziție de deținătorii de date, acesta precizează, după caz, jurisdicția țării terțe în care se preconizează că va avea loc utilizarea datelor și oferă persoanelor vizate instrumente pentru a-și da și retrage consimțământul, iar deținătorilor de date li se oferă instrumente pentru acordarea și retragerea permisiunilor de prelucrare a datelor; |
| --- | --- |

(n)

în cazul în care un furnizor de servicii de intermediere de date oferă instrumente pentru obținerea consimțământului persoanelor vizate sau a permisiunilor de prelucrare a datelor puse la dispoziție de deținătorii de date, acesta precizează, după caz, jurisdicția țării terțe în care se preconizează că va avea loc utilizarea datelor și oferă persoanelor vizate instrumente pentru a-și da și retrage consimțământul, iar deținătorilor de date li se oferă instrumente pentru acordarea și retragerea permisiunilor de prelucrare a datelor;

| (o) | furnizorul de servicii de intermediere de date păstrează o evidență a activității de intermediere de date. |
| --- | --- |

(o)

furnizorul de servicii de intermediere de date păstrează o evidență a activității de intermediere de date.

Articolul 13

Autorități competente pentru serviciile de intermediere de date

(1)   Fiecare stat membru desemnează una sau mai multe autorități competente să îndeplinească sarcinile legate de procedura de notificare pentru serviciile de intermediere de date și notifică Comisiei identitatea respectivelor autorități competente până la 24 septembrie 2023. De asemenea, fiecare stat membru notifică Comisiei orice modificare ulterioară a identității respectivelor autorități competente.

(2)   Autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date respectă cerințele prevăzute la articolul 26.

(3)   Competențele autorităților competente pentru serviciile de intermediere de date nu aduc atingere competențelor autorităților pentru protecția datelor, autorităților naționale în domeniul concurenței, autorităților responsabile cu securitatea cibernetică și altor autorități sectoriale relevante. În conformitate cu competențele care le revin în temeiul dreptului Uniunii și al dreptului intern, autoritățile respective stabilesc o cooperare strânsă și fac schimb de informații necesare pentru îndeplinirea sarcinilor ce le revin în legătură cu furnizorii de servicii de intermediere de date și urmăresc să realizeze consecvența deciziilor luate pentru aplicarea prezentului regulament.

Articolul 14

Monitorizarea conformării

(1)   Autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date monitorizează și supraveghează respectarea cerințelor prevăzute în prezentul capitol de către furnizorii de servicii de intermediere de date. Autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date pot, de asemenea, să monitorizeze și să supravegheze conformarea furnizorilor de servicii de intermediere de date pe baza unei cereri din partea unei persoane fizice sau juridice.

(2)   Autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date au competența de a solicita furnizorilor de servicii de intermediere de date sau reprezentanților lor legali toate informațiile necesare pentru verificarea îndeplinirii cerințelor prevăzute în prezentul capitol. Orice cerere de informații este proporțională cu îndeplinirea sarcinii și se motivează.

(3)   În cazul în care autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date constată că un furnizor de servicii de intermediere de date nu respectă una sau mai multe dintre cerințele prevăzute în prezentul capitol, aceasta îi notifică furnizorului de servicii de intermediere de date în cauză constatările respective și îi oferă posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în termen de 30 de zile de la primirea notificării.

(4)   Autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date are competența de a solicita încetarea încălcării menționate la alineatul (3) într-un termen rezonabil sau imediat, în cazul unei încălcări grave, și adoptă măsuri corespunzătoare și proporționale pentru a asigura respectarea cerințelor. În acest sens, după caz, autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date au competența de a:

| (a) | impune, prin proceduri administrative, sancțiuni financiare cu efect de descurajare, care pot include penalități cu titlu cominatoriu și penalități cu efect retroactiv, de a iniția proceduri judiciare pentru impunerea de amenzi, sau ambele; |
| --- | --- |

(a)

impune, prin proceduri administrative, sancțiuni financiare cu efect de descurajare, care pot include penalități cu titlu cominatoriu și penalități cu efect retroactiv, de a iniția proceduri judiciare pentru impunerea de amenzi, sau ambele;

| (b) | solicita o amânare a începerii sau o suspendare a furnizării serviciului de intermediere de date până la efectuarea oricăror modificări ale condițiilor solicitate de autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date; sau |
| --- | --- |

(b)

solicita o amânare a începerii sau o suspendare a furnizării serviciului de intermediere de date până la efectuarea oricăror modificări ale condițiilor solicitate de autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date; sau

| (c) | solicita încetarea furnizării serviciului de intermediere de date, în cazul în care încălcările grave sau repetate nu au fost remediate în pofida notificării prealabile în conformitate cu alineatul (3). |
| --- | --- |

(c)

solicita încetarea furnizării serviciului de intermediere de date, în cazul în care încălcările grave sau repetate nu au fost remediate în pofida notificării prealabile în conformitate cu alineatul (3).

Autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date solicită Comisiei să elimine furnizorul de servicii de intermediere de date din registrul furnizorilor de servicii de intermediere de date de îndată ce a dispus încetarea furnizării serviciului de intermediere de date în conformitate cu primul paragraf litera (c).

În cazul în care un furnizor de servicii de intermediere de date remediază încălcările, respectivul furnizor de servicii de intermediere de date notifică din nou autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date. Autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date notifică Comisiei fiecare nouă notificare.

(5)   În cazul în care un furnizor de servicii de intermediere de date care nu este stabilit în Uniune nu desemnează un reprezentant legal sau dacă reprezentantul său legal nu furnizează, la cererea autorității competente pentru serviciile de intermediere de date, informațiile necesare care demonstrează în mod cuprinzător respectarea prezentului regulament, autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date are competența de a amâna începerea sau de a suspenda furnizarea serviciului de intermediere de date până la desemnarea reprezentantului legal sau până la furnizarea informației necesare.

(6)   Autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date notifică fără întârziere furnizorului de servicii de intermediere de date în cauză măsurile impuse în temeiul alineatelor (4) și (5), motivele pe care se bazează acestea, precum și măsurile necesare care trebuie luate pentru a remedia deficiențele relevante și stabilesc un termen rezonabil, de maximum 30 de zile, în care furnizorul de servicii de intermediere de date să se conformeze măsurilor respective.

(7)   Dacă un furnizor de servicii de intermediere de date își are sediul principal sau reprezentantul legal într-un stat membru, dar furnizează servicii în alte state membre, autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date a statului membru în care se află sediul principal sau reprezentantul legal și autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date ale acestor alte state membre cooperează și își oferă asistență reciprocă. Această asistență și cooperare poate cuprinde schimburi de informații între autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date în cauză în vederea îndeplinirii sarcinilor acestora în temeiul prezentului regulament și solicitări motivate de a se lua măsurile menționate în prezentul articolul.

În cazul în care o autoritate competentă pentru serviciile de intermediere de date dintr-un stat membru solicită asistență din partea unei autorități competente pentru serviciile de intermediere de date dintr-un alt stat membru, aceasta prezintă o cerere motivată. La primirea unei astfel de cereri, autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date furnizează un răspuns, fără întârziere și într-un interval de timp proporțional cu urgența cererii.

Orice informație transmisă în contextul asistenței solicitate și furnizată în temeiul prezentului articol se utilizează numai în scopul pentru care a fost solicitată.

Articolul 15

Excepții

Prezentul capitol nu se aplică organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date sau altor entități fără scop lucrativ în măsura în care activitățile acestora constau în colectarea, pentru obiective de interes general, a datelor puse la dispoziție de persoane fizice sau juridice în baza altruismului în materie de date, cu excepția cazului în care respectivele organizații și entități urmăresc să stabilească relații comerciale între un număr nedeterminat de persoane vizate și deținători de date, pe de o parte, și utilizatorii de date, pe de altă parte.

CAPITOLUL IV

Altruismul în materie de date

Articolul 16

Măsuri naționale pentru altruismul în materie de date

Statele membre pot institui măsuri organizatorice sau tehnice, sau ambele, pentru a facilita altruismul în materie de date. În acest sens, statele membre pot stabili politici naționale pentru altruismul în materie de date. Respectivele politici naționale pot asista în special persoanele vizate ca să pună la dispoziție în mod voluntar date cu caracter personal care le privesc și care sunt deținute de organisme din sectorul public pentru altruismul în materie de date și pot stabili informațiile necesare care trebuie furnizate persoanelor vizate cu privire la reutilizarea datelor lor în interesul general.

În cazul în care un stat membru elaborează astfel de politici naționale, acesta notifică acest lucru Comisiei.

Articolul 17

Registrul public al organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date

(1)   Fiecare autoritate competentă pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date ține și actualizează în mod regulat un registru public național al organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date.

(2)   Comisia gestionează, în scopuri de informare, un registru public al Uniunii cu organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date. O entitate poate utiliza eticheta de „organizație recunoscută în Uniune de promovare a altruismului în materie de date” în comunicările sale scrise și verbale, precum și un logo comun, cu condiția ca aceasta să fie înregistrată în registrul public național al organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date în conformitate cu articolul 18.

Pentru a se asigura că organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date sunt ușor de identificat în întreaga Uniune, Comisia stabilește, prin acte de punere în aplicare, un design pentru logoul comun. Organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date afișează în mod clar logoul comun pe fiecare publicație online și offline care se referă la activitățile lor de promovare a altruismului în materie de date. Logoul comun este însoțit de un cod QR cu un link către registrul public al Uniunii cu organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 33 alineatul (2).

Articolul 18

Cerințe generale privind înregistrarea

Pentru a fi eligibilă pentru înregistrare într-un registru public național al organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date, o entitate trebuie:

| (a) | să desfășoare activități de promovare a altruismului în materie de date; |
| --- | --- |

(a)

să desfășoare activități de promovare a altruismului în materie de date;

| (b) | să fie o persoană juridică înființată în temeiul dreptului intern în vederea îndeplinirii de obiective de interes general, astfel cum sunt prevăzute în dreptul intern, după caz; |
| --- | --- |

(b)

să fie o persoană juridică înființată în temeiul dreptului intern în vederea îndeplinirii de obiective de interes general, astfel cum sunt prevăzute în dreptul intern, după caz;

| (c) | să funcționeze fără scop lucrativ și să fie independentă din punct de vedere legal de orice entitate cu scop lucrativ; |
| --- | --- |

(c)

să funcționeze fără scop lucrativ și să fie independentă din punct de vedere legal de orice entitate cu scop lucrativ;

| (d) | să își desfășoare activitățile de altruism în materie de date printr-o structură distinctă din punct de vedere funcțional de alte activități pe care le desfășoară; |
| --- | --- |

(d)

să își desfășoare activitățile de altruism în materie de date printr-o structură distinctă din punct de vedere funcțional de alte activități pe care le desfășoară;

| (e) | să respecte cadrul de reglementare menționat la articolul 22 alineatul (1), în termen de cel mult 18 luni de la data intrării în vigoare a actelor delegate menționate la alineatul respectiv. |
| --- | --- |

(e)

să respecte cadrul de reglementare menționat la articolul 22 alineatul (1), în termen de cel mult 18 luni de la data intrării în vigoare a actelor delegate menționate la alineatul respectiv.

Articolul 19

Înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date

(1)   O entitate care îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 18 poate depune o cerere de înregistrare în registrul public național al organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date în statul membru în care este stabilită.

(2)   O entitate care îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 18 și este stabilită în mai multe state membre poate depune o cerere de înregistrare în registrul public național al organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date din statul membru în care își are sediul principal.

(3)   O entitate care îndeplinește cerințele de la articolul 18, dar care nu este stabilită în Uniune, numește un reprezentant legal într-unul dintre statele membre în care sunt oferite serviciile bazate pe altruismul în materie de date.

În scopul asigurării respectării prezentului regulament, reprezentantul legal este împuternicit de entitate pentru a fi contactat, în plus față de aceasta sau în locul acesteia, de autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date sau de persoanele vizate și de deținătorii de date, cu privire la toate aspectele legate de respectiva entitate. Reprezentantul legal cooperează cu autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date și le demonstrează în mod cuprinzător, la cerere, acțiunile întreprinse și dispozițiile puse în practică de entitate pentru a asigura respectarea prezentului regulament.

Se consideră că entitatea se află sub jurisdicția statului membru în care este situat reprezentantul legal. O astfel de entitate poate depune o cerere de înregistrare în registrul public național al organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date din statul membru respectiv. Desemnarea unui reprezentant legal de către entitate nu aduce atingere niciunei acțiuni în justiție care ar putea fi introdusă împotriva entității.

(4)   Cererile de înregistrare menționate la alineatele (1), (2) și (3) conțin următoarele informații:

| (a) | denumirea entității; |
| --- | --- |

(a)

denumirea entității;

| (b) | statutul juridic al entității, forma sa juridică și, în cazul în care entitatea este înregistrată într-un registru public național, numărul de înregistrare al acesteia; |
| --- | --- |

(b)

statutul juridic al entității, forma sa juridică și, în cazul în care entitatea este înregistrată într-un registru public național, numărul de înregistrare al acesteia;

| (c) | actul constitutiv al entității, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(c)

actul constitutiv al entității, dacă este cazul;

| (d) | sursele de venit ale entității; |
| --- | --- |

(d)

sursele de venit ale entității;

| (e) | adresa sediului principal al entității în Uniune, dacă există, și, după caz, a oricărei sucursale secundare dintr-un alt stat membru sau cea a reprezentantului legal; |
| --- | --- |

(e)

adresa sediului principal al entității în Uniune, dacă există, și, după caz, a oricărei sucursale secundare dintr-un alt stat membru sau cea a reprezentantului legal;

| (f) | un site internet public unde sunt disponibile informații complete și actualizate privind entitatea și activitățile sale, incluzând cel puțin informațiile menționate la literele (a), (b), (d) (e) și (h); |
| --- | --- |

(f)

un site internet public unde sunt disponibile informații complete și actualizate privind entitatea și activitățile sale, incluzând cel puțin informațiile menționate la literele (a), (b), (d) (e) și (h);

| (g) | persoanele de contact și datele de contact ale entității; |
| --- | --- |

(g)

persoanele de contact și datele de contact ale entității;

| (h) | obiectivele de interes general pe care intenționează să le promoveze în procesul de colectare a datelor; |
| --- | --- |

(h)

obiectivele de interes general pe care intenționează să le promoveze în procesul de colectare a datelor;

| (i) | natura datelor pe care entitatea intenționează să le controleze sau să le prelucreze și, în cazul datelor cu caracter personal, indicarea categoriilor de date cu caracter personal; |
| --- | --- |

(i)

natura datelor pe care entitatea intenționează să le controleze sau să le prelucreze și, în cazul datelor cu caracter personal, indicarea categoriilor de date cu caracter personal;

| (j) | orice alte documente care demonstrează că sunt îndeplinite cerințele prevăzute la articolul 18. |
| --- | --- |

(j)

orice alte documente care demonstrează că sunt îndeplinite cerințele prevăzute la articolul 18.

(5)   În cazul în care entitatea a transmis toate informațiile necesare în temeiul alineatului (4) și după ce autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date a evaluat cererea de înregistrare și a considerat că entitatea îndeplinește cerințele de la articolul 18, aceasta înregistrează entitatea în registrul public național al organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date în termen de 12 săptămâni de la data primirii cererii de înregistrare. Înregistrarea este valabilă în toate statele membre.

Autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date notifică orice înregistrare Comisiei. Comisia include înregistrarea respectivă în registrul public al Uniunii cu organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date.

(6)   Informațiile menționate la alineatul (4) literele (a), (b), (f), (g) și (h) se publică în registrul public național relevant al organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date.

(7)   O organizație recunoscută de promovare a altruismului în materie de date notifică autorității competente pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date orice modificare a informațiilor furnizate în temeiul alineatului (4) în termen de 14 zile de la data modificării.

Autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date notifică Comisiei, fără întârziere, prin mijloace electronice, fiecare astfel de notificare. Pe baza unei astfel de notificări, Comisia actualizează fără întârziere registrul public al Uniunii cu organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date.

Articolul 20

Cerințe privind transparența

(1)   O organizație recunoscută de promovare a altruismului în materie de date ține evidențe complete și exacte cu privire la:

| (a) | toate persoanele fizice sau juridice cărora li s-a oferit posibilitatea de a prelucra date deținute de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date respectivă, și datele de contact ale acestora; |
| --- | --- |

(a)

toate persoanele fizice sau juridice cărora li s-a oferit posibilitatea de a prelucra date deținute de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date respectivă, și datele de contact ale acestora;

| (b) | data sau durata prelucrării datelor cu caracter personal sau a utilizării datelor fără caracter personal; |
| --- | --- |

(b)

data sau durata prelucrării datelor cu caracter personal sau a utilizării datelor fără caracter personal;

| (c) | scopul prelucrării, astfel cum a fost declarat de către persoana fizică sau juridică căreia i s-a oferit posibilitatea de prelucrare; |
| --- | --- |

(c)

scopul prelucrării, astfel cum a fost declarat de către persoana fizică sau juridică căreia i s-a oferit posibilitatea de prelucrare;

| (d) | taxele plătite de persoanele fizice sau juridice care prelucrează datele, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(d)

taxele plătite de persoanele fizice sau juridice care prelucrează datele, dacă este cazul.

(2)   O organizație recunoscută de promovare a altruismului în materie de date întocmește și transmite autorității competente relevante pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date un raport anual de activitate care conține cel puțin următoarele elemente:

| (a) | informații privind activitățile desfășurate de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date; |
| --- | --- |

(a)

informații privind activitățile desfășurate de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date;

| (b) | o descriere a modului în care au fost promovate, în cursul exercițiului financiar respectiv, obiectivele de interes general pentru care au fost colectate datele; |
| --- | --- |

(b)

o descriere a modului în care au fost promovate, în cursul exercițiului financiar respectiv, obiectivele de interes general pentru care au fost colectate datele;

| (c) | o listă a tuturor persoanelor fizice și juridice care au fost autorizate să prelucreze datele deținute de entitatea respectivă, inclusiv o descriere sumară a obiectivelor de interes general urmărite prin această prelucrare a datelor și descrierea mijloacelor tehnice utilizate pentru aceasta, inclusiv o descriere a tehnicilor utilizate pentru a păstra confidențialitatea și protecția datelor; |
| --- | --- |

(c)

o listă a tuturor persoanelor fizice și juridice care au fost autorizate să prelucreze datele deținute de entitatea respectivă, inclusiv o descriere sumară a obiectivelor de interes general urmărite prin această prelucrare a datelor și descrierea mijloacelor tehnice utilizate pentru aceasta, inclusiv o descriere a tehnicilor utilizate pentru a păstra confidențialitatea și protecția datelor;

| (d) | un rezumat al rezultatelor prelucrărilor de date autorizate de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(d)

un rezumat al rezultatelor prelucrărilor de date autorizate de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date, dacă este cazul;

| (e) | informații privind sursele de venit ale organizației recunoscute de promovare a altruismului în materie de date, în special privind toate veniturile din autorizarea accesului la date, precum și privind cheltuielile. |
| --- | --- |

(e)

informații privind sursele de venit ale organizației recunoscute de promovare a altruismului în materie de date, în special privind toate veniturile din autorizarea accesului la date, precum și privind cheltuielile.

Articolul 21

Cerințe specifice pentru protejarea drepturilor și a intereselor persoanelor vizate și ale deținătorilor de date cu privire la datele lor

(1)   O organizație recunoscută de promovare a altruismului în materie de date informează persoanele vizate sau deținătorii de date înainte de orice prelucrare a datelor lor, într-un mod clar și ușor de înțeles, cu privire la:

| (a) | obiectivele de interes general și, dacă este cazul, cu privire la scopul specificat, explicit și legitim pentru care urmează să fie prelucrate datele cu caracter personal și pentru care permite prelucrarea datelor acestora de către un utilizator de date; |
| --- | --- |

(a)

obiectivele de interes general și, dacă este cazul, cu privire la scopul specificat, explicit și legitim pentru care urmează să fie prelucrate datele cu caracter personal și pentru care permite prelucrarea datelor acestora de către un utilizator de date;

| (b) | localizarea oricărei prelucrări efectuate într-o țară terță și obiectivele de interes general pentru care permite această prelucrare, în cazul în care prelucrarea este efectuată de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date. |
| --- | --- |

(b)

localizarea oricărei prelucrări efectuate într-o țară terță și obiectivele de interes general pentru care permite această prelucrare, în cazul în care prelucrarea este efectuată de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date.

(2)   Organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date nu utilizează datele pentru alte obiective decât cele de interes general pentru care persoana vizată sau deținătorul de date permite prelucrarea. Organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date nu folosește practici comerciale înșelătoare pentru a solicita furnizări de date.

(3)   Organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date pune la dispoziție instrumente pentru a obține consimțământul persoanelor vizate sau permisiunea de prelucrare a datelor puse la dispoziție de către deținătorii de date. Organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date pune la dispoziție și instrumente pentru retragerea cu ușurință a unui astfel de consimțământ sau a unei astfel de permisiuni.

(4)   Organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date ia măsuri pentru a asigura un nivel adecvat de securitate pentru stocarea și prelucrarea datelor fără caracter personal pe care le-a colectat pe baza altruismului în materie de date.

(5)   Organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date informează fără întârziere deținătorii de date în cazul transferului neautorizat, al accesului neautorizat sau al utilizării neautorizate a datelor fără caracter personal pe care le-a partajat.

(6)   În cazul în care organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date facilitează prelucrarea datelor de către terți, inclusiv prin furnizarea instrumentelor care permit obținerea consimțământului persoanelor vizate sau a permisiunilor de a prelucra datele puse la dispoziție de deținătorii de date, aceasta specifică, după caz, jurisdicția țării terțe în care se preconizează că va avea loc utilizarea datelor.

Articolul 22

Cadrul de reglementare

(1)   Comisia adoptă, în conformitate cu articolul 32, acte delegate de completare a prezentului regulament prin stabilirea unui cadru de reglementare, care să prevadă:

| (a) | cerințe de informare adecvate pentru a se asigura că persoanelor vizate și deținătorilor de date li se oferă, înainte de acordarea consimțământului sau a permisiunii pentru altruismul în materie de date, informații suficient de detaliate, clare și transparente privind utilizarea datelor, instrumentele pentru acordarea și retragerea consimțământului sau a permisiunii și măsurile luate pentru a evita utilizarea abuzivă a datelor partajate cu organizația de promovare a altruismului în materie de date; |
| --- | --- |

(a)

cerințe de informare adecvate pentru a se asigura că persoanelor vizate și deținătorilor de date li se oferă, înainte de acordarea consimțământului sau a permisiunii pentru altruismul în materie de date, informații suficient de detaliate, clare și transparente privind utilizarea datelor, instrumentele pentru acordarea și retragerea consimțământului sau a permisiunii și măsurile luate pentru a evita utilizarea abuzivă a datelor partajate cu organizația de promovare a altruismului în materie de date;

| (b) | cerințe tehnice și de securitate adecvate pentru a asigura un nivel adecvat de securitate pentru stocarea și prelucrarea datelor, precum și pentru instrumentele de acordare și de retragere a consimțământului sau a permisiunii; |
| --- | --- |

(b)

cerințe tehnice și de securitate adecvate pentru a asigura un nivel adecvat de securitate pentru stocarea și prelucrarea datelor, precum și pentru instrumentele de acordare și de retragere a consimțământului sau a permisiunii;

| (c) | foi de parcurs de comunicare care să adopte o abordare multidisciplinară pentru a sensibiliza părțile interesate relevante, în special deținătorii de date și persoanele vizate care și-ar putea partaja datele, cu privire la altruismul în materie de date, la desemnarea drept „organizație recunoscută în Uniune de promovare a altruismului în materie de date” și la cadrul de reglementare; |
| --- | --- |

(c)

foi de parcurs de comunicare care să adopte o abordare multidisciplinară pentru a sensibiliza părțile interesate relevante, în special deținătorii de date și persoanele vizate care și-ar putea partaja datele, cu privire la altruismul în materie de date, la desemnarea drept „organizație recunoscută în Uniune de promovare a altruismului în materie de date” și la cadrul de reglementare;

| (d) | recomandări privind standardele de interoperabilitate relevante. |
| --- | --- |

(d)

recomandări privind standardele de interoperabilitate relevante.

(2)   Cadrul de reglementare menționat la alineatul (1) se elaborează în strânsă cooperare cu organizațiile de promovare a altruismului în materie de date și cu părțile interesate relevante.

Articolul 23

Autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date

(1)   Fiecare stat membru desemnează una sau mai multe autorități competente responsabile de registrul său public național al organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date.

Autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date respectă cerințele prevăzute la articolul 26.

(2)   Fiecare stat membru notifică Comisiei identitatea respectivelor autorități competente pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date până la 24 septembrie 2023. Fiecare stat membru notifică, de asemenea, Comisiei orice modificare ulterioară a identității respectivelor autorități competente.

(3)   Autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor unui stat membru de promovare a altruismului în materie de date își îndeplinește sarcinile în cooperare cu autoritatea pentru protecția datelor relevantă, în cazul în care aceste sarcini sunt legate de prelucrarea datelor cu caracter personal, precum și cu autoritățile sectoriale relevante din statul membru respectiv.

Articolul 24

Monitorizarea conformării

(1)   Autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date monitorizează și supraveghează respectarea cerințelor prevăzute în prezentul capitol de către organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date. Autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date poate, de asemenea, să monitorizeze și să supravegheze conformarea acestor organizații recunoscute de promovare a altruismului în materie de date pe baza unei cereri din partea unei persoane fizice sau juridice.

(2)   Autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date au competența de a solicita de la organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date informații care sunt necesare pentru a verifica respectarea cerințelor prezentului capitol. Orice cerere de informații este proporțională cu îndeplinirea sarcinii și se motivează.

(3)   În cazul în care autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date constată că o organizație de promovare a altruismului în materie de date nu respectă una sau mai multe dintre cerințele prezentului capitol, aceasta îi notifică organizației de promovare a altruismului în materie de date constatările respective și îi oferă posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în termen de 30 de zile de la primirea notificării.

(4)   Autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date are competența de a solicita încetarea încălcărilor menționate la alineatul (3) fie imediat, fie într-un termen rezonabil și adoptă măsuri corespunzătoare și proporționale pentru a asigura respectarea cerințelor.

(5)   În cazul în care o organizație de promovare a altruismului în materie de date nu respectă una sau mai multe dintre cerințele prezentului capitol, chiar și după ce a fost notificată în conformitate cu alineatul (3) de către autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date, respectiva organizație de promovare a altruismului în materie de date:

| (a) | își pierde dreptul de a folosi eticheta de „organizație recunoscută în Uniune de promovare a altruismului în materie de date” în orice comunicare scrisă și verbală; |
| --- | --- |

(a)

își pierde dreptul de a folosi eticheta de „organizație recunoscută în Uniune de promovare a altruismului în materie de date” în orice comunicare scrisă și verbală;

| (b) | este radiată din registrul public național relevant al organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date și din registrul public al Uniunii cu organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date. |
| --- | --- |

(b)

este radiată din registrul public național relevant al organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date și din registrul public al Uniunii cu organizațiile recunoscute de promovare a altruismului în materie de date.

Orice decizie de revocare a dreptului de a utiliza eticheta de „organizație recunoscută în Uniune de promovare a altruismului în materie de date” în temeiul primului paragraf litera (a) se publică de către autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date.

(6)   În cazul în care o organizație recunoscută de promovare a altruismului în materie de date își are sediul principal sau reprezentantul legal într-un stat membru, dar își desfășoară activitatea în alte state membre, autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date a statului membru în care se află sediul principal sau reprezentantul legal și autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date ale acestor alte state membre cooperează și își acordă asistență reciproc. O astfel de asistență și cooperare pot include schimburi de informații între autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date în cauză în vederea îndeplinirii sarcinilor acestora în temeiul prezentului regulament și solicitări motivate de a se lua măsurile menționate în prezentul articol.

În cazul în care o autoritate competentă pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date dintr-un stat membru solicită asistență din partea unei autorități competente pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date dintr-un alt stat membru, aceasta prezintă o cerere motivată. Autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor de promovare a altruismului în materie de date care a primit o astfel de cerere furnizează un răspuns, fără întârziere și într-un interval de timp proporțional cu urgența cererii.

Orice informație transmisă în contextul asistenței solicitate și acordate în temeiul prezentului alineat se utilizează numai în scopul pentru care a fost solicitată.

Articolul 25

Formularul european de consimțământ privind altruismul în materie de date

(1)   Pentru a facilita colectarea de date pe baza altruismului în materie de date, Comisia adoptă acte de punere în aplicare care să instituie și să stabilească un formular european de consimțământ privind altruismul în materie de date, după consultarea Comitetului european pentru protecția datelor, ținând seama de avizul Comitetului european pentru inovare în domeniul datelor și implicând în mod corespunzător părțile interesate relevante. Formularul permite colectarea consimțământului sau a permisiunii în toate statele membre într-un format uniform. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 33 alineatul (2).

(2)   Formularul european de consimțământ privind altruismul în materie de date utilizează o abordare modulară, care permite personalizarea pentru sectoare specifice și scopuri diferite.

(3)   În cazul în care se furnizează date cu caracter personal, formularul european de consimțământ privind altruismul în materie de date garantează că persoanele vizate sunt în măsură să își dea consimțământul și să își retragă consimțământul pentru o anumită operațiune de prelucrare a datelor în conformitate cu cerințele Regulamentului (UE) 2016/679.

(4)   Formularul este disponibil într-un format care poate fi imprimat pe hârtie și este ușor de înțeles, dar și într-un format electronic care poate fi citit automat.

CAPITOLUL V

Autorități competente și dispoziții procedurale

Articolul 26

Cerințe referitoare la autoritățile competente

(1)   Autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date și autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date sunt distincte din punct de vedere juridic și independente din punct de vedere funcțional de orice furnizor de servicii de intermediere de date sau de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date. Funcțiile autorităților competente pentru serviciile de intermediere de date și ale autorităților competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date pot fi îndeplinite de aceeași autoritate. Statele membre pot fie să înființeze în acest scop una sau mai multe autorități noi, fie să se bazeze pe cele existente.

(2)   Autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date și autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date își exercită sarcinile în mod imparțial, transparent, consecvent, fiabil și prompt. Atunci când își îndeplinesc sarcinile, acestea garantează concurența loială și nediscriminarea.

(3)   Din membrii conducerii și ai personalului responsabil cu îndeplinirea sarcinilor relevante ale autorităților competente pentru serviciile de intermediere de date și ale autorităților competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date nu pot face parte proiectantul, producătorul, furnizorul, instalatorul, cumpărătorul, proprietarul, utilizatorul sau operatorul responsabil cu întreținerea serviciilor pe care aceștia le evaluează și nici reprezentantul autorizat al vreuneia dintre părțile respective. Acest lucru nu împiedică utilizarea serviciilor evaluate care sunt necesare pentru operațiunile autorității competente pentru serviciile de intermediere de date și ale autorităților competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date sau utilizarea unor astfel de servicii în scopuri personale.

(4)   Membrii conducerii de nivel superior și ai personalului autorităților competente pentru serviciile de intermediere de date și al autorităților competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date nu desfășoară nicio activitate care ar putea afecta imparțialitatea sau integritatea lor în ceea ce privește activitățile de evaluare care le sunt atribuite.

(5)   Autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date și autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date au la dispoziție resursele financiare și umane adecvate pentru a îndeplini sarcinile care le sunt atribuite, inclusiv cunoștințele tehnice și resursele necesare.

(6)   Autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date și autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date ale unui stat membru furnizează Comisiei și autorităților competente pentru serviciile de intermediere de date și autorităților competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date din alte state membre, pe baza unei cereri motivate și fără întârziere, informațiile necesare pentru îndeplinirea sarcinilor care le revin în temeiul prezentului regulament. În cazul în care o autoritate competentă pentru serviciile de intermediere de date sau o autoritate competentă pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date consideră că informațiile solicitate sunt confidențiale în conformitate cu dreptul Uniunii și cu dreptul intern privind confidențialitatea comercială și profesională, Comisia și orice alte autorități competente pentru serviciile de intermediere de date sau autorități competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date implicate veghează la protejarea acestei confidențialități.

Articolul 27

Dreptul de a depune o plângere

(1)   Persoanele fizice și juridice au dreptul de a depune o plângere cu privire la orice aspect care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, în mod individual sau, după caz, colectiv, la autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date relevantă împotriva unui furnizor de servicii de intermediere de date sau la autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date împotriva unei organizații recunoscute de promovare a altruismului în materie de date.

(2)   Autoritatea competentă pentru serviciile de intermediere de date sau autoritatea competentă pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date la care s-a depus plângerea îl informează pe reclamant:

| (a) | despre evoluția procedurilor și despre decizia luată; și |
| --- | --- |

(a)

despre evoluția procedurilor și despre decizia luată; și

| (b) | despre căile de atac judiciare prevăzute la articolul 28. |
| --- | --- |

(b)

despre căile de atac judiciare prevăzute la articolul 28.

Articolul 28

Dreptul la o cale de atac judiciară eficientă

(1)   În pofida oricăror căi de atac administrative sau fără caracter judiciar, orice persoană fizică și juridică afectată are dreptul la o cale de atac judiciară eficientă cu privire la deciziile obligatorii din punct de vedere juridic, menționate la articolul 14, luate de către autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date în contextul gestionării, al controlului și al asigurării respectării regimului de notificare pentru furnizorii de servicii de intermediere de date și deciziile obligatorii din punct de vedere juridic menționate la articolele 19 și 24 luate de către autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date în contextul monitorizării organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date.

(2)   Acțiunile formulate în temeiul prezentului articol se introduc în fața instanțelor din statul membru al autorității competente pentru serviciile de intermediere de date sau al autorității competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date împotriva căreia se exercită calea de atac judiciară în mod individual sau, după caz, colectiv de către reprezentanții uneia sau mai multor persoane fizice sau juridice.

(3)   În cazul în care o autoritate competentă pentru serviciile de intermediere de date sau o autoritate competentă pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date nu dă curs unei plângeri, orice persoană fizică sau juridică afectată are, în conformitate cu dreptul intern, fie dreptul la o cale de atac judiciară eficientă, fie acces la o reexaminare de către un organism imparțial care deține cunoștințele de specialitate corespunzătoare.

CAPITOLUL VI

Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor

Articolul 29

Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor

(1)   Comisia instituie un Comitet european pentru inovare în domeniul datelor sub forma unui grup de experți, alcătuit din reprezentanți ai autorităților competente pentru serviciile de intermediere de date și ai autorităților competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date din toate statele membre, ai Comitetului european pentru protecția datelor, ai Autorității Europene pentru Protecția Datelor, ai ENISA, ai Comisiei, din reprezentantul UE pentru IMM-uri sau un reprezentant numit de rețeaua reprezentanților pentru IMM-uri și din alți reprezentanți ai organismelor relevante din sectoare specifice, precum și ai organismelor care dețin cunoștințele de specialitate specifice. La numirea experților individuali, Comisia urmărește să obțină un echilibru geografic și de gen în rândul membrilor grupului de experți.

(2)   Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor este alcătuit din cel puțin următoarele trei subgrupuri:

| (a) | un subgrup compus din autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date și autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date, în vederea îndeplinirii sarcinilor prevăzute la articolul 30 literele (a), (c), (j) și (k); |
| --- | --- |

(a)

un subgrup compus din autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date și autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date, în vederea îndeplinirii sarcinilor prevăzute la articolul 30 literele (a), (c), (j) și (k);

| (b) | un subgrup pentru discuții tehnice privind standardizarea, portabilitatea și interoperabilitatea în temeiul articolului 30 literele (f) și (g); |
| --- | --- |

(b)

un subgrup pentru discuții tehnice privind standardizarea, portabilitatea și interoperabilitatea în temeiul articolului 30 literele (f) și (g);

| (c) | un subgrup pentru implicarea părților interesate, compus din reprezentanți relevanți din industrie, cercetare, mediul universitar, societatea civilă, organizațiile de standardizare, spațiile europene comune relevante ale datelor și alte părți interesate relevante și părți terțe care consiliază Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor cu privire la sarcinile prevăzute la articolul 30 literele (d), (e), (f), (g) și (h). |
| --- | --- |

(c)

un subgrup pentru implicarea părților interesate, compus din reprezentanți relevanți din industrie, cercetare, mediul universitar, societatea civilă, organizațiile de standardizare, spațiile europene comune relevante ale datelor și alte părți interesate relevante și părți terțe care consiliază Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor cu privire la sarcinile prevăzute la articolul 30 literele (d), (e), (f), (g) și (h).

(3)   Comisia prezidează reuniunile Comitetului european pentru inovare în domeniul datelor.

(4)   Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor este asistat de un secretariat asigurat de către Comisie.

Articolul 30

Sarcinile Comitetului european pentru inovare în domeniul datelor

Comitetul european pentru inovare în domeniul datelor are următoarele sarcini:

| (a) | consiliază și asistă Comisia în ceea ce privește dezvoltarea unei practici coerente a organismelor din sectorul public și a organismelor competente menționate la articolul 7 alineatul (1) în ce privește tratarea cererilor de reutilizare a categoriilor de date menționate la articolul 3 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

consiliază și asistă Comisia în ceea ce privește dezvoltarea unei practici coerente a organismelor din sectorul public și a organismelor competente menționate la articolul 7 alineatul (1) în ce privește tratarea cererilor de reutilizare a categoriilor de date menționate la articolul 3 alineatul (1);

| (b) | consiliază și asistă Comisia în elaborarea unei practici consecvente pentru altruismul în materie de date în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

(b)

consiliază și asistă Comisia în elaborarea unei practici consecvente pentru altruismul în materie de date în întreaga Uniune;

| (c) | consiliază și asistă Comisia în ceea ce privește dezvoltarea unei practici coerente a autorităților competente pentru serviciile de intermediere de date și autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date în aplicarea cerințelor aplicabile furnizorilor de servicii de intermediere de date și organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date; |
| --- | --- |

(c)

consiliază și asistă Comisia în ceea ce privește dezvoltarea unei practici coerente a autorităților competente pentru serviciile de intermediere de date și autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date în aplicarea cerințelor aplicabile furnizorilor de servicii de intermediere de date și organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date;

| (d) | consiliază și asistă Comisia în ceea ce privește dezvoltarea unor orientări coerente despre cea mai bună modalitate de a proteja, în contextul prezentului regulament, datele fără caracter personal sensibile din punct de vedere comercial, în special secretele comerciale, dar și datele fără caracter personal care reprezintă conținuturi protejate prin drepturi de proprietate intelectuală, împotriva accesului ilegal care riscă să ducă la furturi de proprietate intelectuală sau la spionaj industrial; |
| --- | --- |

(d)

consiliază și asistă Comisia în ceea ce privește dezvoltarea unor orientări coerente despre cea mai bună modalitate de a proteja, în contextul prezentului regulament, datele fără caracter personal sensibile din punct de vedere comercial, în special secretele comerciale, dar și datele fără caracter personal care reprezintă conținuturi protejate prin drepturi de proprietate intelectuală, împotriva accesului ilegal care riscă să ducă la furturi de proprietate intelectuală sau la spionaj industrial;

| (e) | consiliază și asistă Comisia în ceea ce privește elaborarea unor orientări coerente privind cerințele de securitate cibernetică pentru schimbul de date și stocarea lor; |
| --- | --- |

(e)

consiliază și asistă Comisia în ceea ce privește elaborarea unor orientări coerente privind cerințele de securitate cibernetică pentru schimbul de date și stocarea lor;

| (f) | consiliază Comisia, în special ținând seama de contribuția organizațiilor de standardizare, cu privire la stabilirea priorității standardelor transsectoriale care trebuie utilizate și dezvoltate pentru utilizarea datelor și partajarea de date transsectoriale între spațiile europene comune emergente ale datelor, pentru compararea transsectorială și schimbul de bune practici în ceea ce privește cerințele sectoriale în materie de securitate și procedurile de acces, ținând seama de activitățile de standardizare specifice fiecărui sector, în special pentru a clarifica care standarde și practici sunt intersectoriale și care sunt sectoriale și pentru a stabili o distincție între acestea; |
| --- | --- |

(f)

consiliază Comisia, în special ținând seama de contribuția organizațiilor de standardizare, cu privire la stabilirea priorității standardelor transsectoriale care trebuie utilizate și dezvoltate pentru utilizarea datelor și partajarea de date transsectoriale între spațiile europene comune emergente ale datelor, pentru compararea transsectorială și schimbul de bune practici în ceea ce privește cerințele sectoriale în materie de securitate și procedurile de acces, ținând seama de activitățile de standardizare specifice fiecărui sector, în special pentru a clarifica care standarde și practici sunt intersectoriale și care sunt sectoriale și pentru a stabili o distincție între acestea;

| (g) | acordă asistență Comisiei, în special ținând seama de contribuția organizațiilor de standardizare, în ceea ce privește abordarea fragmentării pieței interne și a economiei bazate pe date în cadrul pieței interne, prin îmbunătățirea interoperabilității transfrontaliere, transsectoriale a datelor, precum și a serviciilor de partajare de date între diferite sectoare și domenii, pe baza standardelor europene, internaționale sau naționale existente, printre altele cu scopul de a încuraja crearea unor spații europene comune ale datelor; |
| --- | --- |

(g)

acordă asistență Comisiei, în special ținând seama de contribuția organizațiilor de standardizare, în ceea ce privește abordarea fragmentării pieței interne și a economiei bazate pe date în cadrul pieței interne, prin îmbunătățirea interoperabilității transfrontaliere, transsectoriale a datelor, precum și a serviciilor de partajare de date între diferite sectoare și domenii, pe baza standardelor europene, internaționale sau naționale existente, printre altele cu scopul de a încuraja crearea unor spații europene comune ale datelor;

| (h) | propune orientări pentru „spațiile europene comune ale datelor”, și anume cadre interoperabile de standarde și practici comune specifice scopului sau sectorului sau transsectoriale pentru a partaja sau a prelucra în comun date, printre altele pentru dezvoltarea de noi produse și servicii, pentru cercetarea științifică sau pentru inițiative ale societății civile, astfel de standarde și practici comune țin seama de standardele existente, respectă normele în materie de concurență și asigură accesul nediscriminatoriu pentru toți participanții, în scopul facilitării partajării de date în Uniune și al valorificării potențialului spațiilor de date existente și viitoare, abordând, printre altele:






  (i) | standardele transsectoriale care trebuie folosite și dezvoltate pentru utilizarea datelor și partajarea transsectorială a datelor, pentru compararea transsectorială și schimbul de bune practici în ceea ce privește cerințele sectoriale în materie de securitate și procedurile de acces, ținând seama de activitățile de standardizare specifice fiecărui sector, în special atunci când se clarifică și se diferențiază standardele și practicile transsectoriale și sectoriale; |
| --- | --- | --- |

(h)

propune orientări pentru „spațiile europene comune ale datelor”, și anume cadre interoperabile de standarde și practici comune specifice scopului sau sectorului sau transsectoriale pentru a partaja sau a prelucra în comun date, printre altele pentru dezvoltarea de noi produse și servicii, pentru cercetarea științifică sau pentru inițiative ale societății civile, astfel de standarde și practici comune țin seama de standardele existente, respectă normele în materie de concurență și asigură accesul nediscriminatoriu pentru toți participanții, în scopul facilitării partajării de date în Uniune și al valorificării potențialului spațiilor de date existente și viitoare, abordând, printre altele:

(i)

standardele transsectoriale care trebuie folosite și dezvoltate pentru utilizarea datelor și partajarea transsectorială a datelor, pentru compararea transsectorială și schimbul de bune practici în ceea ce privește cerințele sectoriale în materie de securitate și procedurile de acces, ținând seama de activitățile de standardizare specifice fiecărui sector, în special atunci când se clarifică și se diferențiază standardele și practicile transsectoriale și sectoriale;

| (ii) | cerințele de combatere a barierelor la intrarea pe piață și de evitare a dependenței de furnizor, în scopul asigurării concurenței loiale și a interoperabilității; |
| --- | --- |

(ii)

cerințele de combatere a barierelor la intrarea pe piață și de evitare a dependenței de furnizor, în scopul asigurării concurenței loiale și a interoperabilității;

| (iii) | protecția adecvată pentru transferurile legale de date către țări terțe, inclusiv garanții împotriva oricăror transferuri interzise de dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

(iii)

protecția adecvată pentru transferurile legale de date către țări terțe, inclusiv garanții împotriva oricăror transferuri interzise de dreptul Uniunii;

| (iv) | reprezentarea adecvată și nediscriminatorie a părților interesate relevante în guvernanța spațiilor europene comune ale datelor; |
| --- | --- |

(iv)

reprezentarea adecvată și nediscriminatorie a părților interesate relevante în guvernanța spațiilor europene comune ale datelor;

| (v) | asumarea cerințelor de securitate cibernetică în conformitate cu dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

(v)

asumarea cerințelor de securitate cibernetică în conformitate cu dreptul Uniunii;

| (i) | facilitează cooperarea dintre statele membre cu privire la stabilirea unor condiții armonizate care să permită reutilizarea categoriilor de date menționate la articolul 3 alineatul (1) deținute de organismele din sectorul public în cadrul pieței interne; |
| --- | --- |

(i)

facilitează cooperarea dintre statele membre cu privire la stabilirea unor condiții armonizate care să permită reutilizarea categoriilor de date menționate la articolul 3 alineatul (1) deținute de organismele din sectorul public în cadrul pieței interne;

| (j) | facilitează cooperarea dintre autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date și autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date prin consolidarea capacităților și schimbul de informații, în special prin stabilirea unor metode pentru schimbul eficient de informații referitoare la procedura de notificare pentru furnizorii de servicii de intermediere de date și la înregistrarea și monitorizarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date, inclusiv coordonarea cu privire la stabilirea taxelor sau a sancțiunilor, precum și facilitarea cooperării dintre autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date și autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date cu privire la accesul internațional și transferul de date; |
| --- | --- |

(j)

facilitează cooperarea dintre autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date și autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date prin consolidarea capacităților și schimbul de informații, în special prin stabilirea unor metode pentru schimbul eficient de informații referitoare la procedura de notificare pentru furnizorii de servicii de intermediere de date și la înregistrarea și monitorizarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date, inclusiv coordonarea cu privire la stabilirea taxelor sau a sancțiunilor, precum și facilitarea cooperării dintre autoritățile competente pentru serviciile de intermediere de date și autoritățile competente pentru înregistrarea organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date cu privire la accesul internațional și transferul de date;

| (k) | consiliază și asistă Comisia pentru a evalua dacă este necesară adoptarea actelor de punere în aplicare menționate la articolul 5 alineatele (11) și (12); |
| --- | --- |

(k)

consiliază și asistă Comisia pentru a evalua dacă este necesară adoptarea actelor de punere în aplicare menționate la articolul 5 alineatele (11) și (12);

| (l) | consiliază și asistă Comisia în ceea ce privește elaborarea formularului european de consimțământ privind altruismul în materie de date, în conformitate cu articolul 25 alineatul (1); |
| --- | --- |

(l)

consiliază și asistă Comisia în ceea ce privește elaborarea formularului european de consimțământ privind altruismul în materie de date, în conformitate cu articolul 25 alineatul (1);

| (m) | consiliază Comisia cu privire la îmbunătățirea mediului de reglementare internațional pentru datele fără caracter personal, inclusiv standardizarea. |
| --- | --- |

(m)

consiliază Comisia cu privire la îmbunătățirea mediului de reglementare internațional pentru datele fără caracter personal, inclusiv standardizarea.

CAPITOLUL VII

Accesul internațional și transferul

Articolul 31

Accesul internațional și transferul

(1)   Organismul din sectorul public, persoana fizică sau juridică căreia i s-a acordat dreptul de reutilizare a datelor în temeiul capitolului II, furnizorul de servicii de intermediere de date sau organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date ia toate măsurile de ordin tehnic, juridic și organizațional rezonabile, inclusiv înțelegeri contractuale, pentru a preveni transferul internațional de date fără caracter personal deținute în Uniune sau accesul guvernamental la acestea în cazul în care un astfel de transfer sau acces ar crea un conflict cu dreptul Uniunii sau cu dreptul intern al statului membru în cauză, fără a aduce atingere alineatului (2) sau (3).

(2)   Orice decizie sau hotărâre a unei instanțe dintr-o țară terță și orice decizie a unei autorități administrative dintr-o țară terță prin care se solicită unui organism din sectorul public, unei persoane fizice sau juridice căreia i s-a acordat dreptul de reutilizare a datelor în temeiul capitolului II, unui furnizor de servicii de intermediere de date sau unei organizații recunoscute de promovare a altruismului în materie de date să transfere date fără caracter personal deținute în Uniune sau să acorde acces la acestea, în cadrul domeniului de aplicare al prezentului regulament, este recunoscută sau executată în orice fel doar dacă se bazează pe un acord internațional, cum ar fi un tratat de asistență judiciară reciprocă în vigoare între țara terță solicitantă și Uniune sau orice alt acord între țara terță solicitantă și un stat membru.

(3)   În lipsa unui acord internațional, astfel cum se menționează la alineatul (2) din prezentul articol, în cazul în care un organism din sectorul public, o persoană fizică sau juridică căreia i s-a acordat dreptul de reutilizare a datelor în temeiul capitolului II, un furnizor de servicii de intermediere de date sau o organizație recunoscută de promovare a altruismului în materie de date este destinatarul unei decizii sau al unei hotărâri a unei instanțe dintr-o țară terță sau al unei decizii a unei autorități administrative dintr-o țară terță care prevede transferul de date fără caracter personal deținute în Uniune sau acordarea accesului la acestea, în cadrul domeniului de aplicare al prezentului regulament, iar respectarea unei astfel de decizii ar putea genera o situație de conflict cu dreptul Uniunii sau cu dreptul intern al statului membru relevant pentru destinatar, transferul către autoritatea din țara terță sau accesul acesteia la astfel de date are loc numai în cazul în care:

| (a) | sistemul țării terțe în cauză prevede obligativitatea expunerii motivelor și a proporționalității unei astfel de decizii sau hotărâri și prevede că o astfel de decizie sau hotărâre trebuie să aibă un caracter specific, de exemplu prin stabilirea unei legături suficiente cu anumite persoane suspectate sau cu anumite încălcări; |
| --- | --- |

(a)

sistemul țării terțe în cauză prevede obligativitatea expunerii motivelor și a proporționalității unei astfel de decizii sau hotărâri și prevede că o astfel de decizie sau hotărâre trebuie să aibă un caracter specific, de exemplu prin stabilirea unei legături suficiente cu anumite persoane suspectate sau cu anumite încălcări;

| (b) | obiecția motivată a destinatarului este supusă controlului unei instanțe competente din țara terță; și |
| --- | --- |

(b)

obiecția motivată a destinatarului este supusă controlului unei instanțe competente din țara terță; și

| (c) | instanța competentă din țara terță care pronunță decizia sau hotărârea sau care revizuiește decizia unei autorități administrative este împuternicită în temeiul dreptului țării terțe respective să țină seama în mod corespunzător de interesele juridice relevante ale furnizorului de date protejate în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern al statului membru relevant. |
| --- | --- |

(c)

instanța competentă din țara terță care pronunță decizia sau hotărârea sau care revizuiește decizia unei autorități administrative este împuternicită în temeiul dreptului țării terțe respective să țină seama în mod corespunzător de interesele juridice relevante ale furnizorului de date protejate în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern al statului membru relevant.

(4)   În cazul în care condițiile prevăzute la alineatul (2) sau (3) sunt îndeplinite, organismul din sectorul public, persoana fizică sau juridică căreia i s-a acordat dreptul de reutilizare a datelor în temeiul capitolului II, furnizorul de servicii de intermediere de date sau organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date furnizează volumul minim de date permis ca răspuns la o cerere, pe baza unei interpretări rezonabile a cererii.

(5)   Organismul din sectorul public, persoana fizică sau juridică căreia i s-a acordat dreptul de reutilizare a datelor în temeiul capitolului II, furnizorul de servicii de intermediere de date și organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date îl informează pe deținătorul datelor cu privire la existența unei cereri din partea unei autorități administrative dintr-o țară terță de a i se acorda accesul la datele sale înainte de a da curs respectivei cereri, cu excepția cazurilor în care cererea servește unor scopuri de asigurare a respectării legii și atât timp cât acest lucru este necesar pentru a menține eficacitatea activității de asigurare a respectării legii.

CAPITOLUL VIII

Delegarea și procedura comitetului

Articolul 32

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 5 alineatul (13) și la articolul 22 alineatul (1) se conferă Comisiei pentru o perioadă nedeterminată, începând de la 23 iunie 2022.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 5 alineatul (13) și la articolul 22 alineatul (1) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (13) sau al articolului 22 alineatul (1) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de trei luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu trei luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 33

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

CAPITOLUL IX

Dispoziții finale și tranzitorii

Articolul 34

Sancțiuni

(1)   Statele membre adoptă regimul sancțiunilor care se aplică în cazul nerespectării obligațiilor privind transferurile de date fără caracter personal către țări terțe în temeiul articolului 5 alineatul (14) și al articolului 31, a obligației de notificare ce le revine furnizorilor de servicii de intermediere de date în temeiul articolului 11, a condițiilor de furnizare a serviciilor de intermediere de date în temeiul articolului 12 și a condițiilor de înregistrare ca organizație recunoscută de promovare a altruismului în materie de date în temeiul articolelor 18, 20, 21 și 22 și iau toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea acestora. Sancțiunile trebuie să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare. În cadrul normelor lor privind sancțiunile, statele membre țin seama de recomandările Comitetului european pentru inovare în domeniul datelor. Statele membre notifică normele și măsurile respective Comisiei până la 24 septembrie 2023 și îi comunică acesteia, fără întârziere, orice modificare ulterioară a respectivelor norme și măsuri.

(2)   Statele membre iau în considerare următoarele criterii neexhaustive și orientative pentru impunerea de sancțiuni furnizorilor de servicii de intermediere de date și organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date pentru încălcarea prezentului regulament, după caz:

| (a) | natura, gravitatea, amploarea și durata încălcării; |
| --- | --- |

(a)

natura, gravitatea, amploarea și durata încălcării;

| (b) | orice acțiune întreprinsă de furnizorul de servicii de intermediere de date sau de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date pentru a atenua sau a repara prejudiciul cauzat de încălcare; |
| --- | --- |

(b)

orice acțiune întreprinsă de furnizorul de servicii de intermediere de date sau de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date pentru a atenua sau a repara prejudiciul cauzat de încălcare;

| (c) | toate încălcările anterioare comise de furnizorul de servicii de intermediere de date sau de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date; |
| --- | --- |

(c)

toate încălcările anterioare comise de furnizorul de servicii de intermediere de date sau de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date;

| (d) | beneficiile financiare obținute sau pierderile evitate de furnizorul de servicii de intermediere de date sau de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date ca urmare a încălcării, în măsura în care astfel de beneficii sau pierderi pot fi determinate în mod fiabil; |
| --- | --- |

(d)

beneficiile financiare obținute sau pierderile evitate de furnizorul de servicii de intermediere de date sau de organizația recunoscută de promovare a altruismului în materie de date ca urmare a încălcării, în măsura în care astfel de beneficii sau pierderi pot fi determinate în mod fiabil;

| (e) | orice alt factor agravant sau atenuant aplicabil circumstanțelor cazului. |
| --- | --- |

(e)

orice alt factor agravant sau atenuant aplicabil circumstanțelor cazului.

Articolul 35

Evaluarea și revizuirea

Până la 24 septembrie 2025, Comisia efectuează o evaluare a prezentului regulament și prezintă un raport cu principalele sale constatări Parlamentului European și Consiliului, precum și Comitetului Economic și Social European. Raportul este însoțit, după caz, de propuneri legislative.

Raportul în cauză analizează în special următoarele:

| (a) | aplicarea și funcționarea normelor privind sancțiunile stabilite de statele membre în temeiul articolului 34; |
| --- | --- |

(a)

aplicarea și funcționarea normelor privind sancțiunile stabilite de statele membre în temeiul articolului 34;

| (b) | nivelul de respectare a prezentului regulament de către reprezentanții legali ai furnizorilor de servicii de intermediere de date și ai organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date care nu sunt stabilite în Uniune și nivelul de aplicare a sancțiunilor impuse acestor furnizori și organizații; |
| --- | --- |

(b)

nivelul de respectare a prezentului regulament de către reprezentanții legali ai furnizorilor de servicii de intermediere de date și ai organizațiilor recunoscute de promovare a altruismului în materie de date care nu sunt stabilite în Uniune și nivelul de aplicare a sancțiunilor impuse acestor furnizori și organizații;

| (c) | tipul de organizații de promovare a altruismului în materie de date înregistrate în temeiul capitolului IV și o privire de ansamblu asupra obiectivelor de interes general pentru care datele sunt partajate astfel încât să se stabilească criterii clare în acest sens. |
| --- | --- |

(c)

tipul de organizații de promovare a altruismului în materie de date înregistrate în temeiul capitolului IV și o privire de ansamblu asupra obiectivelor de interes general pentru care datele sunt partajate astfel încât să se stabilească criterii clare în acest sens.

Statele membre furnizează Comisiei informațiile necesare pentru întocmirea raportului respectiv.

Articolul 36

Modificarea Regulamentului (UE) 2018/1724

În tabelul din anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1724, rubrica „Demararea, desfășurarea și închiderea unei activități comerciale” se înlocuiește cu următorul text:

| Evenimente legate de viață | Proceduri | Rezultatul preconizat sub rezerva unei evaluări a cererii de către autoritatea competentă în conformitate cu dreptul intern, dacă este cazul |
| --- | --- | --- |
| Demararea, desfășurarea și închiderea unei activități comerciale | Notificarea activității comerciale, autorizațiile de desfășurare a activității, modificări ale activităților economice și încetarea unei activități economice care nu implică proceduri de insolvență sau lichidare, excluzând înregistrarea inițială a unei activități comerciale la registrul comerțului și cu excepția procedurilor privind constituirea sau a oricăror alte cereri ulterioare depuse de către societăți sau firme în sensul articolul 54 al doilea paragraf din TFUE | Confirmarea de primire a notificării sau de modificare sau cererea de autorizare a activității comerciale |
| | Înregistrarea unui angajator (a unei persoane fizice) în sistemele obligatorii de pensii și de asigurare | Confirmarea înregistrării sau numărul de înregistrare la asigurările sociale |
| Înregistrarea angajaților în sistemele obligatorii de pensii și de asigurare | Confirmarea înregistrării sau numărul de înregistrare la asigurările sociale |
| Depunerea unei declarații privind impozitul pe societăți | Confirmarea de primire a declarației |
| Notificarea către sistemele de securitate socială a încetării contractului cu un angajat, cu excepția procedurilor de încetare colectivă a contractelor angajaților | Confirmarea de primire a notificării |
| Plata contribuțiilor sociale pentru angajați | Primirea sau altă formă de confirmare a plății contribuțiilor sociale pentru angajați |
| Notificarea unui furnizor de servicii de intermediere de date | Confirmarea de primire a notificării |
| Înregistrarea ca organizație recunoscută în Uniune de promovare a altruismului în materie de date | Confirmarea înregistrării |

Evenimente legate de viață

Proceduri

Rezultatul preconizat sub rezerva unei evaluări a cererii de către autoritatea competentă în conformitate cu dreptul intern, dacă este cazul

Demararea, desfășurarea și închiderea unei activități comerciale

Notificarea activității comerciale, autorizațiile de desfășurare a activității, modificări ale activităților economice și încetarea unei activități economice care nu implică proceduri de insolvență sau lichidare, excluzând înregistrarea inițială a unei activități comerciale la registrul comerțului și cu excepția procedurilor privind constituirea sau a oricăror alte cereri ulterioare depuse de către societăți sau firme în sensul articolul 54 al doilea paragraf din TFUE

Confirmarea de primire a notificării sau de modificare sau cererea de autorizare a activității comerciale

Înregistrarea unui angajator (a unei persoane fizice) în sistemele obligatorii de pensii și de asigurare

Confirmarea înregistrării sau numărul de înregistrare la asigurările sociale

Înregistrarea angajaților în sistemele obligatorii de pensii și de asigurare

Confirmarea înregistrării sau numărul de înregistrare la asigurările sociale

Depunerea unei declarații privind impozitul pe societăți

Confirmarea de primire a declarației

Notificarea către sistemele de securitate socială a încetării contractului cu un angajat, cu excepția procedurilor de încetare colectivă a contractelor angajaților

Confirmarea de primire a notificării

Plata contribuțiilor sociale pentru angajați

Primirea sau altă formă de confirmare a plății contribuțiilor sociale pentru angajați

Notificarea unui furnizor de servicii de intermediere de date

Confirmarea de primire a notificării

Înregistrarea ca organizație recunoscută în Uniune de promovare a altruismului în materie de date

Confirmarea înregistrării

Articolul 37

Dispoziții tranzitorii

Entitățile care furnizează serviciile de intermediere de date menționate la articolul 10 la 23 iunie 2022 respectă obligațiile prevăzute în capitolul III până la 24 septembrie 2025.

Articolul 38

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 24 septembrie 2023.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 mai 2022.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

B. LE MAIRE

---

(1)  
  JO C 286, 16.7.2021, p. 38.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 16 mai 2022.

2

(3)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

3

(4)  Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (JO L 88, 4.4.2011, p. 45).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2019/1239 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 de stabilire a unui mediu aferent ghișeului unic european în domeniul maritim și de abrogare a Directivei 2010/65/UE (JO L 198, 25.7.2019, p. 64).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2020 privind informațiile electronice referitoare la transportul de mărfuri (JO L 249, 31.7.2020, p. 33).

6

(7)  Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (JO L 207, 6.8.2010, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2007 și (CE) nr. 595/2009 și de abrogare a Directivei 2007/46/CE (JO L 151, 14.6.2018, p. 1).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2018/1807 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 noiembrie 2018 privind un cadru pentru libera circulație a datelor fără caracter personal în Uniunea Europeană (JO L 303, 28.11.2018, p. 59).

10

(11)  Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („Directiva privind comerțul electronic”) (JO L 178, 17.7.2000, p. 1).

11

(12)  Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (JO L 167, 22.6.2001, p. 10).

12

(13)  Directiva 2004/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală (JO L 157, 30.4.2004, p. 45).

13

(14)  Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (Inspire) (JO L 108, 25.4.2007, p. 1).

14

(15)  Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (JO L 141, 5.6.2015, p. 73).

15

(16)  Directiva (UE) 2016/943 a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția know-how-ului și a informațiilor de afaceri nedivulgate (secrete comerciale) împotriva dobândirii, utilizării și divulgării ilegale (JO L 157, 15.6.2016, p. 1).

16

(17)  Directiva (UE) 2017/1132 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2017 privind anumite aspecte ale dreptului societăților comerciale (JO L 169, 30.6.2017, p. 46).

17

(18)  Directiva (UE) 2019/790 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind dreptul de autor și drepturile conexe pe piața unică digitală și de modificare a Directivelor 96/9/CE și 2001/29/CE (JO L 130, 17.5.2019, p. 92).

18

(19)  Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind datele deschise și reutilizarea informațiilor din sectorul public (JO L 172, 26.6.2019, p. 56).

19

(20)  Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE (JO L 216, 20.8.2009, p. 76).

20

(21)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

21

(22)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

22

(23)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (JO L 201, 31.7.2002, p. 37).

23

(24)  Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (JO L 119, 4.5.2016, p. 89).

24

(25)  Regulamentul (UE) nr. 557/2013 al Comisiei din 17 iunie 2013 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene în ceea ce privește accesul la date confidențiale în scopuri științifice și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 831/2002 al Comisiei (JO L 164, 18.6.2013, p. 16).

25

(26)  Directiva 96/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 1996 privind protecția juridică a bazelor de date (JO L 77, 27.3.1996, p. 20).

26

(27)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

27

(28)  Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE (JO L 337, 23.12.2015, p. 35).

28

(29)  Regulamentul (UE) 2018/1724 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 octombrie 2018 privind înființarea unui portal digital unic (gateway) pentru a oferi acces la informații, la proceduri și la servicii de asistență și de soluționare a problemelor și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 (JO L 295, 21.11.2018, p. 1).

29

(30)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

30

(31)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

31

(32)  Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (JO L 327, 2.12.2016, p. 1).

32

(33)  Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70).

33

---

| 3.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/45

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/869 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 30 mai 2022

privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2009, (UE) 2019/942 și (UE) 2019/943 și a Directivelor 2009/73/CE și (UE) 2019/944 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 172,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | În comunicarea sa din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (denumită în continuare „Pactul verde european”), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care obiectivul privind neutralitatea climatică să fie realizat cel târziu până în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. În comunicarea sa din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 - investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor”, Comisia a propus creșterea țintei de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la cel puțin 55 % până în 2030. Acest obiectiv ambițios a fost aprobat de către Consiliul European la 11 decembrie 2020, iar evaluarea impactului care însoțește comunicarea respectivă confirmă faptul că mixul energetic al viitorului va fi foarte diferit de cel actual și subliniază necesitatea de a analiza și, dacă este necesar, de a revizui legislația privind energia. Investițiile actuale în infrastructura energetică sunt evident insuficiente pentru a transforma și a construi infrastructura energetică a viitorului. Aceasta înseamnă, de asemenea, că este necesar să existe infrastructura pentru a sprijini tranziția energetică europeană, inclusiv electrificarea rapidă, extinderea producției de energie electrică din surse regenerabile și obținute fără utilizarea combustibililor fosili, utilizarea sporită a gazelor din surse regenerabile și obținute cu emisii scăzute de carbon, integrarea sistemului energetic și o mai amplă adoptare a soluțiilor inovatoare. |
| --- | --- |

(1)

În comunicarea sa din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (denumită în continuare „Pactul verde european”), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care obiectivul privind neutralitatea climatică să fie realizat cel târziu până în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. În comunicarea sa din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 - investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor”, Comisia a propus creșterea țintei de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la cel puțin 55 % până în 2030. Acest obiectiv ambițios a fost aprobat de către Consiliul European la 11 decembrie 2020, iar evaluarea impactului care însoțește comunicarea respectivă confirmă faptul că mixul energetic al viitorului va fi foarte diferit de cel actual și subliniază necesitatea de a analiza și, dacă este necesar, de a revizui legislația privind energia. Investițiile actuale în infrastructura energetică sunt evident insuficiente pentru a transforma și a construi infrastructura energetică a viitorului. Aceasta înseamnă, de asemenea, că este necesar să existe infrastructura pentru a sprijini tranziția energetică europeană, inclusiv electrificarea rapidă, extinderea producției de energie electrică din surse regenerabile și obținute fără utilizarea combustibililor fosili, utilizarea sporită a gazelor din surse regenerabile și obținute cu emisii scăzute de carbon, integrarea sistemului energetic și o mai amplă adoptare a soluțiilor inovatoare.

| (2) | În contextul nivelului de ambiție crescut al Uniunii, consacrat în Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și în Pactul verde european, va fi realizată o revizuire a actualei ținte obligatorii la nivelul Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 de cel puțin 32 % din consumul final de energie și a țintei principale la nivelul Uniunii privind eficiența energetică de cel puțin 32,5 %. |
| --- | --- |

(2)

În contextul nivelului de ambiție crescut al Uniunii, consacrat în Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și în Pactul verde european, va fi realizată o revizuire a actualei ținte obligatorii la nivelul Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 de cel puțin 32 % din consumul final de energie și a țintei principale la nivelul Uniunii privind eficiența energetică de cel puțin 32,5 %.

| (3) | Acordul de la Paris adoptat în contextul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (5) (denumit în continuare „Acordul de la Paris”), stabilește un obiectiv pe termen lung de menținere a creșterii temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de continuare a eforturilor de limitare a creșterii temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale, subliniind importanța adaptării la efectele negative ale schimbărilor climatice și a asigurării coerenței fluxurilor de finanțare cu o traiectorie către o dezvoltare cu emisii scăzute de gaze cu efect de seră și rezilientă la schimbările climatice. La data de 12 decembrie 2019, Consiliul European a aprobat obiectivul de a realiza o Uniune Europeană neutră din punct de vedere climatic până în 2050, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris. |
| --- | --- |

(3)

Acordul de la Paris adoptat în contextul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (5) (denumit în continuare „Acordul de la Paris”), stabilește un obiectiv pe termen lung de menținere a creșterii temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de continuare a eforturilor de limitare a creșterii temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale, subliniind importanța adaptării la efectele negative ale schimbărilor climatice și a asigurării coerenței fluxurilor de finanțare cu o traiectorie către o dezvoltare cu emisii scăzute de gaze cu efect de seră și rezilientă la schimbările climatice. La data de 12 decembrie 2019, Consiliul European a aprobat obiectivul de a realiza o Uniune Europeană neutră din punct de vedere climatic până în 2050, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris.

| (4) | Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6) stabilește linii directoare referitoare la dezvoltarea rapidă și realizarea promptă a interoperabilității coridoarelor și domeniilor prioritare privind infrastructura energetică transeuropeană, în scopul realizării obiectivelor de politică energetică din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), al asigurării funcționării pieței interne a energiei, a siguranței alimentării cu energie și a unor piețe competitive ale energiei în Uniune, precum și în scopul promovării eficienței energetice și economisirii energiei, al dezvoltării de forme noi de energie din surse regenerabile, precum și al promovării interconectării rețelelor energetice. Regulamentul (UE) nr. 347/2013 instituie un cadru în care statele membre și părțile interesate relevante să colaboreze într-o structură regională pentru a dezvolta rețele energetice mai bine conectate, cu scopul de a conecta regiunile în prezent izolate de piețele energetice europene, de a consolida interconexiunile transfrontaliere existente și de a promova noi astfel de interconexiuni, precum și de a contribui la integrarea energiei din surse regenerabile. Prin urmărirea acelor obiective, Regulamentul (UE) nr. 347/2013 contribuie la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și aduce beneficii întregii Uniuni din punctul de vedere al competitivității și coeziunii economice, sociale și teritoriale. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6) stabilește linii directoare referitoare la dezvoltarea rapidă și realizarea promptă a interoperabilității coridoarelor și domeniilor prioritare privind infrastructura energetică transeuropeană, în scopul realizării obiectivelor de politică energetică din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), al asigurării funcționării pieței interne a energiei, a siguranței alimentării cu energie și a unor piețe competitive ale energiei în Uniune, precum și în scopul promovării eficienței energetice și economisirii energiei, al dezvoltării de forme noi de energie din surse regenerabile, precum și al promovării interconectării rețelelor energetice. Regulamentul (UE) nr. 347/2013 instituie un cadru în care statele membre și părțile interesate relevante să colaboreze într-o structură regională pentru a dezvolta rețele energetice mai bine conectate, cu scopul de a conecta regiunile în prezent izolate de piețele energetice europene, de a consolida interconexiunile transfrontaliere existente și de a promova noi astfel de interconexiuni, precum și de a contribui la integrarea energiei din surse regenerabile. Prin urmărirea acelor obiective, Regulamentul (UE) nr. 347/2013 contribuie la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și aduce beneficii întregii Uniuni din punctul de vedere al competitivității și coeziunii economice, sociale și teritoriale.

| (5) | Evaluarea Regulamentului (UE) nr. 347/2013 a arătat în mod clar că acest cadru a îmbunătățit în mod eficace integrarea rețelelor statelor membre, a stimulat comerțul cu energie și, prin urmare, a contribuit la competitivitatea Uniunii. Proiectele de interes comun în domeniul energiei electrice și al gazelor au contribuit în mod semnificativ la siguranța alimentării. În ceea ce privește gazele, infrastructura este în prezent mai bine conectată, iar reziliența alimentării s-a îmbunătățit substanțial din 2013. Cooperarea regională în cadrul grupurilor regionale și prin alocarea transfrontalieră a costurilor este un factor important pentru implementarea proiectelor. Cu toate acestea, în multe cazuri, alocarea transfrontalieră a costurilor nu a avut ca rezultat reducerea deficitului de finanțare a proiectelor, așa cum s-a urmărit. Deși majoritatea procedurilor de autorizare au fost scurtate, în unele cazuri procesul este încă îndelungat. Asistența financiară din partea Mecanismului pentru Interconectarea Europei, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7) a fost un factor important, deoarece granturile pentru studii au ajutat proiectele să reducă riscurile în primele stadii ale dezvoltării, în timp ce granturile pentru lucrări au sprijinit proiectele care abordează principalele blocaje, pe care finanțarea de pe piață nu le-a putut aborda în mod suficient. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea Regulamentului (UE) nr. 347/2013 a arătat în mod clar că acest cadru a îmbunătățit în mod eficace integrarea rețelelor statelor membre, a stimulat comerțul cu energie și, prin urmare, a contribuit la competitivitatea Uniunii. Proiectele de interes comun în domeniul energiei electrice și al gazelor au contribuit în mod semnificativ la siguranța alimentării. În ceea ce privește gazele, infrastructura este în prezent mai bine conectată, iar reziliența alimentării s-a îmbunătățit substanțial din 2013. Cooperarea regională în cadrul grupurilor regionale și prin alocarea transfrontalieră a costurilor este un factor important pentru implementarea proiectelor. Cu toate acestea, în multe cazuri, alocarea transfrontalieră a costurilor nu a avut ca rezultat reducerea deficitului de finanțare a proiectelor, așa cum s-a urmărit. Deși majoritatea procedurilor de autorizare au fost scurtate, în unele cazuri procesul este încă îndelungat. Asistența financiară din partea Mecanismului pentru Interconectarea Europei, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7) a fost un factor important, deoarece granturile pentru studii au ajutat proiectele să reducă riscurile în primele stadii ale dezvoltării, în timp ce granturile pentru lucrări au sprijinit proiectele care abordează principalele blocaje, pe care finanțarea de pe piață nu le-a putut aborda în mod suficient.

| (6) | În Rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la revizuirea liniilor directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene (8), Parlamentul European a solicitat o revizuire a Regulamentului (UE) nr. 347/2013, care să țină seama mai ales de țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030, precum și de obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050 și de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. |
| --- | --- |

(6)

În Rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la revizuirea liniilor directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene (8), Parlamentul European a solicitat o revizuire a Regulamentului (UE) nr. 347/2013, care să țină seama mai ales de țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030, precum și de obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050 și de principiul „eficiența energetică înainte de toate”.

| (7) | Politica privind rețelele energetice transeuropene este un instrument central pentru dezvoltarea unei piețe interne a energiei și necesar pentru atingerea obiectivelor Pactului verde european. Pentru a atinge niveluri mai ridicate de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 și neutralitatea climatică până cel târziu în 2050, Europa va avea nevoie de un sistem energetic mai integrat, care să se bazeze pe niveluri mai ridicate de electrificare bazată pe surse suplimentare regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și pe decarbonizarea sectorului gazelor. Politica privind rețelele energetice transeuropene poate asigura că dezvoltarea infrastructurii energetice a Uniunii sprijină tranziția energetică necesară către neutralitatea climatică, în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate” și cu neutralitatea tehnologică, luând totodată în considerare potențialul de reducere a emisiilor în utilizarea finală. De asemenea, aceasta poate asigura interconexiunile, securitatea energetică, integrarea piețelor și a sistemelor și concurența în beneficiul tuturor statelor membre, precum și energia la un preț accesibil pentru gospodării și întreprinderi. |
| --- | --- |

(7)

Politica privind rețelele energetice transeuropene este un instrument central pentru dezvoltarea unei piețe interne a energiei și necesar pentru atingerea obiectivelor Pactului verde european. Pentru a atinge niveluri mai ridicate de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 și neutralitatea climatică până cel târziu în 2050, Europa va avea nevoie de un sistem energetic mai integrat, care să se bazeze pe niveluri mai ridicate de electrificare bazată pe surse suplimentare regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și pe decarbonizarea sectorului gazelor. Politica privind rețelele energetice transeuropene poate asigura că dezvoltarea infrastructurii energetice a Uniunii sprijină tranziția energetică necesară către neutralitatea climatică, în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate” și cu neutralitatea tehnologică, luând totodată în considerare potențialul de reducere a emisiilor în utilizarea finală. De asemenea, aceasta poate asigura interconexiunile, securitatea energetică, integrarea piețelor și a sistemelor și concurența în beneficiul tuturor statelor membre, precum și energia la un preț accesibil pentru gospodării și întreprinderi.

| (8) | Deși obiectivele Regulamentului (UE) nr. 347/2013 își mențin în mare parte valabilitatea, cadrul actual privind rețelele energetice transeuropene nu reflectă încă pe deplin modificările preconizate ale sistemului energetic care vor rezulta din noul context politic, mai ales din țintele actualizate ale Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și din obiectivul privind neutralitatea climatică până în 2050 din cadrul Pactului verde european. Prin urmare, printre alte aspecte, atât obiectivele de atenuare a schimbărilor climatice, cât și cele de adaptare la acestea trebuie să se reflecte în mod adecvat în cadrul revizuit privind rețelele energetice transeuropene. Pe lângă noul context politic și noile obiective politice, dezvoltarea tehnologică a fost rapidă în ultimul deceniu. Dezvoltarea respectivă ar trebui să fie luată în considerare în categoriile de infrastructuri energetice care fac obiectul prezentului regulament, în criteriile de selecție a proiectelor de interes comun, precum și în coridoarele și în domeniile prioritare. Totodată, dispozițiile prezentului regulament nu ar trebui să aducă atingere dreptului unui stat membru de a stabili condițiile de exploatare a propriilor resurse energetice, dreptului său de a alege diferite surse de energie și structurii generale a aprovizionării sale cu energie, în conformitate cu articolul 194 din TFUE. |
| --- | --- |

(8)

Deși obiectivele Regulamentului (UE) nr. 347/2013 își mențin în mare parte valabilitatea, cadrul actual privind rețelele energetice transeuropene nu reflectă încă pe deplin modificările preconizate ale sistemului energetic care vor rezulta din noul context politic, mai ales din țintele actualizate ale Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și din obiectivul privind neutralitatea climatică până în 2050 din cadrul Pactului verde european. Prin urmare, printre alte aspecte, atât obiectivele de atenuare a schimbărilor climatice, cât și cele de adaptare la acestea trebuie să se reflecte în mod adecvat în cadrul revizuit privind rețelele energetice transeuropene. Pe lângă noul context politic și noile obiective politice, dezvoltarea tehnologică a fost rapidă în ultimul deceniu. Dezvoltarea respectivă ar trebui să fie luată în considerare în categoriile de infrastructuri energetice care fac obiectul prezentului regulament, în criteriile de selecție a proiectelor de interes comun, precum și în coridoarele și în domeniile prioritare. Totodată, dispozițiile prezentului regulament nu ar trebui să aducă atingere dreptului unui stat membru de a stabili condițiile de exploatare a propriilor resurse energetice, dreptului său de a alege diferite surse de energie și structurii generale a aprovizionării sale cu energie, în conformitate cu articolul 194 din TFUE.

| (9) | Directivele 2009/73/CE (9) și (UE) 2019/944 (10) ale Parlamentului European și ale Consiliului prevăd o piață internă a energiei. Deși s-au înregistrat progrese semnificative în finalizarea respectivei piețe, se mai pot aduce optimizări printr-o mai bună utilizare a infrastructurii energetice existente, prin integrarea unor cantități tot mai mari de energie din surse regenerabile și prin integrarea sistemului. |
| --- | --- |

(9)

Directivele 2009/73/CE (9) și (UE) 2019/944 (10) ale Parlamentului European și ale Consiliului prevăd o piață internă a energiei. Deși s-au înregistrat progrese semnificative în finalizarea respectivei piețe, se mai pot aduce optimizări printr-o mai bună utilizare a infrastructurii energetice existente, prin integrarea unor cantități tot mai mari de energie din surse regenerabile și prin integrarea sistemului.

| (10) | Infrastructura energetică a Uniunii ar trebui modernizată pentru a preveni defecțiunile tehnice și a spori rezistența acesteia în fața unor astfel de defecțiuni, a dezastrelor naturale sau provocate de om, a efectelor adverse ale schimbărilor climatice și a amenințărilor la adresa securității, în special în ceea ce privește infrastructurile critice europene, în temeiul Directivei 2008/114/CE a Consiliului (11). |
| --- | --- |

(10)

Infrastructura energetică a Uniunii ar trebui modernizată pentru a preveni defecțiunile tehnice și a spori rezistența acesteia în fața unor astfel de defecțiuni, a dezastrelor naturale sau provocate de om, a efectelor adverse ale schimbărilor climatice și a amenințărilor la adresa securității, în special în ceea ce privește infrastructurile critice europene, în temeiul Directivei 2008/114/CE a Consiliului (11).

| (11) | Infrastructura energetică a Uniunii ar trebui să fie rezilientă la efectele inevitabile care se preconizează că vor fi create de schimbările climatice în Europa, în ciuda eforturilor de atenuare. Din acest motiv, este esențială intensificarea eforturilor în materie de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora, de consolidare a rezilienței, de prevenire a dezastrelor și de pregătire în caz de dezastre. |
| --- | --- |

(11)

Infrastructura energetică a Uniunii ar trebui să fie rezilientă la efectele inevitabile care se preconizează că vor fi create de schimbările climatice în Europa, în ciuda eforturilor de atenuare. Din acest motiv, este esențială intensificarea eforturilor în materie de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora, de consolidare a rezilienței, de prevenire a dezastrelor și de pregătire în caz de dezastre.

| (12) | Procesul de dezvoltare a infrastructurii energetice transeuropene ar trebui să țină seama, atunci când este posibil din punct de vedere tehnic și când eficiența acestei abordări este maximă, de posibilitatea de a reconfigura infrastructura și echipamentele existente. |
| --- | --- |

(12)

Procesul de dezvoltare a infrastructurii energetice transeuropene ar trebui să țină seama, atunci când este posibil din punct de vedere tehnic și când eficiența acestei abordări este maximă, de posibilitatea de a reconfigura infrastructura și echipamentele existente.

| (13) | Siguranța alimentării, un motor principal al adoptării Regulamentului (UE) nr. 347/2013, a fost îmbunătățită în mod semnificativ prin proiecte de interes comun. În plus, evaluarea impactului realizată de Comisie, care însoțește comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor”, preconizează o reducere semnificativă a consumului de gaze naturale, deoarece menținerea aceleiași rate de utilizare a acestei resurse nu este compatibilă cu neutralitatea emisiilor de carbon. Pe de altă parte, se estimează că consumul de biogaz, de hidrogen din surse regenerabile și obținut cu emisii scăzute de carbon și de combustibili gazoși sintetici va crește semnificativ până în 2050. În ceea ce privește gazele, infrastructura este în prezent mai bine conectată, iar reziliența alimentării s-a îmbunătățit substanțial din 2013. Este necesar ca planificarea infrastructurii energetice să reflecte aceste schimbări în domeniul gazelor. Cu toate acestea, nu toate statele membre sunt încă conectate într-o măsură suficientă la rețeaua europeană de gaze, iar statele membre insulare, în special, se confruntă în continuare cu mari probleme în ceea ce privește siguranța alimentării și lipsa de acces la resurse energetice. Deși se preconizează că 78 % din proiectele din domeniul gazelor care sunt proiecte de interes comun vor deveni operabile până la sfârșitul anului 2025, o parte dintre acestea înregistrează întârzieri semnificative, inclusiv din cauza problemelor legate de autorizații. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să afecteze în mod negativ proiectele de interes comun care nu au fost încă finalizate la data intrării sale în vigoare. Prin urmare, drepturile și obligațiile decurgând din proiectele de interes comun incluse în cea de a cincea listă a proiectelor de interes comun a Uniunii stabilită în temeiul Regulamentului (UE) nr. 347/2013, în cazul cărora dosarul de cerere a fost acceptat în vederea examinării de către autoritatea competentă, ar trebui să fie menținute pentru o perioadă de patru ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(13)

Siguranța alimentării, un motor principal al adoptării Regulamentului (UE) nr. 347/2013, a fost îmbunătățită în mod semnificativ prin proiecte de interes comun. În plus, evaluarea impactului realizată de Comisie, care însoțește comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor”, preconizează o reducere semnificativă a consumului de gaze naturale, deoarece menținerea aceleiași rate de utilizare a acestei resurse nu este compatibilă cu neutralitatea emisiilor de carbon. Pe de altă parte, se estimează că consumul de biogaz, de hidrogen din surse regenerabile și obținut cu emisii scăzute de carbon și de combustibili gazoși sintetici va crește semnificativ până în 2050. În ceea ce privește gazele, infrastructura este în prezent mai bine conectată, iar reziliența alimentării s-a îmbunătățit substanțial din 2013. Este necesar ca planificarea infrastructurii energetice să reflecte aceste schimbări în domeniul gazelor. Cu toate acestea, nu toate statele membre sunt încă conectate într-o măsură suficientă la rețeaua europeană de gaze, iar statele membre insulare, în special, se confruntă în continuare cu mari probleme în ceea ce privește siguranța alimentării și lipsa de acces la resurse energetice. Deși se preconizează că 78 % din proiectele din domeniul gazelor care sunt proiecte de interes comun vor deveni operabile până la sfârșitul anului 2025, o parte dintre acestea înregistrează întârzieri semnificative, inclusiv din cauza problemelor legate de autorizații. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să afecteze în mod negativ proiectele de interes comun care nu au fost încă finalizate la data intrării sale în vigoare. Prin urmare, drepturile și obligațiile decurgând din proiectele de interes comun incluse în cea de a cincea listă a proiectelor de interes comun a Uniunii stabilită în temeiul Regulamentului (UE) nr. 347/2013, în cazul cărora dosarul de cerere a fost acceptat în vederea examinării de către autoritatea competentă, ar trebui să fie menținute pentru o perioadă de patru ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

| (14) | Importanța rețelelor electrice inteligente, care nu presupun întotdeauna traversarea unei frontiere fizice, în ceea ce privește realizarea obiectivelor în materie de politică energetică și climatică ale Uniunii a fost recunoscută în comunicarea Comisiei din 8 iulie 2020 intitulată „Consolidarea unei economii neutre climatic: o strategie a UE pentru integrarea sistemului energetic” (denumită în continuare „Strategia UE pentru integrarea sistemului energetic”). Criteriile pentru respectiva categorie ar trebui să fie simplificate, să includă evoluțiile tehnologice în ceea ce privește inovarea și aspectele digitale și ar trebui să permită integrarea sistemului energetic. În plus, ar trebui clarificat rolul inițiatorilor de proiecte. Având în vedere faptul că se preconizează o creștere semnificativă a cererii de energie din partea sectorului transporturilor, în special pentru vehiculele electrice destinate circulației pe autostrăzi și în zonele urbane, tehnologiile de rețele inteligente ar trebui să contribuie, la rândul lor, la îmbunătățirea sprijinului legat de rețelele energetice pentru reîncărcarea transfrontalieră de mare capacitate în vederea sprijinirii decarbonizării sectorului transporturilor. |
| --- | --- |

(14)

Importanța rețelelor electrice inteligente, care nu presupun întotdeauna traversarea unei frontiere fizice, în ceea ce privește realizarea obiectivelor în materie de politică energetică și climatică ale Uniunii a fost recunoscută în comunicarea Comisiei din 8 iulie 2020 intitulată „Consolidarea unei economii neutre climatic: o strategie a UE pentru integrarea sistemului energetic” (denumită în continuare „Strategia UE pentru integrarea sistemului energetic”). Criteriile pentru respectiva categorie ar trebui să fie simplificate, să includă evoluțiile tehnologice în ceea ce privește inovarea și aspectele digitale și ar trebui să permită integrarea sistemului energetic. În plus, ar trebui clarificat rolul inițiatorilor de proiecte. Având în vedere faptul că se preconizează o creștere semnificativă a cererii de energie din partea sectorului transporturilor, în special pentru vehiculele electrice destinate circulației pe autostrăzi și în zonele urbane, tehnologiile de rețele inteligente ar trebui să contribuie, la rândul lor, la îmbunătățirea sprijinului legat de rețelele energetice pentru reîncărcarea transfrontalieră de mare capacitate în vederea sprijinirii decarbonizării sectorului transporturilor.

| (15) | Strategia UE pentru integrarea sistemului energetic a subliniat, de asemenea, necesitatea unei planificări integrate a infrastructurii energetice la nivelul purtătorilor de energie, al infrastructurilor și al sectoarelor de consum. O astfel de integrare a sistemului începe de la punctul de plecare al aplicării principiului „eficiența energetică înainte de toate” și al adoptării unei abordări holistice la nivelul politicilor, care să depășească sectoarele individuale. Aceasta abordează, de asemenea, nevoile de decarbonizare ale sectoarelor în care reducerile sunt greu de realizat, cum ar fi anumite sectoare industriale sau moduri de transport unde electrificarea directă este, în prezent, dificil de aplicat din punct de vedere tehnic sau economic. Asemenea investiții includ hidrogenul și electrolizoarele, care înregistrează progrese în direcția implementării comerciale la scară largă. Comunicarea Comisiei din 8 iulie 2020, intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” (denumită în continuare „Strategia pentru hidrogen”) acordă prioritate producției de hidrogen din energia electrică din surse regenerabile, care este cea mai curată soluție și cea mai compatibilă cu obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică. Cu toate acestea, într-o fază de tranziție, sunt necesare alte forme de hidrogen obținut cu emisii scăzute de carbon pentru a decarboniza mai rapid producția existentă de hidrogen, punând accentul pe o gamă variată de tehnologii curate, precum și pentru a lansa o economie de scară. |
| --- | --- |

(15)

Strategia UE pentru integrarea sistemului energetic a subliniat, de asemenea, necesitatea unei planificări integrate a infrastructurii energetice la nivelul purtătorilor de energie, al infrastructurilor și al sectoarelor de consum. O astfel de integrare a sistemului începe de la punctul de plecare al aplicării principiului „eficiența energetică înainte de toate” și al adoptării unei abordări holistice la nivelul politicilor, care să depășească sectoarele individuale. Aceasta abordează, de asemenea, nevoile de decarbonizare ale sectoarelor în care reducerile sunt greu de realizat, cum ar fi anumite sectoare industriale sau moduri de transport unde electrificarea directă este, în prezent, dificil de aplicat din punct de vedere tehnic sau economic. Asemenea investiții includ hidrogenul și electrolizoarele, care înregistrează progrese în direcția implementării comerciale la scară largă. Comunicarea Comisiei din 8 iulie 2020, intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” (denumită în continuare „Strategia pentru hidrogen”) acordă prioritate producției de hidrogen din energia electrică din surse regenerabile, care este cea mai curată soluție și cea mai compatibilă cu obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică. Cu toate acestea, într-o fază de tranziție, sunt necesare alte forme de hidrogen obținut cu emisii scăzute de carbon pentru a decarboniza mai rapid producția existentă de hidrogen, punând accentul pe o gamă variată de tehnologii curate, precum și pentru a lansa o economie de scară.

| (16) | În plus, în Strategia sa pentru hidrogen, Comisia a concluzionat că, pentru implementarea prevăzută a hidrogenului, o rețea de infrastructuri de mari dimensiuni pe care doar Uniunea și piața internă o pot oferi reprezintă un element important. În prezent, există o infrastructură specifică foarte limitată pentru transportul hidrogenului și pentru comerțul transfrontalier cu acesta sau pentru crearea unor văi ale hidrogenului. O asemenea infrastructură ar trebui să constea într-o cantitate semnificativă de active transformate din active bazate pe gazele naturale, completate de noi active dedicate hidrogenului. În plus, Strategia pentru hidrogen a stabilit un obiectiv strategic de creștere a capacității electrolizoarelor instalate la 40 de gigawați (GW) până în 2030, pentru a intensifica producția de hidrogen din surse regenerabile și pentru a facilita decarbonizarea sectoarelor dependente de combustibili fosili, precum industria sau transporturile. Prin urmare, politica privind rețelele energetice transeuropene ar trebui să includă infrastructuri noi și reconfigurate de transport și de stocare a hidrogenului, precum și instalații de electroliză. Infrastructura de transport și de stocare a hidrogenului ar trebui, de asemenea, să fie inclusă în planul de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, astfel încât să permită o evaluare cuprinzătoare și coerentă a costurilor și beneficiilor pe care le generează pentru sistemul energetic, inclusiv a contribuției sale la integrarea sectorială și la decarbonizare, cu scopul de a crea o magistrală a hidrogenului pentru Uniune. |
| --- | --- |

(16)

În plus, în Strategia sa pentru hidrogen, Comisia a concluzionat că, pentru implementarea prevăzută a hidrogenului, o rețea de infrastructuri de mari dimensiuni pe care doar Uniunea și piața internă o pot oferi reprezintă un element important. În prezent, există o infrastructură specifică foarte limitată pentru transportul hidrogenului și pentru comerțul transfrontalier cu acesta sau pentru crearea unor văi ale hidrogenului. O asemenea infrastructură ar trebui să constea într-o cantitate semnificativă de active transformate din active bazate pe gazele naturale, completate de noi active dedicate hidrogenului. În plus, Strategia pentru hidrogen a stabilit un obiectiv strategic de creștere a capacității electrolizoarelor instalate la 40 de gigawați (GW) până în 2030, pentru a intensifica producția de hidrogen din surse regenerabile și pentru a facilita decarbonizarea sectoarelor dependente de combustibili fosili, precum industria sau transporturile. Prin urmare, politica privind rețelele energetice transeuropene ar trebui să includă infrastructuri noi și reconfigurate de transport și de stocare a hidrogenului, precum și instalații de electroliză. Infrastructura de transport și de stocare a hidrogenului ar trebui, de asemenea, să fie inclusă în planul de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, astfel încât să permită o evaluare cuprinzătoare și coerentă a costurilor și beneficiilor pe care le generează pentru sistemul energetic, inclusiv a contribuției sale la integrarea sectorială și la decarbonizare, cu scopul de a crea o magistrală a hidrogenului pentru Uniune.

| (17) | În plus, ar trebui creată o nouă categorie de infrastructuri pentru rețelele inteligente de gaze, pentru a sprijini investițiile care integrează în rețeaua de gaze o multitudine de gaze obținute cu emisii scăzute de carbon și, în special, gazele din surse regenerabile, cum ar fi biogazul, biometanul și hidrogenul, și pentru a contribui la gestionarea unui sistem, care va deveni astfel mai complex, pe baza tehnologiilor digitale inovatoare. |
| --- | --- |

(17)

În plus, ar trebui creată o nouă categorie de infrastructuri pentru rețelele inteligente de gaze, pentru a sprijini investițiile care integrează în rețeaua de gaze o multitudine de gaze obținute cu emisii scăzute de carbon și, în special, gazele din surse regenerabile, cum ar fi biogazul, biometanul și hidrogenul, și pentru a contribui la gestionarea unui sistem, care va deveni astfel mai complex, pe baza tehnologiilor digitale inovatoare.

| (18) | Realizarea neutralității climatice până cel târziu în 2050 presupune că vor exista, în continuare, procese industriale care emit dioxid de carbon. Acest dioxid de carbon este considerat inevitabil atunci când generarea sa nu poate fi evitată, în pofida optimizării, de exemplu prin eficiența energetică sau electrificarea care integrează surse regenerabile de energie. Dezvoltarea infrastructurii pentru dioxidul de carbon ar trebui să conducă la o reducere netă semnificativă a emisiilor care nu pot fi evitate în absența unor alternative rezonabile. Captarea dioxidului de carbon este reglementată de Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului (12) în ceea ce privește fluxurile de dioxid de carbon generate de instalațiile care intră sub incidența directivei respective și în scopul stocării geologice realizate în temeiul Directivei 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13). |
| --- | --- |

(18)

Realizarea neutralității climatice până cel târziu în 2050 presupune că vor exista, în continuare, procese industriale care emit dioxid de carbon. Acest dioxid de carbon este considerat inevitabil atunci când generarea sa nu poate fi evitată, în pofida optimizării, de exemplu prin eficiența energetică sau electrificarea care integrează surse regenerabile de energie. Dezvoltarea infrastructurii pentru dioxidul de carbon ar trebui să conducă la o reducere netă semnificativă a emisiilor care nu pot fi evitate în absența unor alternative rezonabile. Captarea dioxidului de carbon este reglementată de Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului (12) în ceea ce privește fluxurile de dioxid de carbon generate de instalațiile care intră sub incidența directivei respective și în scopul stocării geologice realizate în temeiul Directivei 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13).

| (19) | Regulamentul (UE) nr. 347/2013 a creat obligația ca un proiect candidat de interes comun să dovedească o contribuție semnificativă la cel puțin un criteriu dintr-un set de criterii în procesul de elaborare a listei proiectelor de interes comun a Uniunii, care putea include durabilitatea, fără ca aceasta să fie un criteriu strict necesar. Cerința respectivă a permis dezvoltarea proiectelor de interes comun care abordau doar riscurile legate de siguranța alimentării, fără să demonstreze beneficii în ceea ce privește durabilitatea, în conformitate cu nevoile specifice ale pieței interne a energiei la momentul respectiv. Având însă în vedere evoluția nevoilor de infrastructură ale Uniunii, obiectivele de decarbonizare și concluziile Consiliului European adoptate la 21 iulie 2020, conform cărora „cheltuielile Uniunii ar trebui să fie în concordanță cu obiectivele Acordului de la Paris și cu principiul de «a nu face rău»” enunțat în Pactul verde european, ar trebui evaluată durabilitatea în ceea ce privește integrarea în rețea a surselor regenerabile de energie sau reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, după caz, pentru a se asigura că politica privind rețelele energetice transeuropene este corelată cu țintele Uniunii privind energia și clima și cu obiectivele privind neutralitatea climatică până în 2050, ținând seama și de caracteristicile fiecărui stat membru în privința atingerii obiectivului de neutralitate climatică. Durabilitatea rețelelor de transport al dioxidului de carbon este abordată prin reducerea totală preconizată a emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata de viață a proiectului și absența unor soluții tehnologice alternative pentru atingerea aceluiași nivel de reducere a dioxidului de carbon. |
| --- | --- |

(19)

Regulamentul (UE) nr. 347/2013 a creat obligația ca un proiect candidat de interes comun să dovedească o contribuție semnificativă la cel puțin un criteriu dintr-un set de criterii în procesul de elaborare a listei proiectelor de interes comun a Uniunii, care putea include durabilitatea, fără ca aceasta să fie un criteriu strict necesar. Cerința respectivă a permis dezvoltarea proiectelor de interes comun care abordau doar riscurile legate de siguranța alimentării, fără să demonstreze beneficii în ceea ce privește durabilitatea, în conformitate cu nevoile specifice ale pieței interne a energiei la momentul respectiv. Având însă în vedere evoluția nevoilor de infrastructură ale Uniunii, obiectivele de decarbonizare și concluziile Consiliului European adoptate la 21 iulie 2020, conform cărora „cheltuielile Uniunii ar trebui să fie în concordanță cu obiectivele Acordului de la Paris și cu principiul de «a nu face rău»” enunțat în Pactul verde european, ar trebui evaluată durabilitatea în ceea ce privește integrarea în rețea a surselor regenerabile de energie sau reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, după caz, pentru a se asigura că politica privind rețelele energetice transeuropene este corelată cu țintele Uniunii privind energia și clima și cu obiectivele privind neutralitatea climatică până în 2050, ținând seama și de caracteristicile fiecărui stat membru în privința atingerii obiectivului de neutralitate climatică. Durabilitatea rețelelor de transport al dioxidului de carbon este abordată prin reducerea totală preconizată a emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata de viață a proiectului și absența unor soluții tehnologice alternative pentru atingerea aceluiași nivel de reducere a dioxidului de carbon.

| (20) | Uniunea ar trebui să faciliteze proiectele de infrastructură care leagă rețelele Uniunii de rețelele din țări terțe, care sunt reciproc avantajoase și necesare pentru tranziția energetică și pentru realizarea țintelor climatice și care îndeplinesc, de asemenea, criteriile specifice ale categoriilor de infrastructuri relevante în temeiul prezentului regulament, în special cu țările învecinate și cu țările cu care Uniunea a stabilit o cooperare specifică în domeniul energiei. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să includă în domeniul său de aplicare proiecte de interes reciproc, dacă acestea sunt durabile și fac dovada unor beneficii socioeconomice nete semnificative la nivelul Uniunii și pentru cel puțin o țară terță. Astfel de proiecte ar trebui să fie eligibile pentru includerea în lista proiectelor de interes comun și a proiectelor de interes reciproc a Uniunii (denumită în continuare „lista Uniunii”), cu condiția să existe un nivel ridicat de convergență a cadrului de politici și ca acest cadru să fie susținut prin mecanisme de asigurare a aplicării legii și, totodată, proiectele respective ar trebui să facă dovada unei contribuții la obiectivele globale de politică în domeniul energiei și al climei ale Uniunii și ale țărilor terțe, cu referire specifică la siguranța alimentării și la decarbonizare.
  Un nivel ridicat de convergență a cadrului de politici ar trebui să fie prezumat pentru Spațiul Economic European sau părțile contractante ale Comunității Energiei sau poate fi demonstrat în cazul altor țări terțe, prin intermediul acordurilor bilaterale care includ dispoziții relevante referitoare la obiective ale politicii privind clima și energia cu privire la decarbonizare, aceste acorduri urmând să fie evaluate ulterior de un grup regional corespunzător, cu sprijinul Comisiei. În plus, țara terță cu care Uniunea cooperează la elaborarea proiectelor de interes reciproc ar trebui să faciliteze un calendar similar pentru accelerarea implementării și pentru alte măsuri de sprijinire a politicilor, după cum se prevede în prezentul regulament. Prin urmare, proiectele de interes reciproc ar trebui să fie tratate în același mod ca proiectele de interes comun, toate dispozițiile referitoare la proiectele de interes comun aplicându-se și proiectelor de interes reciproc, în măsura în care nu se prevede altfel. Beneficiile socioeconomice nete semnificative la nivelul Uniunii ar trebui înțelese ca îmbunătățind interoperabilitatea și funcționarea pieței interne, fără a se limita la un singur stat membru. În ceea ce privește proiectele de stocare a dioxidului de carbon, ar trebui să fie eligibile numai proiectele necesare pentru a permite transportul și stocarea transfrontalieră a dioxidului de carbon, cu condiția ca standardele și garanțiile de prevenire a oricăror scurgeri și care vizează clima, sănătatea umană și ecosistemele în ceea ce privește siguranța și eficacitatea stocării permanente a dioxidului de carbon să fie cel puțin la același nivel ca în Uniune. Ar trebui să se prezume că Spațiul Economic European respectă aceste standarde și garanții. |
| --- | --- |

(20)

Uniunea ar trebui să faciliteze proiectele de infrastructură care leagă rețelele Uniunii de rețelele din țări terțe, care sunt reciproc avantajoase și necesare pentru tranziția energetică și pentru realizarea țintelor climatice și care îndeplinesc, de asemenea, criteriile specifice ale categoriilor de infrastructuri relevante în temeiul prezentului regulament, în special cu țările învecinate și cu țările cu care Uniunea a stabilit o cooperare specifică în domeniul energiei. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să includă în domeniul său de aplicare proiecte de interes reciproc, dacă acestea sunt durabile și fac dovada unor beneficii socioeconomice nete semnificative la nivelul Uniunii și pentru cel puțin o țară terță. Astfel de proiecte ar trebui să fie eligibile pentru includerea în lista proiectelor de interes comun și a proiectelor de interes reciproc a Uniunii (denumită în continuare „lista Uniunii”), cu condiția să existe un nivel ridicat de convergență a cadrului de politici și ca acest cadru să fie susținut prin mecanisme de asigurare a aplicării legii și, totodată, proiectele respective ar trebui să facă dovada unei contribuții la obiectivele globale de politică în domeniul energiei și al climei ale Uniunii și ale țărilor terțe, cu referire specifică la siguranța alimentării și la decarbonizare.

Un nivel ridicat de convergență a cadrului de politici ar trebui să fie prezumat pentru Spațiul Economic European sau părțile contractante ale Comunității Energiei sau poate fi demonstrat în cazul altor țări terțe, prin intermediul acordurilor bilaterale care includ dispoziții relevante referitoare la obiective ale politicii privind clima și energia cu privire la decarbonizare, aceste acorduri urmând să fie evaluate ulterior de un grup regional corespunzător, cu sprijinul Comisiei. În plus, țara terță cu care Uniunea cooperează la elaborarea proiectelor de interes reciproc ar trebui să faciliteze un calendar similar pentru accelerarea implementării și pentru alte măsuri de sprijinire a politicilor, după cum se prevede în prezentul regulament. Prin urmare, proiectele de interes reciproc ar trebui să fie tratate în același mod ca proiectele de interes comun, toate dispozițiile referitoare la proiectele de interes comun aplicându-se și proiectelor de interes reciproc, în măsura în care nu se prevede altfel. Beneficiile socioeconomice nete semnificative la nivelul Uniunii ar trebui înțelese ca îmbunătățind interoperabilitatea și funcționarea pieței interne, fără a se limita la un singur stat membru. În ceea ce privește proiectele de stocare a dioxidului de carbon, ar trebui să fie eligibile numai proiectele necesare pentru a permite transportul și stocarea transfrontalieră a dioxidului de carbon, cu condiția ca standardele și garanțiile de prevenire a oricăror scurgeri și care vizează clima, sănătatea umană și ecosistemele în ceea ce privește siguranța și eficacitatea stocării permanente a dioxidului de carbon să fie cel puțin la același nivel ca în Uniune. Ar trebui să se prezume că Spațiul Economic European respectă aceste standarde și garanții.

| (21) | Proiectele de interes reciproc ar trebui să fie considerate ca fiind un instrument suplimentar de extindere a domeniului de aplicare a prezentului regulament la țările terțe, dincolo de proiectele de interes comun care contribuie la implementarea unui coridor sau a unui domeniu prioritar al infrastructurii energetice, astfel cum se prevede în anexa I. Prin urmare, în cazul în care un proiect cu o țară terță contribuie la punerea în aplicare a unui coridor sau a unui domeniu prioritar al infrastructurii energetice, acesta ar trebui să fie eligibil pentru a solicita acordarea statutului de proiect de interes comun în temeiul prezentului regulament. Conform aceluiași principiu, proiectele cu țări terțe care vizează interconectarea rețelelor electrice care au obținut statutul de proiecte de interes comun în temeiul Regulamentului (UE) nr. 347/2013 pot fi selectate ca proiecte de interes comun, cu condiția ca acestea să facă obiectul procesului de selecție și să îndeplinească criteriile aplicabile proiectelor de interes comun. |
| --- | --- |

(21)

Proiectele de interes reciproc ar trebui să fie considerate ca fiind un instrument suplimentar de extindere a domeniului de aplicare a prezentului regulament la țările terțe, dincolo de proiectele de interes comun care contribuie la implementarea unui coridor sau a unui domeniu prioritar al infrastructurii energetice, astfel cum se prevede în anexa I. Prin urmare, în cazul în care un proiect cu o țară terță contribuie la punerea în aplicare a unui coridor sau a unui domeniu prioritar al infrastructurii energetice, acesta ar trebui să fie eligibil pentru a solicita acordarea statutului de proiect de interes comun în temeiul prezentului regulament. Conform aceluiași principiu, proiectele cu țări terțe care vizează interconectarea rețelelor electrice care au obținut statutul de proiecte de interes comun în temeiul Regulamentului (UE) nr. 347/2013 pot fi selectate ca proiecte de interes comun, cu condiția ca acestea să facă obiectul procesului de selecție și să îndeplinească criteriile aplicabile proiectelor de interes comun.

| (22) | În plus, pentru a atinge țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050, se impune ca Uniunea să intensifice în mod semnificativ producția de energie electrică din surse regenerabile. Categoriile de infrastructuri energetice existente pentru transportul și stocarea energiei electrice sunt esențiale pentru integrarea creșterii semnificative a producției de energie electrică din surse regenerabile în rețeaua electrică. În plus, acest lucru necesită intensificarea investițiilor în energia din surse regenerabile offshore, cu scopul de a atinge o capacitate de generare de cel puțin 300 GW de energie eoliană offshore instalată în conformitate cu strategia Comisiei privind energia din surse regenerabile offshore prevăzută în comunicarea Comisiei din 19 noiembrie 2020 intitulată „O strategie a UE privind valorificarea potențialului energiei din surse regenerabile offshore pentru un viitor neutru climatic”. Respectiva strategie include legături radiale care conectează noi capacități eoliene offshore, precum și proiecte integrate hibride. De asemenea, ar trebui abordată coordonarea planificării și a dezvoltării pe termen lung a rețelelor electrice offshore și terestre. În special, planificarea infrastructurii offshore ar trebui să treacă de la abordarea de la caz la caz la o abordare coordonată și cuprinzătoare care să asigure dezvoltarea durabilă a rețelelor offshore integrate, în conformitate cu potențialul de energie din surse regenerabile offshore al fiecărui bazin maritim, cu protecția mediului și cu alte utilizări ale mării. Ar trebui să existe o abordare bazată pe cooperarea voluntară între statele membre. Statele membre ar trebui să rămână responsabile pentru aprobarea proiectelor de interes comun care sunt legate de teritoriul lor și pentru costurile aferente. |
| --- | --- |

(22)

În plus, pentru a atinge țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050, se impune ca Uniunea să intensifice în mod semnificativ producția de energie electrică din surse regenerabile. Categoriile de infrastructuri energetice existente pentru transportul și stocarea energiei electrice sunt esențiale pentru integrarea creșterii semnificative a producției de energie electrică din surse regenerabile în rețeaua electrică. În plus, acest lucru necesită intensificarea investițiilor în energia din surse regenerabile offshore, cu scopul de a atinge o capacitate de generare de cel puțin 300 GW de energie eoliană offshore instalată în conformitate cu strategia Comisiei privind energia din surse regenerabile offshore prevăzută în comunicarea Comisiei din 19 noiembrie 2020 intitulată „O strategie a UE privind valorificarea potențialului energiei din surse regenerabile offshore pentru un viitor neutru climatic”. Respectiva strategie include legături radiale care conectează noi capacități eoliene offshore, precum și proiecte integrate hibride. De asemenea, ar trebui abordată coordonarea planificării și a dezvoltării pe termen lung a rețelelor electrice offshore și terestre. În special, planificarea infrastructurii offshore ar trebui să treacă de la abordarea de la caz la caz la o abordare coordonată și cuprinzătoare care să asigure dezvoltarea durabilă a rețelelor offshore integrate, în conformitate cu potențialul de energie din surse regenerabile offshore al fiecărui bazin maritim, cu protecția mediului și cu alte utilizări ale mării. Ar trebui să existe o abordare bazată pe cooperarea voluntară între statele membre. Statele membre ar trebui să rămână responsabile pentru aprobarea proiectelor de interes comun care sunt legate de teritoriul lor și pentru costurile aferente.

| (23) | Statele membre relevante ar trebui să fie în măsură să evalueze beneficiile și costurile coridoarelor prioritare ale rețelei offshore pentru energia din surse regenerabile și să efectueze o analiză preliminară a repartizării costurilor la nivelul fiecărui coridor prioritar al rețelei offshore, pentru a sprijini angajamentele politice comune în vederea dezvoltării energiei din surse regenerabile offshore. Comisia, împreună cu statele membre, cu operatorii de transport și de sistem (OTS) relevanți și cu autoritățile naționale de reglementare, ar trebui să elaboreze orientări pentru activitățile specifice de partajare a costurilor și pentru calculul raportului dintre costuri și beneficii în vederea implementării planurilor integrate de dezvoltare a rețelei offshore, care ar trebui să permită statelor membre să efectueze o evaluare adecvată. |
| --- | --- |

(23)

Statele membre relevante ar trebui să fie în măsură să evalueze beneficiile și costurile coridoarelor prioritare ale rețelei offshore pentru energia din surse regenerabile și să efectueze o analiză preliminară a repartizării costurilor la nivelul fiecărui coridor prioritar al rețelei offshore, pentru a sprijini angajamentele politice comune în vederea dezvoltării energiei din surse regenerabile offshore. Comisia, împreună cu statele membre, cu operatorii de transport și de sistem (OTS) relevanți și cu autoritățile naționale de reglementare, ar trebui să elaboreze orientări pentru activitățile specifice de partajare a costurilor și pentru calculul raportului dintre costuri și beneficii în vederea implementării planurilor integrate de dezvoltare a rețelei offshore, care ar trebui să permită statelor membre să efectueze o evaluare adecvată.

| (24) | Procesul de elaborare a planului de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, ca bază a identificării proiectelor de interes comun pentru categoriile energie electrică și gaze, s-a dovedit a fi eficace. Cu toate acestea, deși Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de energie electrică (ENTSO pentru energie electrică) și Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSO pentru gaze), împreună cu OTS, joacă un rol important în acest proces, este necesar un control mai strict, în special în ceea ce privește definirea scenariilor pentru viitor, identificarea lacunelor și a blocajelor de infrastructură pe termen lung și evaluarea proiectelor individuale, pentru a spori încrederea în proces. Prin urmare, având în vedere necesitatea unei validări independente, Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (denumită în continuare „agenția”) și Comisia ar trebui să aibă un rol mai important în acest proces, inclusiv în procesul de elaborare a planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, în temeiul Regulamentelor (CE) nr. 715/2009 (14) și (UE) 2019/943 (15) ale Parlamentului European și ale Consiliului. Procesul asociat planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii ar trebui să beneficieze de contribuțiile obiective și bazate pe date științifice ale unui organism științific independent, precum Comitetul științific consultativ european privind schimbările climatice, și ar trebui să fie organizat în modul cel mai eficient. |
| --- | --- |

(24)

Procesul de elaborare a planului de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, ca bază a identificării proiectelor de interes comun pentru categoriile energie electrică și gaze, s-a dovedit a fi eficace. Cu toate acestea, deși Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de energie electrică (ENTSO pentru energie electrică) și Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSO pentru gaze), împreună cu OTS, joacă un rol important în acest proces, este necesar un control mai strict, în special în ceea ce privește definirea scenariilor pentru viitor, identificarea lacunelor și a blocajelor de infrastructură pe termen lung și evaluarea proiectelor individuale, pentru a spori încrederea în proces. Prin urmare, având în vedere necesitatea unei validări independente, Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (denumită în continuare „agenția”) și Comisia ar trebui să aibă un rol mai important în acest proces, inclusiv în procesul de elaborare a planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, în temeiul Regulamentelor (CE) nr. 715/2009 (14) și (UE) 2019/943 (15) ale Parlamentului European și ale Consiliului. Procesul asociat planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii ar trebui să beneficieze de contribuțiile obiective și bazate pe date științifice ale unui organism științific independent, precum Comitetul științific consultativ european privind schimbările climatice, și ar trebui să fie organizat în modul cel mai eficient.

| (25) | În îndeplinirea sarcinilor care le revin înainte de adoptarea planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze ar trebui să desfășoare un amplu proces de consultare care să implice toate părțile interesate relevante. Consultarea ar trebui să fie deschisă și transparentă și ar trebui să fie organizată în timp util pentru a le permite părților interesate să ofere feedback în procesul de pregătire a etapelor esențiale ale planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, spre exemplu în etapele de elaborare a scenariului, de identificare a lacunelor în materie de infrastructură și în ceea ce privește metodologia de analiză a costurilor și a beneficiilor pentru evaluarea proiectelor. ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze ar trebui să acorde atenția cuvenită contribuțiilor primite de la părțile interesate în cursul consultărilor și ar trebui să explice modul în care au ținut seama de aceste contribuții. |
| --- | --- |

(25)

În îndeplinirea sarcinilor care le revin înainte de adoptarea planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze ar trebui să desfășoare un amplu proces de consultare care să implice toate părțile interesate relevante. Consultarea ar trebui să fie deschisă și transparentă și ar trebui să fie organizată în timp util pentru a le permite părților interesate să ofere feedback în procesul de pregătire a etapelor esențiale ale planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, spre exemplu în etapele de elaborare a scenariului, de identificare a lacunelor în materie de infrastructură și în ceea ce privește metodologia de analiză a costurilor și a beneficiilor pentru evaluarea proiectelor. ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze ar trebui să acorde atenția cuvenită contribuțiilor primite de la părțile interesate în cursul consultărilor și ar trebui să explice modul în care au ținut seama de aceste contribuții.

| (26) | În conformitate cu concluziile Forumului privind infrastructura energetică din 2020, este necesar să se asigure că toate sectoarele relevante, cum ar fi gazele, energia electrică și transporturile sunt luate în considerare dintr-o perspectivă integrată în procesele de planificare a tuturor infrastructurilor de transport și distribuție, terestre și offshore. În scopul respectării Acordului de la Paris și al îndeplinirii obiectivelor climatice ale Uniunii pentru 2030, a obiectivelor de dezvoltare a energiei offshore pentru 2040 și în conformitate cu obiectivul Uniunii privind atingerea neutralității climatice cel târziu până în 2050, cadrul aplicabil rețelelor energetice transeuropene ar trebui să se bazeze pe o viziune de tipul „un sistem energetic unic”, mai inteligentă, mai integrată, pe termen lung și optimizată, prin implementarea unui cadru care să permită o mai bună coordonare a planificării infrastructurii în diverse sectoare și să creeze oportunitatea integrării optime a diferitelor soluții de cuplare care implică elemente de rețea variate între infrastructuri diverse. Acest lucru ar trebui asigurat prin dezvoltarea unui model integrat progresiv, care facilitează coerența între metodologiile axate pe sectoare unice bazate pe ipoteze comune și care reflectă interdependențele. |
| --- | --- |

(26)

În conformitate cu concluziile Forumului privind infrastructura energetică din 2020, este necesar să se asigure că toate sectoarele relevante, cum ar fi gazele, energia electrică și transporturile sunt luate în considerare dintr-o perspectivă integrată în procesele de planificare a tuturor infrastructurilor de transport și distribuție, terestre și offshore. În scopul respectării Acordului de la Paris și al îndeplinirii obiectivelor climatice ale Uniunii pentru 2030, a obiectivelor de dezvoltare a energiei offshore pentru 2040 și în conformitate cu obiectivul Uniunii privind atingerea neutralității climatice cel târziu până în 2050, cadrul aplicabil rețelelor energetice transeuropene ar trebui să se bazeze pe o viziune de tipul „un sistem energetic unic”, mai inteligentă, mai integrată, pe termen lung și optimizată, prin implementarea unui cadru care să permită o mai bună coordonare a planificării infrastructurii în diverse sectoare și să creeze oportunitatea integrării optime a diferitelor soluții de cuplare care implică elemente de rețea variate între infrastructuri diverse. Acest lucru ar trebui asigurat prin dezvoltarea unui model integrat progresiv, care facilitează coerența între metodologiile axate pe sectoare unice bazate pe ipoteze comune și care reflectă interdependențele.

| (27) | Este important să se asigure că numai proiectele de infrastructură pentru care nu există soluții alternative rezonabile pot primi statutul de proiect de interes comun. În acest scop, ar trebui să se țină seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate” în raportul vizând identificarea lacunelor în materie de infrastructură elaborat în conformitate cu prezentul regulament și în activitatea desfășurată de grupurile regionale în vederea stabilirii listelor regionale de proiecte propuse. În conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”, ar trebui luate în considerare toate alternativele relevante legate de noua infrastructură pentru a asigura satisfacerea nevoilor viitoare în materie de infrastructură, demers care ar putea contribui la identificarea lacunelor în materie de infrastructură.
  Grupurile regionale, asistate de autoritățile naționale de reglementare, ar trebui să ia în considerare ipotezele și rezultatele evaluării lacunelor în materie de infrastructură, elaborate în conformitate cu prezentul regulament, și să se asigure că principiul „eficiența energetică înainte de toate” se reflectă pe deplin în procesul de selecție a proiectelor de interes comun. În plus, în timpul implementării proiectului, inițiatorii de proiecte ar trebui să raporteze cu privire la respectarea legislației de mediu și să demonstreze că proiectele nu prejudiciază în mod semnificativ mediul, în înțelesul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (16). Pentru proiectele existente de interes comun care sunt suficient de avansate, acest lucru va fi luat în considerare în momentul selectării de către grupurile regionale a proiectelor pentru lista ulterioară a Uniunii. |
| --- | --- |

(27)

Este important să se asigure că numai proiectele de infrastructură pentru care nu există soluții alternative rezonabile pot primi statutul de proiect de interes comun. În acest scop, ar trebui să se țină seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate” în raportul vizând identificarea lacunelor în materie de infrastructură elaborat în conformitate cu prezentul regulament și în activitatea desfășurată de grupurile regionale în vederea stabilirii listelor regionale de proiecte propuse. În conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”, ar trebui luate în considerare toate alternativele relevante legate de noua infrastructură pentru a asigura satisfacerea nevoilor viitoare în materie de infrastructură, demers care ar putea contribui la identificarea lacunelor în materie de infrastructură.

Grupurile regionale, asistate de autoritățile naționale de reglementare, ar trebui să ia în considerare ipotezele și rezultatele evaluării lacunelor în materie de infrastructură, elaborate în conformitate cu prezentul regulament, și să se asigure că principiul „eficiența energetică înainte de toate” se reflectă pe deplin în procesul de selecție a proiectelor de interes comun. În plus, în timpul implementării proiectului, inițiatorii de proiecte ar trebui să raporteze cu privire la respectarea legislației de mediu și să demonstreze că proiectele nu prejudiciază în mod semnificativ mediul, în înțelesul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (16). Pentru proiectele existente de interes comun care sunt suficient de avansate, acest lucru va fi luat în considerare în momentul selectării de către grupurile regionale a proiectelor pentru lista ulterioară a Uniunii.

| (28) | Pentru a asigura stabilitatea tensiunii și a frecvenței, ar trebui acordată o atenție deosebită stabilității rețelei electrice europene în această situație în schimbare, în special având în vedere creșterea ponderii opțiunilor de flexibilitate, cum ar fi stocarea durabilă a energiei și energia electrică din surse regenerabile. Ar trebui să se acorde o prioritate deosebită eforturilor de a menține și de a asigura un nivel satisfăcător al producției planificate de energie cu emisii scăzute de carbon, pentru a garanta siguranța alimentării pentru cetățeni și întreprinderi. |
| --- | --- |

(28)

Pentru a asigura stabilitatea tensiunii și a frecvenței, ar trebui acordată o atenție deosebită stabilității rețelei electrice europene în această situație în schimbare, în special având în vedere creșterea ponderii opțiunilor de flexibilitate, cum ar fi stocarea durabilă a energiei și energia electrică din surse regenerabile. Ar trebui să se acorde o prioritate deosebită eforturilor de a menține și de a asigura un nivel satisfăcător al producției planificate de energie cu emisii scăzute de carbon, pentru a garanta siguranța alimentării pentru cetățeni și întreprinderi.

| (29) | În urma unor consultări aprofundate cu toate statele membre și părțile interesate, Comisia a identificat 14 priorități strategice privind infrastructura energetică transeuropeană, a căror implementare este crucială pentru realizarea țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului său privind neutralitatea climatică până în 2050. Aceste priorități acoperă o varietate de regiuni geografice sau domenii tematice în domeniul transportului și stocării energiei electrice, al rețelelor offshore pentru energia din surse regenerabile, al transportului și stocării hidrogenului, al electrolizoarelor, al rețelelor inteligente de gaze, al rețelelor electrice inteligente și al transportului și stocării dioxidului de carbon. |
| --- | --- |

(29)

În urma unor consultări aprofundate cu toate statele membre și părțile interesate, Comisia a identificat 14 priorități strategice privind infrastructura energetică transeuropeană, a căror implementare este crucială pentru realizarea țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului său privind neutralitatea climatică până în 2050. Aceste priorități acoperă o varietate de regiuni geografice sau domenii tematice în domeniul transportului și stocării energiei electrice, al rețelelor offshore pentru energia din surse regenerabile, al transportului și stocării hidrogenului, al electrolizoarelor, al rețelelor inteligente de gaze, al rețelelor electrice inteligente și al transportului și stocării dioxidului de carbon.

| (30) | Proiectele de interes comun ar trebui să respecte criterii comune, transparente și obiective, în vederea contribuției acestora la obiectivele politicii energetice. Pentru a fi eligibile pentru includerea pe listele Uniunii, proiectele privind energia electrică și hidrogenul ar trebui să facă parte din cel mai recent plan de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii. Întrucât infrastructura pe bază de hidrogen nu este inclusă în prezent în planul de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, cerința respectivă pentru proiectele privind hidrogenul ar trebui să se aplice numai de la 1 ianuarie 2024 în scopul celei de-a doua liste a Uniunii care va fi stabilită în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(30)

Proiectele de interes comun ar trebui să respecte criterii comune, transparente și obiective, în vederea contribuției acestora la obiectivele politicii energetice. Pentru a fi eligibile pentru includerea pe listele Uniunii, proiectele privind energia electrică și hidrogenul ar trebui să facă parte din cel mai recent plan de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii. Întrucât infrastructura pe bază de hidrogen nu este inclusă în prezent în planul de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, cerința respectivă pentru proiectele privind hidrogenul ar trebui să se aplice numai de la 1 ianuarie 2024 în scopul celei de-a doua liste a Uniunii care va fi stabilită în temeiul prezentului regulament.

| (31) | Ar trebui înființate grupuri regionale care să propună și să evalueze proiecte de interes comun, creându-se astfel liste regionale de proiecte de interes comun. Pentru a asigura un consens larg, aceste grupuri regionale ar trebui să asigure o cooperare strânsă între statele membre, autoritățile naționale de reglementare, inițiatorii proiectelor și părțile interesate. În contextul respectivei cooperări, atunci când se dovedește necesar, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să ofere consultanță grupurilor regionale, printre altele cu privire la fezabilitatea aspectelor legate de reglementare ale proiectelor propuse și la fezabilitatea calendarului propus pentru aprobarea normativă. |
| --- | --- |

(31)

Ar trebui înființate grupuri regionale care să propună și să evalueze proiecte de interes comun, creându-se astfel liste regionale de proiecte de interes comun. Pentru a asigura un consens larg, aceste grupuri regionale ar trebui să asigure o cooperare strânsă între statele membre, autoritățile naționale de reglementare, inițiatorii proiectelor și părțile interesate. În contextul respectivei cooperări, atunci când se dovedește necesar, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să ofere consultanță grupurilor regionale, printre altele cu privire la fezabilitatea aspectelor legate de reglementare ale proiectelor propuse și la fezabilitatea calendarului propus pentru aprobarea normativă.

| (32) | Pentru a spori eficiența procesului, cooperarea dintre grupurile regionale ar trebui consolidată și încurajată mai mult. Este necesar ca în facilitarea acestei cooperări Comisia să joace un rol important, în vederea abordării posibilului impact al proiectelor asupra altor grupuri regionale. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a spori eficiența procesului, cooperarea dintre grupurile regionale ar trebui consolidată și încurajată mai mult. Este necesar ca în facilitarea acestei cooperări Comisia să joace un rol important, în vederea abordării posibilului impact al proiectelor asupra altor grupuri regionale.

| (33) | O dată la doi ani ar trebui stabilită o nouă listă a Uniunii. Proiectele de interes comun care au fost finalizate sau care nu mai îndeplinesc criteriile și cerințele relevante stabilite prin prezentul regulament nu ar trebui să figureze pe următoarea listă a Uniunii. Din acest motiv, proiectele de interes comun existente, care urmează să fie incluse în următoarea listă a Uniunii, ar trebui să participe la același proces de selecție pentru stabilirea listelor regionale și a listei Uniunii care se aplică și proiectelor propuse. Cu toate acestea, sarcina administrativă ar trebui redusă cât mai mult posibil, de exemplu utilizând informațiile furnizate anterior și ținând seama de rapoartele anuale ale inițiatorilor proiectelor. În acest scop, proiectele de interes comun existente care au înregistrat progrese semnificative ar trebui să beneficieze de un proces raționalizat de includere în planul de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(33)

O dată la doi ani ar trebui stabilită o nouă listă a Uniunii. Proiectele de interes comun care au fost finalizate sau care nu mai îndeplinesc criteriile și cerințele relevante stabilite prin prezentul regulament nu ar trebui să figureze pe următoarea listă a Uniunii. Din acest motiv, proiectele de interes comun existente, care urmează să fie incluse în următoarea listă a Uniunii, ar trebui să participe la același proces de selecție pentru stabilirea listelor regionale și a listei Uniunii care se aplică și proiectelor propuse. Cu toate acestea, sarcina administrativă ar trebui redusă cât mai mult posibil, de exemplu utilizând informațiile furnizate anterior și ținând seama de rapoartele anuale ale inițiatorilor proiectelor. În acest scop, proiectele de interes comun existente care au înregistrat progrese semnificative ar trebui să beneficieze de un proces raționalizat de includere în planul de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii.

| (34) | Proiectele de interes comun ar trebui implementate cât mai rapid posibil și ar trebui monitorizate și evaluate cu atenție, respectând în mod corespunzător cerințele privind participarea părților interesate și legislația de mediu și menținând la minimum sarcina administrativă suportată de inițiatorii proiectelor. Comisia ar trebui să desemneze coordonatori europeni în cazul proiectelor care se confruntă cu dificultăți sau întârzieri deosebite. Progresele înregistrate la implementarea proiectelor specifice, precum și îndeplinirea obligațiilor care decurg din prezentul regulament, ar trebui luate în considerare în procesul de selecție pentru listele ulterioare ale Uniunii pentru proiectele respective. |
| --- | --- |

(34)

Proiectele de interes comun ar trebui implementate cât mai rapid posibil și ar trebui monitorizate și evaluate cu atenție, respectând în mod corespunzător cerințele privind participarea părților interesate și legislația de mediu și menținând la minimum sarcina administrativă suportată de inițiatorii proiectelor. Comisia ar trebui să desemneze coordonatori europeni în cazul proiectelor care se confruntă cu dificultăți sau întârzieri deosebite. Progresele înregistrate la implementarea proiectelor specifice, precum și îndeplinirea obligațiilor care decurg din prezentul regulament, ar trebui luate în considerare în procesul de selecție pentru listele ulterioare ale Uniunii pentru proiectele respective.

| (35) | Procedura de autorizare nu ar trebui nici să antreneze sarcini administrative disproporționate în raport cu dimensiunea sau complexitatea proiectului, nici să impună bariere în calea dezvoltării rețelelor transeuropene și a accesului pe piață. |
| --- | --- |

(35)

Procedura de autorizare nu ar trebui nici să antreneze sarcini administrative disproporționate în raport cu dimensiunea sau complexitatea proiectului, nici să impună bariere în calea dezvoltării rețelelor transeuropene și a accesului pe piață.

| (36) | Planificarea și implementarea proiectelor de interes comun ale Uniunii în domeniul infrastructurilor energetice, de transport și de telecomunicații ar trebui coordonate pentru a genera sinergii în cazurile în care acest lucru este fezabil din punct de vedere global economic sau tehnic sau din perspectiva mediului, a climei sau a amenajării teritoriale, acordându-se atenția cuvenită aspectelor relevante legate de siguranță. Astfel, atunci când se planifică diferitele rețele europene, ar trebui să existe posibilitatea să se acorde prioritate integrării rețelelor de transport, de comunicații și energetice, cu scopul de a asigura folosirea unor suprafețe minime de teren. Este necesară o viziune comună asupra rețelelor pentru integrarea sistemului energetic în diferitele sectoare, asigurând totodată, acolo unde este posibil, reutilizarea rutelor existente sau dezafectate, pentru a reduce la minimum efectele negative sociale, economice, de mediu, climatice și financiare. |
| --- | --- |

(36)

Planificarea și implementarea proiectelor de interes comun ale Uniunii în domeniul infrastructurilor energetice, de transport și de telecomunicații ar trebui coordonate pentru a genera sinergii în cazurile în care acest lucru este fezabil din punct de vedere global economic sau tehnic sau din perspectiva mediului, a climei sau a amenajării teritoriale, acordându-se atenția cuvenită aspectelor relevante legate de siguranță. Astfel, atunci când se planifică diferitele rețele europene, ar trebui să existe posibilitatea să se acorde prioritate integrării rețelelor de transport, de comunicații și energetice, cu scopul de a asigura folosirea unor suprafețe minime de teren. Este necesară o viziune comună asupra rețelelor pentru integrarea sistemului energetic în diferitele sectoare, asigurând totodată, acolo unde este posibil, reutilizarea rutelor existente sau dezafectate, pentru a reduce la minimum efectele negative sociale, economice, de mediu, climatice și financiare.

| (37) | Proiectele de interes comun ar trebui să beneficieze de un „statut prioritar” la nivel național pentru se a asigura un tratament administrativ rapid și un tratament în regim de urgență în toate procedurile judiciare și litigioase aferente. Acestea ar trebui considerate de către autoritățile competente ca fiind de interes public. Din motive de interes public superior, proiectele care au un impact negativ asupra mediului ar trebui să fie autorizate atunci când sunt îndeplinite toate condițiile prevăzute în Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17) și în Directiva 92/43/CEE a Consiliului (18). |
| --- | --- |

(37)

Proiectele de interes comun ar trebui să beneficieze de un „statut prioritar” la nivel național pentru se a asigura un tratament administrativ rapid și un tratament în regim de urgență în toate procedurile judiciare și litigioase aferente. Acestea ar trebui considerate de către autoritățile competente ca fiind de interes public. Din motive de interes public superior, proiectele care au un impact negativ asupra mediului ar trebui să fie autorizate atunci când sunt îndeplinite toate condițiile prevăzute în Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17) și în Directiva 92/43/CEE a Consiliului (18).

| (38) | Este esențial ca părțile interesate, inclusiv societatea civilă, să fie informate și să fie consultate în vederea asigurării reușitei proiectelor și a limitării obiecțiilor aduse acestora. |
| --- | --- |

(38)

Este esențial ca părțile interesate, inclusiv societatea civilă, să fie informate și să fie consultate în vederea asigurării reușitei proiectelor și a limitării obiecțiilor aduse acestora.

| (39) | Pentru a reduce complexitatea, pentru a spori eficiența și transparența și pentru a contribui la consolidarea cooperării între statele membre, ar trebui să existe o autoritate sau autorități competente care să integreze sau să coordoneze toate procedurile de autorizare. |
| --- | --- |

(39)

Pentru a reduce complexitatea, pentru a spori eficiența și transparența și pentru a contribui la consolidarea cooperării între statele membre, ar trebui să existe o autoritate sau autorități competente care să integreze sau să coordoneze toate procedurile de autorizare.

| (40) | Pentru a simplifica și a accelera procedura de autorizare a rețelelor offshore pentru energia din surse regenerabile, ar trebui să fie desemnate puncte unice de contact pentru proiectele transfrontaliere offshore aflate pe lista Uniunii, reducând sarcina administrativă pentru dezvoltatorii de proiecte. Punctele unice de contact ar trebui să reducă complexitatea, să sporească eficiența și să accelereze procedura de autorizare a activelor de transport offshore care traversează adesea mai multe jurisdicții. |
| --- | --- |

(40)

Pentru a simplifica și a accelera procedura de autorizare a rețelelor offshore pentru energia din surse regenerabile, ar trebui să fie desemnate puncte unice de contact pentru proiectele transfrontaliere offshore aflate pe lista Uniunii, reducând sarcina administrativă pentru dezvoltatorii de proiecte. Punctele unice de contact ar trebui să reducă complexitatea, să sporească eficiența și să accelereze procedura de autorizare a activelor de transport offshore care traversează adesea mai multe jurisdicții.

| (41) | În ciuda existenței unor standarde consacrate care asigură participarea publicului la procedurile decizionale în domeniul mediului, care se aplică pe deplin proiectelor de interes comun, sunt necesare măsuri suplimentare în temeiul prezentului regulament pentru a asigura cele mai înalte standarde posibile în ceea ce privește transparența și participarea publicului la toate aspectele relevante din procedura de autorizare a proiectelor de interes comun. În cazul în care este deja reglementat de norme naționale în temeiul acelorași standarde sau al unor standarde mai înalte ca în prezentul regulament, consultarea prealabilă înainte de procedura de autorizare ar trebui să devină opțională, evitându-se duplicarea cerințelor juridice. |
| --- | --- |

(41)

În ciuda existenței unor standarde consacrate care asigură participarea publicului la procedurile decizionale în domeniul mediului, care se aplică pe deplin proiectelor de interes comun, sunt necesare măsuri suplimentare în temeiul prezentului regulament pentru a asigura cele mai înalte standarde posibile în ceea ce privește transparența și participarea publicului la toate aspectele relevante din procedura de autorizare a proiectelor de interes comun. În cazul în care este deja reglementat de norme naționale în temeiul acelorași standarde sau al unor standarde mai înalte ca în prezentul regulament, consultarea prealabilă înainte de procedura de autorizare ar trebui să devină opțională, evitându-se duplicarea cerințelor juridice.

| (42) | Punerea în aplicare corectă și coordonată a Directivelor 2001/42/CE (19) și 2011/92/UE (20) ale Parlamentului European și a Consiliului și, după caz, a Convenției privind accesul la informații, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu a Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (21), semnată la Aarhus la 25 iunie 1998 (denumită în continuare „Convenția de la Aarhus”), precum și a Convenției privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier (22), semnată la Espoo la 25 februarie 1991 (denumită în continuare „Convenția de la Espoo”), ar trebui să asigure armonizarea celor mai importante principii de evaluare a efectelor asupra mediului și climei, inclusiv în context transfrontalier. Comisia a emis linii directoare pentru a ajuta statele membre să definească măsuri adecvate, legislative și nelegislative, pentru a raționaliza procedurile de evaluare de mediu în cazul infrastructurii energetice și pentru a asigura aplicarea coerentă a procedurilor de evaluare de mediu prevăzute în dreptul Uniunii privind proiectele de interes comun. Statele membre ar trebui să își coordoneze evaluările proiectelor de interes comun și să asigure, pe cât posibil, evaluări comune. Statele membre ar trebui încurajate să facă schimb de bune practici și de capacități administrative în cadrul procedurilor de autorizare. |
| --- | --- |

(42)

Punerea în aplicare corectă și coordonată a Directivelor 2001/42/CE (19) și 2011/92/UE (20) ale Parlamentului European și a Consiliului și, după caz, a Convenției privind accesul la informații, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu a Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (21), semnată la Aarhus la 25 iunie 1998 (denumită în continuare „Convenția de la Aarhus”), precum și a Convenției privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier (22), semnată la Espoo la 25 februarie 1991 (denumită în continuare „Convenția de la Espoo”), ar trebui să asigure armonizarea celor mai importante principii de evaluare a efectelor asupra mediului și climei, inclusiv în context transfrontalier. Comisia a emis linii directoare pentru a ajuta statele membre să definească măsuri adecvate, legislative și nelegislative, pentru a raționaliza procedurile de evaluare de mediu în cazul infrastructurii energetice și pentru a asigura aplicarea coerentă a procedurilor de evaluare de mediu prevăzute în dreptul Uniunii privind proiectele de interes comun. Statele membre ar trebui să își coordoneze evaluările proiectelor de interes comun și să asigure, pe cât posibil, evaluări comune. Statele membre ar trebui încurajate să facă schimb de bune practici și de capacități administrative în cadrul procedurilor de autorizare.

| (43) | Este important să se raționalizeze și să se îmbunătățească procedura de autorizare, respectându-se, în măsura posibilului, principiul subsidiarității, competențele și procedurile naționale în ceea ce privește construcția unor noi infrastructuri energetice, și acordându-le acestora atenția cuvenită. Având în vedere necesitatea stringentă de a dezvolta infrastructuri energetice, simplificarea procedurii de autorizare ar trebui să prevadă un termen clar pentru luarea de către autoritățile relevante a deciziei privind construcția proiectului. Termenul respectiv ar trebui să determine definirea și gestionarea mai eficiente ale procedurilor și în niciun caz nu ar trebui să compromită standardele înalte privind protecția mediului și participarea publicului, în conformitate cu legislația de mediu și cu participarea publicului. Prezentul regulament ar trebui să stabilească termene maxime. Cu toate acestea, statele membre pot depune eforturi pentru a realiza termene mai scurte atunci când acest lucru este fezabil și, în special, în ceea ce privește proiecte precum rețelele inteligente, care ar putea să nu necesite o procedură atât de complexă de autorizare precum cea pentru infrastructura de transport. Autoritățile competente ar trebui să fie responsabile de asigurarea respectării termenelor. |
| --- | --- |

(43)

Este important să se raționalizeze și să se îmbunătățească procedura de autorizare, respectându-se, în măsura posibilului, principiul subsidiarității, competențele și procedurile naționale în ceea ce privește construcția unor noi infrastructuri energetice, și acordându-le acestora atenția cuvenită. Având în vedere necesitatea stringentă de a dezvolta infrastructuri energetice, simplificarea procedurii de autorizare ar trebui să prevadă un termen clar pentru luarea de către autoritățile relevante a deciziei privind construcția proiectului. Termenul respectiv ar trebui să determine definirea și gestionarea mai eficiente ale procedurilor și în niciun caz nu ar trebui să compromită standardele înalte privind protecția mediului și participarea publicului, în conformitate cu legislația de mediu și cu participarea publicului. Prezentul regulament ar trebui să stabilească termene maxime. Cu toate acestea, statele membre pot depune eforturi pentru a realiza termene mai scurte atunci când acest lucru este fezabil și, în special, în ceea ce privește proiecte precum rețelele inteligente, care ar putea să nu necesite o procedură atât de complexă de autorizare precum cea pentru infrastructura de transport. Autoritățile competente ar trebui să fie responsabile de asigurarea respectării termenelor.

| (44) | Dacă este cazul, statele membre ar trebui să fie în măsură să includă în decizii exhaustive deciziile luate în contextul negocierilor cu proprietari individuali de terenuri privind acordarea accesului la proprietate, a dreptului de proprietate sau a dreptului de a ocupa proprietatea, în contextul amenajării teritoriului, care stabilește utilizarea generală a terenului într-o anumită regiune, inclusiv alte proiecte, cum ar fi cele legate de autostrăzi, căi ferate, clădiri și arii naturale protejate și care nu se realizează în mod specific pentru proiectul planificat și pentru acordarea autorizării de exploatare. În contextul procedurii de autorizare, un proiect de interes comun ar trebui să poată include infrastructurile conexe în măsura în care acest lucru este esențial pentru construcția sau funcționarea proiectului. Prezentul regulament, în principal dispozițiile privind autorizarea, participarea publicului și implementarea proiectelor de interes comun, ar trebui să se aplice fără a aduce atingere dreptului Uniunii și celui internațional, inclusiv dispozițiilor privind protecția mediului și a sănătății umane și dispozițiilor adoptate în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului și al politicii maritime integrate, în special Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului (23). |
| --- | --- |

(44)

Dacă este cazul, statele membre ar trebui să fie în măsură să includă în decizii exhaustive deciziile luate în contextul negocierilor cu proprietari individuali de terenuri privind acordarea accesului la proprietate, a dreptului de proprietate sau a dreptului de a ocupa proprietatea, în contextul amenajării teritoriului, care stabilește utilizarea generală a terenului într-o anumită regiune, inclusiv alte proiecte, cum ar fi cele legate de autostrăzi, căi ferate, clădiri și arii naturale protejate și care nu se realizează în mod specific pentru proiectul planificat și pentru acordarea autorizării de exploatare. În contextul procedurii de autorizare, un proiect de interes comun ar trebui să poată include infrastructurile conexe în măsura în care acest lucru este esențial pentru construcția sau funcționarea proiectului. Prezentul regulament, în principal dispozițiile privind autorizarea, participarea publicului și implementarea proiectelor de interes comun, ar trebui să se aplice fără a aduce atingere dreptului Uniunii și celui internațional, inclusiv dispozițiilor privind protecția mediului și a sănătății umane și dispozițiilor adoptate în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului și al politicii maritime integrate, în special Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului (23).

| (45) | Costurile aferente elaborării, construcției, exploatării și întreținerii proiectelor de interes comun ar trebui, în general, să fie suportate în totalitate de utilizatorii infrastructurii. Alocarea costurilor ar trebui să asigure faptul că utilizatorii finali nu vor fi împovărați în mod disproporționat, mai ales dacă acest lucru ar putea duce la sărăcie energetică. Proiectele de interes comun ar trebui să fie eligibile pentru alocarea transfrontalieră a costurilor în cazul în care o evaluare a cererii de pe piață sau a efectelor preconizate asupra tarifelor arată că nu se poate preconiza o recuperare a costurilor prin intermediul tarifelor plătite de utilizatorii infrastructurii. |
| --- | --- |

(45)

Costurile aferente elaborării, construcției, exploatării și întreținerii proiectelor de interes comun ar trebui, în general, să fie suportate în totalitate de utilizatorii infrastructurii. Alocarea costurilor ar trebui să asigure faptul că utilizatorii finali nu vor fi împovărați în mod disproporționat, mai ales dacă acest lucru ar putea duce la sărăcie energetică. Proiectele de interes comun ar trebui să fie eligibile pentru alocarea transfrontalieră a costurilor în cazul în care o evaluare a cererii de pe piață sau a efectelor preconizate asupra tarifelor arată că nu se poate preconiza o recuperare a costurilor prin intermediul tarifelor plătite de utilizatorii infrastructurii.

| (46) | Este necesar ca discuția privind alocarea adecvată a costurilor să se bazeze pe analiza costurilor și a beneficiilor unui proiect de infrastructură, efectuată pe baza unei metodologii armonizate în ceea ce privește analiza la nivelul întregului sistem energetic, utilizând toate scenariile relevante stabilite în cadrul planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, elaborate în temeiul Regulamentelor (CE) nr. 715/2009 și (UE) 2019/943 și revizuite de agenție, precum și scenarii suplimentare de planificare a dezvoltării rețelei, permițând o analiză solidă a contribuției proiectului de interes comun la politica energetică a Uniunii în ceea ce privește decarbonizarea, integrarea pieței, concurența, durabilitatea și siguranța alimentării. Respectiva analiză poate să țină seama de indicatori și de valorile corespunzătoare de referință pentru a compara costurile cu investițiile pe unitate. În cazul în care se utilizează scenarii suplimentare, acestea ar trebui să fie în concordanță cu țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și cu obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050 și ar trebui să facă obiectul unui amplu proces de consultare și control. |
| --- | --- |

(46)

Este necesar ca discuția privind alocarea adecvată a costurilor să se bazeze pe analiza costurilor și a beneficiilor unui proiect de infrastructură, efectuată pe baza unei metodologii armonizate în ceea ce privește analiza la nivelul întregului sistem energetic, utilizând toate scenariile relevante stabilite în cadrul planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, elaborate în temeiul Regulamentelor (CE) nr. 715/2009 și (UE) 2019/943 și revizuite de agenție, precum și scenarii suplimentare de planificare a dezvoltării rețelei, permițând o analiză solidă a contribuției proiectului de interes comun la politica energetică a Uniunii în ceea ce privește decarbonizarea, integrarea pieței, concurența, durabilitatea și siguranța alimentării. Respectiva analiză poate să țină seama de indicatori și de valorile corespunzătoare de referință pentru a compara costurile cu investițiile pe unitate. În cazul în care se utilizează scenarii suplimentare, acestea ar trebui să fie în concordanță cu țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și cu obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050 și ar trebui să facă obiectul unui amplu proces de consultare și control.

| (47) | Piața internă a energiei fiind tot mai bine integrată, sunt necesare reguli clare și transparente pentru alocarea transfrontalieră a costurilor, în vederea accelerării investițiilor în infrastructura transfrontalieră și în proiectele cu un impact transfrontalier. Este esențial să se asigure un cadru de finanțare stabil pentru dezvoltarea proiectelor de interes comun, reducând în același timp la minimum nevoia de sprijin financiar și, în același timp, încurajând investitorii interesați, cu stimulente și mecanisme financiare adecvate. Atunci când decid cu privire la alocarea transfrontalieră a costurilor, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să aloce integral la nivel transfrontalier costurile de investiții angajate în condiții de eficiență, așa cum acestea sunt relevante în considerarea abordărilor și metodologiilor lor naționale pentru infrastructurile similare, și să le includă în tarifele naționale și, ulterior, dacă este cazul, să stabilească dacă impactul acestora asupra tarifelor naționale ar putea reprezenta o sarcină disproporționată pentru consumatori în statele lor membre respective. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui să evite riscul dublării sprijinului pentru proiecte, ținând cont de taxele și veniturile reale sau estimate. Aceste taxe și venituri ar trebui să fie luate în considerare numai în măsura în care se referă la proiecte și sunt concepute pentru a acoperi costurile în cauză. |
| --- | --- |

(47)

Piața internă a energiei fiind tot mai bine integrată, sunt necesare reguli clare și transparente pentru alocarea transfrontalieră a costurilor, în vederea accelerării investițiilor în infrastructura transfrontalieră și în proiectele cu un impact transfrontalier. Este esențial să se asigure un cadru de finanțare stabil pentru dezvoltarea proiectelor de interes comun, reducând în același timp la minimum nevoia de sprijin financiar și, în același timp, încurajând investitorii interesați, cu stimulente și mecanisme financiare adecvate. Atunci când decid cu privire la alocarea transfrontalieră a costurilor, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să aloce integral la nivel transfrontalier costurile de investiții angajate în condiții de eficiență, așa cum acestea sunt relevante în considerarea abordărilor și metodologiilor lor naționale pentru infrastructurile similare, și să le includă în tarifele naționale și, ulterior, dacă este cazul, să stabilească dacă impactul acestora asupra tarifelor naționale ar putea reprezenta o sarcină disproporționată pentru consumatori în statele lor membre respective. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui să evite riscul dublării sprijinului pentru proiecte, ținând cont de taxele și veniturile reale sau estimate. Aceste taxe și venituri ar trebui să fie luate în considerare numai în măsura în care se referă la proiecte și sunt concepute pentru a acoperi costurile în cauză.

| (48) | Este nevoie de proiecte transfrontaliere care să aibă un efect pozitiv asupra rețelei electrice a Uniunii, cum ar fi rețelele electrice inteligente sau electrolizoarele, fără a implica o frontieră fizică comună. |
| --- | --- |

(48)

Este nevoie de proiecte transfrontaliere care să aibă un efect pozitiv asupra rețelei electrice a Uniunii, cum ar fi rețelele electrice inteligente sau electrolizoarele, fără a implica o frontieră fizică comună.

| (49) | Legislația cu privire la piața internă a energiei prevede că tarifele de acces la rețele trebuie să asigure stimulente adecvate pentru investiții. Cu toate acestea, este probabil ca mai multe tipuri de proiecte de interes comun să implice externalități care ar putea să nu fie pe deplin captate și recuperate prin sistemul de tarife obișnuit. La aplicarea legislației privind piața internă a energiei, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să asigure un cadru de reglementare și financiar stabil și previzibil care să conțină stimulente pentru proiecte de interes comun, inclusiv stimulente pe termen lung, care să fie proporționale cu nivelul riscului specific pe care îl comportă proiectul. Respectivul cadru ar trebui să se aplice în special proiectelor transfrontaliere, tehnologiilor inovatoare de transport al energiei electrice care permit integrarea pe scară largă a energiei din surse regenerabile, a resurselor de energie descentralizate sau a consumului dispecerizabil în rețele interconectate, precum și proiectelor din domeniul tehnologiei energetice și al digitalizării, care fie sunt susceptibile să suporte riscuri mai mari decât proiectele similare situate într-un stat membru, fie promit beneficii mai mari pentru Uniune. În plus, este necesar ca proiectele cu cheltuieli operaționale ridicate să aibă acces și la stimulente adecvate pentru investiții. În special, rețelele offshore pentru energia din surse regenerabile, care deservesc dubla funcționalitate a interconectărilor de energie electrică și conectarea proiectelor de generare offshore din surse regenerabile, pot fi expuse unor riscuri mai mari decât proiectele comparabile de infrastructură terestră, datorită conectării lor intrinseci la activele de producție, ceea ce implică riscuri de reglementare, riscuri de finanțare precum necesitatea unor investiții anticipative, riscuri de piață și riscuri legate de utilizarea de noi tehnologii inovatoare. |
| --- | --- |

(49)

Legislația cu privire la piața internă a energiei prevede că tarifele de acces la rețele trebuie să asigure stimulente adecvate pentru investiții. Cu toate acestea, este probabil ca mai multe tipuri de proiecte de interes comun să implice externalități care ar putea să nu fie pe deplin captate și recuperate prin sistemul de tarife obișnuit. La aplicarea legislației privind piața internă a energiei, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să asigure un cadru de reglementare și financiar stabil și previzibil care să conțină stimulente pentru proiecte de interes comun, inclusiv stimulente pe termen lung, care să fie proporționale cu nivelul riscului specific pe care îl comportă proiectul. Respectivul cadru ar trebui să se aplice în special proiectelor transfrontaliere, tehnologiilor inovatoare de transport al energiei electrice care permit integrarea pe scară largă a energiei din surse regenerabile, a resurselor de energie descentralizate sau a consumului dispecerizabil în rețele interconectate, precum și proiectelor din domeniul tehnologiei energetice și al digitalizării, care fie sunt susceptibile să suporte riscuri mai mari decât proiectele similare situate într-un stat membru, fie promit beneficii mai mari pentru Uniune. În plus, este necesar ca proiectele cu cheltuieli operaționale ridicate să aibă acces și la stimulente adecvate pentru investiții. În special, rețelele offshore pentru energia din surse regenerabile, care deservesc dubla funcționalitate a interconectărilor de energie electrică și conectarea proiectelor de generare offshore din surse regenerabile, pot fi expuse unor riscuri mai mari decât proiectele comparabile de infrastructură terestră, datorită conectării lor intrinseci la activele de producție, ceea ce implică riscuri de reglementare, riscuri de finanțare precum necesitatea unor investiții anticipative, riscuri de piață și riscuri legate de utilizarea de noi tehnologii inovatoare.

| (50) | Prezentul regulament ar trebui să se aplice numai autorizării proiectelor de interes comun, participării publicului la aceasta procedură și tratamentului reglementar al acestora. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să poată adopta dispoziții de drept intern pentru a aplica aceleași norme sau norme similare și altor proiecte care nu sunt considerate proiecte de interes comun în sensul prezentului regulament. În ceea ce privește stimulentele normative, statele membre ar trebui să poată adopta dispoziții de drept intern pentru a aplica aceleași norme sau norme similare și proiectelor de interes comun care se încadrează în categoria stocării de energie electrică. |
| --- | --- |

(50)

Prezentul regulament ar trebui să se aplice numai autorizării proiectelor de interes comun, participării publicului la aceasta procedură și tratamentului reglementar al acestora. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să poată adopta dispoziții de drept intern pentru a aplica aceleași norme sau norme similare și altor proiecte care nu sunt considerate proiecte de interes comun în sensul prezentului regulament. În ceea ce privește stimulentele normative, statele membre ar trebui să poată adopta dispoziții de drept intern pentru a aplica aceleași norme sau norme similare și proiectelor de interes comun care se încadrează în categoria stocării de energie electrică.

| (51) | Statele membre care nu acordă în prezent cea mai mare importanță națională posibilă proiectelor de infrastructură energetică în ceea ce privește procedura de autorizare ar trebui încurajate să ia în considerare introducerea unui astfel de grad înalt de importanță națională, în special evaluând dacă acest lucru ar putea conduce la o procedură mai rapidă de autorizare. |
| --- | --- |

(51)

Statele membre care nu acordă în prezent cea mai mare importanță națională posibilă proiectelor de infrastructură energetică în ceea ce privește procedura de autorizare ar trebui încurajate să ia în considerare introducerea unui astfel de grad înalt de importanță națională, în special evaluând dacă acest lucru ar putea conduce la o procedură mai rapidă de autorizare.

| (52) | Statele membre care nu dispun în prezent de proceduri judiciare accelerate sau urgente aplicabile proiectelor de infrastructură energetică ar trebui încurajate să ia în considerare introducerea unor astfel de proceduri, în special evaluând dacă acest lucru ar conduce la implementarea mai rapidă a unor astfel de proiecte. |
| --- | --- |

(52)

Statele membre care nu dispun în prezent de proceduri judiciare accelerate sau urgente aplicabile proiectelor de infrastructură energetică ar trebui încurajate să ia în considerare introducerea unor astfel de proceduri, în special evaluând dacă acest lucru ar conduce la implementarea mai rapidă a unor astfel de proiecte.

| (53) | Regulamentul (UE) nr. 347/2013 a demonstrat valoarea adăugată a mobilizării de fonduri private prin intermediul unei asistențe financiare semnificative din partea Uniunii pentru a permite implementarea unor proiecte de importanță europeană. Având în vedere situația economico-financiară și constrângerile bugetare, este necesar ca în cadrul financiar multianual să se continue sprijinul specific, prin subvenții și instrumente financiare, cu scopul de a maximiza beneficiile pentru cetățenii Uniunii și de a atrage noi investitori în coridoarele și domeniile prioritare privind infrastructura energetică prevăzute într-o anexă la prezentul regulament, menținându-se în același timp contribuția bugetară a Uniunii la un nivel cât mai scăzut. |
| --- | --- |

(53)

Regulamentul (UE) nr. 347/2013 a demonstrat valoarea adăugată a mobilizării de fonduri private prin intermediul unei asistențe financiare semnificative din partea Uniunii pentru a permite implementarea unor proiecte de importanță europeană. Având în vedere situația economico-financiară și constrângerile bugetare, este necesar ca în cadrul financiar multianual să se continue sprijinul specific, prin subvenții și instrumente financiare, cu scopul de a maximiza beneficiile pentru cetățenii Uniunii și de a atrage noi investitori în coridoarele și domeniile prioritare privind infrastructura energetică prevăzute într-o anexă la prezentul regulament, menținându-se în același timp contribuția bugetară a Uniunii la un nivel cât mai scăzut.

| (54) | Proiectele de interes comun ar trebui să fie eligibile pentru a beneficia de asistență financiară din partea Uniunii pentru studii și, în anumite condiții, pentru lucrări în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1153 al Parlamentului European și al Consiliului (24) sub formă de granturi sau sub formă de instrumente financiare inovatoare pentru a se asigura că se poate acorda sprijin personalizat acelor proiecte de interes comun care nu sunt viabile în cadrul de reglementare actual și în condițiile de piață existente. Este important să se evite orice denaturare a concurenței, îndeosebi între proiectele care contribuie la realizarea aceluiași coridor prioritar al Uniunii. O astfel de asistență financiară ar trebui să asigure sinergiile necesare cu fondurile structurale, pentru a finanța rețelele inteligente de distribuție a energiei și cu mecanismul Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 al Comisiei (25), în temeiul articolului 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (26).
  Investițiilor pentru proiectele de interes comun ar trebui să li se aplice un raționament în trei etape. În primul rând, piața ar trebui să aibă prioritate la investiții. În al doilea rând, dacă piața nu realizează investiții, ar trebui analizate soluții de reglementare, ar trebui adaptat cadrul de reglementare relevant, dacă este necesar, și ar trebui asigurată aplicarea corectă a acestuia. În al treilea rând, în cazul în care primele două etape nu sunt suficiente pentru a asigura investițiile necesare pentru proiectele de interes comun, ar trebui să fie posibilă acordarea asistenței financiare din partea Uniunii dacă proiectul de interes comun îndeplinește criteriile de eligibilitate aplicabile. Proiectele de interes comun pot fi, de asemenea, eligibile în cadrul programului InvestEU, care este complementar finanțării prin granturi. |
| --- | --- |

(54)

Proiectele de interes comun ar trebui să fie eligibile pentru a beneficia de asistență financiară din partea Uniunii pentru studii și, în anumite condiții, pentru lucrări în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1153 al Parlamentului European și al Consiliului (24) sub formă de granturi sau sub formă de instrumente financiare inovatoare pentru a se asigura că se poate acorda sprijin personalizat acelor proiecte de interes comun care nu sunt viabile în cadrul de reglementare actual și în condițiile de piață existente. Este important să se evite orice denaturare a concurenței, îndeosebi între proiectele care contribuie la realizarea aceluiași coridor prioritar al Uniunii. O astfel de asistență financiară ar trebui să asigure sinergiile necesare cu fondurile structurale, pentru a finanța rețelele inteligente de distribuție a energiei și cu mecanismul Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 al Comisiei (25), în temeiul articolului 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (26).

Investițiilor pentru proiectele de interes comun ar trebui să li se aplice un raționament în trei etape. În primul rând, piața ar trebui să aibă prioritate la investiții. În al doilea rând, dacă piața nu realizează investiții, ar trebui analizate soluții de reglementare, ar trebui adaptat cadrul de reglementare relevant, dacă este necesar, și ar trebui asigurată aplicarea corectă a acestuia. În al treilea rând, în cazul în care primele două etape nu sunt suficiente pentru a asigura investițiile necesare pentru proiectele de interes comun, ar trebui să fie posibilă acordarea asistenței financiare din partea Uniunii dacă proiectul de interes comun îndeplinește criteriile de eligibilitate aplicabile. Proiectele de interes comun pot fi, de asemenea, eligibile în cadrul programului InvestEU, care este complementar finanțării prin granturi.

| (55) | Uniunea ar trebui să faciliteze proiectele energetice în regiunile defavorizate, mai puțin conectate, periferice, ultraperiferice sau izolate, astfel încât să permită accesul la rețelele energetice transeuropene pentru a accelera procesul de decarbonizare și a reduce dependența de combustibilii fosili. |
| --- | --- |

(55)

Uniunea ar trebui să faciliteze proiectele energetice în regiunile defavorizate, mai puțin conectate, periferice, ultraperiferice sau izolate, astfel încât să permită accesul la rețelele energetice transeuropene pentru a accelera procesul de decarbonizare și a reduce dependența de combustibilii fosili.

| (56) | În cazul în care nu există niciun OTS într-un stat membru, trimiterile la OTS din cuprinsul prezentului regulament ar trebui să se aplice mutatis mutandis operatorilor de distribuție (OD). |
| --- | --- |

(56)

În cazul în care nu există niciun OTS într-un stat membru, trimiterile la OTS din cuprinsul prezentului regulament ar trebui să se aplice mutatis mutandis operatorilor de distribuție (OD).

| (57) | Granturile pentru lucrări legate de proiecte de interes reciproc ar trebui să fie disponibile în aceleași condiții ca și pentru alte categorii în cazul în care contribuie la obiectivele globale de politică în domeniul energiei și al climei ale Uniunii și în cazul în care obiectivele de decarbonizare ale țării terțe sunt în concordanță cu Acordul de la Paris. |
| --- | --- |

(57)

Granturile pentru lucrări legate de proiecte de interes reciproc ar trebui să fie disponibile în aceleași condiții ca și pentru alte categorii în cazul în care contribuie la obiectivele globale de politică în domeniul energiei și al climei ale Uniunii și în cazul în care obiectivele de decarbonizare ale țării terțe sunt în concordanță cu Acordul de la Paris.

| (58) | Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 715/2009 și (UE) 2019/943, Regulamentul (UE) 2019/942 al Parlamentului European și al Consiliului (27) și Directivele 2009/73/CE și (UE) 2019/944 ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(58)

Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 715/2009 și (UE) 2019/943, Regulamentul (UE) 2019/942 al Parlamentului European și al Consiliului (27) și Directivele 2009/73/CE și (UE) 2019/944 ar trebui modificate în consecință.

| (59) | În timp ce reconfigurarea infrastructurii de gaze naturale vizează decarbonizarea rețelelor de gaze, permițând utilizarea specifică a hidrogenului pur, o perioadă de tranziție ar putea permite transportul sau stocarea unui amestec predefinit de hidrogen cu gaz natural sau biometan. Amestecul de hidrogen cu gaz natural sau biometan ar putea fi utilizat pentru extinderea capacității de producție a hidrogenului și pentru facilitarea transportului hidrogenului. Pentru a asigura tranziția către hidrogen, inițiatorul proiectului ar trebui să demonstreze, inclusiv prin contracte comerciale, modul în care, până la sfârșitul perioadei de tranziție, activele bazate pe gazele naturale vor deveni active dedicate hidrogenului și modul în care va fi îmbunătățită utilizarea hidrogenului în cursul perioadei de tranziție. În contextul exercițiului de monitorizare, agenția ar trebui să verifice tranziția în timp util a proiectului către un activ specific dedicat hidrogenului. Orice finanțare a proiectelor respective în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1153 în cursul perioadei de tranziție ar trebui să facă obiectul unei condiții prevăzute în acordul de grant de a rambursa finanțarea în cazul unei întârzieri a tranziției în timp util a proiectului către un activ specific dedicat hidrogenului și al unor dispoziții adecvate care să permită punerea în aplicare a condiției respective. |
| --- | --- |

(59)

În timp ce reconfigurarea infrastructurii de gaze naturale vizează decarbonizarea rețelelor de gaze, permițând utilizarea specifică a hidrogenului pur, o perioadă de tranziție ar putea permite transportul sau stocarea unui amestec predefinit de hidrogen cu gaz natural sau biometan. Amestecul de hidrogen cu gaz natural sau biometan ar putea fi utilizat pentru extinderea capacității de producție a hidrogenului și pentru facilitarea transportului hidrogenului. Pentru a asigura tranziția către hidrogen, inițiatorul proiectului ar trebui să demonstreze, inclusiv prin contracte comerciale, modul în care, până la sfârșitul perioadei de tranziție, activele bazate pe gazele naturale vor deveni active dedicate hidrogenului și modul în care va fi îmbunătățită utilizarea hidrogenului în cursul perioadei de tranziție. În contextul exercițiului de monitorizare, agenția ar trebui să verifice tranziția în timp util a proiectului către un activ specific dedicat hidrogenului. Orice finanțare a proiectelor respective în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1153 în cursul perioadei de tranziție ar trebui să facă obiectul unei condiții prevăzute în acordul de grant de a rambursa finanțarea în cazul unei întârzieri a tranziției în timp util a proiectului către un activ specific dedicat hidrogenului și al unor dispoziții adecvate care să permită punerea în aplicare a condiției respective.

| (60) | În conformitate cu concluziile Consiliului European din 4 februarie 2011, potrivit cărora niciun stat membru nu ar trebui să rămână izolat de rețelele europene de gaz și electricitate după 2015 sau să se confrunte cu amenințări la adresa securității energetice din cauza absenței unor conexiuni adecvate”, prezentul regulament urmărește să asigure accesul la rețelele energetice transeuropene prin încetarea izolării energetice a Ciprului și Maltei, care nu sunt încă interconectate la rețeaua transeuropeană de gaze. Respectivul obiectiv ar trebui atins permițând proiectelor în curs de dezvoltare sau de planificare cărora li s-a acordat statutul de proiect de interes comun în temeiul Regulamentului (UE) nr. 347/2013 să își mențină statutul până când Cipru și Malta vor fi interconectate la rețeaua transeuropeană de gaze. Pe lângă contribuția la dezvoltarea pieței energiei din surse regenerabile, la flexibilitatea și reziliența sistemului energetic și la siguranța alimentării, proiectele respective vor asigura accesul la viitoarele piețe ale energiei, inclusiv la hidrogen, și vor contribui la realizarea obiectivelor globale de politică în domeniul energiei și al climei ale Uniunii. |
| --- | --- |

(60)

În conformitate cu concluziile Consiliului European din 4 februarie 2011, potrivit cărora niciun stat membru nu ar trebui să rămână izolat de rețelele europene de gaz și electricitate după 2015 sau să se confrunte cu amenințări la adresa securității energetice din cauza absenței unor conexiuni adecvate”, prezentul regulament urmărește să asigure accesul la rețelele energetice transeuropene prin încetarea izolării energetice a Ciprului și Maltei, care nu sunt încă interconectate la rețeaua transeuropeană de gaze. Respectivul obiectiv ar trebui atins permițând proiectelor în curs de dezvoltare sau de planificare cărora li s-a acordat statutul de proiect de interes comun în temeiul Regulamentului (UE) nr. 347/2013 să își mențină statutul până când Cipru și Malta vor fi interconectate la rețeaua transeuropeană de gaze. Pe lângă contribuția la dezvoltarea pieței energiei din surse regenerabile, la flexibilitatea și reziliența sistemului energetic și la siguranța alimentării, proiectele respective vor asigura accesul la viitoarele piețe ale energiei, inclusiv la hidrogen, și vor contribui la realizarea obiectivelor globale de politică în domeniul energiei și al climei ale Uniunii.

| (61) | Proiectele de interes comun nu ar trebui să fie eligibile pentru asistență financiară din partea Uniunii în cazul în care inițiatorii de proiecte, operatorii sau investitorii se află într-una dintre situațiile de excludere menționate la articolul 136 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (28), cum ar fi în cazul unei condamnări pentru fraudă, corupție sau conduită legată de o organizație infracțională. Ar trebui să fie posibil ca un proiect de interes comun să fie eliminat de pe lista Uniunii dacă includerea sa pe lista respectivă s-a făcut pe baza unor informații incorecte care au fost determinante pentru includerea respectivă sau dacă proiectul nu respectă dreptul Uniunii. În cazul unui proiect de interes comun situat în statele membre care beneficiază de o derogare în temeiul prezentului regulament, statele membre respective ar trebui să se asigure, atunci când sprijină orice cereri de finanțare în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1153 pentru astfel de proiecte, că proiectele respective nu aduc beneficii directe sau indirecte persoanelor sau entităților care se află într-una dintre situațiile de excludere menționate la articolul 136 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(61)

Proiectele de interes comun nu ar trebui să fie eligibile pentru asistență financiară din partea Uniunii în cazul în care inițiatorii de proiecte, operatorii sau investitorii se află într-una dintre situațiile de excludere menționate la articolul 136 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (28), cum ar fi în cazul unei condamnări pentru fraudă, corupție sau conduită legată de o organizație infracțională. Ar trebui să fie posibil ca un proiect de interes comun să fie eliminat de pe lista Uniunii dacă includerea sa pe lista respectivă s-a făcut pe baza unor informații incorecte care au fost determinante pentru includerea respectivă sau dacă proiectul nu respectă dreptul Uniunii. În cazul unui proiect de interes comun situat în statele membre care beneficiază de o derogare în temeiul prezentului regulament, statele membre respective ar trebui să se asigure, atunci când sprijină orice cereri de finanțare în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1153 pentru astfel de proiecte, că proiectele respective nu aduc beneficii directe sau indirecte persoanelor sau entităților care se află într-una dintre situațiile de excludere menționate la articolul 136 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046.

| (62) | Pentru a asigura dezvoltarea în timp util a proiectelor de infrastructură energetică esențiale pentru Uniune, cea de a cincea listă a proiectelor de interes comun a Uniunii ar trebui să rămână în vigoare până la intrarea în vigoare a primei liste a proiectelor de interes comun și a proiectelor de interes reciproc a Uniunii stabilite în temeiul prezentului regulament. În plus, pentru a permite dezvoltarea, monitorizarea și finanțarea proiectelor de interes comun de pe cea de a cincea listă a Uniunii, anumite dispoziții ale Regulamentului (UE) nr. 347/2013 ar trebui, de asemenea, să rămână în vigoare și să producă efecte până la intrarea în vigoare a primei liste a proiectelor de interes comun și a proiectelor de interes reciproc a Uniunii stabilite în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(62)

Pentru a asigura dezvoltarea în timp util a proiectelor de infrastructură energetică esențiale pentru Uniune, cea de a cincea listă a proiectelor de interes comun a Uniunii ar trebui să rămână în vigoare până la intrarea în vigoare a primei liste a proiectelor de interes comun și a proiectelor de interes reciproc a Uniunii stabilite în temeiul prezentului regulament. În plus, pentru a permite dezvoltarea, monitorizarea și finanțarea proiectelor de interes comun de pe cea de a cincea listă a Uniunii, anumite dispoziții ale Regulamentului (UE) nr. 347/2013 ar trebui, de asemenea, să rămână în vigoare și să producă efecte până la intrarea în vigoare a primei liste a proiectelor de interes comun și a proiectelor de interes reciproc a Uniunii stabilite în temeiul prezentului regulament.

| (63) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 347/2013 ar trebui abrogat. |
| --- | --- |

(63)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 347/2013 ar trebui abrogat.

| (64) | În vederea asigurării faptului că lista Uniunii se limitează la proiectele care contribuie cel mai mult la implementarea coridoarelor și a domeniilor prioritare strategice privind infrastructura energetică prevăzute într-o anexă la prezentul regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea anexelor la prezentul regulament, astfel încât să se instituie și să se revizuiască lista Uniunii, respectându-se totodată dreptul statelor membre de a aproba proiecte legate de teritoriile lor care sunt înscrise pe lista Uniunii. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (29). Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, corespunzătoare și în timp util a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Atunci când consideră necesar, Parlamentul European și Consiliul își pot trimite propriii experți la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei la care sunt invitați experți din statele membre și care se referă la pregătirea actelor delegate.
  Discuțiile din cadrul grupurilor regionale sunt esențiale pentru adoptarea de către Comisie a actelor delegate de stabilire a listelor Uniunii. Prin urmare, este oportun ca, în măsura în care este posibil și compatibil cu cadrul prezentului regulament, Parlamentul European și Consiliul să fie informate cu privire la reuniunile grupurilor regionale și să poată trimite experți la reuniunile acestora, în conformitate cu Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. Ținând seama de necesitatea de a asigura realizarea obiectivelor prezentului regulament și având în vedere numărul de proiecte de pe listele Uniunii până în prezent, numărul total al proiectelor de pe lista Uniunii ar trebui să rămână gestionabil și, în consecință, nu poate depăși cu mult 220. |
| --- | --- |

(64)

În vederea asigurării faptului că lista Uniunii se limitează la proiectele care contribuie cel mai mult la implementarea coridoarelor și a domeniilor prioritare strategice privind infrastructura energetică prevăzute într-o anexă la prezentul regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea anexelor la prezentul regulament, astfel încât să se instituie și să se revizuiască lista Uniunii, respectându-se totodată dreptul statelor membre de a aproba proiecte legate de teritoriile lor care sunt înscrise pe lista Uniunii. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (29). Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, corespunzătoare și în timp util a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Atunci când consideră necesar, Parlamentul European și Consiliul își pot trimite propriii experți la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei la care sunt invitați experți din statele membre și care se referă la pregătirea actelor delegate.

Discuțiile din cadrul grupurilor regionale sunt esențiale pentru adoptarea de către Comisie a actelor delegate de stabilire a listelor Uniunii. Prin urmare, este oportun ca, în măsura în care este posibil și compatibil cu cadrul prezentului regulament, Parlamentul European și Consiliul să fie informate cu privire la reuniunile grupurilor regionale și să poată trimite experți la reuniunile acestora, în conformitate cu Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. Ținând seama de necesitatea de a asigura realizarea obiectivelor prezentului regulament și având în vedere numărul de proiecte de pe listele Uniunii până în prezent, numărul total al proiectelor de pe lista Uniunii ar trebui să rămână gestionabil și, în consecință, nu poate depăși cu mult 220.

| (65) | Întrucât obiectivele prezentului regulament, și anume elaborarea și interoperabilitatea rețelelor energetice transeuropene și conectarea la aceste rețele, care contribuie la asigurarea atenuării schimbărilor climatice, în special realizarea țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului neutralității climatice până cel târziu în 2050, și la asigurarea interconexiunilor, a securității energetice, a integrării piețelor și a sistemelor, a unei concurențe în beneficiul tuturor statelor membre și a unor prețuri accesibile la energie” nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii propuse, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective, |
| --- | --- |

(65)

Întrucât obiectivele prezentului regulament, și anume elaborarea și interoperabilitatea rețelelor energetice transeuropene și conectarea la aceste rețele, care contribuie la asigurarea atenuării schimbărilor climatice, în special realizarea țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului neutralității climatice până cel târziu în 2050, și la asigurarea interconexiunilor, a securității energetice, a integrării piețelor și a sistemelor, a unei concurențe în beneficiul tuturor statelor membre și a unor prețuri accesibile la energie” nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii propuse, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiect, obiective și domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește linii directoare privind dezvoltarea și interoperabilitatea prompte a coridoarelor și domeniilor prioritare privind infrastructurile energetice transeuropene (denumite în continuare „coridoarele și domeniile prioritare privind infrastructura energetică”), prevăzute în anexa I, care contribuie la asigurarea atenuării schimbărilor climatice, în special realizarea țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului neutralității climatice până cel târziu în 2050, precum și la asigurarea interconexiunilor, a securității energetice, a integrării pieței și a sistemelor, a concurenței în beneficiul tuturor statelor membre și a unor prețuri accesibile la energie.

(2)   În special, prezentul regulament:

| (a) | reglementează identificarea proiectelor de pe lista proiectelor de interes comun și a proiectelor de interes reciproc a Uniunii stabilită în conformitate cu articolul 3 (denumită în continuare „lista Uniunii”); |
| --- | --- |

(a)

reglementează identificarea proiectelor de pe lista proiectelor de interes comun și a proiectelor de interes reciproc a Uniunii stabilită în conformitate cu articolul 3 (denumită în continuare „lista Uniunii”);

| (b) | facilitează implementarea promptă a proiectelor de pe lista Uniunii, prin raționalizarea, coordonarea mai îndeaproape și accelerarea procedurilor de autorizare și prin îmbunătățirea transparenței și a participării publicului; |
| --- | --- |

(b)

facilitează implementarea promptă a proiectelor de pe lista Uniunii, prin raționalizarea, coordonarea mai îndeaproape și accelerarea procedurilor de autorizare și prin îmbunătățirea transparenței și a participării publicului;

| (c) | prevede norme privind alocarea transfrontalieră a costurilor și stimulente legate de risc pentru proiectele de pe lista Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

prevede norme privind alocarea transfrontalieră a costurilor și stimulente legate de risc pentru proiectele de pe lista Uniunii;

| (d) | stabilește condițiile de eligibilitate pentru proiectele de pe lista Uniunii care vor beneficia de asistență financiară din partea Uniunii. |
| --- | --- |

(d)

stabilește condițiile de eligibilitate pentru proiectele de pe lista Uniunii care vor beneficia de asistență financiară din partea Uniunii.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, pe lângă definițiile din Regulamentele (CE) nr. 715/2009, (UE) 2018/1999, (UE) 2019/942 și (UE) 2019/943, din Directivele 2009/73/CE și (UE) 2019/944 și din Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (30), se aplică următoarele definiții:

30

| 1. | „infrastructură energetică” înseamnă orice echipament sau instalație fizică care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice, care este situată în Uniune sau care leagă Uniunea de una sau mai multe țări terțe; |
| --- | --- |

1.

„infrastructură energetică” înseamnă orice echipament sau instalație fizică care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice, care este situată în Uniune sau care leagă Uniunea de una sau mai multe țări terțe;

| 2. | „blocaj în infrastructura energetică” înseamnă limitarea fluxurilor fizice dintr-un sistem energetic din cauza capacității insuficiente de transport, incluzând, printre altele, absența infrastructurii; |
| --- | --- |

2.

„blocaj în infrastructura energetică” înseamnă limitarea fluxurilor fizice dintr-un sistem energetic din cauza capacității insuficiente de transport, incluzând, printre altele, absența infrastructurii;

| 3. | „decizie exhaustivă” înseamnă decizia sau ansamblul deciziilor luate de o autoritate sau de autorități ale unui stat membru, cu excepția instanțelor judecătorești, care stabilește dacă un inițiator de proiect este autorizat sau nu să construiască infrastructura energetică pentru a realiza un proiect de interes comun sau un proiect de interes reciproc, având posibilitatea de a demara sau de a procura și demara lucrările de construcție necesare („gata de executarea construcției”), fără a aduce atingere niciunei decizii luate în contextul unei căi de atac administrative; |
| --- | --- |

3.

„decizie exhaustivă” înseamnă decizia sau ansamblul deciziilor luate de o autoritate sau de autorități ale unui stat membru, cu excepția instanțelor judecătorești, care stabilește dacă un inițiator de proiect este autorizat sau nu să construiască infrastructura energetică pentru a realiza un proiect de interes comun sau un proiect de interes reciproc, având posibilitatea de a demara sau de a procura și demara lucrările de construcție necesare („gata de executarea construcției”), fără a aduce atingere niciunei decizii luate în contextul unei căi de atac administrative;

| 4. | „proiect” înseamnă una sau mai multe linii, conducte, unități, echipamente sau instalații care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute în anexa II; |
| --- | --- |

4.

„proiect” înseamnă una sau mai multe linii, conducte, unități, echipamente sau instalații care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute în anexa II;

| 5. | „proiect de interes comun” înseamnă un proiect necesar pentru implementarea coridoarelor și domeniilor prioritare privind infrastructura energetică prevăzute în anexa I și care face parte din lista Uniunii; |
| --- | --- |

5.

„proiect de interes comun” înseamnă un proiect necesar pentru implementarea coridoarelor și domeniilor prioritare privind infrastructura energetică prevăzute în anexa I și care face parte din lista Uniunii;

| 6. | „proiect de interes reciproc” înseamnă un proiect promovat de Uniune în cooperare cu țări terțe în temeiul scrisorilor din partea guvernelor țărilor afectate în mod direct sau al altor acorduri fără caracter juridic obligatoriu, care se încadrează în una dintre categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 1 litera (a) sau (f), la punctul 3 litera (a) sau la punctul 5 litera (a) sau (c) din anexa II, care contribuie la țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și la obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050 și care este inclus pe lista Uniunii; |
| --- | --- |

6.

„proiect de interes reciproc” înseamnă un proiect promovat de Uniune în cooperare cu țări terțe în temeiul scrisorilor din partea guvernelor țărilor afectate în mod direct sau al altor acorduri fără caracter juridic obligatoriu, care se încadrează în una dintre categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 1 litera (a) sau (f), la punctul 3 litera (a) sau la punctul 5 litera (a) sau (c) din anexa II, care contribuie la țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și la obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050 și care este inclus pe lista Uniunii;

| 7. | „proiecte concurente” înseamnă proiecte care abordează integral sau parțial aceeași lacună identificată în materie de infrastructură sau aceeași nevoie în materie de infrastructură regională; |
| --- | --- |

7.

„proiecte concurente” înseamnă proiecte care abordează integral sau parțial aceeași lacună identificată în materie de infrastructură sau aceeași nevoie în materie de infrastructură regională;

| 8. | „inițiator al proiectului” înseamnă oricare dintre următorii:






  (a) | un operator de transport și de sistem (OTS) sau un operator de distribuție (OD) ori alt operator sau investitor care elaborează un proiect de pe lista Uniunii; |
| --- | --- | --- |

8.

„inițiator al proiectului” înseamnă oricare dintre următorii:

(a)

un operator de transport și de sistem (OTS) sau un operator de distribuție (OD) ori alt operator sau investitor care elaborează un proiect de pe lista Uniunii;

| (b) | în cazul în care mai mulți astfel de OTS, OD, alți operatori sau investitori sau orice grup format din aceste categorii de operatori, entitatea cu personalitate juridică în temeiul dreptului intern aplicabil, care a fost desemnată prin contract încheiat între aceștia și care are capacitatea de a-și asuma obligații juridice și datorii financiare în numele părților la contract; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care mai mulți astfel de OTS, OD, alți operatori sau investitori sau orice grup format din aceste categorii de operatori, entitatea cu personalitate juridică în temeiul dreptului intern aplicabil, care a fost desemnată prin contract încheiat între aceștia și care are capacitatea de a-și asuma obligații juridice și datorii financiare în numele părților la contract;

| 9. | „rețea electrică inteligentă” înseamnă o rețea de energie electrică, inclusiv pe insule care nu sunt interconectate sau nu sunt suficient conectate la rețelele energetice transeuropene, care permite integrarea într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și controlul activ în ceea ce privește comportamentul și acțiunile tuturor utilizatorilor conectați la aceasta, inclusiv ale producătorilor, consumatorilor și prosumatorilor, pentru a asigura un sistem energetic eficient din punct de vedere economic și durabil, cu pierderi reduse și un nivel ridicat de integrare a surselor regenerabile de energie, de siguranță a alimentării și de siguranță, și în care operatorul de rețea poate monitoriza digital acțiunile utilizatorilor conectați la aceasta, precum și tehnologiile informației și comunicațiilor pentru comunicarea cu operatorii de rețea, producătorii, instalațiile de stocare a energiei și consumatorii sau prosumatorii aferenți, în vederea transportului și a distribuției energiei electrice într-un mod durabil, eficient din punctul de vedere al costurilor și sigur; |
| --- | --- |

9.

„rețea electrică inteligentă” înseamnă o rețea de energie electrică, inclusiv pe insule care nu sunt interconectate sau nu sunt suficient conectate la rețelele energetice transeuropene, care permite integrarea într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și controlul activ în ceea ce privește comportamentul și acțiunile tuturor utilizatorilor conectați la aceasta, inclusiv ale producătorilor, consumatorilor și prosumatorilor, pentru a asigura un sistem energetic eficient din punct de vedere economic și durabil, cu pierderi reduse și un nivel ridicat de integrare a surselor regenerabile de energie, de siguranță a alimentării și de siguranță, și în care operatorul de rețea poate monitoriza digital acțiunile utilizatorilor conectați la aceasta, precum și tehnologiile informației și comunicațiilor pentru comunicarea cu operatorii de rețea, producătorii, instalațiile de stocare a energiei și consumatorii sau prosumatorii aferenți, în vederea transportului și a distribuției energiei electrice într-un mod durabil, eficient din punctul de vedere al costurilor și sigur;

| 10. | „rețea inteligentă de gaze” înseamnă o rețea de gaze care utilizează soluții inovatoare și digitale pentru a integra, într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, o multitudine de surse de gaze obținute cu emisii scăzute de carbon și, în special, gazele din surse regenerabile, în conformitate cu nevoile consumatorilor și cu cerințele de calitate a gazului, cu scopul de a reduce amprenta de carbon a consumului de gaze aferent, de a permite folosirea unei ponderi mai mare a gazelor din surse regenerabile și obținute cu emisii scăzute de carbon și de a crea legături cu alți purtători de energie și cu alte sectoare energetice, inclusiv modernizările fizice necesare, dacă acestea sunt indispensabile în vederea funcționării echipamentelor și a instalațiilor pentru integrarea gazelor obținute cu emisii scăzute de carbon și, în special, a celor din surse regenerabile; |
| --- | --- |

10.

„rețea inteligentă de gaze” înseamnă o rețea de gaze care utilizează soluții inovatoare și digitale pentru a integra, într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, o multitudine de surse de gaze obținute cu emisii scăzute de carbon și, în special, gazele din surse regenerabile, în conformitate cu nevoile consumatorilor și cu cerințele de calitate a gazului, cu scopul de a reduce amprenta de carbon a consumului de gaze aferent, de a permite folosirea unei ponderi mai mare a gazelor din surse regenerabile și obținute cu emisii scăzute de carbon și de a crea legături cu alți purtători de energie și cu alte sectoare energetice, inclusiv modernizările fizice necesare, dacă acestea sunt indispensabile în vederea funcționării echipamentelor și a instalațiilor pentru integrarea gazelor obținute cu emisii scăzute de carbon și, în special, a celor din surse regenerabile;

| 11. | „autoritate vizată” înseamnă o autoritate care, în temeiul dreptului intern, este competentă să emită diverse permise și autorizații legate de planificarea, proiectarea și construcția de bunuri imobile, inclusiv legate de infrastructura energetică; |
| --- | --- |

11.

„autoritate vizată” înseamnă o autoritate care, în temeiul dreptului intern, este competentă să emită diverse permise și autorizații legate de planificarea, proiectarea și construcția de bunuri imobile, inclusiv legate de infrastructura energetică;

| 12. | „autoritate națională de reglementare” înseamnă o autoritate națională de reglementare desemnată în conformitate cu articolul 39 alineatul (1) din Directiva 2009/73/CE sau o autoritate de reglementare la nivel național desemnată în conformitate cu articolul 57 din Directiva (UE) 2019/944; |
| --- | --- |

12.

„autoritate națională de reglementare” înseamnă o autoritate națională de reglementare desemnată în conformitate cu articolul 39 alineatul (1) din Directiva 2009/73/CE sau o autoritate de reglementare la nivel național desemnată în conformitate cu articolul 57 din Directiva (UE) 2019/944;

| 13. | „autoritate națională de reglementare relevantă” înseamnă autoritatea națională de reglementare din statele membre care găzduiesc proiectul și din statele membre cărora proiectul le aduce un impact pozitiv semnificativ; |
| --- | --- |

13.

„autoritate națională de reglementare relevantă” înseamnă autoritatea națională de reglementare din statele membre care găzduiesc proiectul și din statele membre cărora proiectul le aduce un impact pozitiv semnificativ;

| 14. | „lucrări” înseamnă cumpărarea, furnizarea și implementarea de componente, sisteme și servicii, inclusiv programe informatice, realizarea activităților de dezvoltare, reconfigurare, construcție și instalare aferente unui proiect, recepția instalațiilor și lansarea unui proiect; |
| --- | --- |

14.

„lucrări” înseamnă cumpărarea, furnizarea și implementarea de componente, sisteme și servicii, inclusiv programe informatice, realizarea activităților de dezvoltare, reconfigurare, construcție și instalare aferente unui proiect, recepția instalațiilor și lansarea unui proiect;

| 15. | „studii” înseamnă activitățile necesare pentru a pregăti implementarea proiectului, precum studiile pregătitoare, de fezabilitate, de evaluare, de testare și de validare, inclusiv programe informatice, și orice alte măsuri de asistență tehnică, inclusiv acțiunile prealabile de definire și de dezvoltare completă a unui proiect, precum și de luare a deciziilor privind finanțarea proiectului, cum ar fi recunoașterea amplasamentelor în cauză și pregătirea pachetului financiar; |
| --- | --- |

15.

„studii” înseamnă activitățile necesare pentru a pregăti implementarea proiectului, precum studiile pregătitoare, de fezabilitate, de evaluare, de testare și de validare, inclusiv programe informatice, și orice alte măsuri de asistență tehnică, inclusiv acțiunile prealabile de definire și de dezvoltare completă a unui proiect, precum și de luare a deciziilor privind finanțarea proiectului, cum ar fi recunoașterea amplasamentelor în cauză și pregătirea pachetului financiar;

| 16. | „punere în funcțiune” înseamnă procesul de dare în exploatare a unui proiect, după ce acesta a fost construit; |
| --- | --- |

16.

„punere în funcțiune” înseamnă procesul de dare în exploatare a unui proiect, după ce acesta a fost construit;

| 17. | „active dedicate hidrogenului” înseamnă o infrastructură pregătită să găzduiască hidrogen pur fără lucrări de adaptare suplimentare, inclusiv rețele de conducte sau instalații de stocare care sunt nou-construite sau reconfigurate pornind de la activele bazate pe gaze naturale sau ambele; |
| --- | --- |

17.

„active dedicate hidrogenului” înseamnă o infrastructură pregătită să găzduiască hidrogen pur fără lucrări de adaptare suplimentare, inclusiv rețele de conducte sau instalații de stocare care sunt nou-construite sau reconfigurate pornind de la activele bazate pe gaze naturale sau ambele;

| 18. | „reconfigurare” înseamnă modernizarea tehnică sau modificarea infrastructurii existente de gaze naturale pentru a asigura că aceasta este adaptată utilizării hidrogenului pur; |
| --- | --- |

18.

„reconfigurare” înseamnă modernizarea tehnică sau modificarea infrastructurii existente de gaze naturale pentru a asigura că aceasta este adaptată utilizării hidrogenului pur;

| 19. | „adaptarea la schimbările climatice” înseamnă un proces care asigură faptul că reziliența infrastructurii energetice la potențialele efecte negative ale schimbărilor climatice este obținută printr-o evaluare a vulnerabilității climatice și a riscurilor, inclusiv prin măsuri de adaptare relevante. |
| --- | --- |

19.

„adaptarea la schimbările climatice” înseamnă un proces care asigură faptul că reziliența infrastructurii energetice la potențialele efecte negative ale schimbărilor climatice este obținută printr-o evaluare a vulnerabilității climatice și a riscurilor, inclusiv prin măsuri de adaptare relevante.

CAPITOLUL II

Proiecte de interes comun și proiecte de interes reciproc

Articolul 3

Lista proiectelor de interes comun și a proiectelor de interes reciproc a Uniunii

(1)   Se înființează grupuri regionale (denumite în continuare „grupuri”), în conformitate cu procesul prevăzut în secțiunea 1 din anexa III. Componența fiecărui grup are la bază fiecare coridor și domeniu prioritar și acoperirea geografică a acestora, în conformitate cu anexa I. Competența decizională în cadrul grupurilor este limitată la statele membre și la Comisie (organismul decizional) și se bazează pe consens.

(2)   Fiecare grup își adoptă propriul regulament de procedură, având în vedere dispozițiile din anexa III.

(3)   Organismul decizional al fiecărui grup adoptă o listă regională de proiecte, elaborată conform procesului stabilit în secțiunea 2 din anexa III, în funcție de contribuția fiecărui proiect la implementarea coridoarelor și domeniilor prioritare privind infrastructura energetică prevăzute în anexa I și în funcție de îndeplinirea criteriilor prevăzute la articolul 4.

Atunci când un grup își elaborează lista regională:

| (a) | fiecare propunere individuală de proiect necesită aprobarea statelor membre al căror teritoriu este vizat de proiect; dacă un stat membru nu își dă aprobarea, acesta prezintă grupului în cauză motive justificate pentru această decizie; |
| --- | --- |

(a)

fiecare propunere individuală de proiect necesită aprobarea statelor membre al căror teritoriu este vizat de proiect; dacă un stat membru nu își dă aprobarea, acesta prezintă grupului în cauză motive justificate pentru această decizie;

| (b) | grupul ține seama de avizul Comisiei, pentru a asigura un număr total ușor de gestionat de proiecte pe lista Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

grupul ține seama de avizul Comisiei, pentru a asigura un număr total ușor de gestionat de proiecte pe lista Uniunii.

(4)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 20 din prezentul regulament pentru a stabili lista Uniunii, sub rezerva articolului 172 al doilea paragraf din TFUE.

Atunci când își exercită competențele, Comisia se asigură că lista Uniunii este stabilită la fiecare doi ani, pe baza listelor regionale adoptate de către organismele decizionale ale grupurilor, în conformitate cu secțiunea 1 punctul 1 din anexa III, cu respectarea procedurii prevăzute la alineatul (3) din prezentul articol.

Comisia adoptă actul delegat de stabilire a primei liste a Uniunii în temeiul prezentului regulament până la 30 noiembrie 2023.

În cazul în care un act delegat adoptat de Comisie în temeiul prezentului alineat nu poate intra în vigoare din cauza unei obiecții exprimate fie de Parlamentul European, fie de Consiliu, în temeiul articolului 20 alineatul (6), Comisia convoacă grupurile imediat în vederea elaborării unor noi liste regionale care să țină seama de motivele obiecției. Comisia adoptă un nou act delegat de stabilire a listei Uniunii cât mai curând posibil.

(5)   Atunci când stabilește lista Uniunii prin combinarea listelor regionale menționate la alineatul (3), Comisia, ținând seama în mod corespunzător de deliberările grupurilor:

| (a) | se asigură că sunt incluse numai proiectele care îndeplinesc criteriile menționate la articolul 4; |
| --- | --- |

(a)

se asigură că sunt incluse numai proiectele care îndeplinesc criteriile menționate la articolul 4;

| (b) | asigură coerența transregională, ținând seama de avizul agenției, astfel cum este menționat în secțiunea 2 punctul 14 din anexa III; |
| --- | --- |

(b)

asigură coerența transregională, ținând seama de avizul agenției, astfel cum este menționat în secțiunea 2 punctul 14 din anexa III;

| (c) | ține seama de avizele statelor membre menționate în secțiunea 2 punctul 10 din anexa III; |
| --- | --- |

(c)

ține seama de avizele statelor membre menționate în secțiunea 2 punctul 10 din anexa III;

| (d) | vizează înscrierea unui număr total de proiecte gestionabil pe lista Uniunii. |
| --- | --- |

(d)

vizează înscrierea unui număr total de proiecte gestionabil pe lista Uniunii.

(6)   Proiectele de interes comun care intră în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 1 literele (a), (b), (c), (d) și (f) din anexa II la prezentul regulament devin parte integrantă din planurile regionale relevante de investiții în conformitate cu articolul 34 din Regulamentul (UE) 2019/943 precum și din planurile naționale relevante de dezvoltare a rețelei pe 10 ani, în conformitate cu articolul 51 din Directiva (UE) 2019/944 și din alte planuri naționale privind infrastructura, după caz. Proiectele respective de interes comun dobândesc cel mai înalt grad de prioritate posibil în cadrul fiecăruia dintre aceste planuri. Prezentul alineat nu se aplică proiectelor concurente, proiectelor care nu sunt suficient de avansate pentru a furniza o analiză cost-beneficiu specifică proiectului, astfel cum se menționează în secțiunea 2 punctul 1 litera (d) din anexa III, ori proiectelor de interes reciproc.

(7)   Proiectele de interes comun care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 1 literele (a), (b), (c), (d) și (f) din anexa II și care sunt proiecte concurente sau proiecte care nu sunt suficient de avansate pentru a furniza o analiză cost-beneficiu specifică proiectului, astfel cum se menționează în secțiunea 2 punctul 1 litera (d) din anexa III, pot fi incluse în planurile regionale de investiții relevante, în planurile naționale de dezvoltare a rețelei pe 10 ani și în alte planuri naționale de infrastructură, după caz, ca proiecte avute în vedere.

Articolul 4

Criterii pentru evaluarea proiectelor de către grupuri

(1)   Proiectele de interes comun îndeplinesc următoarele criterii generale:

| (a) | proiectul este necesar pentru cel puțin unul din coridoarele și domeniile prioritare privind infrastructura energetică prevăzute în anexa I; |
| --- | --- |

(a)

proiectul este necesar pentru cel puțin unul din coridoarele și domeniile prioritare privind infrastructura energetică prevăzute în anexa I;

| (b) | potențialele beneficii generale ale proiectului, evaluate în conformitate cu criteriile specifice relevante de la alineatul (3), depășesc costurile acestuia, inclusiv pe termen lung; |
| --- | --- |

(b)

potențialele beneficii generale ale proiectului, evaluate în conformitate cu criteriile specifice relevante de la alineatul (3), depășesc costurile acestuia, inclusiv pe termen lung;

| (c) | proiectul îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:






  (i) | implică cel puțin două state membre, traversând în mod direct sau indirect, prin interconectare cu o țară terță, frontiera dintre două sau mai multe state membre; |
| --- | --- | --- |

(c)

proiectul îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:

(i)

implică cel puțin două state membre, traversând în mod direct sau indirect, prin interconectare cu o țară terță, frontiera dintre două sau mai multe state membre;

| (ii) | este situat pe teritoriul unui stat membru, fie terestru, fie offshore, inclusiv pe insule, și are un impact transfrontalier semnificativ conform punctului 1 din anexa IV. |
| --- | --- |

(ii)

este situat pe teritoriul unui stat membru, fie terestru, fie offshore, inclusiv pe insule, și are un impact transfrontalier semnificativ conform punctului 1 din anexa IV.

(2)   Proiectul de interes reciproc îndeplinește următoarele criterii generale:

| (a) | proiectul contribuie în mod semnificativ la obiectivele menționate la articolul 1 alineatul (1) și la cele ale țării terțe, în special prin faptul că nu obstrucționează capacitatea țării terțe de a elimina treptat activele de generare pe bază de combustibili fosili pentru consumul său intern, și la durabilitate, inclusiv prin integrarea energiei din surse regenerabile în rețea și prin transportul și distribuția energiei din surse regenerabile către principalele centre de consum și situri de stocare; |
| --- | --- |

(a)

proiectul contribuie în mod semnificativ la obiectivele menționate la articolul 1 alineatul (1) și la cele ale țării terțe, în special prin faptul că nu obstrucționează capacitatea țării terțe de a elimina treptat activele de generare pe bază de combustibili fosili pentru consumul său intern, și la durabilitate, inclusiv prin integrarea energiei din surse regenerabile în rețea și prin transportul și distribuția energiei din surse regenerabile către principalele centre de consum și situri de stocare;

| (b) | potențialele beneficii generale ale proiectului la nivelul Uniunii, evaluate în conformitate cu criteriile specifice relevante de la alineatul (3), depășesc costurile acestuia în cadrul Uniunii, inclusiv pe termen lung; |
| --- | --- |

(b)

potențialele beneficii generale ale proiectului la nivelul Uniunii, evaluate în conformitate cu criteriile specifice relevante de la alineatul (3), depășesc costurile acestuia în cadrul Uniunii, inclusiv pe termen lung;

| (c) | proiectul este situat pe teritoriul a cel puțin unui stat membru și a cel puțin unei țări terțe și are un impact transfrontalier semnificativ, conform punctului 2 din anexa IV; |
| --- | --- |

(c)

proiectul este situat pe teritoriul a cel puțin unui stat membru și a cel puțin unei țări terțe și are un impact transfrontalier semnificativ, conform punctului 2 din anexa IV;

| (d) | în ceea ce privește partea situată pe teritoriul unui stat membru, proiectul este în conformitate cu Directivele 2009/73/CE și (UE) 2019/944, în cazul în care se încadrează în categoriile de infrastructuri prevăzute la punctele 1 și 3 din anexa II la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(d)

în ceea ce privește partea situată pe teritoriul unui stat membru, proiectul este în conformitate cu Directivele 2009/73/CE și (UE) 2019/944, în cazul în care se încadrează în categoriile de infrastructuri prevăzute la punctele 1 și 3 din anexa II la prezentul regulament;

| (e) | țara terță sau țările terțe implicate prezintă un nivel ridicat de convergență a cadrului de politici și sunt demonstrate mecanisme de asigurare a respectării legii pentru a sprijini obiectivele de politică ale Uniunii, în special pentru a asigura:






  (i) | o piață internă a energiei care funcționează bine; |
| --- | --- | --- |

(e)

țara terță sau țările terțe implicate prezintă un nivel ridicat de convergență a cadrului de politici și sunt demonstrate mecanisme de asigurare a respectării legii pentru a sprijini obiectivele de politică ale Uniunii, în special pentru a asigura:

(i)

o piață internă a energiei care funcționează bine;

| (ii) | siguranța alimentării bazată, printre altele, pe surse diverse, cooperare și solidaritate; |
| --- | --- |

(ii)

siguranța alimentării bazată, printre altele, pe surse diverse, cooperare și solidaritate;

| (iii) | un sistem energetic, inclusiv producția, transportul și distribuția, în curs spre realizarea obiectivului neutralității climatice, în conformitate cu Acordul de la Paris și cu țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050, în special, prin evitarea relocării emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

(iii)

un sistem energetic, inclusiv producția, transportul și distribuția, în curs spre realizarea obiectivului neutralității climatice, în conformitate cu Acordul de la Paris și cu țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050, în special, prin evitarea relocării emisiilor de dioxid de carbon;

| (f) | țara terță sau țările terțe implicate sprijină statutul prioritar al proiectului, astfel cum este stabilit la articolul 7, și se angajează să respecte un calendar similar pentru punerea în aplicare accelerată și alte măsuri de sprijin privind politicile și reglementările aplicabile proiectelor de interes comun din Uniune. |
| --- | --- |

(f)

țara terță sau țările terțe implicate sprijină statutul prioritar al proiectului, astfel cum este stabilit la articolul 7, și se angajează să respecte un calendar similar pentru punerea în aplicare accelerată și alte măsuri de sprijin privind politicile și reglementările aplicabile proiectelor de interes comun din Uniune.

În ceea ce privește proiectele de stocare a dioxidului de carbon care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 5 litera (c) din anexa II, proiectul este necesar pentru a permite transportul transfrontalier și stocarea dioxidului de carbon, iar țara terță în care se află proiectul dispune de un cadru juridic adecvat, bazat pe mecanisme de asigurare a aplicării legii eficace, pentru a se asigura că standardele și garanțiile se aplică proiectului, prevenind orice relocări ale emisiilor de dioxid de carbon, precum și în ceea ce privește clima, sănătatea umană și ecosistemele în ceea ce privește siguranța și eficacitatea stocării permanente a dioxidului de carbon, care sunt cel puțin la același nivel cu cele prevăzute de dreptul Uniunii.

(3)   În cazul proiectelor de interes comun care se încadrează în categoriile specifice de infrastructuri energetice, se aplică următoarele criterii specifice:

| (a) | pentru proiectele de transport, distribuție și stocare a energiei electrice care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 1 literele (a), (b), (c), (d) și (f) din anexa II, proiectul contribuie în mod semnificativ la durabilitate prin integrarea energiei din surse regenerabile în rețea, prin transportul sau distribuția energiei din surse regenerabile către principalele centre de consum și situri de stocare, precum și la limitarea restricțiilor de energie, după caz, și contribuie la cel puțin unul dintre următoarele criterii specifice:






  (i) | integrarea pieței, printre altele prin eliminarea izolării energetice a cel puțin unui stat membru și reducerea blocajelor în infrastructura energetică, concurență, interoperabilitate și flexibilitatea sistemului; |
| --- | --- | --- |

(a)

pentru proiectele de transport, distribuție și stocare a energiei electrice care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 1 literele (a), (b), (c), (d) și (f) din anexa II, proiectul contribuie în mod semnificativ la durabilitate prin integrarea energiei din surse regenerabile în rețea, prin transportul sau distribuția energiei din surse regenerabile către principalele centre de consum și situri de stocare, precum și la limitarea restricțiilor de energie, după caz, și contribuie la cel puțin unul dintre următoarele criterii specifice:

(i)

integrarea pieței, printre altele prin eliminarea izolării energetice a cel puțin unui stat membru și reducerea blocajelor în infrastructura energetică, concurență, interoperabilitate și flexibilitatea sistemului;

| (ii) | siguranța alimentării, printre altele prin interoperabilitate, flexibilitatea sistemului, securitate cibernetică, conexiuni adecvate și operarea în siguranță și în mod fiabil a sistemului; |
| --- | --- |

(ii)

siguranța alimentării, printre altele prin interoperabilitate, flexibilitatea sistemului, securitate cibernetică, conexiuni adecvate și operarea în siguranță și în mod fiabil a sistemului;

| (b) | pentru proiectele de rețele electrice inteligente care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 1 litera (e) din anexa II, proiectul contribuie în mod semnificativ la durabilitate prin integrarea energiei din surse regenerabile în rețea și contribuie la cel puțin două dintre următoarele criterii specifice:






  (i) | siguranța alimentării, inclusiv prin eficiența și interoperabilitatea transportului și distribuției energiei electrice în exploatarea zilnică a rețelei, evitarea congestiilor, precum și integrarea și implicarea utilizatorilor rețelei; |
| --- | --- | --- |

(b)

pentru proiectele de rețele electrice inteligente care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 1 litera (e) din anexa II, proiectul contribuie în mod semnificativ la durabilitate prin integrarea energiei din surse regenerabile în rețea și contribuie la cel puțin două dintre următoarele criterii specifice:

(i)

siguranța alimentării, inclusiv prin eficiența și interoperabilitatea transportului și distribuției energiei electrice în exploatarea zilnică a rețelei, evitarea congestiilor, precum și integrarea și implicarea utilizatorilor rețelei;

| (ii) | integrarea pieței, inclusiv prin exploatarea eficientă a sistemului și utilizarea interconexiunilor; |
| --- | --- |

(ii)

integrarea pieței, inclusiv prin exploatarea eficientă a sistemului și utilizarea interconexiunilor;

| (iii) | siguranța rețelei, flexibilitatea și calitatea alimentării, inclusiv prin adoptarea pe scară mai largă a inovării în ceea ce privește echilibrarea, piețele de flexibilități, securitatea cibernetică, monitorizarea, controlul sistemului și corectarea erorilor; |
| --- | --- |

(iii)

siguranța rețelei, flexibilitatea și calitatea alimentării, inclusiv prin adoptarea pe scară mai largă a inovării în ceea ce privește echilibrarea, piețele de flexibilități, securitatea cibernetică, monitorizarea, controlul sistemului și corectarea erorilor;

| (iv) | integrarea inteligentă a sectorului, fie în sistemul energetic, prin conectarea diverșilor purtători de energie și sectoare, fie într-un mod mai larg, favorizând sinergiile și coordonarea dintre sectoarele energiei, transporturilor și telecomunicațiilor; |
| --- | --- |

(iv)

integrarea inteligentă a sectorului, fie în sistemul energetic, prin conectarea diverșilor purtători de energie și sectoare, fie într-un mod mai larg, favorizând sinergiile și coordonarea dintre sectoarele energiei, transporturilor și telecomunicațiilor;

| (c) | în ceea ce privește proiectele privind transportul și stocarea dioxidului de carbon care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 5 din anexa II, proiectul contribuie semnificativ la durabilitate, prin reducerea emisiilor de dioxid de carbon în instalațiile industriale conectate, și contribuie la toate criteriile specifice următoare:






  (i) | evitarea emisiilor de dioxid de carbon, menținând în același timp siguranța alimentării; |
| --- | --- | --- |

(c)

în ceea ce privește proiectele privind transportul și stocarea dioxidului de carbon care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 5 din anexa II, proiectul contribuie semnificativ la durabilitate, prin reducerea emisiilor de dioxid de carbon în instalațiile industriale conectate, și contribuie la toate criteriile specifice următoare:

(i)

evitarea emisiilor de dioxid de carbon, menținând în același timp siguranța alimentării;

| (ii) | creșterea rezilienței și a siguranței transportului și a stocării dioxidului de carbon; |
| --- | --- |

(ii)

creșterea rezilienței și a siguranței transportului și a stocării dioxidului de carbon;

| (iii) | utilizarea eficientă a resurselor, prin conectarea de surse multiple de dioxid de carbon și situri de stocare prin infrastructuri comune și reducerea la minimum a presiunii asupra mediului și a riscurilor la adresa mediului; |
| --- | --- |

(iii)

utilizarea eficientă a resurselor, prin conectarea de surse multiple de dioxid de carbon și situri de stocare prin infrastructuri comune și reducerea la minimum a presiunii asupra mediului și a riscurilor la adresa mediului;

| (d) | pentru proiectele privind hidrogenul care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 3 din anexa II, proiectul contribuie în mod semnificativ la durabilitate, inclusiv prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, prin intensificarea utilizării hidrogenului din surse regenerabile sau a hidrogenului produs cu emisii scăzute de carbon, punând accent pe hidrogenul din surse regenerabile, în special în aplicațiile finale, cum ar fi sectoarele în care reducerea este dificilă, în care nu sunt fezabile soluțiile mai eficiente energetic, și prin sprijinirea generării de energie din surse regenerabile variabile, oferind flexibilitate, soluții de stocare, sau ambele, și proiectul contribuie semnificativ la cel puțin unul din următoarele criterii specifice:






  (i) | integrarea pieței, inclusiv prin conectarea rețelelor de hidrogen existente sau emergente ale statelor membre sau contribuie în alt mod la crearea unei rețele la nivelul Uniunii pentru transportul și stocarea hidrogenului și asigură interoperabilitatea sistemelor conectate; |
| --- | --- | --- |

(d)

pentru proiectele privind hidrogenul care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 3 din anexa II, proiectul contribuie în mod semnificativ la durabilitate, inclusiv prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, prin intensificarea utilizării hidrogenului din surse regenerabile sau a hidrogenului produs cu emisii scăzute de carbon, punând accent pe hidrogenul din surse regenerabile, în special în aplicațiile finale, cum ar fi sectoarele în care reducerea este dificilă, în care nu sunt fezabile soluțiile mai eficiente energetic, și prin sprijinirea generării de energie din surse regenerabile variabile, oferind flexibilitate, soluții de stocare, sau ambele, și proiectul contribuie semnificativ la cel puțin unul din următoarele criterii specifice:

(i)

integrarea pieței, inclusiv prin conectarea rețelelor de hidrogen existente sau emergente ale statelor membre sau contribuie în alt mod la crearea unei rețele la nivelul Uniunii pentru transportul și stocarea hidrogenului și asigură interoperabilitatea sistemelor conectate;

| (ii) | siguranța alimentării și flexibilitatea, printre altele prin conexiuni adecvate și prin facilitarea exploatării sigure și fiabile a sistemului; |
| --- | --- |

(ii)

siguranța alimentării și flexibilitatea, printre altele prin conexiuni adecvate și prin facilitarea exploatării sigure și fiabile a sistemului;

| (iii) | concurența, inclusiv prin permiterea accesului la surse de alimentare multiple și la utilizatori de rețea multipli în mod transparent și nediscriminatoriu; |
| --- | --- |

(iii)

concurența, inclusiv prin permiterea accesului la surse de alimentare multiple și la utilizatori de rețea multipli în mod transparent și nediscriminatoriu;

| (e) | în cazul electrolizoarelor care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 4 din anexa II, proiectul contribuie în mod semnificativ la toate criteriile specifice următoare:






  (i) | durabilitate, inclusiv prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și prin intensificarea utilizării hidrogenului din surse regenerabile sau a celui produs cu emisii scăzute de carbon, în special din surse regenerabile, precum și a combustibililor sintetici de aceeași origine; |
| --- | --- | --- |

(e)

în cazul electrolizoarelor care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 4 din anexa II, proiectul contribuie în mod semnificativ la toate criteriile specifice următoare:

(i)

durabilitate, inclusiv prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și prin intensificarea utilizării hidrogenului din surse regenerabile sau a celui produs cu emisii scăzute de carbon, în special din surse regenerabile, precum și a combustibililor sintetici de aceeași origine;

| (ii) | siguranța alimentării, inclusiv prin contribuția la exploatarea sigură, eficientă și fiabilă a sistemului sau prin oferirea de soluții de stocare, de flexibilitate sau ambele, cum ar fi răspunsul părții de consum și serviciile de echilibrare; |
| --- | --- |

(ii)

siguranța alimentării, inclusiv prin contribuția la exploatarea sigură, eficientă și fiabilă a sistemului sau prin oferirea de soluții de stocare, de flexibilitate sau ambele, cum ar fi răspunsul părții de consum și serviciile de echilibrare;

| (iii) | încurajarea serviciilor de flexibilitate, precum consumul dispecerizabil și stocarea, facilitând integrarea inteligentă a sectorului energetic prin crearea de legături cu alți purtători de energie și cu alte sectoare; |
| --- | --- |

(iii)

încurajarea serviciilor de flexibilitate, precum consumul dispecerizabil și stocarea, facilitând integrarea inteligentă a sectorului energetic prin crearea de legături cu alți purtători de energie și cu alte sectoare;

| (f) | pentru proiectele de rețele inteligente de gaze care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 2 din anexa II, proiectul contribuie în mod semnificativ la durabilitate prin asigurarea integrării unei game largi de gaze cu emisii scăzute de carbon și, în special, a celor din surse regenerabile, inclusiv când sunt de origine locală, cum ar fi biometanul sau hidrogenul din surse regenerabile, în sisteme de transport, distribuție sau stocare de gaze, în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră, și proiectul contribuie în mod semnificativ la cel puțin unul din următoarele criterii specifice:






  (i) | siguranța rețelei și calitatea alimentării prin îmbunătățirea eficienței și interoperabilității sistemelor de transport, distribuție sau stocare de gaze în cadrul exploatării zilnice a rețelei, printre altele, prin abordarea provocărilor generate de injectarea de gaze de diverse calități; |
| --- | --- | --- |

(f)

pentru proiectele de rețele inteligente de gaze care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 2 din anexa II, proiectul contribuie în mod semnificativ la durabilitate prin asigurarea integrării unei game largi de gaze cu emisii scăzute de carbon și, în special, a celor din surse regenerabile, inclusiv când sunt de origine locală, cum ar fi biometanul sau hidrogenul din surse regenerabile, în sisteme de transport, distribuție sau stocare de gaze, în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră, și proiectul contribuie în mod semnificativ la cel puțin unul din următoarele criterii specifice:

(i)

siguranța rețelei și calitatea alimentării prin îmbunătățirea eficienței și interoperabilității sistemelor de transport, distribuție sau stocare de gaze în cadrul exploatării zilnice a rețelei, printre altele, prin abordarea provocărilor generate de injectarea de gaze de diverse calități;

| (ii) | funcționarea pieței și serviciile către clienți; |
| --- | --- |

(ii)

funcționarea pieței și serviciile către clienți;

| (iii) | facilitarea integrării inteligente a sectorului energetic prin crearea de legături cu alți purtători de energie și sectoare energetice și facilitarea consumului dispecerizabil. |
| --- | --- |

(iii)

facilitarea integrării inteligente a sectorului energetic prin crearea de legături cu alți purtători de energie și sectoare energetice și facilitarea consumului dispecerizabil.

(4)   În ceea ce privește proiectele care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la anexa II, criteriile prevăzute la alineatul (3) din prezentul articol se evaluează în conformitate cu indicatorii prevăzuți la punctele 3-8 din anexa IV.

(5)   Pentru a facilita evaluarea tuturor proiectelor care ar putea fi eligibile ca proiecte de interes comun și care ar putea fi incluse pe o listă regională, fiecare grup evaluează, în mod transparent și obiectiv, contribuția fiecărui proiect la implementarea aceluiași coridor sau domeniu prioritar în materie de infrastructură energetică. Fiecare grup își stabilește metoda de evaluare pe baza contribuției globale la criteriile menționate la alineatul (3). Respectiva evaluare are ca rezultat un clasament al proiectelor pentru uzul intern al grupului. Nici lista regională, nici cea a Uniunii nu conțin clasamente, iar clasamentul menționat nu este folosit pentru niciun alt scop ulterior, cu excepția celui menționat în secțiunea 2 punctul 16 din anexa III.

Atunci când evaluează proiecte, pentru a asigura o metodă de evaluare coerentă între grupuri, fiecare grup acordă atenția cuvenită următoarelor aspecte:

| (a) | caracterul imperios și contribuția fiecărui proiect propus pentru realizarea țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului său privind neutralitatea climatică până în 2050, precum și a celor legate de integrarea pieței, concurență, durabilitate și siguranța alimentării; |
| --- | --- |

(a)

caracterul imperios și contribuția fiecărui proiect propus pentru realizarea țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului său privind neutralitatea climatică până în 2050, precum și a celor legate de integrarea pieței, concurență, durabilitate și siguranța alimentării;

| (b) | complementaritatea fiecărui proiect propus cu alte proiecte propuse, inclusiv proiectele concurente sau potențial concurente; |
| --- | --- |

(b)

complementaritatea fiecărui proiect propus cu alte proiecte propuse, inclusiv proiectele concurente sau potențial concurente;

| (c) | sinergiile posibile cu coridoarele și domeniile tematice prioritare identificate în cadrul rețelelor transeuropene de transport și telecomunicații; |
| --- | --- |

(c)

sinergiile posibile cu coridoarele și domeniile tematice prioritare identificate în cadrul rețelelor transeuropene de transport și telecomunicații;

| (d) | pentru proiectele propuse care sunt, la momentul evaluării, proiecte de pe lista Uniunii, progresele înregistrate în implementarea lor și respectarea de către acestea a obligațiilor de raportare și de transparență. |
| --- | --- |

(d)

pentru proiectele propuse care sunt, la momentul evaluării, proiecte de pe lista Uniunii, progresele înregistrate în implementarea lor și respectarea de către acestea a obligațiilor de raportare și de transparență.

În ceea ce privește proiectele de rețele electrice inteligente și proiectele de rețele inteligente de gaze care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 1 litera (e) și la punctul 2 din anexa II, clasificarea se realizează pentru proiectele care afectează aceleași două state membre și se acordă atenția cuvenită și numărului de utilizatori afectați de proiect, consumului anual de energie și cotei energiei generate din surse nedispecerizabile din zona unde se află acești utilizatori.

Articolul 5

Implementarea și monitorizarea proiectelor de pe lista Uniunii

(1)   Inițiatorii proiectelor elaborează un plan de implementare pentru proiectele de pe lista Uniunii, care include un calendar privind fiecare dintre următoarele aspecte:

| (a) | studii de fezabilitate și de proiectare, inclusiv în ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice și respectarea legislației de mediu și a principiului „de a prejudicia în mod semnificativ”; |
| --- | --- |

(a)

studii de fezabilitate și de proiectare, inclusiv în ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice și respectarea legislației de mediu și a principiului „de a prejudicia în mod semnificativ”;

| (b) | aprobarea din partea autorității de reglementare sau a oricărei alte autorități vizate; |
| --- | --- |

(b)

aprobarea din partea autorității de reglementare sau a oricărei alte autorități vizate;

| (c) | construcția și punerea în funcțiune; |
| --- | --- |

(c)

construcția și punerea în funcțiune;

| (d) | procedura de autorizare menționată la articolul 10 alineatul (6) litera (b). |
| --- | --- |

(d)

procedura de autorizare menționată la articolul 10 alineatul (6) litera (b).

(2)   OTS, OD și alți operatori cooperează în vederea facilitării dezvoltării de proiecte de pe lista Uniunii în zona lor.

(3)   Agenția și grupurile implicate monitorizează progresele realizate în implementarea proiectelor de pe lista Uniunii și, dacă este necesar, fac recomandări pentru a facilita implementarea acestora. Grupurile pot solicita informații suplimentare în conformitate cu alineatele (4), (5) și (6), pot convoca întâlniri cu părțile relevante și pot invita Comisia să verifice la fața locului informațiile furnizate.

(4)   Până la data de 31 decembrie a fiecărui an care urmează anului de includere a unui proiect de pe lista Uniunii, inițiatorii proiectului prezintă autorității naționale competente menționate la articolul 8 alineatul (1) un raport anual pentru fiecare proiect care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la anexa II.

Respectivul raport oferă detalii referitoare la:

| (a) | progresele înregistrate în dezvoltarea, construcția și punerea în funcțiune a proiectului, în special în ceea ce privește procedura de autorizare și procedura de consultare, respectarea legislației de mediu, inclusiv a principiului „de a nu prejudicia în mod semnificativ”, precum și măsurile de adaptare la schimbările climatice luate; |
| --- | --- |

(a)

progresele înregistrate în dezvoltarea, construcția și punerea în funcțiune a proiectului, în special în ceea ce privește procedura de autorizare și procedura de consultare, respectarea legislației de mediu, inclusiv a principiului „de a nu prejudicia în mod semnificativ”, precum și măsurile de adaptare la schimbările climatice luate;

| (b) | după caz, întârzierile față de planul de implementare, motivele acestor întârzieri și detalii privind alte dificultăți întâlnite; |
| --- | --- |

(b)

după caz, întârzierile față de planul de implementare, motivele acestor întârzieri și detalii privind alte dificultăți întâlnite;

| (c) | după caz, un plan revizuit care vizează rezolvarea întârzierilor. |
| --- | --- |

(c)

după caz, un plan revizuit care vizează rezolvarea întârzierilor.

(5)   Până la 28 februarie a fiecărui an care urmează anului în care inițiatorul proiectului trebuie să prezinte raportul menționat la alineatul (4) din prezentul articol, autoritățile competente menționate la articolul 8 alineatul (1) prezintă agenției și grupului relevant raportul menționat la alineatul (4) din prezentul articol, completat cu informații referitoare la progresele și, dacă este cazul, întârzierile în implementarea proiectelor de pe lista Uniunii situate pe teritoriul lor, în ceea ce privește procedura de autorizare, precum și la motivele unor astfel de întârzieri. Contribuția autorităților competente la raport se marchează în mod clar ca atare și este redactată fără a modifica textul introdus de inițiatorii proiectului.

(6)   Până la data de 30 aprilie a fiecărui an în care ar trebui adoptată o nouă listă a Uniunii, agenția prezintă grupurilor un raport consolidat privind proiectele de pe lista Uniunii care intră în sfera de competență a autorităților naționale de reglementare, evaluând progresele înregistrate și modificările preconizate ale costurilor proiectelor și, după caz, formulând recomandări cu privire la modalitățile de depășire a întârzierilor și a dificultăților întâmpinate. Raportul consolidat evaluează, de asemenea, în conformitate cu dispozițiile articolului 11 litera (b) din Regulamentul (UE) 2019/942, implementarea coerentă a planurilor de dezvoltare a rețelei la nivelul Uniunii cu privire la coridoarele și domeniile prioritare privind infrastructura energetică prevăzute la anexa I.

În cazuri justificate corespunzător, agenția poate solicita informațiile suplimentare necesare pentru îndeplinirea sarcinilor sale prevăzute la prezentul alineat.

(7)   Dacă punerea în funcțiune a unui proiect de pe lista Uniunii este întârziată față de planul de implementare din alte motive decât din motive imperative independente de voința inițiatorului proiectului, se aplică următoarele măsuri:

| (a) | în condițiile în care măsurile prevăzute la articolul 22 alineatul (7) litera (a), (b) sau (c) din Directiva 2009/73/CE și la articolul 51 alineatul (7) litera (a), (b) sau (c) din Directiva (UE) 2019/944 sunt aplicabile în conformitate cu dreptul intern relevant, autoritățile naționale de reglementare se asigură că se efectuează investiția; |
| --- | --- |

(a)

în condițiile în care măsurile prevăzute la articolul 22 alineatul (7) litera (a), (b) sau (c) din Directiva 2009/73/CE și la articolul 51 alineatul (7) litera (a), (b) sau (c) din Directiva (UE) 2019/944 sunt aplicabile în conformitate cu dreptul intern relevant, autoritățile naționale de reglementare se asigură că se efectuează investiția;

| (b) | dacă măsurile autorităților naționale de reglementare în temeiul literei (a) nu sunt aplicabile, inițiatorul proiectului alege, în 24 de luni de la data punerii în funcțiune prevăzută în planul de implementare, o parte terță care să finanțeze sau să construiască întregul proiect sau o parte din acesta; |
| --- | --- |

(b)

dacă măsurile autorităților naționale de reglementare în temeiul literei (a) nu sunt aplicabile, inițiatorul proiectului alege, în 24 de luni de la data punerii în funcțiune prevăzută în planul de implementare, o parte terță care să finanțeze sau să construiască întregul proiect sau o parte din acesta;

| (c) | dacă nu se alege o parte terță în conformitate cu litera (b), statul membru sau, atunci când statul membru a prevăzut acest lucru, autoritatea națională de reglementare poate, în termen de două luni de la expirarea perioadei menționate la litera (b), să desemneze o parte terță pentru finanțarea sau construirea proiectului, pe care inițiatorul proiectului trebuie să o accepte; |
| --- | --- |

(c)

dacă nu se alege o parte terță în conformitate cu litera (b), statul membru sau, atunci când statul membru a prevăzut acest lucru, autoritatea națională de reglementare poate, în termen de două luni de la expirarea perioadei menționate la litera (b), să desemneze o parte terță pentru finanțarea sau construirea proiectului, pe care inițiatorul proiectului trebuie să o accepte;

| (d) | dacă întârzierea față de data punerii în funcțiune din planul de implementare depășește 26 de luni, Comisia, cu condiția unui acord și în deplină cooperare cu statele membre în cauză, poate lansa o cerere de propuneri deschisă oricărei părți terțe capabile să devină inițiator al proiectului în vederea construirii proiectului în conformitate cu un calendar convenit; |
| --- | --- |

(d)

dacă întârzierea față de data punerii în funcțiune din planul de implementare depășește 26 de luni, Comisia, cu condiția unui acord și în deplină cooperare cu statele membre în cauză, poate lansa o cerere de propuneri deschisă oricărei părți terțe capabile să devină inițiator al proiectului în vederea construirii proiectului în conformitate cu un calendar convenit;

| (e) | atunci când măsurile menționate la litera (c) sau (d), operatorul de sistem din zona în care este situată investiția pune la dispoziția operatorilor sau investitorilor sau părții terțe care implementează proiectul toate informațiile necesare pentru efectuarea investiției, conectează noile active la rețeaua de transport sau, după caz, la rețeaua de distribuție și, în general, depune toate eforturile pentru a facilita implementarea investiției, precum și exploatarea și întreținerea sigură, fiabilă și eficientă a proiectului de pe lista Uniunii. |
| --- | --- |

(e)

atunci când măsurile menționate la litera (c) sau (d), operatorul de sistem din zona în care este situată investiția pune la dispoziția operatorilor sau investitorilor sau părții terțe care implementează proiectul toate informațiile necesare pentru efectuarea investiției, conectează noile active la rețeaua de transport sau, după caz, la rețeaua de distribuție și, în general, depune toate eforturile pentru a facilita implementarea investiției, precum și exploatarea și întreținerea sigură, fiabilă și eficientă a proiectului de pe lista Uniunii.

(8)   Un proiect de pe lista Uniunii poate fi eliminat de pe lista Uniunii în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 3 alineatul (4) dacă includerea sa pe lista respectivă s-a făcut pe baza unor informații incorecte care au reprezentat factorul determinant pentru includerea respectivă sau dacă proiectul nu respectă dreptul Uniunii.

(9)   Proiectele care nu se mai află pe lista Uniunii își pierd toate drepturile și obligațiile legate de statutul de proiect de interes comun sau proiect de interes reciproc prevăzute în prezentul regulament.

Cu toate acestea, un proiect care nu se mai află pe lista Uniunii, dar pentru care a fost acceptat un dosar de candidatură spre examinare de către autoritatea competentă își menține drepturile și obligațiile stabilite la capitolul III, cu excepția cazului în care proiectul a fost eliminat de pe lista Uniunii din motivele prevăzute în alineatul (8) de la prezentul articol.

(10)   Prezentul articol nu aduce atingere niciunei forme de asistență financiară acordată oricărui proiect de pe lista Uniunii de către Uniune înainte de eliminarea proiectului de pe lista Uniunii.

Articolul 6

Coordonatorii europeni

(1)   Atunci când un proiect de interes comun se confruntă cu dificultăți semnificative legate de implementare, Comisia poate desemna, în acord cu statul membru implicat, un coordonator european pentru o perioadă de până la un an, care poate fi prelungită de două ori.

(2)   Coordonatorul european:

| (a) | promovează proiectele pentru care a fost desemnat coordonator european, precum și dialogul transfrontalier între inițiatorii proiectelor și toate părțile interesate implicate; |
| --- | --- |

(a)

promovează proiectele pentru care a fost desemnat coordonator european, precum și dialogul transfrontalier între inițiatorii proiectelor și toate părțile interesate implicate;

| (b) | ajută toate părțile, dacă este cazul, să consulte părțile interesate implicate, discutând rute alternative, după caz, și să obțină autorizațiile necesare pentru proiecte; |
| --- | --- |

(b)

ajută toate părțile, dacă este cazul, să consulte părțile interesate implicate, discutând rute alternative, după caz, și să obțină autorizațiile necesare pentru proiecte;

| (c) | dacă este cazul, oferă consiliere inițiatorilor proiectelor cu privire la finanțarea proiectului; |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul, oferă consiliere inițiatorilor proiectelor cu privire la finanțarea proiectului;

| (d) | asigură acordarea de către statele membre în cauză a sprijinului adecvat și a conducerii strategice pentru pregătirea și implementarea proiectelor; |
| --- | --- |

(d)

asigură acordarea de către statele membre în cauză a sprijinului adecvat și a conducerii strategice pentru pregătirea și implementarea proiectelor;

| (e) | transmite Comisiei în fiecare an și, dacă este cazul, la terminarea mandatului său, un raport privind progresele înregistrate de proiecte și privind dificultățile și obstacolele care ar putea conduce la întârzieri semnificative ale punerii în funcțiune a proiectelor. |
| --- | --- |

(e)

transmite Comisiei în fiecare an și, dacă este cazul, la terminarea mandatului său, un raport privind progresele înregistrate de proiecte și privind dificultățile și obstacolele care ar putea conduce la întârzieri semnificative ale punerii în funcțiune a proiectelor.

Comisia transmite Parlamentului European și grupurilor implicate raportul coordonatorului european menționat la litera (e).

(3)   Coordonatorul european este ales printr-un proces deschis, nediscriminatoriu și transparent și pe baza experienței candidatului legate de sarcinile specifice cu care este însărcinat pentru proiectele respective.

(4)   În decizia prin care este desemnat un coordonator european se specifică caietul de sarcini care detaliază durata mandatului, sarcinile specifice și termenele corespunzătoare, precum și metodologia care trebuie urmată. Efortul de coordonare este proporțional cu complexitatea și cu costurile estimate ale proiectelor.

(5)   Statele membre interesate cooperează pe deplin cu coordonatorul european în executarea sarcinilor prevăzute la alineatele (2) și (4).

CAPITOLUL III

Autorizare și participarea publicului

Articolul 7

Statutul prioritar al proiectelor de pe lista Uniunii

(1)   Adoptarea listei Uniunii stabilește, în sensul oricăror decizii emise în procedura de autorizare, necesitatea proiectelor de pe lista Uniunii din perspectiva politicii energetice și a climei, fără a aduce atingere locației exacte, rutei sau tehnologiei proiectului.

Prezentul alineat nu se aplică proiectelor concurente sau proiectelor care nu sunt suficient de avansate pentru a furniza o analiză cost-beneficiu specifică proiectului, astfel cum se menționează în secțiunea 2 punctul 1 litera (d) din anexa III.

(2)   Pentru a se asigura o prelucrare administrativă eficientă a dosarelor de candidatură privind proiectele de pe lista Uniunii, inițiatorii proiectelor și toate autoritățile vizate se asigură că dosarele respective se bucură de cel mai rapid tratament posibil, în conformitate cu dreptul Uniunii și cu dreptul intern.

(3)   Fără a aduce atingere obligațiilor prevăzute de dreptul Uniunii, proiectele de pe lista Uniunii primesc statutul de proiecte de cea mai mare importanță națională posibilă, dacă un astfel de statut există în dreptul intern, și sunt tratate în mod adecvat în cadrul procedurilor de autorizare și, dacă dreptul intern o prevede, inclusiv în amenajarea teritoriului, inclusiv respectivele proceduri privind evaluarea de mediu, în modul în care acest tratament este prevăzut dreptul intern aplicabil tipului corespunzător de infrastructură energetică.

(4)   Toate procedurile de soluționare a litigiilor, litigiile, căile de atac și acțiunile judiciare legate de proiectele de pe lista Uniunii în fața oricăror instanțe, tribunale și comisii naționale, inclusiv medierea sau arbitrajul, în cazul în care acestea există în dreptul intern, sunt considerate urgente, dacă și în măsura în care dreptul intern prevede astfel de proceduri de urgență.

(5)   Statele membre evaluează, ținând seama în mod corespunzător de orientările existente emise de Comisie cu privire la raționalizarea procedurilor de evaluare de mediu pentru proiectele de pe lista Uniunii, ce măsuri legislative și nelegislative sunt necesare pentru a raționaliza procedurile de evaluare de mediu și pentru a asigura aplicarea lor coerentă și informează Comisia cu privire la rezultatul evaluării respective.

(6)   Până la 24 martie 2023, statele membre iau măsurile fără caracter legislativ pe care le-au identificat în conformitate cu alineatul (5).

(7)   Până la 24 iunie 2023, statele membre iau măsurile legislative pe care le-au identificat în conformitate cu alineatul (5). Măsurile legislative respective nu aduc atingere obligațiilor prevăzute în dreptul Uniunii.

(8)   În ceea ce privește impactul asupra mediului abordat la articolul 6 alineatul (4) din Directiva 92/43/CEE și la articolul 4 alineatul (7) din Directiva 2000/60/CE, cu condiția să fie îndeplinite toate condițiile prevăzute în directivele respective, proiectele de pe lista Uniunii sunt considerate proiecte de interes public din perspectiva politicii energetice și pot fi considerate ca fiind de interes public superior.

Dacă este necesar avizul Comisiei în conformitate cu Directiva 92/43/CEE, Comisia și autoritatea națională competentă menționată la articolul 9 din prezentul regulament se asigură că decizia privind interesul public superior al proiectului este luată în termenele stabilite la articolul 10 alineatele (1) și (2) din prezentul regulament.

Prezentul alineat nu se aplică proiectelor concurente sau proiectelor care nu sunt suficient de avansate pentru a furniza o analiză cost-beneficiu specifică proiectului, astfel cum se menționează în secțiunea 2 punctul 1 litera (d) din anexa III.

Articolul 8

Organizarea procedurii de autorizare

(1)   Până la 23 iunie 2022, fiecare stat membru actualizează, dacă este cazul, autoritatea națională competentă desemnată care este responsabilă cu facilitarea și coordonarea procedurii de autorizare a proiectelor de pe lista Uniunii.

(2)   Responsabilitățile autorității naționale competente menționate la alineatul (1) sau atribuțiile acesteia pot fi delegate către o altă autoritate sau executate de către aceasta, pentru fiecare proiect de pe lista Uniunii sau pentru fiecare categorie specifică de proiecte de pe lista Uniunii, cu condiția ca:

| (a) | autoritatea națională competentă să informeze Comisia cu privire la delegarea respectivă, iar informațiile respective să fie publicate pe site-ul web menționat la articolul 9 alineatul (7) fie de către autoritatea națională competentă, fie de către inițiatorul proiectului; |
| --- | --- |

(a)

autoritatea națională competentă să informeze Comisia cu privire la delegarea respectivă, iar informațiile respective să fie publicate pe site-ul web menționat la articolul 9 alineatul (7) fie de către autoritatea națională competentă, fie de către inițiatorul proiectului;

| (b) | să existe o singură autoritate responsabilă pentru fiecare proiect de pe lista Uniunii, care să reprezinte unicul punct de contact pentru inițiatorul proiectului în procesul de luare a unei decizii exhaustive pentru un anumit proiect de pe lista Uniunii, și care să coordoneze prezentarea tuturor documentelor și informațiilor relevante. |
| --- | --- |

(b)

să existe o singură autoritate responsabilă pentru fiecare proiect de pe lista Uniunii, care să reprezinte unicul punct de contact pentru inițiatorul proiectului în procesul de luare a unei decizii exhaustive pentru un anumit proiect de pe lista Uniunii, și care să coordoneze prezentarea tuturor documentelor și informațiilor relevante.

Autoritatea națională competentă își poate rezerva responsabilitatea de a stabili termene, fără a aduce atingere termenelor stabilite la articolul 10 alineatele (1) și (2).

(3)   Fără a aduce atingere cerințelor aplicabile în temeiul dreptului Uniunii și al dreptului internațional și, în măsura în care nu le contrazice, al dreptului intern, autoritatea națională competentă facilitează emiterea deciziei exhaustive. Decizia exhaustivă se emite în termenele stabilite la articolul 10 alineatele (1) și (2) și în conformitate cu unul dintre următoarele sisteme:

| (a) | sistemul integrat:
  decizia exhaustivă este emisă de către autoritatea națională competentă și reprezintă singura decizie obligatorie din punct de vedere juridic care rezultă din procedura legală de autorizare. Atunci când în proiect sunt implicate alte autorități, acestea pot emite, în conformitate cu dreptul intern, un aviz care poate fi utilizat drept contribuție la procedură, fiind luat în considerare de către autoritatea națională competentă; |
| --- | --- |

(a)

sistemul integrat:

decizia exhaustivă este emisă de către autoritatea națională competentă și reprezintă singura decizie obligatorie din punct de vedere juridic care rezultă din procedura legală de autorizare. Atunci când în proiect sunt implicate alte autorități, acestea pot emite, în conformitate cu dreptul intern, un aviz care poate fi utilizat drept contribuție la procedură, fiind luat în considerare de către autoritatea națională competentă;

| (b) | sistemul coordonat:
  decizia exhaustivă cuprinde mai multe decizii individuale, obligatorii din punct de vedere juridic, emise de mai multe autorități vizate, care sunt coordonate de autoritatea națională competentă. Autoritatea națională competentă poate constitui un grup de lucru în care sunt reprezentate toate autoritățile implicate, pentru a stabili un program detaliat pentru procedura de autorizare, în conformitate cu articolul 10 alineatul (6) litera (b), precum și pentru a monitoriza și a coordona implementarea respectivului program. Autoritatea națională competentă, după consultarea celorlalte autorități vizate și, atunci când este cazul, în conformitate cu dreptul intern și fără a aduce atingere termenelor stabilite la articolul 10 alineatele (1) și (2), stabilește de la caz la caz un termen rezonabil pentru emiterea deciziilor individuale. Autoritatea națională competentă poate lua o decizie individuală în numele unei alte autorități naționale vizate dacă decizia autorității respective nu este prezentată în termenul stabilit și dacă întârzierea nu are o justificare adecvată; sau, atunci când există prevederi în acest sens în dreptul intern și în măsura în care acestea sunt compatibile cu dreptul Uniunii, autoritatea națională competentă poate considera că o altă autoritate națională vizată și-a dat acordul sau a respins proiectul dacă decizia autorității respective nu este emisă la termen. Atunci când există prevederi în acest sens în dreptul intern, autoritatea națională competentă poate să nu țină seama de o decizie individuală a unei alte autorități naționale vizate, dacă consideră că decizia respectivă nu este argumentată suficient în ceea ce privește elementele de probă pe baza cărora autoritatea națională în cauză a luat decizia; acționând astfel, autoritatea competentă se asigură că cerințele aplicabile în temeiul dreptului Uniunii și al celui internațional sunt respectate și își motivează decizia; |
| --- | --- |

(b)

sistemul coordonat:

decizia exhaustivă cuprinde mai multe decizii individuale, obligatorii din punct de vedere juridic, emise de mai multe autorități vizate, care sunt coordonate de autoritatea națională competentă. Autoritatea națională competentă poate constitui un grup de lucru în care sunt reprezentate toate autoritățile implicate, pentru a stabili un program detaliat pentru procedura de autorizare, în conformitate cu articolul 10 alineatul (6) litera (b), precum și pentru a monitoriza și a coordona implementarea respectivului program. Autoritatea națională competentă, după consultarea celorlalte autorități vizate și, atunci când este cazul, în conformitate cu dreptul intern și fără a aduce atingere termenelor stabilite la articolul 10 alineatele (1) și (2), stabilește de la caz la caz un termen rezonabil pentru emiterea deciziilor individuale. Autoritatea națională competentă poate lua o decizie individuală în numele unei alte autorități naționale vizate dacă decizia autorității respective nu este prezentată în termenul stabilit și dacă întârzierea nu are o justificare adecvată; sau, atunci când există prevederi în acest sens în dreptul intern și în măsura în care acestea sunt compatibile cu dreptul Uniunii, autoritatea națională competentă poate considera că o altă autoritate națională vizată și-a dat acordul sau a respins proiectul dacă decizia autorității respective nu este emisă la termen. Atunci când există prevederi în acest sens în dreptul intern, autoritatea națională competentă poate să nu țină seama de o decizie individuală a unei alte autorități naționale vizate, dacă consideră că decizia respectivă nu este argumentată suficient în ceea ce privește elementele de probă pe baza cărora autoritatea națională în cauză a luat decizia; acționând astfel, autoritatea competentă se asigură că cerințele aplicabile în temeiul dreptului Uniunii și al celui internațional sunt respectate și își motivează decizia;

| (c) | sistemul colaborativ:
  decizia exhaustivă este coordonată de autoritatea națională competentă. Autoritatea națională competentă, după consultarea celorlalte autorități vizate și, atunci când este cazul, în conformitate cu dreptul intern și fără a aduce atingere termenelor stabilite la articolul 10 alineatele (1) și (2), stabilește de la caz la caz un termen rezonabil pentru emiterea deciziilor individuale. Aceasta va monitoriza respectarea termenelor de către autoritățile vizate. |
| --- | --- |

(c)

sistemul colaborativ:

decizia exhaustivă este coordonată de autoritatea națională competentă. Autoritatea națională competentă, după consultarea celorlalte autorități vizate și, atunci când este cazul, în conformitate cu dreptul intern și fără a aduce atingere termenelor stabilite la articolul 10 alineatele (1) și (2), stabilește de la caz la caz un termen rezonabil pentru emiterea deciziilor individuale. Aceasta va monitoriza respectarea termenelor de către autoritățile vizate.

Statele membre pun în aplicare sistemele într-un mod care, în conformitate cu dreptul intern, contribuie la emiterea deciziei exhaustive în modul cel mai eficient și mai rapid.

Competența autorităților vizate poate fi inclusă în competența autorității naționale competente desemnate în conformitate cu alineatul (1) sau autoritățile implicate își pot menține, într-o anumită măsură, competența independentă în conformitate cu sistemul de autorizare ales de statul membru în conformitate cu prezentul alineat, pentru a facilita emiterea deciziei exhaustive și pentru a coopera cu autoritatea națională competentă în consecință.

În cazul în care o autoritate vizată estimează că nu va emite o decizie individuală în termenul stabilit, autoritatea respectivă informează imediat autoritatea națională competentă, indicând motivele întârzierii. Ulterior, autoritatea națională competentă stabilește un nou termen pentru emiterea deciziei individuale respective, în conformitate cu termenele generale stabilite la articolul 10 alineatele (1) și (2).

Statele membre aleg între cele trei sisteme menționate la literele (a), (b) și (c) de la primul paragraf pentru a facilita procedurile și a le coordona și pun în aplicare sistemul care este cel mai eficient pentru ele, în lumina caracteristicilor naționale, în procedurile lor de planificare și autorizare. Atunci când un stat membru alege un sistem colaborativ, acesta informează Comisia cu privire la motivele sale.

(4)   Statele membre pot aplica sistemele în conformitate cu alineatul (3) pentru proiectele terestre și offshore de pe lista Uniunii.

(5)   Dacă un proiect de pe lista Uniunii prevede luarea unor decizii în două sau mai multe state membre, autoritățile naționale competente relevante iau toate măsurile necesare pentru cooperarea și comunicarea eficiente și eficace dintre acestea, inclusiv în ceea ce privește etapele menționate la articolul 10 alineatul (6). Statele membre depun toate eforturile pentru a asigura proceduri comune, în special cu privire la evaluarea impactului asupra mediului.

(6)   Autoritățile naționale competente relevante ale statelor membre implicate într-un proiect inclus pe lista Uniunii, care se încadrează într-unul din coridoarele prioritare ale rețelei offshore prevăzute în secțiunea 2 din anexa I, desemnează de comun acord între ele, pentru fiecare proiect, un punct unic de contact pentru inițiatorii proiectului, care este responsabil de facilitarea schimbului de informații între autoritățile naționale competente cu privire la procedura de autorizare a proiectului, cu scopul de a facilita respectiva procedură, precum și emiterea deciziilor de către autoritățile naționale competente relevante. Punctele unice de contact pot acționa ca un registru care agregă documentele existente referitoare la proiecte.

Articolul 9

Transparența și participarea publicului

(1)   Până la 24 octombrie 2023, statul membru sau autoritatea națională competentă publică, după caz, în colaborare cu alte autorități vizate, un manual de procedură actualizat privind procedura de autorizare aplicabilă proiectelor de pe lista Uniunii, incluzând cel puțin informațiile menționate la punctul 1 din anexa VI. Manualul nu este obligatoriu din punct de vedere juridic, dar face referire la dispozițiile juridice relevante sau le citează. Autoritățile naționale competente cooperează și identifică sinergii, după caz, cu autoritățile din țările învecinate în vederea schimbului de bune practici și a facilitării procedurii de autorizare, în special pentru elaborarea manualului de proceduri.

(2)   Fără a aduce atingere dreptului mediului și cerințelor din Convenția de la Aarhus, Convenția de la Espoo și din dreptul Uniunii aplicabil, toate părțile implicate în procedura de autorizare respectă principiile privind participarea publicului prevăzute la punctul 3 din anexa VI.

(3)   Într-un termen cu caracter orientativ de trei luni de la inițierea procedurii de autorizare în temeiul articolului 10 alineatul (3), inițiatorul proiectului elaborează și prezintă autorității naționale competente un concept privind participarea publicului, respectând procedura definită în manualul menționat la alineatul (1) din prezentul articol și în conformitate cu liniile directoare stabilite în anexa VI. Autoritatea națională competentă solicită modificări sau aprobă conceptul privind participarea publicului în termen de trei luni de la primirea conceptului, luând în considerare orice formă de participare și consultare a publicului care a avut loc înainte de demararea procedurii de autorizare, cu condiția ca participarea și consultarea publice respective să fi îndeplinit cerințele din prezentul articol.

Atunci când inițiatorul proiectului are intenția de a modifica semnificativ un concept aprobat pentru privind participarea publicului, acesta informează autoritatea națională competentă în acest sens. În acest caz, autoritatea națională competentă poate solicita modificări.

(4)   Dacă acest lucru nu este deja prevăzut în dreptul intern la standarde similare sau mai ridicate, inițiatorul proiectului sau, dacă dreptul intern prevede astfel, autoritatea națională competentă desfășoară cel puțin o consultare publică, înainte ca inițiatorul proiectului să transmită dosarul de candidatură final și complet către autoritatea națională competentă în temeiul articolului 10 alineatul (7). Consultarea publică respectivă nu aduce atingere oricărei consultări publice organizate după transmiterea solicitării aprobării de dezvoltare, în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 2011/92/UE. Consultarea publică oferă informații privind proiectul părților interesate menționate la punctul 3 litera (a) din anexa VI, într-un stadiu incipient, și contribuie la identificarea celei mai potrivite locații sau a celui mai potrivit traseu sau tehnologii, inclusiv, după caz, ținând cont de considerațiile privind adaptarea la schimbările climatice în ceea ce privește proiectul, a tuturor efectele relevante în temeiul dreptului Uniunii și al dreptului intern, precum și a subiectelor relevante de abordat în cadrul dosarului de candidatură. Consultarea publică respectă cerințele minime prevăzute la punctul 5 din anexa VI. Fără a aduce atingere normelor procedurale și în materie de transparență din statele membre, inițiatorul proiectului publică pe site-ul web menționat la alineatul (7) din prezentul articol un raport în care explică modul în care au fost luate în considerare opiniile exprimate în cadrul consultărilor publice, indicând modificările aduse amplasamentului, traseului și concepției proiectului sau indicând motivele pentru care opiniile respective nu au fost luate în considerare.

Anterior depunerii dosarului de candidatură, inițiatorul proiectului pregătește un raport care sintetizează rezultatele activităților legate de participarea publicului, inclusiv activitățile care au avut loc înainte de demararea procedurii de autorizare.

Inițiatorul proiectului prezintă autorității naționale competente rapoartele menționate la primul și al doilea paragraf, împreună cu dosarul de candidatură. Decizia exhaustivă ține seama în mod corespunzător de rezultatele acestor rapoarte.

(5)   Pentru proiectele transfrontaliere care implică două sau mai multe state membre, consultările publice organizate în temeiul alineatului (4) în fiecare stat membru implicat au loc în termen de cel mult două luni de la data la care a început prima consultare publică.

(6)   Pentru proiectele care ar putea avea un impact transfrontalier semnificativ în unul sau mai multe state membre învecinate, cărora li se aplică articolul 7 din Directiva 2011/92/UE și Convenția de la Espoo, informațiile relevante sunt puse la dispoziția autorităților naționale competente a statelor membre învecinate. Autoritățile naționale competente ale statelor membre învecinate în cauză indică, în cadrul procesului de notificare, după caz, dacă acestea sau orice altă autoritate vizată dorește să participe la procedurile relevante de consultare publică.

(7)   Inițiatorul proiectului creează și actualizează periodic un site web dedicat proiectului cu informații relevante despre proiectul de interes comun, care include un link către site-ul web al Comisiei și către platforma de transparență menționată la articolul 23 și care îndeplinește cerințele specificate la punctul 6 din anexa VI. Informațiile sensibile din punct de vedere comercial nu sunt divulgate.

De asemenea, inițiatorii proiectelor publică informațiile relevante prin intermediul altor mijloace adecvate de informare accesibile publicului.

Articolul 10

Durata și punerea în aplicare a procedurii de autorizare

(1)   Procedura de autorizare este alcătuită din două proceduri:

| (a) | procedura anterioară depunerii candidaturii, definită drept perioada dintre inițierea procedurii de autorizare și acceptarea dosarului de candidatură de către autoritatea națională competentă, care are loc într-o perioadă cu caracter orientativ de 24 de luni; și |
| --- | --- |

(a)

procedura anterioară depunerii candidaturii, definită drept perioada dintre inițierea procedurii de autorizare și acceptarea dosarului de candidatură de către autoritatea națională competentă, care are loc într-o perioadă cu caracter orientativ de 24 de luni; și

| (b) | procedura legală de autorizare, definită drept perioada cuprinsă între data acceptării dosarului de candidatură depus și data luării deciziei exhaustive, care nu trebuie să depășească 18 luni. |
| --- | --- |

(b)

procedura legală de autorizare, definită drept perioada cuprinsă între data acceptării dosarului de candidatură depus și data luării deciziei exhaustive, care nu trebuie să depășească 18 luni.

În ceea ce privește primul paragraf litera (b), dacă este cazul, statele membre pot prevedea o procedură legală de acordare a autorizațiilor care să fie mai scurtă de 18 luni.

(2)   Autoritatea națională competentă se asigură că durata combinată a celor două proceduri menționate la alineatul (1) nu depășește o perioadă de 42 de luni.

Cu toate acestea, dacă autoritatea națională competentă consideră că o procedură sau ambele proceduri nu vor fi finalizate în termenele stabilite la alineatul (1), aceasta poate prelungi un termen sau pe amândouă, înainte de expirarea acestora și de la caz la caz. Autoritatea națională competentă nu poate prelungi durata combinată a ambelor proceduri cu mai mult de nouă luni decât în circumstanțe excepționale.

Dacă autoritatea națională competentă prelungește termenele, aceasta informează grupul în cauză și îi prezintă măsurile luate sau care urmează să fie luate pentru a finaliza procedura de autorizare în cel mai scurt termen. Grupul poate solicita ca autoritatea națională competentă să raporteze periodic cu privire la progresele înregistrate în acest sens și motivele privind orice întârziere.

(3)   Pentru a iniția procedura de autorizare, inițiatorii proiectului notifică în scris proiectul autorității naționale competente a fiecărui stat membru în cauză și includ o prezentare rezonabil de detaliată a acestuia.

În termen de trei luni de la primirea notificării, autoritatea națională competentă confirmă sau, în cazul în care consideră că proiectul nu este suficient de avansat pentru a demara procedura de autorizare, refuză în scris notificarea, inclusiv în numele altor autorități vizate. În cazul unui refuz, autoritatea națională competentă își motivează decizia, inclusiv în numele celorlalte autorități vizate. Data la care autoritatea națională competentă a semnat confirmarea notificării marchează începerea procedurii de autorizare. În cazul în care sunt implicate două sau mai multe state membre, data la care autoritatea națională competentă vizată a acceptat ultima notificare marchează începerea procedurii de autorizare.

Autoritățile naționale competente se asigură că procedura de acordare a autorizării este accelerată în conformitate cu prezentul capitol pentru fiecare categorie de proiecte de interes comun. În acest scop, autoritățile naționale competente își adaptează cerințele pentru începerea procedurii de autorizare și pentru acceptarea dosarului de candidatură depus, pentru ca acestea să fie adecvate pentru proiecte care, datorită naturii, dimensiunii lor sau datorită lipsei cerinței de evaluare de mediu în dreptul intern, pot necesita mai puține autorizații și aprobări pentru a ajunge în faza de construcție. Statele membre pot decide că procedura anterioară depunerii candidaturii, menționată la alineatele (1) și (6) din prezentul articol, nu este necesară pentru proiectele menționate la prezentul paragraf.

(4)   Autoritățile naționale competente iau în considerare în procedura de autorizare orice studii valabile efectuate și permisele sau autorizațiile eliberate pentru un anumit proiect de pe lista Uniunii înainte ca proiectul să intre în procedura de autorizare în conformitate cu prezentul articol, și nu solicită dublarea studiilor și a permiselor sau a autorizațiilor.

(5)   În statele membre în care stabilirea unei rute sau a unei locații, realizată doar pentru scopul specific al unui proiect planificat, inclusiv planificarea coridoarelor specifice pentru infrastructurile rețelei, nu poate fi inclusă în procesul de luare a deciziei exhaustive, decizia corespunzătoare se ia în cursul unei perioade distincte de șase luni de la data transmiterii documentelor de candidatură finale și complete de către inițiatorul proiectului.

În situația prezentată la primul paragraf din prezentul alineat, prelungirea menționată la alineatul (2) al doilea paragraf este redusă la șase luni, în afara unor circumstanțe excepționale, inclusiv pentru procedura menționată la prezentul alineat.

(6)   Procedura anterioară depunerii candidaturii cuprinde următoarele stadii:

| (a) | cât mai curând posibil și în termen de cel mult șase luni de la notificarea în temeiul alineatului (3) primul paragraf, autoritatea națională competentă, pe baza listei de verificare menționate la punctul 1 litera (e) din anexa VI, în strânsă colaborare cu celelalte autorități vizate și, după caz, pe baza unei propuneri a inițiatorului proiectului, stabilește domeniul de aplicare a rapoartelor și documentelor și gradul de detaliere a informațiilor care trebuie prezentate de către inițiatorul proiectului în cadrul dosarului de candidatură pentru a solicita emiterea unei decizii exhaustive; |
| --- | --- |

(a)

cât mai curând posibil și în termen de cel mult șase luni de la notificarea în temeiul alineatului (3) primul paragraf, autoritatea națională competentă, pe baza listei de verificare menționate la punctul 1 litera (e) din anexa VI, în strânsă colaborare cu celelalte autorități vizate și, după caz, pe baza unei propuneri a inițiatorului proiectului, stabilește domeniul de aplicare a rapoartelor și documentelor și gradul de detaliere a informațiilor care trebuie prezentate de către inițiatorul proiectului în cadrul dosarului de candidatură pentru a solicita emiterea unei decizii exhaustive;

| (b) | autoritatea națională competentă întocmește, în strânsă cooperare cu inițiatorul proiectului și cu alte autorități vizate și ținând cont de rezultatele activităților derulate în temeiul literei (a) din prezentul alineat, un program detaliat al procedurii de autorizare, în conformitate cu liniile directoare prevăzute la punctul 2 din anexa VI; |
| --- | --- |

(b)

autoritatea națională competentă întocmește, în strânsă cooperare cu inițiatorul proiectului și cu alte autorități vizate și ținând cont de rezultatele activităților derulate în temeiul literei (a) din prezentul alineat, un program detaliat al procedurii de autorizare, în conformitate cu liniile directoare prevăzute la punctul 2 din anexa VI;

| (c) | la primirea proiectului de dosar de candidatură, autoritatea națională competentă solicită inițiatorului proiectului, dacă este necesar, în nume propriu sau în numele altor autorități vizate, să prezinte informațiile lipsă referitoare la elementele solicitate menționate la litera (a). |
| --- | --- |

(c)

la primirea proiectului de dosar de candidatură, autoritatea națională competentă solicită inițiatorului proiectului, dacă este necesar, în nume propriu sau în numele altor autorități vizate, să prezinte informațiile lipsă referitoare la elementele solicitate menționate la litera (a).

Procedura anterioară depunerii candidaturii include pregătirea rapoartelor de mediu de către inițiatorii proiectului, după caz, inclusiv documentația privind adaptarea la schimbările climatice.

În termen de trei luni de la transmiterea informațiilor lipsă menționate la primul paragraf litera (c), autoritatea competentă acceptă examinarea candidaturii în scris sau pe platformele digitale, începând procedura legală de autorizare menționată la alineatul (1) litera (b). Pot fi făcute cereri de informații suplimentare, dar numai dacă sunt justificate de noi circumstanțe.

(7)   Inițiatorul proiectului se asigură că dosarul de candidatură este complet și de o calitate adecvată și solicită avizul autorității naționale competente cât mai devreme cu putință în cadrul procedurii de autorizare. Inițiatorul proiectului cooperează pe deplin cu autoritatea națională competentă pentru a respecta termenele prevăzute de prezentul regulament.

(8)   Statele membre depun eforturi pentru a se asigura că nicio modificare a dreptului intern nu duce la prelungirea niciunei proceduri de autorizare demarate înainte de intrarea în vigoare a modificărilor respective. În vederea menținerii unei proceduri accelerate de autorizare a proiectelor de pe lista Uniunii, autoritățile naționale competente adaptează în mod adecvat calendarul stabilit în conformitate cu alineatul (6) litera (b) din prezentul articol pentru a se asigura, în măsura posibilului, că termenele pentru procedura de autorizare prevăzute la prezentul articol nu sunt depășite.

(9)   Termenele prevăzute în prezentul articol nu aduc atingere obligațiilor care decurg din dreptul Uniunii și din cel internațional și nu aduc atingere căilor de atac administrative sau judiciare în fața unei instanțe judecătorești.

Termenele prevăzute în prezentul articol pentru oricare dintre procedurile de autorizare nu aduc atingere unor eventuale termene mai scurte stabilite de statele membre.

CAPITOLUL IV

Planificarea intersectorială a infrastructurii

Articolul 11

Analiza cost-beneficiu pe ansamblul sistemului energetic

(1)   ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze elaborează proiecte de metodologii sectoriale coerente, inclusiv modelul privind rețeaua energetică și piața de energie menționat la alineatul (10) din prezentul articol, pentru o analiză cost-beneficiu armonizată pe ansamblul sistemului energetic la nivelul Uniunii a proiectelor de pe lista Uniunii care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 1 literele (a), (b), (d) și (f) și la punctul 3 din anexa II.

Metodologiile menționate la primul paragraf de la prezentul alineat sunt elaborate în conformitate cu principiile stabilite în anexa V, se bazează pe prezumții comune care permit compararea proiectelor și sunt în concordanță cu țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și cu obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050, precum și cu normele și indicatorii prevăzuți în anexa IV.

Metodologiile menționate la primul paragraf de la prezentul alineat se aplică pentru pregătirea fiecărui plan de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii elaborat ulterior de ENTSO pentru energie electrică în conformitate cu articolul 30 din Regulamentul (UE) 2019/943 sau ENTSO pentru gaze în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009.

Până la 24 aprilie 2023, ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze publică și prezintă statelor membre, Comisiei și agenției proiectele lor de metodologii sectoriale coerente, după ce au colectat contribuții din partea părților interesate relevante, în cursul procesului de consultare menționat la alineatul (2).

(2)   Înainte de a prezenta proiectele lor de metodologii statelor membre, Comisiei și agenției în conformitate cu alineatul (1), ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze publică proiecte preliminare de metodologii și desfășoară un proces de consultare extinsă și solicită recomandări din partea statelor membre și cel puțin a organizațiilor care reprezintă toate părțile interesate relevante, inclusiv entitatea operatorilor de distribuție din Uniune instituită în temeiul articolului 52 din Regulamentul (UE) 2019/943 (denumită în continuare „entitatea OSD UE”), asociațiile implicate pe piețele energiei electrice, gazelor și hidrogenului, părțile interesate din sectorul încălzirii și răcirii, al captării și stocării dioxidului de carbon, precum și al captării și utilizării dioxidului de carbon, agregatorii independenți, operatorii de consum dispecerizabil, organizațiile implicate în soluții de eficiență energetică, asociațiile consumatorilor de energie, reprezentanții societății civile și, în cazul în care se consideră oportun, autoritățile naționale de reglementare și alte autorități naționale.

În termen de trei luni de la publicarea proiectelor preliminare de metodologii în temeiul primului paragraf, orice parte interesată menționată la paragraful respectiv poate prezenta o recomandare.

Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice, instituit în temeiul articolului 10a din Regulamentul (CE) nr. 401/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (31), poate prezenta, din proprie inițiativă, un aviz cu privire la proiectele de metodologii.

După caz, statele membre și părțile interesate menționate la primul paragraf își prezintă și pun la dispoziția publicului recomandările lor, iar Comitetul științific consultativ european privind schimbările climatice transmite și face public avizul său transmis agenției și, după caz, ENTSO pentru energie electrică sau ENTSO pentru gaze.

Procesul de consultare trebuie să fie deschis și transparent și se realizează în timp util. ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze pregătesc și publică un raport privind procesul de consultare.

ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze prezintă motivele pentru care nu au ținut seama sau au ținut seama doar parțial recomandările statelor membre sau ale părților interesate, precum și ale autorităților naționale, sau avizul Comitetului științific consultativ european privind schimbările climatice.

(3)   În termen de trei luni de la primirea proiectelor de metodologii, împreună cu informațiile primite în cadrul procesului de consultare și cu raportul privind consultarea, agenția emite un aviz către ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze. Agenția își notifică decizia către ENTSO pentru energie electrică, ENTSO pentru gaze, statele membre și Comisie și o publică pe site-ul său web.

(4)   În termen de trei luni de la primirea proiectelor de metodologii, statele membre pot transmite avizele lor către ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze și Comisiei. Pentru a facilita consultarea, Comisia poate organiza reuniuni specifice ale grupurilor în vederea discutării proiectelor de metodologii.

(5)   În termen de trei luni de la primirea avizelor agenției și ale statelor membre, astfel cum se menționează la alineatele (3) și (4), ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze își modifică metodologiile respective pentru a ține seama pe deplin de avizele agenției și ale statelor membre și le transmit Comisiei spre aprobare, împreună cu avizul agenției. Comisia emite decizia sa în termen de trei luni de la transmiterea metodologiilor de către ENTSO pentru energie electrică și, respectiv, ENTSO pentru gaze.

(6)   În termen de două săptămâni de la aprobarea de către Comisie în conformitate cu alineatul (5), ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze își publică metodologiile pe site-urile lor web. Acestea publică datele de intrare corespunzătoare și alte date relevante privind rețeaua, fluxul de sarcină și piața într-o formă suficient de precisă, sub rezerva restricțiilor în temeiul dreptului intern și al acordurilor de confidențialitate relevante. Comisia și agenția asigură tratamentul confidențial al datelor primite, atât de către ele însele, cât și de orice parte care efectuează, în numele lor, lucrări de analiză pe baza datelor respective.

(7)   Metodologiile se actualizează și se îmbunătățesc în mod regulat, în conformitate cu procedura prevăzută la alineatele (1)-(6). În special, acestea se modifică după transmiterea modelului privind rețeaua energetică și piața de energie menționat la alineatul (10). Agenția, din proprie inițiativă sau la cererea motivată a autorităților naționale de reglementare sau a părților interesate și în urma consultării formale cu organizațiile care reprezintă toate părțile implicate relevante menționate la alineatul (2) primul paragraf și cu Comisia poate solicita astfel de actualizări și îmbunătățiri, indicând motivele și precizând termenele. Agenția publică cererile autorităților naționale de reglementare sau ale părților interesate și toate documentele relevante neconfidențiale din punct de vedere comercial care duc la o solicitare din partea agenției de actualizare sau îmbunătățire.

(8)   Pentru proiectele care se încadrează în categoriile de infrastructură energetică prevăzute la punctul 1 literele (c) și (e) și la punctele 2, 4 și 5 din anexa II, Comisia asigură elaborarea de metodologii pentru o analiză cost-beneficiu armonizată pe ansamblul sistemului energetic la nivelul Uniunii. Metodologiile respective sunt compatibile, în ceea ce privește beneficiile și costurile, cu metodologiile elaborate de ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze. Agenția, cu sprijinul autorităților naționale de reglementare, promovează coerența respectivelor metodologii cu metodologiile elaborate de ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze. Metodologiile sunt elaborate în mod transparent, inclusiv cu consultarea amplă a statelor membre și a tuturor părților interesate relevante.

(9)   O dată la trei ani, agenția stabilește și publică un set de indicatori și valori de referință corespunzătoare pentru compararea costurilor unitare ale investițiilor pentru proiecte comparabile din categoriile de infrastructură energetică incluse în anexa II. Inițiatorii de proiect furnizează datele solicitate autorităților naționale de reglementare și agenției.

Agenția publică primii indicatori pentru categoriile de infrastructură prevăzute la punctele 1, 2 și 3 din anexa II până la 24 aprilie 2023, în măsura în care sunt disponibile date pentru calcularea unor indicatori fiabili și a unor valori de referință. Respectivele valori de referință pot fi folosite de ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze pentru analizele cost-beneficiu efectuate pentru planurile ulterioare de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii.

Agenția publică primii indicatori pentru categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctele 4 și 5 din anexa II până la 24 aprilie 2025.

(10)   Până la 24 iunie 2025, în urma unui amplu proces de consultare a părților interesate menționat la alineatul (2) primul paragraf, ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze prezintă împreună Comisiei și agenției un model coerent și integrat progresiv care să asigure coerența între metodologiile sectoriale unice bazate pe ipoteze comune, inclusiv privind infrastructura de transport al energiei electrice, al gazelor și al hidrogenului, precum și instalațiile de stocare, gazul natural lichefiat și electrolizoarele, acoperind coridoarele și domeniile prioritare privind infrastructura energetică prevăzute în anexa I și elaborat în conformitate cu principiile prevăzute în anexa V.

(11)   Modelul menționat la alineatul (10) acoperă, cel puțin, interconexiunile între sectoarele relevante în toate etapele planificării infrastructurii, în special scenariile, tehnologiile și rezoluția spațială, identificarea lacunelor în materie de infrastructură, în special în ceea ce privește capacitățile transfrontaliere, precum și evaluarea proiectelor.

(12)   După aprobarea de către Comisie a modelului menționat la alineatul (10), în conformitate cu procedura prevăzută la alineatele (1)-(5), acesta este inclus în metodologiile menționate la alineatul (1), care sunt modificate în consecință.

(13)   Cel puțin o dată la cinci ani, începând cu aprobarea sa în conformitate cu alineatul (10) și mai frecvent atunci când este necesar, modelul și metodologiile costuri-beneficii sectoriale coerente se actualizează în conformitate cu procedura menționată la alineatul (7).

Articolul 12

Scenarii pentru planurile de dezvoltare a rețelei pe 10e ani

(1)   Până la 24 ianuarie 2023, agenția, după ce a desfășurat un amplu proces de consultare cu participarea Comisiei, a statelor membre, a ENTSO pentru energie electrică, a ENTSO pentru gaze, a entității OSD UE și cel puțin a organizațiilor care reprezintă asociațiile implicate pe piețele energiei electrice, gazelor și hidrogenului, a părților interesate din sectorul încălzirii și răcirii, al captării și stocării dioxidului de carbon, precum și al captării și utilizării dioxidului de carbon, a agregatorilor independenți, a operatorilor de consum dispecerizabil, a organizațiilor implicate în soluții de eficiență energetică, a asociațiilor consumatorilor de energie și a reprezentanților societății civile, publică orientările-cadru pentru scenariile comune care urmează să fie elaborate de ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze. Orientările respective sunt actualizate periodic, în funcție de necesități.

Orientările stabilesc criterii pentru elaborarea transparentă, nediscriminatorie și robustă de scenarii, ținând seama de bunele practici din domeniul evaluării infrastructurilor și al planificării dezvoltării rețelei. Orientările urmăresc, de asemenea, să asigure faptul că scenariile de bază ale ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze sunt pe deplin conforme cu principiul „eficiența energetică înainte de toate” și cu țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și cu obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050 și țin seama de cele mai recente scenarii disponibile ale Comisiei, precum și, dacă este cazul, de planurile naționale privind energia și clima.

Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice poate, din proprie inițiativă, să furnizeze informații cu privire la modul de asigurare a conformității scenariilor cu țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și cu obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050. Agenția ține cont în mod corespunzător de aceste informații în orientările-cadru menționate la primul paragraf.

Agenția prezintă motivele în cazul în care nu a ținut seama sau a ținut seama doar parțial de recomandările statelor membre, ale părților interesate și ale Consiliului științific consultativ european privind schimbările climatice.

(2)   ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze respectă orientările-cadru ale agenției atunci când elaborează scenariile comune care urmează să fie utilizate pentru planurile de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii.

Scenariile comune includ, de asemenea, o perspectivă pe termen lung până în 2050 și, după caz, etape intermediare.

(3)   ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze invită organizațiile care reprezintă toate părțile interesate relevante, inclusiv entitatea OSD UE, asociațiile implicate pe piețele energiei electrice, gazelor și hidrogenului, părțile interesate din sectorul încălzirii și răcirii, al captării și stocării dioxidului de carbon, precum și al captării și utilizării dioxidului de carbon, agregatorii independenți, operatorii de consum dispecerizabil, organizațiile implicate în soluții de eficiență energetică, asociațiile consumatorilor de energie, reprezentanții societății civile, să participe la procesul de elaborare a scenariilor, în special cu privire la elemente-cheie, cum ar fi ipotezele și modul în care acestea sunt reflectate în datele legate de scenarii.

(4)   ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze publică și prezintă agenției, statelor membre și Comisiei proiectul de raport privind scenariile comune, în vederea obținerii avizului acestora.

Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice poate, din proprie inițiativă, să emită un aviz cu privire la raportul privind scenariile comune.

(5)   În termen de trei luni de la primirea proiectului de raport privind scenariile comune, împreună cu informațiile primite în cadrul procesului de consultare și cu un raport privind modul în care acestea au fost luate în considerare, agenția emite un aviz privind conformitatea scenariilor cu orientările-cadru menționate la alineatul (1) primul paragraf, inclusiv posibile recomandări de modificări, către ENTSO pentru energie electrică, ENTSO pentru gaze, statele membre și Comisie.

În același termen, Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice poate, din proprie inițiativă, să furnizeze un aviz cu privire la compatibilitatea scenariilor cu țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și cu obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050.

(6)   În termen de trei luni de la primirea avizului menționat la alineatul (5), Comisia, luând în considerare avizele agenției și ale statelor membre, aprobă proiectul de raport privind scenariile comune sau le solicită ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze să îl modifice.

ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze prezintă motive care explică modul în care au fost abordate solicitările de modificări din partea Comisiei.

În cazul în care Comisia nu aprobă raportul privind scenariile comune, aceasta furnizează un aviz motivat ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze.

(7)   În termen de două săptămâni de la aprobarea raportului privind scenariile comune în conformitate cu alineatul (6), ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze îl publică pe site-urile lor web. Acestea publică, de asemenea, datele de intrare și de ieșire corespunzătoare într-o formă suficient de clară și exactă, pentru ca o parte terță să poată reproduce rezultatele, ținând seama în mod corespunzător de dreptul intern, de acordurile de confidențialitate relevante și de informațiile sensibile.

Articolul 13

Identificarea lacunelor în materie de infrastructură

(1)   În termen de șase luni de la aprobarea raportului privind scenariile comune în conformitate cu articolul 12 alineatul (6) și, ulterior, o dată la doi ani, ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze publică rapoartele privind lacunele în materie de infrastructură elaborate în cadrul planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii.

Atunci când evaluează lacunele în materie de infrastructură, ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze își bazează analiza pe scenariile stabilite la articolul 12, pun în aplicare principiul „eficiența energetică înainte de toate” și iau în considerare cu prioritate toate alternativele relevante la infrastructura nouă. Atunci când se iau în considerare noi soluții de infrastructură, evaluarea lacunelor în materie de infrastructură ține seama de toate costurile relevante, inclusiv de consolidările rețelei.

Evaluarea lacunelor în materie de infrastructură se concentrează în special asupra acelor lacune în materie de infrastructură care ar putea afecta atingerea țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului său privind neutralitatea climatică până în 2050.

Înainte de a-și publica rapoartele, ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze desfășoară un proces de consultare extinsă care implică toate părțile interesate relevante, inclusiv entitatea OSD UE, asociațiile implicate pe piețele energiei electrice, gazelor și hidrogenului, părțile interesate din sectorul încălzirii și răcirii, al captării și stocării dioxidului de carbon, precum și al captării și utilizării dioxidului de carbon, agregatorii independenți, operatorii de consum dispecerizabil, organizațiile implicate în soluții de eficiență energetică, asociațiile consumatorilor de energie și reprezentanții societății civile, agenția, precum și toți reprezentanții statelor membre care fac parte din coridoarele prioritare privind infrastructura energetică relevante prevăzute în anexa I.

(2)   ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze prezintă agenției, Comisiei și statelor membre proiectul de raport privind lacunele în materie de infrastructură, în vederea obținerii avizului acestora.

(3)   În termen de trei luni de la primirea raportului privind lacunele în materie de infrastructură, împreună cu informațiile primite în cadrul procesului de consultare și cu un raport privind modul în care acestea au fost luate în considerare, agenția emite un aviz către ENTSO pentru energie electrică sau către ENTSO pentru gaze și Comisie și îl pune la dispoziția publicului.

(4)   În termen de trei luni de la primirea avizului agenției menționat la alineatul (3), Comisia, luând în considerare avizul agenției și cu informații din partea statelor membre, elaborează un aviz și îl transmite ENTSO pentru energie electrică sau ENTSO pentru gaze.

(5)   ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze își adaptează rapoartele privind lacunele în materie de infrastructură, ținând seama în mod corespunzător de avizul agenției și în conformitate cu avizele Comisiei și ale statelor membre, și le pune la dispoziția publicului.

CAPITOLUL V

Rețele offshore pentru integrarea surselor regenerabile de energie

Articolul 14

Planificarea rețelei offshore

(1)   Până la 24 ianuarie 2023, statele membre, cu sprijinul Comisiei, în cadrul coridoarelor lor specifice prioritare ale rețelei offshore definite în secțiunea 2 din anexa I, ținând seama de particularitățile și de dezvoltarea din fiecare regiune, încheie un acord fără caracter obligatoriu pentru a coopera cu privire la obiective legate de producția de energie din surse regenerabile offshore care urmează să fie implementată în fiecare bazin maritim până în 2050, cu etape intermediare în 2030 și 2040, în conformitate cu planurile lor naționale privind energia și clima, precum și potențialul de energie din surse regenerabile offshore al fiecărui bazin maritim.

Respectivul acord fără caracter obligatoriu se încheie în scris pentru fiecare bazin maritim legat de teritoriul statelor membre și nu aduce atingere dreptului statelor membre de a dezvolta proiecte în apele lor teritoriale și în zona lor economică exclusivă. Comisia oferă orientări pentru lucrările în cadrul grupurilor.

(2)   Până la 24 ianuarie 2024 și, ulterior, ca parte a planului de dezvoltare a rețelei pe 10 ani, ENTSO pentru energie electrică, cu implicarea OTS relevanți, a autorităților naționale de reglementare, a statelor membre și a Comisiei și în conformitate cu acordul menționat la alineatul (1) din prezentul articol, elaborează și publică, ca un raport separat care face parte din planul de dezvoltare a rețelei pe 10 ani al Uniunii, planuri strategice de dezvoltare a rețelei offshore integrate la nivel înalt pentru fiecare bazin maritim, în conformitate cu coridoarele prioritare ale rețelei offshore menționate în anexa I, ținând seama de protecția mediului și de alte utilizări ale mării.

La elaborarea planurilor strategice de dezvoltare a rețelei offshore integrate la nivel înalt în termenul prevăzut la alineatul (1), ENTSO pentru energie electrică ia în considerare acordurile fără caracter obligatoriu menționate la alineatul (1) pentru elaborarea scenariilor planului de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii.

Planurile strategice de dezvoltare a rețelei offshore integrate la nivel înalt oferă o perspectivă de nivel înalt privind potențialul capacităților de producție offshore și nevoile aferente ale rețelei offshore, inclusiv privind nevoile potențiale în ceea ce privește interconexiunile, proiectele hibride, conexiunile radiale, consolidările și infrastructura de hidrogen.

(3)   Planurile strategice de dezvoltare a rețelei offshore integrate la nivel înalt sunt în concordanță cu planurile regionale de investiții publicate în temeiul articolului 34 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/943 și integrate în planurile de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, pentru a asigura dezvoltarea coerentă a planificării rețelelor terestre și offshore și consolidările necesare.

(4)   Până la 24 decembrie 2024 și, ulterior, o dată la doi ani, statele membre își actualizează acordurile fără caracter obligatoriu menționate la alineatul (1) din prezentul articol, având în vedere inclusiv rezultatele aplicării analizei costuri-beneficii și ale partajării costurilor în cazul coridoarelor prioritare ale rețelei offshore, atunci când aceste rezultate sunt disponibile.

(5)   După fiecare actualizare a acordurilor fără caracter obligatoriu în conformitate cu alineatul (4), pentru fiecare bazin maritim, ENTSO pentru energie electrică actualizează planul strategic de dezvoltare a rețelei offshore integrat la nivel înalt în cadrul următorului plan de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, astfel cum se menționează la alineatul (2).

Articolul 15

Partajarea transfrontalieră a costurilor rețelelor offshore pentru energia din surse regenerabile

(1)   Până la 24 iunie 2024, Comisia, cu implicarea statelor membre, a OTS relevanți, a agenției și a autorităților naționale de reglementare, elaborează orientări pentru activitățile specifice de partajare a costurilor și pentru calculul raportului dintre costuri și beneficii în vederea implementării planurilor de dezvoltare a rețelei offshore integrate pentru bazinele maritime, menționate la articolul 14 alineatul (2), în conformitate cu acordurile fără caracter obligatoriu menționate la articolul 14 alineatul (1). Orientările respective sunt compatibile cu dispozițiile prevăzute la articolul 16 alineatul (1). Comisia își actualizează orientările, după caz, ținând seama de rezultatele punerii lor în aplicare.

(2)   Până la 24 iunie 2025, ENTSO pentru energie electrică, cu implicarea OTS relevanți, a agenției, a autorităților naționale de reglementare și a Comisiei, prezintă rezultatele aplicării metodologiei privind costurile și beneficiile și de partajare a costurilor în cazul coridoarelor prioritare ale rețelei offshore.

CAPITOLUL VI

Cadrul de reglementare

Articolul 16

Facilitarea investițiilor cu impact transfrontalier

(1)   Costurile de investiții angajate în condiții de eficiență, care exclud costurile de întreținere, legate de un proiect de interes comun care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 1 literele (a), (b), (c), (d) și (f) din anexa II și de proiectele de interes comun care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 3 din anexa II, dacă sunt de competența autorităților naționale de reglementare în fiecare stat membru în cauză, sunt suportate de OTS relevanți sau de inițiatorii proiectului de infrastructură de transport din statele membre în care proiectul are un impact net pozitiv și, în măsura în care nu sunt acoperite de venituri rezultate din gestionarea congestiilor sau de alte taxe, se plătesc de către utilizatorii rețelei prin tarifele de acces la rețea în statul membru sau în statele membre respective.

(2)   Dispozițiile prezentului articol se aplică unui proiect de interes comun care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 1 literele (a), (b), (c), (d), (f) și la punctul 3 din anexa II, în cazul în care cel puțin un inițiator al proiectului solicită autorităților naționale relevante aplicarea dispozițiilor respective pentru costurile proiectului.

Proiectele care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 1 litera (e) și la punctul 2 din anexa II pot beneficia de dispozițiile prezentului articol în cazul în care cel puțin un inițiator al proiectului solicită autorităților naționale relevante aplicarea articolului.

În cazul în care proiectul are mai mulți inițiatori, autoritățile naționale de reglementare relevante solicită, fără întârziere, tuturor inițiatorilor proiectului să depună în comun cererea de investiții în conformitate cu alineatul (4).

(3)   Pentru un proiect de interes comun în cazul căruia se aplică alineatul (1), inițiatorii proiectului informează periodic, cel puțin o dată pe an și până la punerea în funcțiune a proiectului, toate autoritățile naționale de reglementare relevante cu privire la evoluția proiectului respectiv și la identificarea costurilor și a impactului asociat acestuia.

(4)   De îndată ce un astfel de proiect de interes comun este suficient de avansat și se estimează că este pregătit să intre în faza de construcție în următoarele 36 de luni, inițiatorii proiectului prezintă o cerere de investiții, după consultarea OTS din statele membre care se bucură de un impact net pozitiv semnificativ în urma proiectului. Cererea de investiții respectivă include o cerere de alocare transfrontalieră a costurilor și este prezentată tuturor autorităților naționale de reglementare relevante vizate, însoțită de toate elementele următoare:

| (a) | o analiză cost-beneficiu actualizată specifică proiectului, în concordanță cu metodologia elaborată în temeiul articolului 11 și ținând seama de beneficiile care depășesc frontierele statelor membre pe teritoriul cărora este situat proiectul, luând în considerare cel puțin scenariile comune stabilite pentru planificarea dezvoltării rețelei astfel cum se menționează la articolul 12. În cazul în care se utilizează scenarii suplimentare, acestea trebuie să fie în concordanță cu țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și cu obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050 și fac obiectul aceluiași nivel de consultare și control ca procesul prevăzut la articolul 12. Agenția este responsabilă de evaluarea oricăror scenarii suplimentare și de asigurarea conformității acestora cu prezentul alineat; |
| --- | --- |

(a)

o analiză cost-beneficiu actualizată specifică proiectului, în concordanță cu metodologia elaborată în temeiul articolului 11 și ținând seama de beneficiile care depășesc frontierele statelor membre pe teritoriul cărora este situat proiectul, luând în considerare cel puțin scenariile comune stabilite pentru planificarea dezvoltării rețelei astfel cum se menționează la articolul 12. În cazul în care se utilizează scenarii suplimentare, acestea trebuie să fie în concordanță cu țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și cu obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050 și fac obiectul aceluiași nivel de consultare și control ca procesul prevăzut la articolul 12. Agenția este responsabilă de evaluarea oricăror scenarii suplimentare și de asigurarea conformității acestora cu prezentul alineat;

| (b) | un plan de afaceri care evaluează viabilitatea financiară a proiectului, inclusiv soluția financiară aleasă, iar pentru un proiect de interes comun care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 3 din anexa II, rezultatele testelor de piață; |
| --- | --- |

(b)

un plan de afaceri care evaluează viabilitatea financiară a proiectului, inclusiv soluția financiară aleasă, iar pentru un proiect de interes comun care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 3 din anexa II, rezultatele testelor de piață;

| (c) | atunci când inițiatorii proiectului sunt de acord, o propunere argumentată pentru o alocare transfrontalieră a costurilor. |
| --- | --- |

(c)

atunci când inițiatorii proiectului sunt de acord, o propunere argumentată pentru o alocare transfrontalieră a costurilor.

Dacă un proiect este promovat de mai mulți inițiatori, aceștia depun o cerere de investiții comună.

După primirea cererii, autoritățile naționale de reglementare relevante transmit agenției, fără întârziere, o copie a fiecărei cereri de investiții, în scop informativ.

Autoritățile naționale de reglementare relevante și agenția păstrează confidențialitatea informațiilor sensibile din punct de vedere comercial.

(5)   În termen de șase luni de la data primirii cererii de către ultima dintre autoritățile naționale de reglementare relevante, autoritățile respective, după consultarea inițiatorilor proiectului vizați, iau decizii coordonate comune cu privire la alocarea costurilor de investiții angajate în condiții de eficiență care urmează să fie suportate de fiecare operator de sistem pentru proiectul respectiv, precum și cu privire la includerea acestora în tarife sau la respingerea cererii de investiții, în tot sau în parte, dacă analiza comună efectuată de autoritățile naționale de reglementare relevante concluzionează că proiectul sau o parte a acestuia nu aduce un beneficiu net semnificativ în niciunul dintre statele membre ale autorităților naționale de reglementare relevante. Autoritățile naționale de reglementare relevante includ în tarife costurile de investiții relevante angajate în condiții de eficiență, astfel cum sunt definite în recomandarea menționată la alineatul (11), în conformitate cu alocarea costurilor de investiții care urmează să fie suportate de fiecare operator de sistem pentru proiect. Pentru proiectele de pe teritoriul statului membru respectiv, ulterior, autoritățile naționale de reglementare relevante evaluează, după caz, dacă ar putea apărea probleme de accesibilitate ca urmare a includerii costurilor de investiții în tarife.

La alocarea costurilor, autoritățile naționale de reglementare relevante țin seama de nivelul real sau de cel estimat:

| (a) | al veniturilor rezultate din gestionarea congestiilor sau al altor taxe; |
| --- | --- |

(a)

al veniturilor rezultate din gestionarea congestiilor sau al altor taxe;

| (b) | al veniturilor provenite din mecanismul de compensare între operatorii de transport și de sistem stabilit la articolul 49 din Regulamentul (UE) 2019/943. |
| --- | --- |

(b)

al veniturilor provenite din mecanismul de compensare între operatorii de transport și de sistem stabilit la articolul 49 din Regulamentul (UE) 2019/943.

Alocarea transfrontalieră a costurilor ține seama de costurile și beneficiile economice, sociale și de mediu ale proiectelor din statele membre în cauză și de necesitatea de a asigura un cadru de finanțare stabil pentru dezvoltarea proiectelor de interes comun, reducând în același timp la minimum nevoia de sprijin financiar.

În procesul de alocare transfrontalieră a costurilor, autoritățile naționale de reglementare relevante, după consultarea OTS implicați, încearcă să ajungă la un acord reciproc bazat pe informațiile precizate la alineatul (4) primul paragraf literele (a) și (b) din prezentul articol, dar care nu se limitează la acestea. Evaluarea lor ia în considerare toate scenariile relevante menționate la articolul 12 și alte scenarii pentru planificarea dezvoltării rețelei, permițând o analiză solidă a contribuției proiectului de interes comun la politica energetică a Uniunii în ceea ce privește decarbonizarea, integrarea pieței, concurența, durabilitatea și siguranța alimentării. În cazul în care se utilizează scenarii suplimentare, acestea trebuie să fie în concordanță cu țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și cu obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050 și fac obiectul aceluiași nivel de consultare și control ca procesul prevăzut la articolul 12.

În cazul în care un proiect de interes comun atenuează externalități negative, precum fluxurile în buclă, iar proiectul de interes comun respectiv este implementat în statul membru care se află la originea externalității negative, această atenuare nu este considerată un beneficiu transfrontalier și nu reprezintă, prin urmare, o bază de alocare a costurilor către OTS din statele membre afectate de externalitățile negative respective.

(6)   Autoritățile naționale de reglementare relevante, pe baza alocării transfrontaliere a costurilor menționate la alineatul (5) din prezentul articol, iau în considerare costurile reale suportate de un OTS sau de alt inițiator al proiectului ca urmare a investițiilor atunci când stabilesc sau aprobă tarifele în conformitate cu articolul 41 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/73/CE și cu articolul 59 alineatul (1) litera (a) din Directiva (UE) 2019/944, în măsura în care costurile respective corespund costurilor unui operator eficient și comparabil din punct de vedere structural.

Autoritățile naționale de reglementare relevante notifică agenției, fără întârziere, decizia de alocare a costurilor, precum și toate informațiile relevante privind decizia respectivă. În special, decizia de alocare a costurilor stabilește motivele detaliate pentru alocarea costurilor între statele membre, inclusiv următoarele:

| (a) | o evaluare a impactului identificat asupra fiecăruia dintre statele membre în cauză, inclusiv în ceea ce privește tarifele de rețea; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare a impactului identificat asupra fiecăruia dintre statele membre în cauză, inclusiv în ceea ce privește tarifele de rețea;

| (b) | o evaluare a planului de afaceri menționat la alineatul (4) primul paragraf litera (b); |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a planului de afaceri menționat la alineatul (4) primul paragraf litera (b);

| (c) | externalitățile pozitive la nivel regional sau la nivelul Uniunii, cum ar fi siguranța alimentării, flexibilitatea sistemului, solidaritatea sau inovarea, pe care proiectul le-ar genera; |
| --- | --- |

(c)

externalitățile pozitive la nivel regional sau la nivelul Uniunii, cum ar fi siguranța alimentării, flexibilitatea sistemului, solidaritatea sau inovarea, pe care proiectul le-ar genera;

| (d) | rezultatul consultării cu inițiatorii proiectului în cauză. |
| --- | --- |

(d)

rezultatul consultării cu inițiatorii proiectului în cauză.

Decizia de alocare a costurilor se publică.

(7)   În cazul în care autoritățile naționale de reglementare relevante nu au ajuns la un acord cu privire la cererea de investiții în termen de șase luni de la data primirii cererii de către ultima dintre autoritățile naționale de reglementare relevante, acestea informează neîntârziat agenția.

În cazul respectiv sau la solicitarea comună a autorităților naționale de reglementare relevante, agenția ia o decizie privind cererea de investiții, inclusiv alocarea transfrontalieră a costurilor prevăzută la alineatul (5), în termen de trei luni de la data sesizării agenției.

Înainte de a lua o astfel de decizie, agenția consultă autoritățile naționale de reglementare relevante și inițiatorii proiectului. Termenul de trei luni prevăzut la al doilea paragraf poate fi prelungit cu două luni, în cazul în care agenția solicită informații suplimentare. Prelungirea în cauză începe în ziua următoare datei primirii informațiilor complete.

Evaluarea efectuată de către agenție ia în considerare toate scenariile relevante stabilite în temeiul articolului 12 și alte scenarii pentru planificarea dezvoltării rețelei, permițând o analiză solidă a contribuției proiectului de interes comun la obiectivele de politică energetică ale Uniunii privind decarbonizarea, integrarea pieței, concurența, durabilitatea și siguranța alimentării. În cazul în care se utilizează scenarii suplimentare, acestea trebuie să fie în concordanță cu țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și cu obiectivul său privind neutralitatea climatică până în 2050 și fac obiectul aceluiași nivel de consultare și control ca procesul prevăzut la articolul 12.

Agenția, în decizia privind cererea de investiții, inclusiv alocarea transfrontalieră a costurilor, lasă la latitudinea autorităților naționale relevante modalitatea de includere în tarife a costurilor de investiții în conformitate cu alocarea transfrontalieră a costurilor, la momentul punerii în aplicare a deciziei respective, în conformitate cu dreptul intern.

Decizia privind cererea de investiții, inclusiv alocarea transfrontalieră a costurilor, se publică. Se aplică articolul 25 alineatul (3) și articolele 28 și 29 din Regulamentul (UE) 2019/942.

(8)   Agenția transmite Comisiei, fără întârziere, o copie a fiecărei decizii de alocare a costurilor, împreună cu toate informațiile relevante cu privire la fiecare decizie. Informațiile pot fi transmise în formă cumulată. Comisia păstrează confidențialitatea informațiilor sensibile din punct de vedere comercial.

(9)   Deciziile de alocare a costurilor nu aduc atingere dreptului OTS de a aplica și nici dreptului autorităților naționale de reglementare de a aproba tarife de acces la rețele în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009, articolul 18 alineatul (1) și articolul 18 alineatele (3)-(6) din Regulamentul (UE) 2019/943, articolul 32 din Directiva 2009/73/CE și articolul 6 din Directiva (UE) 2019/944.

(10)   Dispozițiile prezentului articol nu se aplică proiectelor de interes comun care beneficiază de o scutire sau o derogare de la:

| (a) | articolele 32, 33 și 34 și articolul 41 alineatele (6), (8) și (10) din Directiva 2009/73/CE, în temeiul articolului 36 din directiva respectivă; |
| --- | --- |

(a)

articolele 32, 33 și 34 și articolul 41 alineatele (6), (8) și (10) din Directiva 2009/73/CE, în temeiul articolului 36 din directiva respectivă;

| (b) | articolul 19 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) 2019/943 sau articolul 6, articolul 59 alineatul (7) și articolul 60 alineatul (1) din Directiva (UE) 2019/944, în temeiul articolului 63 din Regulamentul (UE) 2019/943; |
| --- | --- |

(b)

articolul 19 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) 2019/943 sau articolul 6, articolul 59 alineatul (7) și articolul 60 alineatul (1) din Directiva (UE) 2019/944, în temeiul articolului 63 din Regulamentul (UE) 2019/943;

| (c) | normele privind separarea sau accesul terților în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (32) sau al articolului 64 din Regulamentul (UE) 2019/943 și al articolului 66 din Directiva (UE) 2019/944. |
| --- | --- |

(c)

normele privind separarea sau accesul terților în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (32) sau al articolului 64 din Regulamentul (UE) 2019/943 și al articolului 66 din Directiva (UE) 2019/944.

(11)   Până la 24 iunie 2023, agenția adoptă o recomandare de identificare a bunelor practici referitoare la tratarea cererilor de investiții pentru proiectele de interes comun. Recomandarea respectivă este actualizată periodic, după cum este necesar, în special pentru a asigura coerența cu principiile aplicabile partajării transfrontaliere a costurilor rețelelor offshore pentru energia din surse regenerabile, astfel cum se menționează la articolul 15 alineatul (1). La adoptarea sau modificarea recomandării, agenția desfășoară un amplu proces de consultare, implicând toate părțile interesate relevante.

(12)   Prezentul articol se aplică mutatis mutandis proiectelor de interes reciproc.

Articolul 17

Stimulente de reglementare

(1)   Dacă un inițiator de proiect își asumă riscuri mai ridicate în ceea ce privește dezvoltarea, construcția, exploatarea sau întreținerea unui proiect de interes comun care intră în competența autorităților naționale de reglementare, comparativ cu riscurile suportate în mod normal de un proiect comparabil de infrastructură, statele membre și autoritățile naționale de reglementare pot acorda stimulente adecvate respectivului proiect în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009, articolul 18 alineatul (1) și articolul 18 alineatele (3)-(6) din Regulamentul (UE) 2019/943, articolul 41 alineatul (8) din Directiva 2009/73/CE și articolul 58 litera (f) din Directiva (UE) 2019/944.

Primul paragraf nu se aplică în cazul în care proiectul de interes comun beneficiază de o scutire sau o derogare:

| (a) | de la articolele 32, 33 și 34 și de la articolul 41 alineatele (6), (8) și (10) din Directiva 2009/73/CE, în temeiul articolului 36 din directiva respectivă; |
| --- | --- |

(a)

de la articolele 32, 33 și 34 și de la articolul 41 alineatele (6), (8) și (10) din Directiva 2009/73/CE, în temeiul articolului 36 din directiva respectivă;

| (b) | de la articolul 19 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) 2019/943 sau de la articolul 6, articolul 59 alineatul (7) și articolul 60 alineatul (1) din Directiva (UE) 2019/944, în temeiul articolului 63 din Regulamentul (UE) 2019/943; |
| --- | --- |

(b)

de la articolul 19 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) 2019/943 sau de la articolul 6, articolul 59 alineatul (7) și articolul 60 alineatul (1) din Directiva (UE) 2019/944, în temeiul articolului 63 din Regulamentul (UE) 2019/943;

| (c) | în temeiul articolului 36 din Directiva 2009/73/CE; |
| --- | --- |

(c)

în temeiul articolului 36 din Directiva 2009/73/CE;

| (d) | în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009. |
| --- | --- |

(d)

în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009.

(2)   În cazul unei decizii de acordare a stimulentelor menționate la alineatul (1) din prezentul articol, autoritățile naționale de reglementare țin cont de rezultatele analizei cost-beneficiu în concordanță cu metodologia elaborată în temeiul articolului 11, în special, de externalitățile pozitive generate de proiect la nivel regional sau la nivelul Uniunii. Autoritățile naționale de reglementare analizează mai în detaliu riscurile specifice asumate de inițiatorii proiectului, măsurile întreprinse în vederea atenuării riscurilor și motivarea profilului de risc având în vedere impactul pozitiv net al proiectului, comparativ cu o alternativă cu risc mai scăzut. Riscurile eligibile includ, în special, riscuri legate de noile tehnologii de transport, atât terestre, cât și offshore, riscuri legate de recuperarea parțială a costurilor și riscuri de dezvoltare.

(3)   Decizia de acordare a stimulentelor ia în considerare natura specifică a riscului asumat și poate să acorde stimulente referitoare, printre altele, la una sau mai multe dintre următoarele măsuri:

| (a) | normele privind investițiile realizate cu anticiparea nevoilor viitoare; |
| --- | --- |

(a)

normele privind investițiile realizate cu anticiparea nevoilor viitoare;

| (b) | normele privind recunoașterea costurilor angajate în condiții de eficiență înainte de punerea în funcțiune a proiectului; |
| --- | --- |

(b)

normele privind recunoașterea costurilor angajate în condiții de eficiență înainte de punerea în funcțiune a proiectului;

| (c) | normele privind obținerea unei rentabilități suplimentare a capitalului investit în proiect; |
| --- | --- |

(c)

normele privind obținerea unei rentabilități suplimentare a capitalului investit în proiect;

| (d) | orice altă măsură considerată necesară și adecvată. |
| --- | --- |

(d)

orice altă măsură considerată necesară și adecvată.

(4)   Până la 24 ianuarie 2023, fiecare autoritate națională de reglementare prezintă agenției metodologia și criteriile utilizate la evaluarea investițiilor în proiecte de infrastructură energetică și la evaluarea riscurilor mai ridicate aferente respectivelor proiecte, actualizate pentru a ține cont de cele mai recente evoluții legislative, politice, tehnologice și de piață. Metodologia și criteriile respective abordează, de asemenea, în mod expres riscurile specifice la care sunt expuse rețelele offshore pentru energia din surse regenerabile menționate la punctul 1 litera (f) din anexa II și proiectele care, deși au cheltuieli de capital scăzute, implică cheltuieli de funcționare semnificative.

(5)   Până la 24 iunie 2023, ținând seama de informațiile primite în temeiul alineatului (4) din prezentul articol, agenția facilitează schimbul de bune practici și adresează recomandări în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/942 privind ambele aspecte următoare:

| (a) | stimulentele menționate la alineatul (1), pe baza unei analize comparative a celor mai bune practici de către autoritățile naționale de reglementare; |
| --- | --- |

(a)

stimulentele menționate la alineatul (1), pe baza unei analize comparative a celor mai bune practici de către autoritățile naționale de reglementare;

| (b) | o metodologie comună de evaluare a riscurilor mai ridicate aferente investițiilor în proiecte de infrastructură energetică. |
| --- | --- |

(b)

o metodologie comună de evaluare a riscurilor mai ridicate aferente investițiilor în proiecte de infrastructură energetică.

(6)   Până la 24 septembrie 2023, fiecare autoritate națională de reglementare își publică metodologia și criteriile utilizate la evaluarea investițiilor în proiecte de infrastructură energetică și la evaluarea riscurilor mai ridicate aferente acestora.

(7)   În cazul în care măsurile menționate la alineatele (5) și (6) nu sunt suficiente pentru a asigura implementarea în timp util a proiectelor de interes comun, Comisia poate publica orientări privind stimulentele menționate în prezentul articol.

CAPITOLUL VII

Finanțare

Articolul 18

Eligibilitatea proiectelor pentru asistență financiară din partea Uniunii în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1153

(1)   Proiectele de interes comun care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la articolul 24 și în anexa II sunt eligibile pentru obținerea de asistență financiară din partea Uniunii sub formă de granturi pentru studii și instrumente financiare.

(2)   Proiectele de interes comun care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la articolul 24 și la punctul 1 literele (a), (b), (c), (d) și (f) din anexa II și la punctul 3 din anexa II sunt eligibile și pentru asistență financiară din partea Uniunii sub formă de granturi pentru lucrări dacă îndeplinesc toate criteriile următoare:

| (a) | analiza cost-beneficiu a proiectului efectuată în temeiul articolului 16 alineatul (4) litera (a) oferă dovezi cu privire la existența unor externalități pozitive semnificative precum siguranța alimentării, flexibilitatea sistemului, solidaritatea sau inovarea; |
| --- | --- |

(a)

analiza cost-beneficiu a proiectului efectuată în temeiul articolului 16 alineatul (4) litera (a) oferă dovezi cu privire la existența unor externalități pozitive semnificative precum siguranța alimentării, flexibilitatea sistemului, solidaritatea sau inovarea;

| (b) | proiectul a primit o decizie de alocare transfrontalieră a costurilor în temeiul articolului 16 sau, în ceea ce privește proiectele de interes comun care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 3 din anexa II, dacă nu sunt de competența autorităților naționale de reglementare, și, prin urmare, nu beneficiază de o decizie de alocare transfrontalieră a costurilor, proiectul vizează furnizarea de servicii transfrontaliere, asigurarea inovației tehnologice și asigurarea siguranței operării rețelei transfrontaliere; |
| --- | --- |

(b)

proiectul a primit o decizie de alocare transfrontalieră a costurilor în temeiul articolului 16 sau, în ceea ce privește proiectele de interes comun care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 3 din anexa II, dacă nu sunt de competența autorităților naționale de reglementare, și, prin urmare, nu beneficiază de o decizie de alocare transfrontalieră a costurilor, proiectul vizează furnizarea de servicii transfrontaliere, asigurarea inovației tehnologice și asigurarea siguranței operării rețelei transfrontaliere;

| (c) | proiectul nu poate fi finanțat de piață sau prin intermediul cadrului de reglementare în conformitate cu planul de afaceri și cu alte evaluări, în special cele efectuate de potențiali investitori, de creditori sau de autoritatea națională de reglementare, ținând seama de orice decizie privind stimulentele și de motivele menționate la articolul 17 alineatul (2) atunci când evaluează nevoia proiectului de asistență financiară din partea Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

proiectul nu poate fi finanțat de piață sau prin intermediul cadrului de reglementare în conformitate cu planul de afaceri și cu alte evaluări, în special cele efectuate de potențiali investitori, de creditori sau de autoritatea națională de reglementare, ținând seama de orice decizie privind stimulentele și de motivele menționate la articolul 17 alineatul (2) atunci când evaluează nevoia proiectului de asistență financiară din partea Uniunii.

(3)   Proiectele de interes comun desfășurate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 5 alineatul (7) litera (d) sunt eligibile și pentru asistență financiară din partea Uniunii sub formă de granturi pentru lucrări dacă îndeplinesc criteriile prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol.

(4)   Proiectele de interes comun care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 1 litera (e) și la punctele 2 și 5 din anexa II sunt eligibile și pentru asistență financiară din partea Uniunii sub formă de granturi pentru lucrări, dacă inițiatorii proiectului în cauză pot demonstra clar, în cadrul unei evaluări efectuate de autoritatea națională relevantă sau, după caz, de autoritatea națională de reglementare, externalitățile pozitive semnificative generate de proiecte, precum siguranța alimentării, flexibilitatea sistemului, solidaritatea sau inovarea și pot oferi dovezi clare privind lipsa viabilității comerciale a acestora, în conformitate cu analiza cost-beneficiu, planul de afaceri și evaluările efectuate, în special de către eventualii investitori sau creditori sau, dacă este cazul, de către o autoritate națională de reglementare.

(5)   Prezentul articol se aplică mutatis mutandis proiectelor de interes reciproc.

Proiectele de interes reciproc sunt eligibile pentru asistență financiară din partea Uniunii în condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/1153. În ceea ce privește granturile pentru lucrări, proiectele de interes reciproc sunt eligibile pentru asistență financiară din partea Uniunii, cu condiția să îndeplinească criteriile prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol și cu condiția ca proiectul să contribuie la obiectivele globale de politică în domeniul energiei și al climei ale Uniunii.

Articolul 19

Linii directoare pentru criteriile de acordare a asistenței financiare din partea Uniunii

Criteriile specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (3) din prezentul regulament și parametrii prevăzuți la articolul 4 alineatul (5) din prezentul regulament se aplică în scopul stabilirii criteriilor de acordare a asistenței financiare din partea Uniunii în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1153. În cazul proiectelor de interes comun care intră sub incidența articolului 24 din prezentul regulament, se aplică criteriile privind integrarea pieței, siguranța alimentării, concurența și durabilitatea.

CAPITOLUL VIII

Dispoziții finale

Articolul 20

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (4) se conferă Comisiei pe o perioadă de șapte ani de la 23 iunie 2022. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de șapte ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (4) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 alineatul (4) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 21

Raportare și evaluare

Comisia publică, până la 30 iunie 2027, un raport privind implementarea proiectelor de pe lista Uniunii și îl prezintă Parlamentului European și Consiliului. Raportul respectiv cuprinde o evaluare cu privire la:

| (a) | progresele înregistrate în ceea ce privește planificarea, elaborarea, construcția și punerea în funcțiune a proiectelor de pe lista Uniunii și, acolo unde este cazul, întârzierile în implementare și alte dificultăți întâmpinate; |
| --- | --- |

(a)

progresele înregistrate în ceea ce privește planificarea, elaborarea, construcția și punerea în funcțiune a proiectelor de pe lista Uniunii și, acolo unde este cazul, întârzierile în implementare și alte dificultăți întâmpinate;

| (b) | fondurile angajate și vărsate de Uniune pentru proiectele de pe lista Uniunii, comparativ cu valoarea totală a proiectelor finanțate de pe lista Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

fondurile angajate și vărsate de Uniune pentru proiectele de pe lista Uniunii, comparativ cu valoarea totală a proiectelor finanțate de pe lista Uniunii;

| (c) | progresele realizate în ceea ce privește integrarea surselor regenerabile de energie, inclusiv a surselor regenerabile de energie offshore, și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin planificarea, dezvoltarea, construcția și punerea în funcțiune a proiectelor de pe lista Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

progresele realizate în ceea ce privește integrarea surselor regenerabile de energie, inclusiv a surselor regenerabile de energie offshore, și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin planificarea, dezvoltarea, construcția și punerea în funcțiune a proiectelor de pe lista Uniunii;

| (d) | în sectorul energiei electrice și cel al gazelor din surse regenerabile sau obținute cu emisii scăzute de carbon, inclusiv al hidrogenului, evoluția gradului de interconectare între statele membre, evoluția corespunzătoare a prețurilor la energie, precum și numărul de avarii de sistem din rețea, cauzele acestora și costurile economice aferente; |
| --- | --- |

(d)

în sectorul energiei electrice și cel al gazelor din surse regenerabile sau obținute cu emisii scăzute de carbon, inclusiv al hidrogenului, evoluția gradului de interconectare între statele membre, evoluția corespunzătoare a prețurilor la energie, precum și numărul de avarii de sistem din rețea, cauzele acestora și costurile economice aferente;

| (e) | procedura de autorizare și de participare a publicului, în special:






  (i) | durata totală medie și maximă a procedurii de autorizare pentru proiectele de pe lista Uniunii, inclusiv durata fiecărei etape a procedurii anterioare depunerii candidaturii, comparativ cu calendarul prevăzut pentru etapele majore inițiale menționate la articolul 10 alineatul (6); |
| --- | --- | --- |

(e)

procedura de autorizare și de participare a publicului, în special:

(i)

durata totală medie și maximă a procedurii de autorizare pentru proiectele de pe lista Uniunii, inclusiv durata fiecărei etape a procedurii anterioare depunerii candidaturii, comparativ cu calendarul prevăzut pentru etapele majore inițiale menționate la articolul 10 alineatul (6);

| (ii) | gradul de opoziție cu care se confruntă proiectele de pe lista Uniunii, în special numărul de obiecții scrise înaintate pe parcursul consultării publice, precum și numărul de acțiuni în justiție; |
| --- | --- |

(ii)

gradul de opoziție cu care se confruntă proiectele de pe lista Uniunii, în special numărul de obiecții scrise înaintate pe parcursul consultării publice, precum și numărul de acțiuni în justiție;

| (iii) | bune practici și practici inovatoare cu privire la participarea părților implicate; |
| --- | --- |

(iii)

bune practici și practici inovatoare cu privire la participarea părților implicate;

| (iv) | bune practici și practici inovatoare cu privire la atenuarea impactului asupra mediului, inclusiv adaptarea la schimbările climatice, în timpul procedurii de autorizare și al implementării proiectului; |
| --- | --- |

(iv)

bune practici și practici inovatoare cu privire la atenuarea impactului asupra mediului, inclusiv adaptarea la schimbările climatice, în timpul procedurii de autorizare și al implementării proiectului;

| (v) | eficacitatea sistemelor prevăzute la articolul 8 alineatul (3) în ceea ce privește respectarea termenelor stabilite la articolul 10 alineatele (1) și (2); |
| --- | --- |

(v)

eficacitatea sistemelor prevăzute la articolul 8 alineatul (3) în ceea ce privește respectarea termenelor stabilite la articolul 10 alineatele (1) și (2);

| (f) | procesul de reglementare, în special:






  (i) | numărul de proiecte de interes comun care au primit o decizie de alocare transfrontalieră a costurilor în temeiul articolului 16; |
| --- | --- | --- |

(f)

procesul de reglementare, în special:

(i)

numărul de proiecte de interes comun care au primit o decizie de alocare transfrontalieră a costurilor în temeiul articolului 16;

| (ii) | numărul și tipul de proiecte de interes comun care au primit stimulente specifice în temeiul articolului 17; |
| --- | --- |

(ii)

numărul și tipul de proiecte de interes comun care au primit stimulente specifice în temeiul articolului 17;

| (g) | eficacitatea prezentului regulament în ceea ce privește contribuția la țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și la realizarea neutralității climatice până cel târziu în 2050. |
| --- | --- |

(g)

eficacitatea prezentului regulament în ceea ce privește contribuția la țintele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și la realizarea neutralității climatice până cel târziu în 2050.

Articolul 22

Revizuirea

Până la 30 iunie 2027, Comisia efectuează o revizuire a prezentului regulament, pe baza rezultatelor raportării și ale evaluării prevăzute la articolul 21 din prezentul regulament, precum și a monitorizării, raportării și evaluării desfășurate în temeiul articolelor 22 și 23 din Regulamentul (UE) 2021/1153.

Articolul 23

Informare și publicitate

Comisia instituie și menține o platformă în materie de transparență ușor accesibilă publicului larg prin intermediul internetului. Platforma este actualizată periodic cu informații din rapoartele menționate la articolul 5 alineatul (4) și de pe site-ul web menționat la articolul 9 alineatul (7). Platforma conține următoarele informații:

| (a) | informații generale actualizate, inclusiv informații geografice, pentru fiecare proiect de pe lista Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

informații generale actualizate, inclusiv informații geografice, pentru fiecare proiect de pe lista Uniunii;

| (b) | planul de implementare, astfel cum este prevăzut la articolul 5 alineatul (1), pentru fiecare proiect de pe lista Uniunii, prezentat într-un mod care să permită evaluarea progreselor înregistrate în implementare în orice moment; |
| --- | --- |

(b)

planul de implementare, astfel cum este prevăzut la articolul 5 alineatul (1), pentru fiecare proiect de pe lista Uniunii, prezentat într-un mod care să permită evaluarea progreselor înregistrate în implementare în orice moment;

| (c) | principalele beneficii preconizate și contribuția la obiectivele menționate la articolul 1 alineatul (1), precum și costurile proiectelor, cu excepția oricăror informații sensibile din punct de vedere comercial; |
| --- | --- |

(c)

principalele beneficii preconizate și contribuția la obiectivele menționate la articolul 1 alineatul (1), precum și costurile proiectelor, cu excepția oricăror informații sensibile din punct de vedere comercial;

| (d) | lista Uniunii; |
| --- | --- |

(d)

lista Uniunii;

| (e) | fondurile alocate și vărsate de Uniune pentru fiecare proiect de pe lista Uniunii; |
| --- | --- |

(e)

fondurile alocate și vărsate de Uniune pentru fiecare proiect de pe lista Uniunii;

| (f) | linkuri la manualul național de proceduri menționat la articolul 9; |
| --- | --- |

(f)

linkuri la manualul național de proceduri menționat la articolul 9;

| (g) | studii și planuri existente privind bazinele maritime pentru fiecare coridor prioritar al rețelei offshore, fără a încălca niciun drept de proprietate intelectuală. |
| --- | --- |

(g)

studii și planuri existente privind bazinele maritime pentru fiecare coridor prioritar al rețelei offshore, fără a încălca niciun drept de proprietate intelectuală.

Articolul 24

Derogare pentru interconexiuni pentru Cipru și Malta

(1)   În cazul Ciprului și al Maltei, care nu sunt interconectate la rețeaua transeuropeană de gaze, se aplică o derogare de la articolul 3, articolul 4 alineatul (1) literele (a) și (b), articolul 4 alineatul (5), articolul 16 alineatul (4) litera (a) și anexele I, II și III, fără a aduce atingere articolului 32 alineatul (2). O interconexiune pentru fiecare dintre aceste state membre își menține statutul de proiect de interes comun în temeiul prezentului regulament, cu toate drepturile și obligațiile relevante, în cazul în care interconexiunea respectivă:

| (a) | se află în curs de dezvoltare sau de planificare la 23 iunie 2022; |
| --- | --- |

(a)

se află în curs de dezvoltare sau de planificare la 23 iunie 2022;

| (b) | a primit statutul de proiect de interes comun în temeiul Regulamentului (UE) nr. 347/2013; și |
| --- | --- |

(b)

a primit statutul de proiect de interes comun în temeiul Regulamentului (UE) nr. 347/2013; și

| (c) | este necesară pentru a asigura interconectarea permanentă a respectivelor state membre la rețeaua transeuropeană de gaze. |
| --- | --- |

(c)

este necesară pentru a asigura interconectarea permanentă a respectivelor state membre la rețeaua transeuropeană de gaze.

Respectivele proiecte asigură capacitatea viitoare de a accesa noi piețe energetice, inclusiv cea a hidrogenului.

(2)   Inițiatorii de proiecte furnizează dovezi suficiente cu privire la modul în care interconexiunile menționate la alineatul (1) vor permite accesul la noi piețe ale energiei, inclusiv a hidrogenului, în concordanță cu obiectivele globale de politică în domeniul energiei și al climei ale Uniunii. Astfel de dovezi includ o evaluare a ofertei și cererii de hidrogen din surse regenerabile sau obținut cu emisii scăzute de carbon, precum și calcularea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră care a fost obținută datorită proiectului.

Comisia verifică periodic respectiva evaluare și respectivul calcul, precum și implementarea la timp a proiectului.

(3)   În plus față de criteriile specifice prevăzute la articolul 19 pentru asistența financiară din partea Uniunii, interconexiunile menționate la alineatul (1) din prezentul articol sunt proiectate astfel încât să asigure accesul la viitoarele piețe ale energiei, inclusiv a hidrogenului, nu conduc la o prelungire a duratei de viață a activelor de gaze naturale și asigură interoperabilitatea transfrontalieră a rețelelor învecinate. Orice eligibilitate pentru asistență financiară din partea Uniunii în temeiul articolului 18 se încheie la 31 decembrie 2027.

(4)   Orice cerere de asistență financiară din partea Uniunii pentru lucrări demonstrează în mod clar obiectivul de a transforma activul într-un activ dedicat hidrogenului până în 2036, dacă condițiile de piață permit acest lucru, prin intermediul unei foi de parcurs cu un calendar precis.

(5)   Derogarea prevăzută la alineatul (1) se aplică până în momentul în care Cipru, respectiv Malta, este direct interconectat(ă) la rețeaua transeuropeană de gaze sau până la 31 decembrie 2029, luându-se în considerare data cea mai apropiată.

Articolul 25

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 715/2009

La articolul 8 alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. 715/2009, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(10)   ENTSO pentru gaze adoptă și publică, la fiecare doi ani, un plan la nivel comunitar de dezvoltare a rețelei, menționat la alineatul (3) litera (b). Planul la nivel comunitar de dezvoltare a rețelei cuprinde modelarea rețelei integrate, incluzând rețelele de hidrogen, elaborarea de scenarii, o evaluare europeană cu privire la adecvarea capacităților, precum și evaluarea rezilienței sistemului.”

Articolul 26

Modificarea Regulamentului (UE) 2019/942

La articolul 11 din Regulamentul (UE) 2019/942, literele (c) și (d) se înlocuiesc cu următorul text:

| „(c) | îndeplinește obligațiile prevăzute la articolul 5, la articolul 11 alineatele (3), la articolul 11 alineatele (6)-(9), la articolele 12, 13 și 17 și la secțiunea 2 punctul 12 din anexa III la Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului (*1); |
| --- | --- |

„(c)

îndeplinește obligațiile prevăzute la articolul 5, la articolul 11 alineatele (3), la articolul 11 alineatele (6)-(9), la articolele 12, 13 și 17 și la secțiunea 2 punctul 12 din anexa III la Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului (*1);

*1

| (d) | ia decizii cu privire la cererile de investiții, inclusiv alocarea transfrontalieră a costurilor în temeiul articolului 16 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2022/869. |
| --- | --- |

(d)

ia decizii cu privire la cererile de investiții, inclusiv alocarea transfrontalieră a costurilor în temeiul articolului 16 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2022/869.

Articolul 27

Modificarea Regulamentului (UE) 2019/943

La articolul 48 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/943, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Planul la nivelul Uniunii de dezvoltare a rețelei menționat la articolul 30 alineatul (1) litera (b) cuprinde modelarea rețelei integrate, inclusiv elaborarea de scenarii și evaluarea rezilienței sistemului. Parametrii de intrare relevanți pentru modelare, precum ipotezele privind prețurile combustibililor și carbonului ori instalarea energiilor din surse regenerabile sunt pe deplin coerenți cu evaluarea adecvării resurselor la nivel european, elaborată în temeiul articolului 23.”

Articolul 28

Modificarea Directivei 2009/73/CE

La articolul 41 alineatul (1) din Directiva 2009/73/CE, se adaugă următoarea literă:

| „(v) | să îndeplinească obligațiile prevăzute la articolul 3, la articolul 5 alineatul (7) și la articolele 14-17 din Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului (*2). |
| --- | --- |

„(v)

să îndeplinească obligațiile prevăzute la articolul 3, la articolul 5 alineatul (7) și la articolele 14-17 din Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului (*2).

*2

Articolul 29

Modificarea Directivei (UE) 2019/944

La articolul 59 alineatul (1) din Directiva (UE) 2019/944, se adaugă următoarea literă:

| „(aa) | să îndeplinească obligațiile prevăzute la articolul 3, la articolul 5 alineatul (7) și la articolele 14-17 din Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului (*3); |
| --- | --- |

„(aa)

să îndeplinească obligațiile prevăzute la articolul 3, la articolul 5 alineatul (7) și la articolele 14-17 din Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului (*3);

*3

Articolul 30

Dispoziții tranzitorii

Prezentul regulament nu afectează acordarea, continuarea sau modificarea asistenței financiare acordate de Comisie în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (33).

33

Capitolul III nu se aplică proiectelor de interes comun care au fost incluse în procedura de autorizare și pentru care un inițiator de proiect a depus un dosar de candidatură înainte de 16 noiembrie 2013.

Articolul 31

Perioada de tranziție

(1)   Pe durata unei perioade de tranziție care se încheie la 31 decembrie 2029, activele dedicate hidrogenului convertite din active din rețeaua de gaze naturale care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 3 din anexa II pot fi folosite pentru transportul sau stocarea unui amestec predefinit de hidrogen cu gaze naturale sau cu biometan.

(2)   Pe durata perioadei de tranziție menționate la alineatul (1), inițiatorii de proiecte cooperează îndeaproape în ceea ce privește conceperea și implementarea proiectului în vederea asigurării interoperabilității rețelelor învecinate.

(3)   Inițiatorul de proiecte furnizează dovezi suficiente, inclusiv prin contracte comerciale, privind modul în care, până la sfârșitul perioadei de tranziție, activele menționate la alineatul (1) de la prezentul articol vor înceta să fie active din rețeaua de gaze naturale și vor deveni active dedicate hidrogenului, astfel cum sunt prevăzute la punctul 3 din anexa II, precum și privind modul în care în timpul perioadei de tranziție va fi posibilă o utilizare sporită a hidrogenului. Astfel de dovezi includ o evaluare a ofertei și cererii de hidrogen din surse regenerabile sau obținut cu emisii scăzute de carbon, precum și calcularea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră care a fost obținută datorită proiectului. În contextul monitorizării progreselor înregistrate în implementarea proiectelor de interes comun, agenția verifică tranziția în timp util a proiectului către un activ dedicat hidrogenului, astfel cum sunt prevăzute la punctul 3 din anexa II.

(4)   Eligibilitatea proiectelor menționate la alineatul (1) din prezentul articol pentru asistență financiară din partea Uniunii în temeiul articolului 18 se încheie la 31 decembrie 2027.

Articolul 32

Abrogare

(1)   Regulamentul (UE) nr. 347/2013 se abrogă de la 23 iunie 2022. Pentru proiectele incluse în anexele la Regulamentul (UE) nr. 347/2013 nu rezultă drepturi în temeiul prezentului regulament.

(2)   În pofida alineatului (1) din prezentul articol, anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 347/2013, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul delegat (UE) 2022/564 al Comisiei (34), care conține a cincea listă a proiectelor de interes comun a Uniunii, precum și articolele 2-10, articolele 12, 13 și 14, anexele I-IV și anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 347/2013, rămân în vigoare și produc efecte în ceea ce privește proiectele de interes comun incluse pe a cincea listă a Uniunii până la intrarea în vigoare a primei liste a proiectelor de interes comun și a proiectelor de interes reciproc a Uniunii, stabilită în temeiul prezentului regulament.

(3)   În pofida alineatului (2) din prezentul articol, proiectele incluse în cea de a cincea listă a proiectelor de interes comun a Uniunii stabilită în temeiul Regulamentului (UE) nr. 347/2013, în cazul cărora dosarul de cerere a fost acceptat în vederea examinării de către autoritatea competentă, beneficiază de drepturile și obligațiile care decurg din capitolul III din prezentul regulament pentru o perioadă de patru ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 33

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 mai 2022.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

B. LE MAIRE

---

(1)  
  JO C 220, 9.6.2021, p. 51.

1

(2)  
  JO C 440, 29.10.2021, p. 105.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 16 mai 2022.

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

4

(5)  
  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 713/2009, (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009 (JO L 115, 25.4.2013, p. 39).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (JO L 348, 20.12.2013, p. 129).

7

(8)  
  JO C 371, 15.9.2021, p. 68.

8

(9)  Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 94).

9

(10)  Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (JO L 158, 14.6.2019, p. 125).

10

(11)  Directiva 2008/114/CE a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora (JO L 345, 23.12.2008, p. 75).

11

(12)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

12

(13)  Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivei 85/337/CEE a Consiliului, precum și a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE, 2008/1/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 140, 5.6.2009, p. 114).

13

(14)  Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 (JO L 211, 14.8.2009, p. 36).

14

(15)  Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 privind piața internă de energie electrică (JO L 158, 14.6.2019, p. 54).

15

(16)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

16

(17)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

17

(18)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

18

(19)  Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (JO L 197, 21.7.2001, p. 30).

19

(20)  Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (JO L 26, 28.1.2012, p. 1).

20

(21)  
  JO L 124, 17.5.2005, p. 4.

21

(22)  
  JO C 104, 24.4.1992, p. 7.

22

(23)  Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (JO L 257, 28.8.2014, p. 135).

23

(24)  Regulamentul (UE) 2021/1153 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2021 de instituire a Mecanismului pentru interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) nr. 283/2014 (JO L 249, 14.7.2021, p. 38).

24

(25)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 al Comisiei din 15 septembrie 2020 privind mecanismul Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile (JO L 303, 17.9.2020, p. 1).

25

(26)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

26

(27)  Regulamentul (UE) 2019/942 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 de instituire a Agenției Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (JO L 158, 14.6.2019, p. 22).

27

(28)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

28

(29)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

29

(30)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

30

(31)  Regulamentul (CE) nr. 401/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind Agenția Europeană de Mediu și Rețeaua europeană de informare și observare pentru mediu (JO L 126, 21.5.2009, p. 13).

31

(32)  Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003 (JO L 211, 14.8.2009, p. 15).

32

(33)  Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (JO L 348, 20.12.2013, p. 129).

33

(34)  Regulamentul Delegat (UE) 2022/564 al Comisiei din 19 noiembrie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista proiectelor de interes comun a Uniunii (JO L 109, 8.4.2022.p. 14).

34

---

ANEXA I

CORIDOARE ȘI DOMENII PRIORITARE PRIVIND INFRASTRUCTURA ENERGETICĂ

[astfel cum sunt menționate la articolul 1 alineatul (1)]

Prezentul regulament se aplică următoarelor coridoare și domenii prioritare în domeniul infrastructurii energetice:

1.   CORIDOARE PRIORITARE PRIVIND ENERGIA ELECTRICĂ

| 1. | Interconexiuni nord-sud privind energia electrică din Europa de Vest (NSI West Electricity): interconexiuni între statele membre din regiune și cu zona mediteraneeană, inclusiv Peninsula Iberică, în special în vederea integrării energiei electrice din surse regenerabile de energie și a consolidării infrastructurilor de rețea interne pentru a stimula integrarea pieței în regiune și pentru a pune capăt izolării Irlandei, precum și pentru a asigura prelungirile necesare pe uscat ale rețelelor offshore pentru energia din surse regenerabile și consolidările rețelei interne necesare pentru a asigura o rețea de transport adecvată și fiabilă și pentru a furniza energie electrică generată offshore statelor membre fără ieșire la mare.
  Statele membre vizate: Belgia, Danemarca, Germania, Irlanda, Spania, Franța, Italia, Luxemburg, Malta, Țările de Jos, Austria și Portugalia. |
| --- | --- |

1.

Statele membre vizate: Belgia, Danemarca, Germania, Irlanda, Spania, Franța, Italia, Luxemburg, Malta, Țările de Jos, Austria și Portugalia.

| 2. | Interconexiuni nord-sud privind energia electrică din Europa Centrală și din Europa de Sud-Est (NSI East Electricity): interconexiuni și linii interne în direcțiile nord-sud și est-vest pentru finalizarea pieței interne și pentru integrarea producției provenite din surse regenerabile pentru a pune capăt izolării Ciprului, precum și pentru a asigura prelungirile necesare pe uscat ale rețelelor offshore pentru energia din surse regenerabile și consolidările rețelei interne necesare pentru a asigura o rețea de transport adecvată și fiabilă și pentru a furniza energie electrică generată offshore statelor membre fără ieșire la mare.
  Statele membre vizate: Bulgaria, Cehia, Germania, Croația, Grecia, Cipru, Italia, Ungaria, Austria, Polonia, România, Slovenia și Slovacia. |
| --- | --- |

2.

Statele membre vizate: Bulgaria, Cehia, Germania, Croația, Grecia, Cipru, Italia, Ungaria, Austria, Polonia, România, Slovenia și Slovacia.

| 3. | Planul de interconectare a pieței energiei din zona baltică în sectorul energiei electrice (BEMIP Electricity): interconexiuni între statele membre și linii interne în regiunea baltică, pentru a promova integrarea pieței, integrând în același timp cotele tot mai mari de energie din surse regenerabile în regiune.
  Statele membre vizate: Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia. |
| --- | --- |

3.

Statele membre vizate: Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia.

2.   CORIDOARE PRIORITARE ALE REȚELEI OFFSHORE

| 4. | Rețelele offshore ale mărilor Nordului (Northern Seas offshore grid – NSOG): dezvoltarea rețelei electrice offshore, dezvoltarea rețelei electrice offshore integrate, precum și, după caz, dezvoltarea rețelei de hidrogen și a interconectorilor aferenți din Marea Nordului, Marea Irlandei, Marea Celtică, Canalul Mânecii și apele învecinate, pentru transportul energiei electrice sau, după caz, a hidrogenului de la sursele regenerabile de energie offshore către centrele de consum și de stocare sau pentru intensificarea schimbului transfrontalier de energie din surse regenerabile.
  Statele membre vizate: Belgia, Danemarca, Germania, Irlanda, Franța, Luxemburg, Țările de Jos și Suedia. |
| --- | --- |

4.

Statele membre vizate: Belgia, Danemarca, Germania, Irlanda, Franța, Luxemburg, Țările de Jos și Suedia.

| 5. | Planul de interconectare a pieței energiei din zona baltică pentru rețelele offshore (BEMIP offshore): dezvoltarea rețelei electrice offshore, dezvoltarea rețelei electrice offshore integrate, precum și, după caz, dezvoltarea rețelei de hidrogen și a interconectorilor aferenți din Marea Baltică și apele învecinate, pentru transportul energiei electrice sau, după caz, a hidrogenului de la sursele regenerabile de energie offshore către centrele de consum și de stocare sau pentru intensificarea schimbului transfrontalier de energie din surse regenerabile.
  Statele membre vizate: Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia. |
| --- | --- |

5.

Statele membre vizate: Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia.

| 6. | Rețelele offshore în sud și vest (SW offshore): dezvoltarea rețelei electrice offshore, dezvoltarea rețelei electrice offshore integrate, precum și, după caz, dezvoltarea rețelei de hidrogen și a interconectorilor aferenți din Marea Mediterană, inclusiv Golful Cadiz, și apele învecinate, pentru transportul energiei electrice sau, după caz, a hidrogenului de la sursele regenerabile de energie offshore către centrele de consum și de stocare sau pentru intensificarea schimbului transfrontalier de energie din surse regenerabile.
  Statele membre vizate: Grecia, Spania, Franța, Italia, Malta și Portugalia. |
| --- | --- |

6.

Statele membre vizate: Grecia, Spania, Franța, Italia, Malta și Portugalia.

| 7. | Rețelele offshore în sud și est (SE offshore): dezvoltarea rețelei electrice offshore, dezvoltarea rețelei electrice offshore integrate, precum și, după caz, dezvoltarea rețelei de hidrogen și a interconectorilor aferenți din Marea Mediterană, Marea Neagră și apele învecinate, pentru transportul energiei electrice sau, după caz, a hidrogenului de la sursele regenerabile de energie offshore către centrele de consum și de stocare sau pentru intensificarea schimbului transfrontalier de energie din surse regenerabile.
  Statele membre vizate: Bulgaria, Croația, Grecia, Italia, Cipru, România și Slovenia. |
| --- | --- |

7.

Statele membre vizate: Bulgaria, Croația, Grecia, Italia, Cipru, România și Slovenia.

| 8. | Rețelele atlantice offshore: dezvoltarea rețelei electrice offshore, dezvoltarea rețelei electrice offshore integrate și a interconectorilor aferenți în Atlanticul de Nord, pentru transportul energiei electrice de la sursele regenerabile de energie offshore către centrele de consum și de stocare și pentru intensificarea schimbului transfrontalier de energie electrică.
  Statele membre vizate: Irlanda, Spania, Franța și Portugalia. |
| --- | --- |

8.

Statele membre vizate: Irlanda, Spania, Franța și Portugalia.

3.   CORIDOARE PRIORITARE PENTRU HIDROGEN ȘI ELECTROLIZOARE

| 9. | Interconexiuni pentru hidrogen în Europa de Vest (HI West): infrastructură pe bază de hidrogen și reconfigurarea infrastructurii de gaze, care permite apariția unei magistrale integrate a hidrogenului, în mod direct sau indirect (prin interconectare cu o țară terță), care conectează țările din regiune și răspunde nevoilor lor specifice de infrastructură pentru hidrogen, sprijinind crearea unei rețele la nivelul Uniunii pentru transportul hidrogenului și, în plus, în ceea ce privește insulele și sistemele insulare, reduce izolarea energetică, sprijină soluțiile inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuie în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii.
  Electrolizoare: sprijinirea implementării aplicațiilor de transformare a energiei electrice în gaze care au scopul de a permite reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și care contribuie la funcționarea sigură, eficientă și fiabilă a sistemului și la integrarea sistemelor energetice inteligente și, în plus, în ceea ce privește insulele și sistemele insulare, sprijină soluțiile inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuie în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii.
  Statele membre vizate: Belgia, Cehia, Danemarca, Germania, Irlanda, Spania, Franța, Italia, Luxemburg, Malta, Țările de Jos, Austria și Portugalia. |
| --- | --- |

9.

Electrolizoare: sprijinirea implementării aplicațiilor de transformare a energiei electrice în gaze care au scopul de a permite reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și care contribuie la funcționarea sigură, eficientă și fiabilă a sistemului și la integrarea sistemelor energetice inteligente și, în plus, în ceea ce privește insulele și sistemele insulare, sprijină soluțiile inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuie în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii.

Statele membre vizate: Belgia, Cehia, Danemarca, Germania, Irlanda, Spania, Franța, Italia, Luxemburg, Malta, Țările de Jos, Austria și Portugalia.

| 10. | Interconexiuni pentru hidrogen din Europa Centrală și din Europa de Sud-Est (HI East): infrastructură pe bază de hidrogen și reconfigurarea infrastructurii de gaze, care permite apariția unei magistrale integrate a hidrogenului, în mod direct sau indirect (prin interconectare cu o țară terță), care conectează țările din regiune și răspunde nevoilor lor specifice de infrastructură pentru hidrogen, sprijinind crearea unei rețele la nivelul Uniunii pentru transportul hidrogenului și, în plus, în ceea ce privește insulele și sistemele insulare, reduce izolarea energetică, sprijină soluțiile inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuie în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii.
  Electrolizoare: sprijinirea implementării aplicațiilor de transformare a energiei electrice în gaze care au scopul de a permite reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și care contribuie la funcționarea sigură, eficientă și fiabilă a sistemului și la integrarea sistemelor energetice inteligente și, în plus, în ceea ce privește insulele și sistemele insulare, sprijină soluțiile inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuie în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii.
  Statele membre vizate: Bulgaria, Cehia, Germania, Grecia, Croația, Italia, Cipru, Ungaria, Austria, Polonia, România, Slovenia și Slovacia. |
| --- | --- |

10.

Electrolizoare: sprijinirea implementării aplicațiilor de transformare a energiei electrice în gaze care au scopul de a permite reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și care contribuie la funcționarea sigură, eficientă și fiabilă a sistemului și la integrarea sistemelor energetice inteligente și, în plus, în ceea ce privește insulele și sistemele insulare, sprijină soluțiile inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuie în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii.

Statele membre vizate: Bulgaria, Cehia, Germania, Grecia, Croația, Italia, Cipru, Ungaria, Austria, Polonia, România, Slovenia și Slovacia.

| 11. | Planul de interconectare a pieței energiei din zona baltică în domeniul hidrogenului (BEMIP Hydrogen): infrastructură pe bază de hidrogen și reconfigurarea infrastructurii de gaze, care permite apariția unei magistrale integrate a hidrogenului, în mod direct sau indirect (prin interconectare cu o țară terță), care conectează țările din regiune și răspunde nevoilor lor specifice de infrastructură pentru hidrogen, sprijinind crearea unei rețele la nivelul Uniunii pentru transportul hidrogenului și, în plus, în ceea ce privește insulele și sistemele insulare, reduce izolarea energetică, sprijină soluțiile inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuie în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii.
  Electrolizoare: sprijinirea implementării aplicațiilor de transformare a energiei electrice în gaze care au scopul de a permite reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și care contribuie la funcționarea sigură, eficientă și fiabilă a sistemului și la integrarea sistemelor energetice inteligente și, în plus, în ceea ce privește insulele și sistemele insulare, sprijină soluțiile inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuie în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii.
  Statele membre vizate: Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia. |
| --- | --- |

11.

Electrolizoare: sprijinirea implementării aplicațiilor de transformare a energiei electrice în gaze care au scopul de a permite reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și care contribuie la funcționarea sigură, eficientă și fiabilă a sistemului și la integrarea sistemelor energetice inteligente și, în plus, în ceea ce privește insulele și sistemele insulare, sprijină soluțiile inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuie în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii.

Statele membre vizate: Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia.

4.   DOMENII TEMATICE PRIORITARE

| 12. | Implementarea rețelelor electrice inteligente: adoptarea tehnologiilor rețelelor inteligente pe întreg teritoriul Uniunii în vederea integrării eficiente a comportamentului și a acțiunilor tuturor utilizatorilor conectați la rețeaua de energie electrică, în special generarea unor cantități mari de energie electrică din surse regenerabile sau descentralizate și consumul dispecerizabil, stocarea energiei, vehiculele electrice și alte surse de flexibilitate și, în plus, în ceea ce privește insulele și sistemele insulare, reducerea izolării energetice, sprijinirea soluțiilor inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuția semnificativă la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii.
  Statele membre vizate: toate. |
| --- | --- |

12.

Statele membre vizate: toate.

| 13. | Rețea transfrontalieră de transport a dioxidului de carbon: dezvoltarea unei infrastructuri pentru transportul și stocarea dioxidului de carbon între statele membre și cu țările terțe învecinate, pentru captarea și stocarea dioxidului de carbon captat din instalațiile industriale în scopul stocării geologice permanente, precum și pentru utilizarea dioxidului de carbon pentru combustibilii gazoși sintetici, conducând la neutralizarea permanentă a dioxidului de carbon.
  Statele membre vizate: toate. |
| --- | --- |

13.

Statele membre vizate: toate.

| 14. | Rețele inteligente de gaze: adoptarea tehnologiilor rețelelor inteligente de gaze în întreaga Uniune pentru a integra în condiții de eficiență în rețeaua de gaze o gamă largă de surse de gaze obținute cu emisii scăzute de carbon și, în special, gazele din surse regenerabile, pentru a sprijini adoptarea unor soluții inovatoare și digitale pentru gestionarea rețelei și pentru a facilita integrarea inteligentă a sectorului energetic și consumul dispecerizabil, inclusiv modernizările fizice aferente, dacă sunt indispensabile funcționării echipamentelor și instalațiilor în vederea integrării gazelor obținute cu emisii scăzute de carbon și, în special, a celor din surse regenerabile.
  Statele membre vizate: toate. |
| --- | --- |

14.

Statele membre vizate: toate.

---

ANEXA II

CATEGORII DE INFRASTRUCTURI ENERGETICE

Categoriile de infrastructuri energetice care urmează să fie dezvoltate în vederea punerii în aplicare a priorităților în domeniul energiei electrice prevăzute în anexa I sunt următoarele:

| 1. | În ceea ce privește energia electrică:






  (a) | linii aeriene de transport de tensiune înaltă și foarte înaltă, care traversează o frontieră sau sunt situate pe teritoriul unui stat membru, incluzând zona economică exclusivă, dacă au fost concepute pentru o tensiune de minimum 220 kV, și cabluri subterane și submarine de transport, dacă au fost concepute pentru o tensiune de minimum 150 kV. În cazul statelor membre și al sistemelor izolate mici cu un sistem general de transport cu tensiune mai mică, respectivele praguri de tensiune sunt egale cu cel mai înalt nivel de tensiune al sistemelor lor electrice respective; |
| --- | --- | --- |

1.

În ceea ce privește energia electrică:

(a)

linii aeriene de transport de tensiune înaltă și foarte înaltă, care traversează o frontieră sau sunt situate pe teritoriul unui stat membru, incluzând zona economică exclusivă, dacă au fost concepute pentru o tensiune de minimum 220 kV, și cabluri subterane și submarine de transport, dacă au fost concepute pentru o tensiune de minimum 150 kV. În cazul statelor membre și al sistemelor izolate mici cu un sistem general de transport cu tensiune mai mică, respectivele praguri de tensiune sunt egale cu cel mai înalt nivel de tensiune al sistemelor lor electrice respective;

| (b) | orice echipament sau instalație care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice menționată la litera (a) și care permite transportul de energie electrică din surse regenerabile offshore de la siturile de producție offshore (infrastructură energetică pentru energia electrică din surse regenerabile offshore); |
| --- | --- |

(b)

orice echipament sau instalație care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice menționată la litera (a) și care permite transportul de energie electrică din surse regenerabile offshore de la siturile de producție offshore (infrastructură energetică pentru energia electrică din surse regenerabile offshore);

| (c) | instalațiile de stocare a energiei în sistemul de energie electrică, individual sau în formă agregată, utilizate pentru stocarea permanentă sau temporară a energiei în infrastructuri situate la suprafață sau în subsol sau în situri geologice, cu condiția să fie conectate direct la linii de transport de înaltă tensiune și la linii de distribuție concepute pentru o tensiune de minimum 110 kV. În cazul statelor membre și al sistemelor izolate mici cu un sistem general de transport cu tensiune mai mică, respectivele praguri de tensiune sunt egale cu cel mai înalt nivel de tensiune al sistemelor lor electrice respective; |
| --- | --- |

(c)

instalațiile de stocare a energiei în sistemul de energie electrică, individual sau în formă agregată, utilizate pentru stocarea permanentă sau temporară a energiei în infrastructuri situate la suprafață sau în subsol sau în situri geologice, cu condiția să fie conectate direct la linii de transport de înaltă tensiune și la linii de distribuție concepute pentru o tensiune de minimum 110 kV. În cazul statelor membre și al sistemelor izolate mici cu un sistem general de transport cu tensiune mai mică, respectivele praguri de tensiune sunt egale cu cel mai înalt nivel de tensiune al sistemelor lor electrice respective;

| (d) | orice echipament indispensabil sau instalație indispensabilă pentru a asigura funcționarea în condiții de siguranță, securitate și eficiență a sistemelor menționate la literele (a), (b) și (c), inclusiv a sistemelor de protecție, monitorizare și control la toate tensiunile și stațiile electrice; |
| --- | --- |

(d)

orice echipament indispensabil sau instalație indispensabilă pentru a asigura funcționarea în condiții de siguranță, securitate și eficiență a sistemelor menționate la literele (a), (b) și (c), inclusiv a sistemelor de protecție, monitorizare și control la toate tensiunile și stațiile electrice;

| (e) | rețelele electrice inteligente: orice echipamente sau instalații, sisteme și componente digitale care integrează tehnologia informației și a comunicațiilor (TIC), prin platforme digitale operaționale, sisteme de control și tehnologii bazate pe senzori, utilizate atât pentru transport, cât și pentru distribuția la tensiune medie și înaltă, care au ca scop asigurarea unei rețele de transport și de distribuție a energiei electrice mai eficiente și mai inteligente, creșterea capacității de integrare a unor noi forme de producție, stocare și consum de energie și facilitarea unor noi modele de afaceri și structuri de piață, inclusiv investiții în insule și sistemele insulare pentru a reduce izolarea energetică, pentru a sprijini soluțiile inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului său privind neutralitatea climatică până în 2050, precum și pentru a contribui în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii; |
| --- | --- |

(e)

rețelele electrice inteligente: orice echipamente sau instalații, sisteme și componente digitale care integrează tehnologia informației și a comunicațiilor (TIC), prin platforme digitale operaționale, sisteme de control și tehnologii bazate pe senzori, utilizate atât pentru transport, cât și pentru distribuția la tensiune medie și înaltă, care au ca scop asigurarea unei rețele de transport și de distribuție a energiei electrice mai eficiente și mai inteligente, creșterea capacității de integrare a unor noi forme de producție, stocare și consum de energie și facilitarea unor noi modele de afaceri și structuri de piață, inclusiv investiții în insule și sistemele insulare pentru a reduce izolarea energetică, pentru a sprijini soluțiile inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului său privind neutralitatea climatică până în 2050, precum și pentru a contribui în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii;

| (f) | orice echipament sau instalație care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice menționată la litera (a) cu dublă funcționalitate: interconexiune și sistem offshore de racordare la rețea de la siturile de generare din surse regenerabile offshore către două sau mai multe state membre și țări terțe care participă la proiecte pe lista Uniunii, inclusiv prelungirea pe uscat a acestui echipament până la prima stație electrică din sistemul de transport de pe uscat, precum și orice echipament adiacent sau instalație adiacentă offshore, care îndeplinesc un rol esențial pentru funcționarea în condiții de siguranță, securitate și eficiență, inclusiv a sistemelor de protecție, monitorizare și control, precum și stațiile electrice necesare dacă acestea asigură, de asemenea, interoperabilitatea tehnologică și, printre altele, compatibilitatea interfeței dintre diverse tehnologii (rețele offshore pentru energia din surse regenerabile). |
| --- | --- |

(f)

orice echipament sau instalație care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice menționată la litera (a) cu dublă funcționalitate: interconexiune și sistem offshore de racordare la rețea de la siturile de generare din surse regenerabile offshore către două sau mai multe state membre și țări terțe care participă la proiecte pe lista Uniunii, inclusiv prelungirea pe uscat a acestui echipament până la prima stație electrică din sistemul de transport de pe uscat, precum și orice echipament adiacent sau instalație adiacentă offshore, care îndeplinesc un rol esențial pentru funcționarea în condiții de siguranță, securitate și eficiență, inclusiv a sistemelor de protecție, monitorizare și control, precum și stațiile electrice necesare dacă acestea asigură, de asemenea, interoperabilitatea tehnologică și, printre altele, compatibilitatea interfeței dintre diverse tehnologii (rețele offshore pentru energia din surse regenerabile).

| 2. | În ceea ce privește rețelele inteligente de gaze: oricare dintre următoarele echipamente sau instalații menite să permită și să faciliteze integrarea în rețeaua de gaz a unei game largi de gaze obținute cu emisii scăzute de carbon și, în special, gazele din surse regenerabile, inclusiv biometanul sau hidrogenul: sisteme și componente digitale care integrează TIC, sisteme de control și tehnologii bazate pe senzori pentru a permite monitorizarea, contorizarea, controlul calității și gestionarea într-un mod interactiv și inteligent a producției, transportului, distribuției, stocării și consumului de gaze în cadrul unei rețele de gaze. În plus, astfel de proiecte pot include, de asemenea, echipamente care să permită fluxuri inversate de la nivelul distribuției la nivelul transportului, inclusiv modernizările fizice aferente, dacă sunt indispensabile funcționării echipamentelor și instalațiilor în vederea integrării gazelor obținute cu emisii scăzute de carbon și, în special, a celor din surse regenerabile; |
| --- | --- |

2.

În ceea ce privește rețelele inteligente de gaze: oricare dintre următoarele echipamente sau instalații menite să permită și să faciliteze integrarea în rețeaua de gaz a unei game largi de gaze obținute cu emisii scăzute de carbon și, în special, gazele din surse regenerabile, inclusiv biometanul sau hidrogenul: sisteme și componente digitale care integrează TIC, sisteme de control și tehnologii bazate pe senzori pentru a permite monitorizarea, contorizarea, controlul calității și gestionarea într-un mod interactiv și inteligent a producției, transportului, distribuției, stocării și consumului de gaze în cadrul unei rețele de gaze. În plus, astfel de proiecte pot include, de asemenea, echipamente care să permită fluxuri inversate de la nivelul distribuției la nivelul transportului, inclusiv modernizările fizice aferente, dacă sunt indispensabile funcționării echipamentelor și instalațiilor în vederea integrării gazelor obținute cu emisii scăzute de carbon și, în special, a celor din surse regenerabile;

| 3. | În ceea ce privește hidrogenul:






  (a) | conducte de transport pentru transportul hidrogenului, în principal la presiune ridicată, inclusiv infrastructura de gaze naturale reconfigurată, oferind acces mai multor utilizatori ai rețelei în mod transparent și nediscriminatoriu; |
| --- | --- | --- |

3.

În ceea ce privește hidrogenul:

(a)

conducte de transport pentru transportul hidrogenului, în principal la presiune ridicată, inclusiv infrastructura de gaze naturale reconfigurată, oferind acces mai multor utilizatori ai rețelei în mod transparent și nediscriminatoriu;

| (b) | instalații de stocare conectate la conductele de hidrogen de înaltă presiune menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

instalații de stocare conectate la conductele de hidrogen de înaltă presiune menționate la litera (a);

| (c) | instalații de recepție, stocare și regazeificare sau decompresie pentru hidrogenul lichefiat sau hidrogen încorporat în alte substanțe chimice, cu scopul de a injecta hidrogenul, dacă este cazul, în rețea; |
| --- | --- |

(c)

instalații de recepție, stocare și regazeificare sau decompresie pentru hidrogenul lichefiat sau hidrogen încorporat în alte substanțe chimice, cu scopul de a injecta hidrogenul, dacă este cazul, în rețea;

| (d) | orice echipament esențial sau instalație esențială pentru funcționarea securizată, eficientă și în condiții de siguranță a sistemului pe bază de hidrogen sau pentru asigurarea capacității bidirecționale, inclusiv stații de comprimare; |
| --- | --- |

(d)

orice echipament esențial sau instalație esențială pentru funcționarea securizată, eficientă și în condiții de siguranță a sistemului pe bază de hidrogen sau pentru asigurarea capacității bidirecționale, inclusiv stații de comprimare;

| (e) | orice echipament sau instalație care permite utilizarea hidrogenului sau a combustibililor derivați din hidrogen în sectorul transporturilor din cadrul rețelei centrale TEN-T determinate în conformitate cu capitolul III din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1). |
| --- | --- |

(e)

orice echipament sau instalație care permite utilizarea hidrogenului sau a combustibililor derivați din hidrogen în sectorul transporturilor din cadrul rețelei centrale TEN-T determinate în conformitate cu capitolul III din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

Toate activele enumerate la literele (a)-(d) pot fi nou-construite sau reconfigurate din rețeaua de gaze naturale pentru cea de hidrogen sau o combinație a celor două;

| 4. | În ceea ce privește instalațiile de electroliză:






  (a) | electrolizoare:






  (i) | care au o capacitate de cel puțin 50 MW, furnizate de un singur electrolizor sau de un set de electrolizoare care formează un singur proiect coordonat; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

În ceea ce privește instalațiile de electroliză:

(a)

electrolizoare:

(i)

care au o capacitate de cel puțin 50 MW, furnizate de un singur electrolizor sau de un set de electrolizoare care formează un singur proiect coordonat;

| (ii) | a căror producție respectă cerința de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață de 70 % în raport cu combustibilul fosil de referință de 94 g CO2eq/MJ, astfel cum se prevede la articolul 25 alineatul (2) și în anexa V la Directiva (UE) 2018/2001. Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață se calculează utilizând metodologia menționată la articolul 28 alineatul (5) din Directiva (UE) 2018/2001 sau, alternativ, ISO 14067 sau ISO 14064-1. Emisiile de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață trebuie să includă emisiile indirecte. Reducerile cuantificate ale emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață sunt verificate în conformitate cu articolul 30 din Directiva (UE) 2018/2001, dacă este cazul, sau de către o parte terță independentă; și |
| --- | --- |

(ii)

a căror producție respectă cerința de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață de 70 % în raport cu combustibilul fosil de referință de 94 g CO2eq/MJ, astfel cum se prevede la articolul 25 alineatul (2) și în anexa V la Directiva (UE) 2018/2001. Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață se calculează utilizând metodologia menționată la articolul 28 alineatul (5) din Directiva (UE) 2018/2001 sau, alternativ, ISO 14067 sau ISO 14064-1. Emisiile de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață trebuie să includă emisiile indirecte. Reducerile cuantificate ale emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață sunt verificate în conformitate cu articolul 30 din Directiva (UE) 2018/2001, dacă este cazul, sau de către o parte terță independentă; și

| (iii) | care au o funcție legată de rețea, în special în vederea flexibilității generale a sistemului și a eficienței generale a sistemului rețelelor de energie electrică și de hidrogen; |
| --- | --- |

(iii)

care au o funcție legată de rețea, în special în vederea flexibilității generale a sistemului și a eficienței generale a sistemului rețelelor de energie electrică și de hidrogen;

| (b) | echipamente aferente, inclusiv racordarea prin conducte la rețea. |
| --- | --- |

(b)

echipamente aferente, inclusiv racordarea prin conducte la rețea.

| 5. | În ceea ce privește dioxidul de carbon:






  (a) | conducte specializate, diferite de rețeaua de conducte în amonte, utilizate pentru transportul de dioxid de carbon de la mai multe surse în scopul stocării geologice definitive a dioxidului de carbon în temeiul Directivei 2009/31/CE; |
| --- | --- | --- |

5.

În ceea ce privește dioxidul de carbon:

(a)

conducte specializate, diferite de rețeaua de conducte în amonte, utilizate pentru transportul de dioxid de carbon de la mai multe surse în scopul stocării geologice definitive a dioxidului de carbon în temeiul Directivei 2009/31/CE;

| (b) | instalații fixe pentru lichefierea, stocarea tampon și convertizoare ale dioxidului de carbon, în vederea transportării sale ulterioare prin conducte și în moduri de transport dedicate, cum ar fi navele, șlepurile, camioanele și trenurile; |
| --- | --- |

(b)

instalații fixe pentru lichefierea, stocarea tampon și convertizoare ale dioxidului de carbon, în vederea transportării sale ulterioare prin conducte și în moduri de transport dedicate, cum ar fi navele, șlepurile, camioanele și trenurile;

| (c) | fără a aduce atingere posibilelor interdicții de stocare geologică a dioxidului de carbon într-un stat membru, instalațiile de suprafață și de injectare asociate cu infrastructura dintr-o formațiune geologică care este utilizată, în conformitate cu Directiva 2009/31/CE, pentru stocarea geologică permanentă a dioxidului de carbon, în cazul în care acestea nu implică utilizarea dioxidului de carbon pentru recuperarea intensificată a hidrocarburilor și sunt necesare pentru a permite transportul și stocarea transfrontalieră a dioxidului de carbon; |
| --- | --- |

(c)

fără a aduce atingere posibilelor interdicții de stocare geologică a dioxidului de carbon într-un stat membru, instalațiile de suprafață și de injectare asociate cu infrastructura dintr-o formațiune geologică care este utilizată, în conformitate cu Directiva 2009/31/CE, pentru stocarea geologică permanentă a dioxidului de carbon, în cazul în care acestea nu implică utilizarea dioxidului de carbon pentru recuperarea intensificată a hidrocarburilor și sunt necesare pentru a permite transportul și stocarea transfrontalieră a dioxidului de carbon;

| (d) | orice echipamente sau instalații esențiale pentru funcționarea corespunzătoare, sigură și eficientă a sistemului, inclusiv a sistemelor de protecție, monitorizare și control. |
| --- | --- |

(d)

orice echipamente sau instalații esențiale pentru funcționarea corespunzătoare, sigură și eficientă a sistemului, inclusiv a sistemelor de protecție, monitorizare și control.

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (JO L 348, 20.12.2013, p. 1).

---

ANEXA III

LISTELE REGIONALE DE PROIECTE

1.   REGULI PRIVIND GRUPURILE

| 1. | În ceea ce privește infrastructura energetică care intră în sfera de competență a autorităților naționale de reglementare, fiecare grup este alcătuit din reprezentanți ai statelor membre, ai autorităților naționale de reglementare, ai OTS, precum și ai Comisiei, ai agenției, ai entității OSD UE și ai ENTSO pentru energie electrică sau ai ENTSO pentru gaze.
  Pentru celelalte categorii de infrastructuri energetice, fiecare grup este compus din Comisie și reprezentanți ai statelor membre, ai inițiatorilor proiectelor vizați de fiecare dintre prioritățile relevante prevăzute în anexa I. |
| --- | --- |

1.

Pentru celelalte categorii de infrastructuri energetice, fiecare grup este compus din Comisie și reprezentanți ai statelor membre, ai inițiatorilor proiectelor vizați de fiecare dintre prioritățile relevante prevăzute în anexa I.

| 2. | În funcție de numărul de proiecte candidate pentru lista Uniunii, de lacunele în materie de infrastructură regională și de evoluțiile pieței, grupurile și organismele decizionale ale grupurilor se pot diviza, pot fuziona sau se pot reuni în diferite configurații, după caz, pentru a dezbate chestiuni comune tuturor grupurilor sau care se referă exclusiv la anumite regiuni. Aceste chestiuni pot include chestiuni relevante pentru consecvența transregională sau pentru numărul de proiecte propuse incluse în proiectele de liste regionale care se confruntă cu riscul de a deveni negestionabile. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fiecare grup își organizează activitatea în conformitate cu eforturile de cooperare regională depuse în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009, al articolului 34 din Regulamentul (UE) 2019/943, al articolului 7 din Directiva 2009/73/CE și al articolului 61 din Directiva (UE) 2019/944 și cu alte structuri de cooperare regională existente. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fiecare grup invită, după caz, în vederea punerii în aplicare a coridoarelor și domeniilor prioritare privind infrastructura energetică relevante desemnate în anexa I, inițiatorii unui proiect care ar putea fi eligibil pentru a fi selectat ca proiect de interes comun, precum și reprezentanți ai administrațiilor naționale, ai autorităților de reglementare, ai societății civile și ai OTS din țări terțe. Decizia de a invita reprezentanți ai țărilor terțe este luată prin consens. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pentru coridoarele prioritare privind infrastructura energetică prevăzute la secțiunea 2 din anexa I, fiecare grup invită, după caz, reprezentanți ai statelor membre fără ieșire la mare, ai autorităților competente, ai autorităților naționale de reglementare și ai OTS. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fiecare grup invită, după caz, organizațiile care reprezintă părțile interesate relevante, inclusiv reprezentanți din țări terțe, și, dacă se consideră oportun, direct părțile interesate, inclusiv producătorii, OD, furnizorii, consumatorii, populațiile locale și organizațiile de protecție a mediului cu sediul în Uniune, pentru a prezenta cunoștințe de specialitate specifice. Fiecare grup organizează audieri sau consultări, dacă acest lucru este relevant pentru îndeplinirea sarcinilor sale. |
| --- | --- |

6.

| 7. | În ceea ce privește reuniunile grupurilor, Comisia publică, pe o platformă accesibilă părților interesate, normele interne, o listă actualizată a organizațiilor membre, informații actualizate periodic cu privire la evoluția lucrărilor, ordinile de zi ale reuniunilor, precum și procesele-verbale ale reuniunilor, dacă sunt disponibile. Deliberările organismelor decizionale ale grupurilor și clasificarea proiectelor în conformitate cu articolul 4 alineatul (5) sunt confidențiale. Toate deciziile referitoare la funcționarea și la activitatea grupurilor regionale se iau prin consens între statele membre și Comisie. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Comisia, agenția și grupurile depun eforturi pentru a asigura coerența între grupuri. În acest scop, Comisia și agenția asigură, atunci când este relevant, schimbul de informații cu privire la toate activitățile care prezintă un interes interregional între grupurile în cauză. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Participarea autorităților naționale de reglementare și a agenției la grupuri nu trebuie să pună în pericol îndeplinirea obiectivelor și obligațiilor care le revin în temeiul prezentului regulament sau în temeiul Regulamentului (UE) 2019/942, al articolelor 40 și 41 din Directiva 2009/73/CE și al articolelor 58, 59 și 60 din Directiva (UE) 2019/944. |
| --- | --- |

9.

2.   PROCESUL DE STABILIRE A LISTELOR REGIONALE

| 1. | Inițiatorii unui proiect potențial eligibil pentru a fi selectat ca proiect pe lista Uniunii care doresc să obțină acest statut prezintă grupului o cerere de selectare ca proiect pe lista Uniunii care include:






  (a) | o evaluare a proiectelor lor din punct de vedere al contribuției acestora la punerea în aplicare a priorităților prevăzute în anexa I; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

o evaluare a proiectelor lor din punct de vedere al contribuției acestora la punerea în aplicare a priorităților prevăzute în anexa I;

| (b) | o indicare a categoriei relevante a proiectului, așa cum este prevăzută în anexa II; |
| --- | --- |

(b)

o indicare a categoriei relevante a proiectului, așa cum este prevăzută în anexa II;

| (c) | o analiză a respectării criteriilor relevante stabilite la articolul 4; |
| --- | --- |

(c)

o analiză a respectării criteriilor relevante stabilite la articolul 4;

| (d) | pentru proiectele care sunt suficient de avansate, o analiză cost-beneficiu specifică proiectului în concordanță cu metodologiile elaborate în temeiul articolului 11; |
| --- | --- |

(d)

pentru proiectele care sunt suficient de avansate, o analiză cost-beneficiu specifică proiectului în concordanță cu metodologiile elaborate în temeiul articolului 11;

| (e) | pentru proiectele de interes reciproc, scrisorile din partea guvernelor țărilor afectate în mod direct, prin care acestea își exprimă sprijinul pentru proiect sau alte acorduri fără caracter juridic obligatoriu; |
| --- | --- |

(e)

pentru proiectele de interes reciproc, scrisorile din partea guvernelor țărilor afectate în mod direct, prin care acestea își exprimă sprijinul pentru proiect sau alte acorduri fără caracter juridic obligatoriu;

| (f) | alte informații relevante pentru evaluarea proiectului. |
| --- | --- |

(f)

alte informații relevante pentru evaluarea proiectului.

| 2. | Toți destinatarii păstrează confidențialitatea informațiilor sensibile din punct de vedere comercial. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Proiectele propuse de interes comun de transport și stocare a energiei electrice care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 1 literele (a), (b), (c), (d) și (f) din anexa II la prezentul regulament fac parte din cel mai recent plan de dezvoltare a rețelei de energie electrică pe 10 ani la nivelul Uniunii, elaborat de ENTSO pentru energie electrică în temeiul articolului 30 din Regulamentul (UE) 2019/943. Proiectele propuse de interes comun de transport al energiei electrice care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 1 literele (b) și (f) din anexa II la prezentul regulament derivă din planul de dezvoltare a rețelei offshore integrate și din consolidările rețelei menționate la articolul 14 alineatul (2) din prezentul regulament și sunt coerente cu acestea. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De la 1 ianuarie 2024, proiectele propuse de interes comun privind hidrogenul care se încadrează în categoriile de infrastructuri energetice prevăzute la punctul 3 din anexa II la prezentul regulament sunt proiecte care fac parte din cel mai recent plan de dezvoltare a rețelei de gaze pe 10 ani la nivelul Comunității, elaborat de ENTSO pentru gaze în temeiul articolului 8 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Până la 30 iunie 2022 și, ulterior, pentru fiecare plan de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze publică orientări actualizate pentru includerea proiectelor în planul lor respectiv de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, astfel cum se menționează la punctele 3 și 4, pentru a asigura egalitatea de tratament și transparența procesului. Pentru toate proiectele incluse în lista Uniunii în vigoare la momentul respectiv, orientările stabilesc un proces simplificat de includere în planurile de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, luând în considerare documentația și datele deja prezentate în cursul procesului anterior de elaborare a planului de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii, cu condiția ca documentația și datele deja prezentate să rămână valabile.
  ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze consultă Comisia și agenția cu privire la proiectele lor de orientări pentru includerea proiectelor în planurile de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii și țin seama în mod corespunzător de recomandările Comisiei și ale agenției înainte de publicarea orientărilor finale. |
| --- | --- |

5.

ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze consultă Comisia și agenția cu privire la proiectele lor de orientări pentru includerea proiectelor în planurile de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii și țin seama în mod corespunzător de recomandările Comisiei și ale agenției înainte de publicarea orientărilor finale.

| 6. | Proiectele propuse privind transportul și stocarea dioxidului de carbon care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 5 din anexa II se prezintă ca parte a unui plan, elaborat de minimum două state membre, pentru dezvoltarea unei infrastructuri transfrontaliere pentru transportul și stocarea de dioxid de carbon, care urmează a fi prezentat Comisiei de către statele membre interesate sau de către entitățile desemnate de către statele membre respective. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze oferă informații grupurilor despre modul în care au aplicat orientările pentru a evalua incluziunea în planurile de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pentru proiectele care intră în sfera lor de competență, autoritățile naționale de reglementare și, dacă este necesar, agenția, ori de câte ori este posibil în contextul cooperării regionale în temeiul articolului 7 din Directiva 2009/73/CE și al articolului 61 din Directiva (UE) 2019/944, verifică aplicarea coerentă a criteriilor și a metodologiei analizei cost-beneficiu și evaluează relevanța lor transfrontalieră. Acestea își prezintă evaluarea grupului. Comisia asigură aplicarea în mod armonizat a criteriilor și metodologiilor menționate la articolul 4 din prezentul regulament și în anexa IV, în vederea garantării coerenței între grupurile regionale. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pentru toate proiectele care nu intră sub incidența punctului 8 din prezenta anexă, Comisia evaluează aplicarea criteriilor prevăzute la articolul 4 din prezentul regulament. Comisia ia în considerare, de asemenea, posibilitatea unei extinderi viitoare pentru a include și alte state membre. Comisia își prezintă evaluarea grupului. Pentru proiectele care solicită statutul de proiect de interes reciproc, reprezentanții țărilor terțe și autoritățile de reglementare sunt invitate la prezentarea evaluării. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Fiecare stat membru la al cărui teritoriu nu se referă proiectul propus, dar asupra căruia proiectul propus poate avea un potențial impact net pozitiv sau un efect potențial semnificativ, cum ar fi asupra mediului sau asupra funcționării infrastructurii energetice de pe teritoriul său, poate prezenta grupului un aviz în care își specifică preocupările. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Grupul examinează, la cererea unui stat membru al grupului, motivele întemeiate prezentate de un stat membru în temeiul articolului 3 alineatul (3) pentru neaprobarea unui proiect legat de teritoriul său. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Grupul evaluează dacă principiul „eficiența energetică înainte de toate” este aplicat în stabilirea nevoilor de infrastructură regională și în raport cu fiecare dintre proiectele candidate. Grupul evaluează, în special, soluții precum gestionarea cererii, soluțiile de organizare a pieței, implementarea soluțiilor digitale și renovarea clădirilor ca soluții prioritare în cazul în care acestea sunt considerate mai eficiente din punctul de vedere al costurilor din perspectiva întregului sistem decât construirea de noi infrastructuri la nivelul ofertei. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Grupul se reunește pentru a examina și a clasifica proiectele propuse pe baza unei evaluări transparente a proiectelor și folosind criteriile prevăzute la articolul 4, luând în considerare evaluarea entităților de reglementare sau evaluarea Comisiei pentru proiectele care nu intră în competența autorităților naționale de reglementare. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Proiectele de liste regionale ale proiectelor propuse care intră în competența autorităților naționale de reglementare, întocmite de grupuri, împreună cu toate avizele menționate la punctul 10 din prezenta secțiune, sunt prezentate agenției în termen de șase luni de la data adoptării listei Uniunii. Proiectele de liste regionale și avizele aferente sunt evaluate de agenție în termen de trei luni de la data primirii. Agenția furnizează un aviz cu privire la proiectele de liste regionale, în special cu privire la aplicarea consecventă a criteriilor și a analizei cost-beneficiu între regiuni. Avizul agenției se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 22 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2019/942. |
| --- | --- |

14.

| 15. | În termen de o lună de la data primirii avizului agenției, organismul decizional al fiecărui grup adoptă lista sa finală regională de proiecte propuse, respectând dispozițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (3), pe baza propunerii grupurilor și luând în considerare avizul agenției și evaluarea autorităților naționale de reglementare, prezentate în conformitate cu punctul 8, sau evaluarea de către Comisie pentru proiectele care nu intră în competența autorităților naționale de reglementare, propuse în conformitate cu punctul 9, precum și avizul Comisiei care vizează să garanteze un număr total gestionabil de proiecte pe lista Uniunii, în special în zonele de frontieră în care există proiecte concurente sau potențial concurente. Organismele decizionale ale grupurilor prezintă Comisiei listele finale regionale, împreună cu avizele precizate la punctul 10. |
| --- | --- |

15.

| 16. | În cazul în care, pe baza proiectelor de liste regionale și după luarea în considerare a avizului agenției, numărul total de proiecte propuse de pe lista Uniunii ar depăși un număr gestionabil, Comisia recomandă fiecărui grup interesat să nu includă pe lista regională proiecte clasificate cu cel mai mic grad de către grupul relevant în conformitate cu clasificarea stabilită în temeiul articolului 4 alineatul (5). |
| --- | --- |

16.

---

ANEXA IV

NORME ȘI INDICATORI PRIVIND CRITERIILE PENTRU PROIECTE

1.

| (a) | pentru transportul de energie electrică, proiectul sporește capacitatea de transfer a rețelei sau capacitatea disponibilă pentru fluxurile comerciale, la frontiera statului membru respectiv cu unul sau mai multe alte state membre, având drept efect sporirea capacității de transfer a rețelei transfrontaliere la frontiera unui stat membru cu unul sau mai multe alte state membre cu minimum 500 megawați (MW), comparativ cu situația în care proiectul nu ar fi pus în funcțiune, ori proiectul reduce izolarea energetică a unor sisteme care nu sunt interconectate în unul sau mai multe state membre și crește capacitatea de transfer a rețelei la frontiera dintre cele două state membre cu cel puțin 200 MW; |
| --- | --- |

(a)

pentru transportul de energie electrică, proiectul sporește capacitatea de transfer a rețelei sau capacitatea disponibilă pentru fluxurile comerciale, la frontiera statului membru respectiv cu unul sau mai multe alte state membre, având drept efect sporirea capacității de transfer a rețelei transfrontaliere la frontiera unui stat membru cu unul sau mai multe alte state membre cu minimum 500 megawați (MW), comparativ cu situația în care proiectul nu ar fi pus în funcțiune, ori proiectul reduce izolarea energetică a unor sisteme care nu sunt interconectate în unul sau mai multe state membre și crește capacitatea de transfer a rețelei la frontiera dintre cele două state membre cu cel puțin 200 MW;

| (b) | pentru stocarea de energie electrică, proiectul oferă o capacitate instalată de cel puțin 225 MW și are o capacitate de stocare care permite o producție anuală netă de energie electrică de 250 GWh/an; |
| --- | --- |

(b)

pentru stocarea de energie electrică, proiectul oferă o capacitate instalată de cel puțin 225 MW și are o capacitate de stocare care permite o producție anuală netă de energie electrică de 250 GWh/an;

| (c) | pentru rețelele electrice inteligente, proiectul este conceput pentru echipamente și instalații de înaltă tensiune și de medie tensiune și implică OTS, OTS și OD sau OD din cel puțin două state membre. Proiectul poate implica numai OD, cu condiția ca aceștia să provină din cel puțin două state membre și ca interoperabilitatea să fie asigurată. Proiectul îndeplinește cel puțin două dintre următoarele criterii: implică 50 000 de utilizatori, producători, consumatori sau prosumatori de energie electrică, captează o zonă de consum de cel puțin 300 GWh/an, cel puțin 20 % din consumul de energie electrică aferent proiectului provine din resurse regenerabile variabile sau reduce izolarea energetică a sistemelor neinterconectate în unul sau mai multe state membre. Nu este necesar ca proiectul să implice o frontieră fizică comună. Pentru proiectele ce țin de sistemele izolate mici, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 42 din Directiva (UE) 2019/944, inclusiv insulele, respectivele niveluri de tensiune sunt egale cu cel mai înalt nivel de tensiune din sistemul de energie electrică relevant; |
| --- | --- |

(c)

pentru rețelele electrice inteligente, proiectul este conceput pentru echipamente și instalații de înaltă tensiune și de medie tensiune și implică OTS, OTS și OD sau OD din cel puțin două state membre. Proiectul poate implica numai OD, cu condiția ca aceștia să provină din cel puțin două state membre și ca interoperabilitatea să fie asigurată. Proiectul îndeplinește cel puțin două dintre următoarele criterii: implică 50 000 de utilizatori, producători, consumatori sau prosumatori de energie electrică, captează o zonă de consum de cel puțin 300 GWh/an, cel puțin 20 % din consumul de energie electrică aferent proiectului provine din resurse regenerabile variabile sau reduce izolarea energetică a sistemelor neinterconectate în unul sau mai multe state membre. Nu este necesar ca proiectul să implice o frontieră fizică comună. Pentru proiectele ce țin de sistemele izolate mici, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 42 din Directiva (UE) 2019/944, inclusiv insulele, respectivele niveluri de tensiune sunt egale cu cel mai înalt nivel de tensiune din sistemul de energie electrică relevant;

| (d) | în ceea ce privește transportul hidrogenului, proiectul permite transportul hidrogenului peste frontierele statelor membre în cauză sau mărește capacitatea existentă de transport transfrontalier al hidrogenului la frontiera dintre două state membre cu cel puțin 10 % în comparație cu situația anterioară punerii în funcțiune a proiectului, iar proiectul demonstrează în mod suficient că este o parte esențială a unei rețele transfrontaliere planificate de hidrogen și oferă dovezi suficiente privind planurile existente și privind cooperarea cu țările învecinate și cu operatorii de rețea sau, în cazul proiectelor care reduc izolarea energetică a sistemelor care nu sunt interconectate în unul sau mai multe state membre, proiectul vizează să aprovizioneze, direct sau indirect, cel puțin două state membre; |
| --- | --- |

(d)

în ceea ce privește transportul hidrogenului, proiectul permite transportul hidrogenului peste frontierele statelor membre în cauză sau mărește capacitatea existentă de transport transfrontalier al hidrogenului la frontiera dintre două state membre cu cel puțin 10 % în comparație cu situația anterioară punerii în funcțiune a proiectului, iar proiectul demonstrează în mod suficient că este o parte esențială a unei rețele transfrontaliere planificate de hidrogen și oferă dovezi suficiente privind planurile existente și privind cooperarea cu țările învecinate și cu operatorii de rețea sau, în cazul proiectelor care reduc izolarea energetică a sistemelor care nu sunt interconectate în unul sau mai multe state membre, proiectul vizează să aprovizioneze, direct sau indirect, cel puțin două state membre;

| (e) | pentru instalațiile de stocare a hidrogenului sau de recepție a hidrogenului menționate la punctul 3 din anexa II, proiectul vizează să aprovizioneze în mod direct sau indirect cel puțin două state membre; |
| --- | --- |

(e)

pentru instalațiile de stocare a hidrogenului sau de recepție a hidrogenului menționate la punctul 3 din anexa II, proiectul vizează să aprovizioneze în mod direct sau indirect cel puțin două state membre;

| (f) | pentru electrolizoare, proiectul asigură o capacitate instalată de cel puțin 50 MW furnizată de un singur electrolizor sau de un set de electrolizoare care formează un singur proiect, coordonat și aduce beneficii directe sau indirecte unui număr de cel puțin două state membre, și în mod specific, în ceea ce privește proiectele pe insule și sistemele insulare, sprijină soluțiile inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuie în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii; |
| --- | --- |

(f)

pentru electrolizoare, proiectul asigură o capacitate instalată de cel puțin 50 MW furnizată de un singur electrolizor sau de un set de electrolizoare care formează un singur proiect, coordonat și aduce beneficii directe sau indirecte unui număr de cel puțin două state membre, și în mod specific, în ceea ce privește proiectele pe insule și sistemele insulare, sprijină soluțiile inovatoare și de altă natură care implică cel puțin două state membre cu un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuie în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic insular și al Uniunii;

| (g) | pentru rețelele inteligente de gaze, un proiect implică OTS, OTS și OD sau OD din cel puțin două state membre. OD pot fi implicați, dar numai cu sprijinul OTS din cel puțin două state membre, care sunt strâns asociați proiectului și care asigură interoperabilitatea. |
| --- | --- |

(g)

pentru rețelele inteligente de gaze, un proiect implică OTS, OTS și OD sau OD din cel puțin două state membre. OD pot fi implicați, dar numai cu sprijinul OTS din cel puțin două state membre, care sunt strâns asociați proiectului și care asigură interoperabilitatea.

| (h) | pentru transportul energiei electrice din surse regenerabile offshore, proiectul este conceput pentru a transfera energie electrică de la situri de producție offshore cu o capacitate de cel puțin 500 MW și permite transportul energiei electrice către rețeaua terestră a unui anumit stat membru, sporind volumul de energie electrică din surse regenerabile disponibil pe piața internă. Proiectul este dezvoltat în zone cu o rată scăzută de penetrare a energiei electrice din surse regenerabile offshore și demonstrează un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuie în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic și la integrarea pieței, fără a obstrucționa capacitățile și fluxurile transfrontaliere; |
| --- | --- |

(h)

pentru transportul energiei electrice din surse regenerabile offshore, proiectul este conceput pentru a transfera energie electrică de la situri de producție offshore cu o capacitate de cel puțin 500 MW și permite transportul energiei electrice către rețeaua terestră a unui anumit stat membru, sporind volumul de energie electrică din surse regenerabile disponibil pe piața internă. Proiectul este dezvoltat în zone cu o rată scăzută de penetrare a energiei electrice din surse regenerabile offshore și demonstrează un impact pozitiv semnificativ asupra țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și contribuie în mod semnificativ la durabilitatea sistemului energetic și la integrarea pieței, fără a obstrucționa capacitățile și fluxurile transfrontaliere;

| (i) | pentru proiectele privind dioxidul de carbon, proiectul este utilizat pentru transportul și, dacă este cazul, stocarea dioxidului de carbon de origine antropică provenit din cel puțin două state membre. |
| --- | --- |

(i)

pentru proiectele privind dioxidul de carbon, proiectul este utilizat pentru transportul și, dacă este cazul, stocarea dioxidului de carbon de origine antropică provenit din cel puțin două state membre.

2.

| (a) | pentru proiectele de interes reciproc din categoria prevăzută la punctul 1 literele (a) și (f) din anexa II, proiectul mărește capacitatea de transfer a rețelei sau capacitatea disponibilă pentru fluxurile comerciale, la frontiera statului membru respectiv cu una sau mai multe țări terțe și aduce beneficii semnificative, atât în mod direct cât și indirect (prin interconectare cu o țară terță), în conformitate cu criteriile specifice enumerate la articolul 4 alineatul (3), la nivelul Uniunii. Calcularea beneficiilor pentru statele membre se efectuează și se publică de către ENTSO pentru energie electrică în cadrul planului de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

pentru proiectele de interes reciproc din categoria prevăzută la punctul 1 literele (a) și (f) din anexa II, proiectul mărește capacitatea de transfer a rețelei sau capacitatea disponibilă pentru fluxurile comerciale, la frontiera statului membru respectiv cu una sau mai multe țări terțe și aduce beneficii semnificative, atât în mod direct cât și indirect (prin interconectare cu o țară terță), în conformitate cu criteriile specifice enumerate la articolul 4 alineatul (3), la nivelul Uniunii. Calcularea beneficiilor pentru statele membre se efectuează și se publică de către ENTSO pentru energie electrică în cadrul planului de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii;

| (b) | pentru proiectele de interes reciproc din categoria prevăzută la punctul 3 din anexa II, proiectul privind hidrogenul permite transportul hidrogenului peste frontierele unui stat membru cu una sau mai multe țări terțe și se dovedește că aduce beneficii semnificative, atât în mod direct cât și indirect (prin interconectare cu o țară terță), în conformitate cu criteriile specifice enumerate la articolul 4 alineatul (3), la nivelul Uniunii. Calcularea beneficiilor pentru statele membre se efectuează și se publică de către ENTSO pentru gaze în cadrul planului de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

pentru proiectele de interes reciproc din categoria prevăzută la punctul 3 din anexa II, proiectul privind hidrogenul permite transportul hidrogenului peste frontierele unui stat membru cu una sau mai multe țări terțe și se dovedește că aduce beneficii semnificative, atât în mod direct cât și indirect (prin interconectare cu o țară terță), în conformitate cu criteriile specifice enumerate la articolul 4 alineatul (3), la nivelul Uniunii. Calcularea beneficiilor pentru statele membre se efectuează și se publică de către ENTSO pentru gaze în cadrul planului de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii;

| (c) | pentru proiectele de interes reciproc din categoria prevăzută la punctul 5 din anexa II, proiectul poate fi utilizat pentru transportul și stocarea dioxidului de carbon de origine antropică de către cel puțin două state membre și o țară terță. |
| --- | --- |

(c)

pentru proiectele de interes reciproc din categoria prevăzută la punctul 5 din anexa II, proiectul poate fi utilizat pentru transportul și stocarea dioxidului de carbon de origine antropică de către cel puțin două state membre și o țară terță.

3.

| (a) | transportul energiei electrice produse din surse regenerabile către marile centre de consum și siturile de stocare măsurat conform analizei efectuate în cel mai recent plan de dezvoltare a rețelei de energie electrică pe 10 ani la nivelul Uniunii, în special:






  (i) | pentru transportul de energie electrică, prin compararea capacității de producție din surse regenerabile de energie (per tehnologie, în MW) care este conectată și transportată datorită proiectului, cu capacitatea totală planificată de producție din tipurile de surse regenerabile de energie respective în statul membru în cauză în 2030, în conformitate cu planurile naționale privind energia și clima depuse de statele membre în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999; |
| --- | --- | --- |

(a)

transportul energiei electrice produse din surse regenerabile către marile centre de consum și siturile de stocare măsurat conform analizei efectuate în cel mai recent plan de dezvoltare a rețelei de energie electrică pe 10 ani la nivelul Uniunii, în special:

(i)

pentru transportul de energie electrică, prin compararea capacității de producție din surse regenerabile de energie (per tehnologie, în MW) care este conectată și transportată datorită proiectului, cu capacitatea totală planificată de producție din tipurile de surse regenerabile de energie respective în statul membru în cauză în 2030, în conformitate cu planurile naționale privind energia și clima depuse de statele membre în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999;

| (ii) | sau pentru stocarea de energie, prin compararea noilor capacități oferite de proiect cu capacitatea totală existentă pentru aceeași tehnologie de stocare în zona de analiză prevăzută în anexa V; |
| --- | --- |

(ii)

sau pentru stocarea de energie, prin compararea noilor capacități oferite de proiect cu capacitatea totală existentă pentru aceeași tehnologie de stocare în zona de analiză prevăzută în anexa V;

| (b) | integrarea pieței, concurența și flexibilitatea sistemului, măsurate conform analizei efectuate în cel mai recent plan de dezvoltare a rețelei de energie electrică pe 10 ani la nivelul Uniunii, în special prin:






  (i) | calcularea, pentru proiectele transfrontaliere, inclusiv proiectele de reinvestiții, a impactului asupra capacității de transfer a rețelei în ambele direcții ale fluxului de energie, măsurată în funcție de cantitatea de putere (în MW) și contribuția acestora pentru a atinge obiectivul de interconectare de minimum 15 % sau, iar pentru proiectele cu un impact transfrontalier semnificativ, a impactului asupra capacității de transfer a rețelei la frontierele dintre statele membre relevante, dintre statele membre relevante și țările terțe sau în interiorul statelor membre relevante, precum și asupra echilibrării raportului cerere-ofertă și asupra funcționării rețelelor în statele membre relevante; |
| --- | --- | --- |

(b)

integrarea pieței, concurența și flexibilitatea sistemului, măsurate conform analizei efectuate în cel mai recent plan de dezvoltare a rețelei de energie electrică pe 10 ani la nivelul Uniunii, în special prin:

(i)

calcularea, pentru proiectele transfrontaliere, inclusiv proiectele de reinvestiții, a impactului asupra capacității de transfer a rețelei în ambele direcții ale fluxului de energie, măsurată în funcție de cantitatea de putere (în MW) și contribuția acestora pentru a atinge obiectivul de interconectare de minimum 15 % sau, iar pentru proiectele cu un impact transfrontalier semnificativ, a impactului asupra capacității de transfer a rețelei la frontierele dintre statele membre relevante, dintre statele membre relevante și țările terțe sau în interiorul statelor membre relevante, precum și asupra echilibrării raportului cerere-ofertă și asupra funcționării rețelelor în statele membre relevante;

| (ii) | evaluarea impactului, pentru zona de analiză prevăzută în anexa V, în termeni de costuri de producție și transport al energiei electrice la nivelul întregului sistem și de evoluție și convergență a prețurilor pe piață furnizate de un proiect în funcție de diverse scenarii de planificare, ținând cont în special de variațiile induse ordinii de merit; |
| --- | --- |

(ii)

evaluarea impactului, pentru zona de analiză prevăzută în anexa V, în termeni de costuri de producție și transport al energiei electrice la nivelul întregului sistem și de evoluție și convergență a prețurilor pe piață furnizate de un proiect în funcție de diverse scenarii de planificare, ținând cont în special de variațiile induse ordinii de merit;

| (c) | siguranța alimentării, interoperabilitatea și siguranța în funcționare a sistemului, măsurate conform analizei efectuate în cel mai recent plan de dezvoltare a rețelei de energie electrică pe 10 ani la nivelul Uniunii, în special prin evaluarea impactului proiectului asupra previziunilor de neasigurare a sarcinii în zona de analiză, astfel cum este prevăzută în anexa V, în ceea ce privește adecvarea capacității de producție și de transport pentru o serie de perioade de sarcină caracteristice, ținând cont de modificările previzibile în materie de fenomene meteorologice extreme și de impactul acestora asupra rezilienței infrastructurii. Dacă este cazul, se măsoară impactul proiectului asupra controlului independent și fiabil al funcționării sistemului și al serviciilor. |
| --- | --- |

(c)

siguranța alimentării, interoperabilitatea și siguranța în funcționare a sistemului, măsurate conform analizei efectuate în cel mai recent plan de dezvoltare a rețelei de energie electrică pe 10 ani la nivelul Uniunii, în special prin evaluarea impactului proiectului asupra previziunilor de neasigurare a sarcinii în zona de analiză, astfel cum este prevăzută în anexa V, în ceea ce privește adecvarea capacității de producție și de transport pentru o serie de perioade de sarcină caracteristice, ținând cont de modificările previzibile în materie de fenomene meteorologice extreme și de impactul acestora asupra rezilienței infrastructurii. Dacă este cazul, se măsoară impactul proiectului asupra controlului independent și fiabil al funcționării sistemului și al serviciilor.

4.

| (a) | gradul de durabilitate, măsurat prin evaluarea gradului de capacitate a rețelelor de a conecta și de a transporta energie din surse regenerabile variabile; |
| --- | --- |

(a)

gradul de durabilitate, măsurat prin evaluarea gradului de capacitate a rețelelor de a conecta și de a transporta energie din surse regenerabile variabile;

| (b) | siguranța alimentării, măsurată evaluând nivelul pierderilor din rețelele de distribuție, din rețelele de transport sau din ambele, utilizarea procentuală (și anume, sarcina medie) a componentelor rețelei de energie electrică, disponibilitatea componentelor rețelei (legată de întreținerea planificată și neplanificată) și impactul său asupra performanțelor rețelei și asupra duratei și frecvenței întreruperilor, inclusiv de perturbările climatice; |
| --- | --- |

(b)

siguranța alimentării, măsurată evaluând nivelul pierderilor din rețelele de distribuție, din rețelele de transport sau din ambele, utilizarea procentuală (și anume, sarcina medie) a componentelor rețelei de energie electrică, disponibilitatea componentelor rețelei (legată de întreținerea planificată și neplanificată) și impactul său asupra performanțelor rețelei și asupra duratei și frecvenței întreruperilor, inclusiv de perturbările climatice;

| (c) | integrarea pieței, măsurată prin evaluarea adoptării inovațiilor în ceea ce privește exploatarea sistemului, reducerea izolării energetice și interconectarea, precum și a nivelului de integrare a altor sectoare și de facilitare a unor noi modele de afaceri și structuri de piață; |
| --- | --- |

(c)

integrarea pieței, măsurată prin evaluarea adoptării inovațiilor în ceea ce privește exploatarea sistemului, reducerea izolării energetice și interconectarea, precum și a nivelului de integrare a altor sectoare și de facilitare a unor noi modele de afaceri și structuri de piață;

| (d) | siguranța rețelei, flexibilitatea și calitatea alimentării, măsurate prin evaluarea abordării inovatoare în ceea ce privește flexibilitatea sistemului, securitatea cibernetică, interoperabilitatea eficientă între OTS și OD, capacitatea de a include consumul dispecerizabil, stocarea, măsurile de eficiență energetică, utilizarea eficientă din punctul de vedere al costurilor a instrumentelor digitale și a TIC în scopuri de monitorizare și control, stabilitatea sistemului de energie electrică și calitatea tensiunii. |
| --- | --- |

(d)

siguranța rețelei, flexibilitatea și calitatea alimentării, măsurate prin evaluarea abordării inovatoare în ceea ce privește flexibilitatea sistemului, securitatea cibernetică, interoperabilitatea eficientă între OTS și OD, capacitatea de a include consumul dispecerizabil, stocarea, măsurile de eficiență energetică, utilizarea eficientă din punctul de vedere al costurilor a instrumentelor digitale și a TIC în scopuri de monitorizare și control, stabilitatea sistemului de energie electrică și calitatea tensiunii.

5.

| (a) | durabilitatea, măsurată ca fiind contribuția unui proiect la: reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în diverse utilizări finale în sectoarele în care emisiile sunt greu de redus, cum ar fi industria sau transporturile; flexibilitatea și opțiunile de stocare sezonieră pentru producerea de energie electrică din surse regenerabile; sau integrarea hidrogenului din surse regenerabile și obținut cu emisii scăzute de carbon, pentru a se lua în considerare nevoile pieței și a se promova hidrogenul din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(a)

durabilitatea, măsurată ca fiind contribuția unui proiect la: reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în diverse utilizări finale în sectoarele în care emisiile sunt greu de redus, cum ar fi industria sau transporturile; flexibilitatea și opțiunile de stocare sezonieră pentru producerea de energie electrică din surse regenerabile; sau integrarea hidrogenului din surse regenerabile și obținut cu emisii scăzute de carbon, pentru a se lua în considerare nevoile pieței și a se promova hidrogenul din surse regenerabile;

| (b) | integrarea pieței și interoperabilitatea, măsurate prin calcularea valorii adăugate a proiectului pentru integrarea segmentelor de piață și convergența prețurilor și pentru flexibilitatea globală a sistemului; |
| --- | --- |

(b)

integrarea pieței și interoperabilitatea, măsurate prin calcularea valorii adăugate a proiectului pentru integrarea segmentelor de piață și convergența prețurilor și pentru flexibilitatea globală a sistemului;

| (c) | siguranța alimentării și flexibilitatea, măsurate prin calcularea valorii adăugate a proiectului pentru reziliența, diversitatea și flexibilitatea alimentării cu hidrogen; |
| --- | --- |

(c)

siguranța alimentării și flexibilitatea, măsurate prin calcularea valorii adăugate a proiectului pentru reziliența, diversitatea și flexibilitatea alimentării cu hidrogen;

| (d) | concurența, măsurată prin evaluarea contribuției proiectului la diversificarea alimentării, inclusiv în ceea ce privește facilitarea accesului la sursele autohtone de alimentării cu hidrogen. |
| --- | --- |

(d)

concurența, măsurată prin evaluarea contribuției proiectului la diversificarea alimentării, inclusiv în ceea ce privește facilitarea accesului la sursele autohtone de alimentării cu hidrogen.

6.

| (a) | nivelul de durabilitate, măsurat prin evaluarea ponderii gazelor din surse regenerabile și obținute cu emisii scăzute de carbon integrate în rețeaua de gaze, a reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră aferente în direcția decarbonizării totale a sistemului și a detectării adecvate a scurgerilor; |
| --- | --- |

(a)

nivelul de durabilitate, măsurat prin evaluarea ponderii gazelor din surse regenerabile și obținute cu emisii scăzute de carbon integrate în rețeaua de gaze, a reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră aferente în direcția decarbonizării totale a sistemului și a detectării adecvate a scurgerilor;

| (b) | calitatea și siguranța alimentării, măsurate prin evaluarea raportului dintre oferta de gaze disponibilă în mod fiabil și cererea maximă, ponderea importurilor înlocuite cu gaze locale din surse regenerabile și obținute cu emisii scăzute de carbon, stabilitatea funcționării sistemului, durata și frecvența întreruperilor per client; |
| --- | --- |

(b)

calitatea și siguranța alimentării, măsurate prin evaluarea raportului dintre oferta de gaze disponibilă în mod fiabil și cererea maximă, ponderea importurilor înlocuite cu gaze locale din surse regenerabile și obținute cu emisii scăzute de carbon, stabilitatea funcționării sistemului, durata și frecvența întreruperilor per client;

| (c) | facilitarea serviciilor de flexibilitate, precum consumul dispecerizabil și stocarea, prin facilitarea integrării inteligente a sectorului energetic prin crearea de legături cu alți purtători de energie și cu alte sectoare energetice, măsurată prin evaluarea economiilor de costuri realizate în sectoarele și sistemele energetice conectate, cum ar fi sistemul de energie termică și electrică, sectorul transporturilor și al industriei. |
| --- | --- |

(c)

facilitarea serviciilor de flexibilitate, precum consumul dispecerizabil și stocarea, prin facilitarea integrării inteligente a sectorului energetic prin crearea de legături cu alți purtători de energie și cu alte sectoare energetice, măsurată prin evaluarea economiilor de costuri realizate în sectoarele și sistemele energetice conectate, cum ar fi sistemul de energie termică și electrică, sectorul transporturilor și al industriei.

7.

| (a) | durabilitatea, măsurată prin evaluarea ponderii hidrogenului din surse regenerabile sau a hidrogenului obținut cu emisii scăzute de carbon, în special din surse regenerabile, care îndeplinește criteriile definite la punctul 4 litera (a) punctul (ii) din anexa II integrat în rețea sau prin estimarea volumului de combustibili sintetici cu această proveniență utilizați și a reducerilor aferente ale emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

(a)

durabilitatea, măsurată prin evaluarea ponderii hidrogenului din surse regenerabile sau a hidrogenului obținut cu emisii scăzute de carbon, în special din surse regenerabile, care îndeplinește criteriile definite la punctul 4 litera (a) punctul (ii) din anexa II integrat în rețea sau prin estimarea volumului de combustibili sintetici cu această proveniență utilizați și a reducerilor aferente ale emisiilor de gaze cu efect de seră;

| (b) | siguranța alimentării, măsurată prin evaluarea contribuției sale la siguranța, stabilitatea și eficiența exploatării rețelei, inclusiv prin evaluarea reducerii evitate a producției de energie electrică din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(b)

siguranța alimentării, măsurată prin evaluarea contribuției sale la siguranța, stabilitatea și eficiența exploatării rețelei, inclusiv prin evaluarea reducerii evitate a producției de energie electrică din surse regenerabile;

| (c) | facilitarea serviciilor de flexibilitate, precum consumul dispecerizabil și stocarea, prin facilitarea integrării inteligente a sectorului energetic prin crearea de conexiuni cu alți purtători de energie și cu alte sectoare energetice, măsurată prin evaluarea economiilor de costuri realizate în sectoarele și sistemele energetice conectate, cum ar fi rețelele de gaze, de hidrogen, de energie electrică și termică, sectorul transporturilor și al industriei. |
| --- | --- |

(c)

facilitarea serviciilor de flexibilitate, precum consumul dispecerizabil și stocarea, prin facilitarea integrării inteligente a sectorului energetic prin crearea de conexiuni cu alți purtători de energie și cu alte sectoare energetice, măsurată prin evaluarea economiilor de costuri realizate în sectoarele și sistemele energetice conectate, cum ar fi rețelele de gaze, de hidrogen, de energie electrică și termică, sectorul transporturilor și al industriei.

8.

| (a) | durabilitatea, măsurată prin evaluarea reducerilor totale preconizate ale emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata proiectului și a absenței unor soluții tehnologice alternative, cum ar fi, dar fără a se limita la eficiența energetică, electrificarea care integrează surse regenerabile, pentru a atinge același nivel de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ca și cantitatea de dioxid de carbon care urmează să fie captată în instalațiile industriale conectate, la un cost comparabil într-un interval de timp comparabil, ținând seama de emisiile de gaze cu efect de seră generate de energia necesară pentru captarea, transportul și stocarea dioxidului de carbon, după caz, având în vedere infrastructura, inclusiv, dacă este cazul, alte posibile utilizări viitoare; |
| --- | --- |

(a)

durabilitatea, măsurată prin evaluarea reducerilor totale preconizate ale emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata proiectului și a absenței unor soluții tehnologice alternative, cum ar fi, dar fără a se limita la eficiența energetică, electrificarea care integrează surse regenerabile, pentru a atinge același nivel de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ca și cantitatea de dioxid de carbon care urmează să fie captată în instalațiile industriale conectate, la un cost comparabil într-un interval de timp comparabil, ținând seama de emisiile de gaze cu efect de seră generate de energia necesară pentru captarea, transportul și stocarea dioxidului de carbon, după caz, având în vedere infrastructura, inclusiv, dacă este cazul, alte posibile utilizări viitoare;

| (b) | reziliența și securitatea, măsurate prin evaluarea securității infrastructurii; |
| --- | --- |

(b)

reziliența și securitatea, măsurate prin evaluarea securității infrastructurii;

| (c) | atenuarea sarcinii de mediu și a riscurilor la adresa mediului prin neutralizarea permanentă a dioxidului de carbon. |
| --- | --- |

(c)

atenuarea sarcinii de mediu și a riscurilor la adresa mediului prin neutralizarea permanentă a dioxidului de carbon.

---

ANEXA V

ANALIZA COST-BENEFICIU PENTRU ÎNTREGUL SISTEM ENERGETIC

Metodologiile de analiză cost-beneficiu elaborate de ENTSO pentru energie electrică și de ENTSO pentru gaze trebuie să fie coerente, luând totodată în considerare particularitățile sectoriale. Metodologiile de realizare a unei analize cost-beneficiu armonizate și transparente pentru întregul sistem energetic cu privire la proiectele de pe lista Uniunii trebuie să fie uniforme pentru toate categoriile de infrastructuri, cu excepția cazului în care se justifică divergențe specifice. Metodologiile abordează costurile în sens mai larg, inclusiv externalitățile, în perspectiva țintelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a obiectivului privind neutralitatea climatică până în 2050 și respectă următoarele principii:

| 1. | Domeniul de analiză pentru un proiect individual acoperă toate statele membre și țările terțe pe teritoriul cărora este situat proiectul, toate statele membre limitrofe și toate celelalte state membre în care proiectul are un impact semnificativ. În acest scop, ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze cooperează cu toți operatorii de sistem relevanți din țările terțe relevante. În cazul proiectelor care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 3 din anexa II, ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze cooperează cu inițiatorul proiectului, inclusiv atunci când acesta nu este un operator de sistem; |
| --- | --- |

1.

Domeniul de analiză pentru un proiect individual acoperă toate statele membre și țările terțe pe teritoriul cărora este situat proiectul, toate statele membre limitrofe și toate celelalte state membre în care proiectul are un impact semnificativ. În acest scop, ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze cooperează cu toți operatorii de sistem relevanți din țările terțe relevante. În cazul proiectelor care se încadrează în categoria de infrastructuri energetice prevăzută la punctul 3 din anexa II, ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze cooperează cu inițiatorul proiectului, inclusiv atunci când acesta nu este un operator de sistem;

| 2. | Fiecare analiză cost-beneficiu include analize de sensibilitate privind setul de date de intrare, inclusiv costurile de producție și cele legate de gazele cu efect de seră, precum și evoluția preconizată a cererii și a ofertei, inclusiv în ceea ce privește sursele regenerabile de energie, și flexibilitatea acestora, disponibilitatea capacităților de stocare, data punerii în funcțiune a diverselor proiecte din aceeași zonă de analiză, impactul climatic și alți parametri relevanți; |
| --- | --- |

2.

Fiecare analiză cost-beneficiu include analize de sensibilitate privind setul de date de intrare, inclusiv costurile de producție și cele legate de gazele cu efect de seră, precum și evoluția preconizată a cererii și a ofertei, inclusiv în ceea ce privește sursele regenerabile de energie, și flexibilitatea acestora, disponibilitatea capacităților de stocare, data punerii în funcțiune a diverselor proiecte din aceeași zonă de analiză, impactul climatic și alți parametri relevanți;

| 3. | Metodologiile stabilesc analiza care urmează să fie efectuată pe baza setului relevant de date de intrare multisectoriale, prin determinarea impactului cu și fără fiecare proiect, și includ interdependențele relevante cu alte proiecte; |
| --- | --- |

3.

Metodologiile stabilesc analiza care urmează să fie efectuată pe baza setului relevant de date de intrare multisectoriale, prin determinarea impactului cu și fără fiecare proiect, și includ interdependențele relevante cu alte proiecte;

| 4. | Metodologiile oferă orientări privind dezvoltarea și utilizarea modelării rețelei energetice și a pieței necesare pentru analiza cost-beneficiu. Modelarea permite o evaluare completă a beneficiilor economice, inclusiv a integrării pieței, a siguranței alimentării și a concurenței, precum și a eliminării izolării energetice, a impactului social și climatic și a impactului asupra mediului, inclusiv a impactului transsectorial. Metodologia este pe deplin transparentă și include detalii cu privire la motivul calculării fiecărui beneficiu și cost, precum și privind conținutul și modalitatea calculării; |
| --- | --- |

4.

Metodologiile oferă orientări privind dezvoltarea și utilizarea modelării rețelei energetice și a pieței necesare pentru analiza cost-beneficiu. Modelarea permite o evaluare completă a beneficiilor economice, inclusiv a integrării pieței, a siguranței alimentării și a concurenței, precum și a eliminării izolării energetice, a impactului social și climatic și a impactului asupra mediului, inclusiv a impactului transsectorial. Metodologia este pe deplin transparentă și include detalii cu privire la motivul calculării fiecărui beneficiu și cost, precum și privind conținutul și modalitatea calculării;

| 5. | Metodologiile includ o explicație despre modul în care principiul „eficiența energetică înainte de toate” este pus în aplicare în toate etapele planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii |
| --- | --- |

5.

Metodologiile includ o explicație despre modul în care principiul „eficiența energetică înainte de toate” este pus în aplicare în toate etapele planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani la nivelul Uniunii

| 6. | Metodologiile explică faptul că proiectul nu va împiedica dezvoltarea și utilizarea energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

6.

Metodologiile explică faptul că proiectul nu va împiedica dezvoltarea și utilizarea energiei din surse regenerabile;

| 7. | Metodologiile asigură identificarea statelor membre asupra cărora proiectul are un impact net pozitiv, a beneficiarilor, a statelor membre asupra cărora proiectul are un impact net negativ, și a plătitorilor, care pot fi diferiți de statele membre pe al căror teritoriu este construită infrastructura; |
| --- | --- |

7.

Metodologiile asigură identificarea statelor membre asupra cărora proiectul are un impact net pozitiv, a beneficiarilor, a statelor membre asupra cărora proiectul are un impact net negativ, și a plătitorilor, care pot fi diferiți de statele membre pe al căror teritoriu este construită infrastructura;

| 8. | Metodologiile iau în considerare cel puțin cheltuielile de capital, cheltuielile operaționale și cele de întreținere, precum și costurile generate pentru sistemul aferent pe parcursul ciclului de viață tehnică al proiectului în ansamblu, precum costurile de dezafectare și de gestionare a deșeurilor, inclusiv costurile externe. Metodologiile oferă orientări privind ratele de actualizare, durata de viață tehnică și valoarea reziduală care trebuie utilizate pentru calcularea costurilor și a beneficiilor. De asemenea, acestea includ o metodologie obligatorie pentru calcularea raportului costuri-beneficii și a valorii actualizate nete, precum și o diferențiere a beneficiilor în funcție de nivelul de fiabilitate al metodelor prin care au fost estimate. De asemenea, sunt luate în considerare metodele de calculare a impactului climatic și a impactului asupra mediului al proiectului, precum și contribuția acestuia la obiectivele Uniunii în materie de energie, cum ar fi penetrarea energiei din surse regenerabile, eficiența energetică și obiectivele de interconectare; |
| --- | --- |

8.

Metodologiile iau în considerare cel puțin cheltuielile de capital, cheltuielile operaționale și cele de întreținere, precum și costurile generate pentru sistemul aferent pe parcursul ciclului de viață tehnică al proiectului în ansamblu, precum costurile de dezafectare și de gestionare a deșeurilor, inclusiv costurile externe. Metodologiile oferă orientări privind ratele de actualizare, durata de viață tehnică și valoarea reziduală care trebuie utilizate pentru calcularea costurilor și a beneficiilor. De asemenea, acestea includ o metodologie obligatorie pentru calcularea raportului costuri-beneficii și a valorii actualizate nete, precum și o diferențiere a beneficiilor în funcție de nivelul de fiabilitate al metodelor prin care au fost estimate. De asemenea, sunt luate în considerare metodele de calculare a impactului climatic și a impactului asupra mediului al proiectului, precum și contribuția acestuia la obiectivele Uniunii în materie de energie, cum ar fi penetrarea energiei din surse regenerabile, eficiența energetică și obiectivele de interconectare;

| 9. | Metodologiile se asigură că măsurile de adaptare la schimbările climatice luate pentru fiecare proiect sunt evaluate și reflectă costul emisiilor de gaze cu efect de seră și că evaluarea este solidă și coerentă cu alte politici ale Uniunii, astfel încât să permită comparații cu alte soluții care nu necesită infrastructuri noi. |
| --- | --- |

9.

Metodologiile se asigură că măsurile de adaptare la schimbările climatice luate pentru fiecare proiect sunt evaluate și reflectă costul emisiilor de gaze cu efect de seră și că evaluarea este solidă și coerentă cu alte politici ale Uniunii, astfel încât să permită comparații cu alte soluții care nu necesită infrastructuri noi.

---

ANEXA VI

LINII DIRECTOARE PRIVIND TRANSPARENȚA ȘI PARTICIPAREA PUBLICULUI

1.

| (a) | legislația relevantă pe care se bazează deciziile și avizele corespunzătoare diverselor tipuri de proiecte relevante de interes comun, inclusiv dreptul mediului; |
| --- | --- |

(a)

legislația relevantă pe care se bazează deciziile și avizele corespunzătoare diverselor tipuri de proiecte relevante de interes comun, inclusiv dreptul mediului;

| (b) | lista deciziilor și a avizelor relevante care trebuie obținute; |
| --- | --- |

(b)

lista deciziilor și a avizelor relevante care trebuie obținute;

| (c) | denumirile și datele de contact ale autorității competente și ale altor autorități și părți interesate importante vizate; |
| --- | --- |

(c)

denumirile și datele de contact ale autorității competente și ale altor autorități și părți interesate importante vizate;

| (d) | fluxul de lucru, cu evidențierea fiecărei etape a procesului, inclusiv un calendar orientativ și o trecere în revistă a procesului decizional pentru diversele tipuri de proiecte de interes comun relevante; |
| --- | --- |

(d)

fluxul de lucru, cu evidențierea fiecărei etape a procesului, inclusiv un calendar orientativ și o trecere în revistă a procesului decizional pentru diversele tipuri de proiecte de interes comun relevante;

| (e) | informații privind domeniul de aplicare, structura și nivelul de detaliere al documentelor care trebuie prezentate odată cu cererea de luare a deciziilor, inclusiv o listă de verificare; |
| --- | --- |

(e)

informații privind domeniul de aplicare, structura și nivelul de detaliere al documentelor care trebuie prezentate odată cu cererea de luare a deciziilor, inclusiv o listă de verificare;

| (f) | etapele și mijloacele prin care publicul larg poate participa la proces; |
| --- | --- |

(f)

etapele și mijloacele prin care publicul larg poate participa la proces;

| (g) | modalitatea prin care autoritatea competentă, alte autorități vizate și inițiatorul proiectului demonstrează că opiniile exprimate în cadrul consultării publice au fost luate în considerare, de exemplu prin indicarea modificărilor aduse locației și concepției proiectului sau indicând motivele pentru care opiniile respective nu au fost luate în considerare; |
| --- | --- |

(g)

modalitatea prin care autoritatea competentă, alte autorități vizate și inițiatorul proiectului demonstrează că opiniile exprimate în cadrul consultării publice au fost luate în considerare, de exemplu prin indicarea modificărilor aduse locației și concepției proiectului sau indicând motivele pentru care opiniile respective nu au fost luate în considerare;

| (h) | în măsura posibilului, traduceri ale conținutului său în toate limbile statelor membre învecinate, care urmează să fie realizate în coordonare cu statele membre învecinate relevante. |
| --- | --- |

(h)

în măsura posibilului, traduceri ale conținutului său în toate limbile statelor membre învecinate, care urmează să fie realizate în coordonare cu statele membre învecinate relevante.

2.

| (a) | deciziile și avizele care urmează să fie obținute; |
| --- | --- |

(a)

deciziile și avizele care urmează să fie obținute;

| (b) | autoritățile, părțile interesate și publicul care ar putea fi vizate; |
| --- | --- |

(b)

autoritățile, părțile interesate și publicul care ar putea fi vizate;

| (c) | etapele individuale ale procedurii și durata acestora; |
| --- | --- |

(c)

etapele individuale ale procedurii și durata acestora;

| (d) | etapele principale care trebuie urmate în vederea emiterii deciziei exhaustive și termenele aferente; |
| --- | --- |

(d)

etapele principale care trebuie urmate în vederea emiterii deciziei exhaustive și termenele aferente;

| (e) | resursele planificate de autorități și eventualele resurse suplimentare necesare. |
| --- | --- |

(e)

resursele planificate de autorități și eventualele resurse suplimentare necesare.

3.

| (a) | părțile interesate afectate de un proiect de interes comun, inclusiv autoritățile naționale, regionale și locale relevante, proprietarii de terenuri și cetățenii care locuiesc în vecinătatea proiectului, publicul larg și asociațiile, organizațiile sau grupurile acestuia, sunt informate în mod cuprinzător și consultate în etapele incipiente, în mod incluziv, când încă se mai poate ține seama de eventualele preocupări ale publicului într-o manieră deschisă și transparentă. După caz, autoritatea competentă sprijină în mod activ activitățile întreprinse de inițiatorul proiectului; |
| --- | --- |

(a)

părțile interesate afectate de un proiect de interes comun, inclusiv autoritățile naționale, regionale și locale relevante, proprietarii de terenuri și cetățenii care locuiesc în vecinătatea proiectului, publicul larg și asociațiile, organizațiile sau grupurile acestuia, sunt informate în mod cuprinzător și consultate în etapele incipiente, în mod incluziv, când încă se mai poate ține seama de eventualele preocupări ale publicului într-o manieră deschisă și transparentă. După caz, autoritatea competentă sprijină în mod activ activitățile întreprinse de inițiatorul proiectului;

| (b) | autoritățile competente se asigură că procedurile de consultare publică pentru proiectele de interes comun sunt grupate, dacă este posibil, incluzând consultările publice deja necesare în temeiul dreptului intern. Fiecare consultare publică acoperă toate subiectele relevante pentru o anumită etapă a procedurii, fiecare subiect de acest tip fiind abordat o singură dată pe parcursul consultării publice în cauză; cu toate acestea, o consultare publică poate avea loc în mai multe locații geografice. Subiectele abordate în cadrul unei consultări publice sunt indicate în mod clar în notificarea consultării publice; |
| --- | --- |

(b)

autoritățile competente se asigură că procedurile de consultare publică pentru proiectele de interes comun sunt grupate, dacă este posibil, incluzând consultările publice deja necesare în temeiul dreptului intern. Fiecare consultare publică acoperă toate subiectele relevante pentru o anumită etapă a procedurii, fiecare subiect de acest tip fiind abordat o singură dată pe parcursul consultării publice în cauză; cu toate acestea, o consultare publică poate avea loc în mai multe locații geografice. Subiectele abordate în cadrul unei consultări publice sunt indicate în mod clar în notificarea consultării publice;

| (c) | se admit observații și obiecții doar de la începutul consultării publice și până la expirarea termenului; |
| --- | --- |

(c)

se admit observații și obiecții doar de la începutul consultării publice și până la expirarea termenului;

| (d) | promotorii de proiecte se asigură că consultările au loc într-o perioadă care permite participarea deschisă și incluzivă a publicului. |
| --- | --- |

(d)

promotorii de proiecte se asigură că consultările au loc într-o perioadă care permite participarea deschisă și incluzivă a publicului.

4.

| (a) | părțile interesate abordate; |
| --- | --- |

(a)

părțile interesate abordate;

| (b) | măsurile avute în vedere, inclusiv locurile și datele propuse pentru reuniunile dedicate; |
| --- | --- |

(b)

măsurile avute în vedere, inclusiv locurile și datele propuse pentru reuniunile dedicate;

| (c) | calendarul; |
| --- | --- |

(c)

calendarul;

| (d) | resursele umane alocate diverselor sarcini. |
| --- | --- |

(d)

resursele umane alocate diverselor sarcini.

5.

| (a) | publică în format electronic și, acolo unde este cazul, tipărit o broșură informativă de cel mult 15 pagini în care oferă, într-o manieră clară și succintă, o viziune de ansamblu privind descrierea, obiectivul și calendarul preliminar al etapelor de dezvoltare ale proiectului, planul de dezvoltare a rețelei naționale, rutele alternative avute în vedere, tipurile și caracteristicile impactului preconizat, inclusiv cel de natură transfrontalieră, și eventualele măsuri de atenuare a acestuia, broșură care se publică înainte de demararea consultării și enumeră adresa de internet a site-ului web dedicat proiectului de interes comun menționat la articolul 9 alineatul (7), a platformei de transparență menționate la articolul 23 și a manualului de proceduri menționat la punctul 1 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(a)

publică în format electronic și, acolo unde este cazul, tipărit o broșură informativă de cel mult 15 pagini în care oferă, într-o manieră clară și succintă, o viziune de ansamblu privind descrierea, obiectivul și calendarul preliminar al etapelor de dezvoltare ale proiectului, planul de dezvoltare a rețelei naționale, rutele alternative avute în vedere, tipurile și caracteristicile impactului preconizat, inclusiv cel de natură transfrontalieră, și eventualele măsuri de atenuare a acestuia, broșură care se publică înainte de demararea consultării și enumeră adresa de internet a site-ului web dedicat proiectului de interes comun menționat la articolul 9 alineatul (7), a platformei de transparență menționate la articolul 23 și a manualului de proceduri menționat la punctul 1 din prezenta anexă;

| (b) | publică informațiile privind consultarea pe site-ul web al proiectului de interes comun menționat la articolul 9 alineatul (7), pe panourile de afișaj ale birourilor administrațiilor locale și, cel puțin, în unul sau, dacă este cazul, în două canale mass-media locale; |
| --- | --- |

(b)

publică informațiile privind consultarea pe site-ul web al proiectului de interes comun menționat la articolul 9 alineatul (7), pe panourile de afișaj ale birourilor administrațiilor locale și, cel puțin, în unul sau, dacă este cazul, în două canale mass-media locale;

| (c) | invită în scris sau prin mijloace electronice toate părțile interesate, asociațiile, organizațiile și grupurile relevante afectate pentru a participa la reuniuni cu teme specifice, pe parcursul cărora se discută motivele de îngrijorare. |
| --- | --- |

(c)

invită în scris sau prin mijloace electronice toate părțile interesate, asociațiile, organizațiile și grupurile relevante afectate pentru a participa la reuniuni cu teme specifice, pe parcursul cărora se discută motivele de îngrijorare.

6.

| (a) | ultima dată la care site-ul web al proiectului a fost actualizat; |
| --- | --- |

(a)

ultima dată la care site-ul web al proiectului a fost actualizat;

| (b) | traduceri ale conținutului său în toate limbile statelor membre vizate de proiect sau asupra cărora proiectul are un impact transfrontalier semnificativ, în conformitate cu punctul 1 din anexa IV; |
| --- | --- |

(b)

traduceri ale conținutului său în toate limbile statelor membre vizate de proiect sau asupra cărora proiectul are un impact transfrontalier semnificativ, în conformitate cu punctul 1 din anexa IV;

| (c) | broșura informativă menționată la punctul 5, actualizată cu cele mai recente date privind proiectul; |
| --- | --- |

(c)

broșura informativă menționată la punctul 5, actualizată cu cele mai recente date privind proiectul;

| (d) | un rezumat fără caracter tehnic și actualizat periodic, care să reflecte stadiul în care se află proiectul, inclusiv informații geografice, și care să indice în mod clar, în cazul actualizărilor, modificările aduse versiunilor anterioare; |
| --- | --- |

(d)

un rezumat fără caracter tehnic și actualizat periodic, care să reflecte stadiul în care se află proiectul, inclusiv informații geografice, și care să indice în mod clar, în cazul actualizărilor, modificările aduse versiunilor anterioare;

| (e) | planul de implementare prevăzut la articolul 5 alineatul (1), actualizat cu cele mai recente date privind proiectul; |
| --- | --- |

(e)

planul de implementare prevăzut la articolul 5 alineatul (1), actualizat cu cele mai recente date privind proiectul;

| (f) | fondurile alocate și vărsate de Uniune pentru proiect; |
| --- | --- |

(f)

fondurile alocate și vărsate de Uniune pentru proiect;

| (g) | planificarea proiectului și a consultării publice, indicându-se în mod clar datele și locurile unde se organizează consultările și audierile publice și subiectele relevante preconizate pentru audierile respective; |
| --- | --- |

(g)

planificarea proiectului și a consultării publice, indicându-se în mod clar datele și locurile unde se organizează consultările și audierile publice și subiectele relevante preconizate pentru audierile respective;

| (h) | datele de contact în vederea obținerii de informații sau de documente suplimentare; |
| --- | --- |

(h)

datele de contact în vederea obținerii de informații sau de documente suplimentare;

| (i) | detaliile de contact în vederea transmiterii comentariilor și obiecțiilor pe parcursul consultărilor publice. |
| --- | --- |

(i)

detaliile de contact în vederea transmiterii comentariilor și obiecțiilor pe parcursul consultărilor publice.

---

| 3.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/103

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/870 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 30 mai 2022

privind măsurile de liberalizare temporară a comerțului în completarea concesiilor comerciale aplicabile produselor ucrainene în temeiul Acordului de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte (2) (denumit în continuare „Acordul de asociere”) reprezintă baza relației dintre Uniune și Ucraina. În conformitate cu Decizia 2014/668/UE a Consiliului (3), titlul IV din Acordul de asociere, care se referă la comerț și aspecte legate de comerț, s-a aplicat cu titlu provizoriu de la 1 ianuarie 2016 și a intrat în vigoare la 1 septembrie 2017, în urma ratificării de către toate statele membre. |
| --- | --- |

(1)

Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte (2) (denumit în continuare „Acordul de asociere”) reprezintă baza relației dintre Uniune și Ucraina. În conformitate cu Decizia 2014/668/UE a Consiliului (3), titlul IV din Acordul de asociere, care se referă la comerț și aspecte legate de comerț, s-a aplicat cu titlu provizoriu de la 1 ianuarie 2016 și a intrat în vigoare la 1 septembrie 2017, în urma ratificării de către toate statele membre.

| (2) | Acordul de asociere exprimă dorința părților la Acordul de asociere (denumite în continuare „Părțile”) de a-și consolida și extinde relațiile într-un mod ambițios și inovator, pentru a facilita și a realiza o integrare economică treptată, cu respectarea drepturilor și obligațiilor care decurg din calitatea părților de membru al Organizației Mondiale a Comerțului. |
| --- | --- |

(2)

Acordul de asociere exprimă dorința părților la Acordul de asociere (denumite în continuare „Părțile”) de a-și consolida și extinde relațiile într-un mod ambițios și inovator, pentru a facilita și a realiza o integrare economică treptată, cu respectarea drepturilor și obligațiilor care decurg din calitatea părților de membru al Organizației Mondiale a Comerțului.

| (3) | Articolul 2 din Acordul de asociere stabilește, printre altele, respectarea principiilor democratice, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și promovarea respectării principiilor suveranității și integrității teritoriale, inviolabilității frontierelor și independenței, ca elemente esențiale ale Acordului de asociere. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 2 din Acordul de asociere stabilește, printre altele, respectarea principiilor democratice, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și promovarea respectării principiilor suveranității și integrității teritoriale, inviolabilității frontierelor și independenței, ca elemente esențiale ale Acordului de asociere.

| (4) | Articolul 25 din Acordul de asociere prevede instituirea progresivă a unei zone de liber schimb între părți, în conformitate cu articolul XXIV din Acordul General pentru Tarife și Comerț din 1994 (denumit în continuare „GATT 1994”). În acest scop, articolul 29 din Acordul de asociere prevede eliminarea progresivă a taxelor vamale în conformitate cu programul inclus în acesta, precum și posibilitatea de a accelera și de a extinde domeniul de aplicare a unei asemenea eliminări. Articolul 48 din Acordul de asociere prevede că interesul public trebuie luat în considerare înainte de aplicarea măsurilor antidumping între părți. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 25 din Acordul de asociere prevede instituirea progresivă a unei zone de liber schimb între părți, în conformitate cu articolul XXIV din Acordul General pentru Tarife și Comerț din 1994 (denumit în continuare „GATT 1994”). În acest scop, articolul 29 din Acordul de asociere prevede eliminarea progresivă a taxelor vamale în conformitate cu programul inclus în acesta, precum și posibilitatea de a accelera și de a extinde domeniul de aplicare a unei asemenea eliminări. Articolul 48 din Acordul de asociere prevede că interesul public trebuie luat în considerare înainte de aplicarea măsurilor antidumping între părți.

| (5) | Războiul de agresiune neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei începând cu 24 februarie 2022 a avut un impact negativ profund asupra capacității Ucrainei de a face schimburi comerciale cu restul lumii, atât din cauza distrugerii capacității de producție, cât și din cauza indisponibilității unei părți semnificative a mijloacelor de transport, ca urmare a închiderii accesului la Marea Neagră. În aceste circumstanțe excepționale și pentru a atenua impactul economic negativ al războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, este necesar să se accelereze dezvoltarea unor relații economice mai strânse între Uniune și Ucraina pentru a oferi sprijin rapid autorităților și populației ucrainene. Prin urmare, este necesar și oportun să se stimuleze fluxurile comerciale și să se acorde concesii sub forma unor măsuri de liberalizare a comerțului pentru toate produsele, în conformitate cu accelerarea eliminării taxelor vamale pentru schimburile comerciale dintre Uniune și Ucraina. |
| --- | --- |

(5)

Războiul de agresiune neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei începând cu 24 februarie 2022 a avut un impact negativ profund asupra capacității Ucrainei de a face schimburi comerciale cu restul lumii, atât din cauza distrugerii capacității de producție, cât și din cauza indisponibilității unei părți semnificative a mijloacelor de transport, ca urmare a închiderii accesului la Marea Neagră. În aceste circumstanțe excepționale și pentru a atenua impactul economic negativ al războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, este necesar să se accelereze dezvoltarea unor relații economice mai strânse între Uniune și Ucraina pentru a oferi sprijin rapid autorităților și populației ucrainene. Prin urmare, este necesar și oportun să se stimuleze fluxurile comerciale și să se acorde concesii sub forma unor măsuri de liberalizare a comerțului pentru toate produsele, în conformitate cu accelerarea eliminării taxelor vamale pentru schimburile comerciale dintre Uniune și Ucraina.

| (6) | În conformitate cu articolul 21 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Uniunea asigură coerența dintre diferitele domenii ale acțiunii sale externe. În temeiul articolului 207 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), politica comercială comună trebuie să se desfășoare în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 21 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Uniunea asigură coerența dintre diferitele domenii ale acțiunii sale externe. În temeiul articolului 207 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), politica comercială comună trebuie să se desfășoare în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii.

| (7) | Măsurile de liberalizare a comerțului stabilite prin prezentul regulament ar trebui să îmbrace următoarea formă: (i) eliminarea integrală a taxelor la import (denumite în continuare „taxe vamale preferențiale”) la importul de produse industriale din Ucraina; (ii) suspendarea aplicării sistemului prețurilor de intrare pentru fructe și legume; (iii) suspendarea contingentelor tarifare și eliminarea totală a taxelor la import; (iv) prin derogare de la articolul 14 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (4), taxele antidumping la importurile originare din Ucraina efectuate în cursul aplicării prezentului regulament nu ar trebui să fie percepute în niciun moment, nici după expirarea prezentului regulament și (v) suspendarea temporară a aplicării Regulamentul (UE) 2015/478 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Prin intermediul măsurilor respective, Uniunea va oferi, de fapt, un sprijin temporar economic și financiar adecvat în beneficiul Ucrainei și al operatorilor economici care sunt afectați. |
| --- | --- |

(7)

Măsurile de liberalizare a comerțului stabilite prin prezentul regulament ar trebui să îmbrace următoarea formă: (i) eliminarea integrală a taxelor la import (denumite în continuare „taxe vamale preferențiale”) la importul de produse industriale din Ucraina; (ii) suspendarea aplicării sistemului prețurilor de intrare pentru fructe și legume; (iii) suspendarea contingentelor tarifare și eliminarea totală a taxelor la import; (iv) prin derogare de la articolul 14 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (4), taxele antidumping la importurile originare din Ucraina efectuate în cursul aplicării prezentului regulament nu ar trebui să fie percepute în niciun moment, nici după expirarea prezentului regulament și (v) suspendarea temporară a aplicării Regulamentul (UE) 2015/478 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Prin intermediul măsurilor respective, Uniunea va oferi, de fapt, un sprijin temporar economic și financiar adecvat în beneficiul Ucrainei și al operatorilor economici care sunt afectați.

| (8) | În scopul prevenirii fraudelor, regimurile preferențiale stabilite de prezentul regulament ar trebui să fie condiționate de respectarea de către Ucraina a tuturor condițiilor relevante pentru obținerea de avantaje care decurg din Acordul de asociere, inclusiv a regulilor de origine a produselor în cauză și a procedurilor aferente, precum și de implicarea Ucrainei în cooperarea administrativă strânsă cu Uniunea, astfel cum se prevede în Acordul de asociere. |
| --- | --- |

(8)

În scopul prevenirii fraudelor, regimurile preferențiale stabilite de prezentul regulament ar trebui să fie condiționate de respectarea de către Ucraina a tuturor condițiilor relevante pentru obținerea de avantaje care decurg din Acordul de asociere, inclusiv a regulilor de origine a produselor în cauză și a procedurilor aferente, precum și de implicarea Ucrainei în cooperarea administrativă strânsă cu Uniunea, astfel cum se prevede în Acordul de asociere.

| (9) | Ucraina ar trebui să se abțină de la introducerea unor noi taxe vamale sau a unor taxe cu efect echivalent, precum și a unor noi restricții cantitative sau a unor măsuri cu efect echivalent, de la creșterea nivelurilor taxelor vamale sau ale altor taxe în vigoare, sau de la introducerea oricăror alte restricții privind schimburile comerciale cu Uniunea, cu excepția cazului în care introducerea acestora ar fi justificată în mod clar în contextul războiului. În cazul nerespectării de către Ucraina a oricăreia dintre condițiile respective, Comisia ar trebui să fie împuternicită să suspende temporar toate sau o parte din regimurile preferențiale stabilite de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(9)

Ucraina ar trebui să se abțină de la introducerea unor noi taxe vamale sau a unor taxe cu efect echivalent, precum și a unor noi restricții cantitative sau a unor măsuri cu efect echivalent, de la creșterea nivelurilor taxelor vamale sau ale altor taxe în vigoare, sau de la introducerea oricăror alte restricții privind schimburile comerciale cu Uniunea, cu excepția cazului în care introducerea acestora ar fi justificată în mod clar în contextul războiului. În cazul nerespectării de către Ucraina a oricăreia dintre condițiile respective, Comisia ar trebui să fie împuternicită să suspende temporar toate sau o parte din regimurile preferențiale stabilite de prezentul regulament.

| (10) | Articolul 2 din Acordul de asociere prevede că, printre altele, respectarea principiilor democratice, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și combaterea proliferării armelor de distrugere în masă, a materialelor conexe și a vectorilor acestora constituie elemente esențiale ale Acordului de asociere. În plus, articolul 3 din Acordul de asociere precizează că statul de drept, buna guvernanță, combaterea corupției, combaterea diferitelor forme de criminalitate organizată transnațională și terorism, promovarea dezvoltării durabile și multilateralismul eficace sunt esențiale pentru consolidarea relației dintre părți. Este adecvat să se introducă posibilitatea de a suspenda temporar regimurile preferențiale stabilite prin prezentul regulament în cazul nerespectării de către Ucraina a principiilor generale ale Acordului de asociere, astfel cum se prevede și în alte acorduri de asociere încheiate de Uniune. |
| --- | --- |

(10)

Articolul 2 din Acordul de asociere prevede că, printre altele, respectarea principiilor democratice, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și combaterea proliferării armelor de distrugere în masă, a materialelor conexe și a vectorilor acestora constituie elemente esențiale ale Acordului de asociere. În plus, articolul 3 din Acordul de asociere precizează că statul de drept, buna guvernanță, combaterea corupției, combaterea diferitelor forme de criminalitate organizată transnațională și terorism, promovarea dezvoltării durabile și multilateralismul eficace sunt esențiale pentru consolidarea relației dintre părți. Este adecvat să se introducă posibilitatea de a suspenda temporar regimurile preferențiale stabilite prin prezentul regulament în cazul nerespectării de către Ucraina a principiilor generale ale Acordului de asociere, astfel cum se prevede și în alte acorduri de asociere încheiate de Uniune.

| (11) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei de a suspenda temporar regimurile preferențiale și de a introduce măsuri corective, astfel cum se menționează la articolele 3 și 4 din prezentul regulament, în cazurile în care producătorii din Uniune de produse similare sau aflate în concurență directă sunt sau ar putea fi grav afectați de importurile realizate în temeiul prezentului regulament. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (6). |
| --- | --- |

(11)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei de a suspenda temporar regimurile preferențiale și de a introduce măsuri corective, astfel cum se menționează la articolele 3 și 4 din prezentul regulament, în cazurile în care producătorii din Uniune de produse similare sau aflate în concurență directă sunt sau ar putea fi grav afectați de importurile realizate în temeiul prezentului regulament. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (6).

| (12) | Sub rezerva unei anchete a Comisiei, este necesar să se prevadă posibilitatea de a reintroduce taxele vamale aplicabile în temeiul Acordului de asociere, în cazul importurilor oricăror produse aflate sub incidența prezentului regulament care cauzează sau riscă să cauzeze dificultăți grave producătorilor din Uniune de produse similare sau aflate în concurență directă. |
| --- | --- |

(12)

Sub rezerva unei anchete a Comisiei, este necesar să se prevadă posibilitatea de a reintroduce taxele vamale aplicabile în temeiul Acordului de asociere, în cazul importurilor oricăror produse aflate sub incidența prezentului regulament care cauzează sau riscă să cauzeze dificultăți grave producătorilor din Uniune de produse similare sau aflate în concurență directă.

| (13) | Raportul anual al Comisiei privind punerea în aplicare a zonei de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, care este parte integrantă din Acordul de asociere, ar trebui să includă o evaluare detaliată a punerii în aplicare a măsurilor de liberalizare a comerțului stabilite de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(13)

Raportul anual al Comisiei privind punerea în aplicare a zonei de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, care este parte integrantă din Acordul de asociere, ar trebui să includă o evaluare detaliată a punerii în aplicare a măsurilor de liberalizare a comerțului stabilite de prezentul regulament.

| (14) | Având în vedere urgența problemei legate de situația cauzată de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, se consideră oportun să se invoce excepția de la termenul de opt săptămâni prevăzută la articolul 4 din Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la TUE, la TFUE și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice. |
| --- | --- |

(14)

Având în vedere urgența problemei legate de situația cauzată de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, se consideră oportun să se invoce excepția de la termenul de opt săptămâni prevăzută la articolul 4 din Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la TUE, la TFUE și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice.

| (15) | Având în vedere situația de urgență din Ucraina, prezentul regulament ar trebui să prevadă o dispoziție tranzitorie adecvată și să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere situația de urgență din Ucraina, prezentul regulament ar trebui să prevadă o dispoziție tranzitorie adecvată și să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Măsuri de liberalizare a comerțului

(1)   Se introduc următoarele regimuri preferențiale:

| (a) | taxele vamale preferențiale la importul în Uniune al anumitor produse industriale originare din Ucraina, care fac obiectul unei eliminări treptate pe o perioadă de șapte ani în conformitate cu anexa I-A la Acordul de asociere, se stabilesc la zero; |
| --- | --- |

(a)

taxele vamale preferențiale la importul în Uniune al anumitor produse industriale originare din Ucraina, care fac obiectul unei eliminări treptate pe o perioadă de șapte ani în conformitate cu anexa I-A la Acordul de asociere, se stabilesc la zero;

| (b) | aplicarea sistemului prețurilor de intrare se suspendă pentru produsele respective pentru care se aplică, astfel cum se specifică în anexa I-A la Acordul de asociere. Importurilor de produse respective nu li se aplică taxe vamale; |
| --- | --- |

(b)

aplicarea sistemului prețurilor de intrare se suspendă pentru produsele respective pentru care se aplică, astfel cum se specifică în anexa I-A la Acordul de asociere. Importurilor de produse respective nu li se aplică taxe vamale;

| (c) | toate contingentele tarifare stabilite în temeiul anexei I-A la Acordul de asociere se suspendă, iar produsele care fac obiectul contingentelor respective sunt admise la importul în Uniune din Ucraina fără taxe vamale. |
| --- | --- |

(c)

toate contingentele tarifare stabilite în temeiul anexei I-A la Acordul de asociere se suspendă, iar produsele care fac obiectul contingentelor respective sunt admise la importul în Uniune din Ucraina fără taxe vamale.

(2)   Prin derogare de la articolul 14 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2016/1036, taxele antidumping la importurile originare din Ucraina efectuate în cursul aplicării prezentului regulament nu se percep în niciun moment, nici după expirarea prezentului regulament.

(3)   Aplicarea Regulamentului (UE) 2015/478 se suspendă temporar în ceea ce privește importurile originare din Ucraina.

Articolul 2

Condiții de acordare a regimurilor preferențiale

Regimurile preferențiale prevăzute la articolul 1 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) sunt supuse următoarelor condiții:

| (a) | respectarea regulilor de origine a produselor, precum și a procedurilor aferente, astfel cum se prevede în Acordul de asociere; |
| --- | --- |

(a)

respectarea regulilor de origine a produselor, precum și a procedurilor aferente, astfel cum se prevede în Acordul de asociere;

| (b) | neintroducerea de către Ucraina a unor noi taxe vamale sau a unor taxe cu efect echivalent, precum și a unor noi restricții cantitative sau a unor măsuri cu efect echivalent asupra importurilor originare din Uniune, păstrarea taxelor vamale și a celorlalte taxe la nivelurile actuale și neintroducerea oricăror alte restricții, inclusiv a unor măsuri administrative interne discriminatorii, cu excepția cazului în care introducerea acestora ar fi justificată în mod clar în contextul războiului; și |
| --- | --- |

(b)

neintroducerea de către Ucraina a unor noi taxe vamale sau a unor taxe cu efect echivalent, precum și a unor noi restricții cantitative sau a unor măsuri cu efect echivalent asupra importurilor originare din Uniune, păstrarea taxelor vamale și a celorlalte taxe la nivelurile actuale și neintroducerea oricăror alte restricții, inclusiv a unor măsuri administrative interne discriminatorii, cu excepția cazului în care introducerea acestora ar fi justificată în mod clar în contextul războiului; și

| (c) | respectarea de către Ucraina a principiilor democratice, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale și respectarea principiilor statului de drept, precum și eforturile continue și susținute în ceea ce privește lupta împotriva corupției și a activităților ilegale prevăzute la articolele 2, 3 și 22 din Acordul de asociere. |
| --- | --- |

(c)

respectarea de către Ucraina a principiilor democratice, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale și respectarea principiilor statului de drept, precum și eforturile continue și susținute în ceea ce privește lupta împotriva corupției și a activităților ilegale prevăzute la articolele 2, 3 și 22 din Acordul de asociere.

Articolul 3

Suspendarea temporară

(1)   În cazul în care Comisia constată că există suficiente dovezi ale nerespectării condițiilor stabilite la articolul 2 de către Ucraina, aceasta poate suspenda, integral sau parțial, prin intermediul unui act de punere în aplicare, regimurile preferențiale prevăzute la articolul 1 alineatul (1) literele (a), (b) și (c). Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 5 alineatul (2).

(2)   În cazul în care un stat membru solicită Comisiei să suspende oricare dintre regimurile preferențiale din cauza nerespectării de către Ucraina a condițiilor stabilite la articolul 2 litera (b), Comisia furnizează un aviz motivat, în termen de patru luni de la data solicitării, în care precizează dacă plângerea referitoare la nerespectarea de către Ucraina a condițiilor respective este întemeiată. În cazul în care Comisia concluzionează că plângerea este întemeiată, aceasta inițiază procedura menționată la alineatul (1) de la prezentul articol.

Articolul 4

Clauza de salvgardare

(1)   Dacă un produs originar din Ucraina este importat în condiții care cauzează sau care riscă să cauzeze dificultăți grave producătorilor din Uniune de produse similare sau aflate în concurență directă, taxele vamale aplicabile în temeiul Acordului de asociere importurilor produsului respectiv pot fi reintroduse oricând.

(2)   Comisia monitorizează îndeaproape impactul prezentului regulament, inclusiv în ceea ce privește prețurile pe piața Uniunii, ținând cont de informațiile cu privire la exporturile, importurile și producția Uniunii de produse care fac obiectul măsurilor de liberalizare a comerțului stabilite de prezentul regulament.

(3)   Comisia ia o decizie de deschidere a unei anchete într-un termen rezonabil:

| (a) | la cererea unui stat membru; |
| --- | --- |

(a)

la cererea unui stat membru;

| (b) | la cererea unei persoane juridice sau a unei asociații fără personalitate juridică care acționează în numele industriei Uniunii, ceea ce înseamnă toți producătorii din Uniune de produse similare sau direct concurente sau o proporție majoră a acestora; sau |
| --- | --- |

(b)

la cererea unei persoane juridice sau a unei asociații fără personalitate juridică care acționează în numele industriei Uniunii, ceea ce înseamnă toți producătorii din Uniune de produse similare sau direct concurente sau o proporție majoră a acestora; sau

| (c) | la inițiativa proprie a Comisiei, în cazul în care aceasta consideră că există suficiente elemente de probă prima facie în sensul existenței dificultăților grave pentru producătorii din Uniune de produse similare sau aflate în concurență directă, așa cum se menționează la alineatul (1). |
| --- | --- |

(c)

la inițiativa proprie a Comisiei, în cazul în care aceasta consideră că există suficiente elemente de probă prima facie în sensul existenței dificultăților grave pentru producătorii din Uniune de produse similare sau aflate în concurență directă, așa cum se menționează la alineatul (1).

În sensul prezentului alineat, „proporție majoră a producătorilor din Uniune de produse similare sau direct concurente” înseamnă producătorii din Uniune a căror producție colectivă constituie mai mult de 50 % din producția totală a Uniunii de produse similare sau aflate în concurență directă realizată de către acea parte a industriei Uniunii care și-a exprimat susținerea sau opoziția față de cerere, și care reprezintă nu mai puțin de 25 % din totalul producției de produse similare sau aflate în concurență directă realizate de industria Uniunii.

(4)   În cazul în care decide deschiderea unei anchete, Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene un aviz care anunță deschiderea acestei anchete. Avizul prezintă un rezumat al informațiilor primite și prevede că orice informație utilă trebuie comunicată Comisiei. Avizul precizează termenul în care părțile interesate își pot prezenta în scris punctele de vedere. Termenul respectiv nu poate depăși patru luni de la data publicării avizului.

(5)   Comisia caută toate informațiile pe care le consideră necesare și poate verifica informațiile primite de la Ucraina sau de la orice altă sursă relevantă. Comisia poate fi asistată de funcționari ai statului membru pe teritoriul căruia ar putea fi efectuate verificări, în urma unei cereri în acest sens din partea respectivului stat membru.

(6)   La examinarea posibilei existențe a dificultăților grave pentru producătorii din Uniune de produse similare sau aflate în concurență directă, așa cum se menționează la alineatul (1), Comisia ia în considerare, printre altele, următorii factori privind producătorii din Uniune, atunci când sunt disponibile informații relevante:

| — | cota de piață; |
| --- | --- |

—

cota de piață;

| — | producția; |
| --- | --- |

—

producția;

| — | stocurile; |
| --- | --- |

—

stocurile;

| — | capacitatea de producție; |
| --- | --- |

—

capacitatea de producție;

| — | utilizarea capacității; |
| --- | --- |

—

utilizarea capacității;

| — | ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

—

ocuparea forței de muncă;

| — | importurile; |
| --- | --- |

—

importurile;

| — | prețurile. |
| --- | --- |

—

prețurile.

(7)   Ancheta se încheie în termen de șase luni de la publicarea avizului menționat la alineatul (4) de la prezentul articol. În circumstanțe excepționale Comisia poate prelungi termenul respectiv prin intermediul unui act de punere în aplicare adoptat în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 5 alineatul (2).

(8)   În termen de trei luni de la încheierea anchetei, Comisia decide cu privire la reintroducerea taxelor vamale aplicabile în temeiul Acordului de asociere, prin intermediul unui act de punere în aplicare adoptat în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 5 alineatul (2) din prezentul regulament. Actul de punere în aplicare respectiv intră în vigoare în termen de o lună de la data publicării.

Taxele vamale aplicabile în temeiul Acordului de asociere pot fi reintroduse pe perioada de timp necesară pentru a contracara deteriorarea situației economice sau financiare a producătorilor din Uniune sau pe perioada cât persistă riscul unor asemenea deteriorări. În cazul în care din constatarea definitivă a faptelor reiese că nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (1) de la prezentul articol, Comisia adoptă un act de punere în aplicare pentru încetarea anchetei și a procedurilor. Actul de punere în aplicare respectiv este adoptat în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 5 alineatul (2) din prezentul regulament.

(9)   În cazul în care circumstanțe excepționale care necesită o acțiune imediată fac ancheta imposibilă, Comisia poate lua orice măsură preventivă care este necesară, după informarea Comitetului Codului Vamal menționat la articolul 5 alineatul (1).

Articolul 5

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul Codului Vamal instituit prin articolul 285 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7). Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 6

Evaluarea punerii în aplicare a măsurilor de liberalizare a comerțului

Raportul anual al Comisiei privind punerea în aplicare a zonei de liber schimb complex și cuprinzător include o evaluare detaliată a punerii în aplicare a măsurilor de liberalizare a comerțului prevăzute în prezentul regulament și include, după caz, o evaluare a impactului social al acestor măsuri în Ucraina și în Uniune. Informațiile privind importurile de produse menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (c) se pun la dispoziție pe site-ul web al Comisiei.

Articolul 7

Dispoziție tranzitorie

Regimurile preferențiale menționate la articolul 1 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) se aplică produselor care, la 4 iunie 2022, fie se află în tranzit din Ucraina către Uniune, fie se află sub control vamal în Uniune, sub rezerva prezentării unei cereri în acest sens autorităților vamale competente din Uniune în termen de șase luni de la data respectivă.

Articolul 8

Intrarea în vigoare și aplicarea

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Prezentul regulament se aplică până la 5 iunie 2023.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 mai 2022.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

B. LE MAIRE

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 19 mai 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 24 mai 2022.

1

(2)  
  JO L 161, 29.5.2014, p. 3.

2

(3)  Decizia 2014/668/UE a Consiliului din 23 iunie 2014 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte, în ceea ce privește titlul III (cu excepția dispozițiilor referitoare la tratamentul aplicat resortisanților țărilor terțe care lucrează cu forme legale pe teritoriul celeilalte părți) și titlurile IV, V, VI și VII din acord, precum și a anexelor și protocoalelor aferente (JO L 278, 20.9.2014, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 21).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2015/478 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2015 privind regimul comun aplicabil importurilor (JO L 83, 27.3.2015, p. 16).

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).

7

---

DECIZII

| 3.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/109

---

DECIZIA (UE) 2022/871 A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 30 mai 2022

de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește perioada de aplicare și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Bolivia asupra culturilor producătoare de semințe de cereale și asupra culturilor producătoare de semințe de plante oleaginoase și pentru fibre și echivalența semințelor de cereale și a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre produse în Bolivia

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Decizia 2003/17/CE a Consiliului (3) prevede că, în anumite condiții, inspecțiile în câmp efectuate asupra anumitor culturi producătoare de semințe în țările terțe enumerate în anexa I la decizia respectivă sunt considerate echivalente cu inspecțiile în câmp efectuate în conformitate cu dreptul Uniunii. Decizia prevede, de asemenea, că, în anumite condiții, semințele din anumite specii produse în țările terțe respective sunt considerate echivalente cu semințele produse în conformitate cu dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2003/17/CE a Consiliului (3) prevede că, în anumite condiții, inspecțiile în câmp efectuate asupra anumitor culturi producătoare de semințe în țările terțe enumerate în anexa I la decizia respectivă sunt considerate echivalente cu inspecțiile în câmp efectuate în conformitate cu dreptul Uniunii. Decizia prevede, de asemenea, că, în anumite condiții, semințele din anumite specii produse în țările terțe respective sunt considerate echivalente cu semințele produse în conformitate cu dreptul Uniunii.

| (2) | Echivalența a fost acordată țărilor terțe respective pe baza cadrului multilateral privind comerțul internațional cu semințe, respectiv sistemele pentru certificarea soiurilor de semințe destinate comerțului internațional ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și metodele Asociației Internaționale pentru Testarea Semințelor (ISTA) sau, după caz, normele Association of Official Seed Analysts (AOSA) care sunt echivalente cu normele ISTA. De asemenea, Comisia a efectuat evaluări legislative și audituri în unele dintre țările terțe respective pentru a verifica dacă îndeplinesc cerințele stabilite în dreptul Uniunii înainte de a acorda echivalența pentru prima dată. Testarea și raportarea anuală în cadrul OCDE, reauditarea periodică a laboratoarelor pentru acreditarea ISTA, precum și inspecțiile oficiale în contextul dreptului Uniunii indică faptul că inspecțiile în câmp efectuate în țările terțe respective continuă să ofere aceleași garanții ca inspecțiile în câmp efectuate de statele membre și că semințele produse și certificate în țările terțe respective continuă să ofere aceleași garanții ca semințele produse și certificate în statele membre. Prin urmare, inspecțiile în câmp și semințele respective ar trebui să fie considerate în continuare echivalente cu inspecțiile în câmp și semințele Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Echivalența a fost acordată țărilor terțe respective pe baza cadrului multilateral privind comerțul internațional cu semințe, respectiv sistemele pentru certificarea soiurilor de semințe destinate comerțului internațional ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și metodele Asociației Internaționale pentru Testarea Semințelor (ISTA) sau, după caz, normele Association of Official Seed Analysts (AOSA) care sunt echivalente cu normele ISTA. De asemenea, Comisia a efectuat evaluări legislative și audituri în unele dintre țările terțe respective pentru a verifica dacă îndeplinesc cerințele stabilite în dreptul Uniunii înainte de a acorda echivalența pentru prima dată. Testarea și raportarea anuală în cadrul OCDE, reauditarea periodică a laboratoarelor pentru acreditarea ISTA, precum și inspecțiile oficiale în contextul dreptului Uniunii indică faptul că inspecțiile în câmp efectuate în țările terțe respective continuă să ofere aceleași garanții ca inspecțiile în câmp efectuate de statele membre și că semințele produse și certificate în țările terțe respective continuă să ofere aceleași garanții ca semințele produse și certificate în statele membre. Prin urmare, inspecțiile în câmp și semințele respective ar trebui să fie considerate în continuare echivalente cu inspecțiile în câmp și semințele Uniunii.

| (3) | În 2016, Bolivia a prezentat Comisiei o cerere de acordare a echivalenței pentru sistemul său de inspecții în câmp efectuate asupra culturilor producătoare de semințe și pentru semințele de Sorghum spp. (sorg), de Zea mays (porumb) și de Helianthus annuus (floarea-soarelui) produse și certificate în Bolivia. |
| --- | --- |

(3)

În 2016, Bolivia a prezentat Comisiei o cerere de acordare a echivalenței pentru sistemul său de inspecții în câmp efectuate asupra culturilor producătoare de semințe și pentru semințele de Sorghum spp. (sorg), de Zea mays (porumb) și de Helianthus annuus (floarea-soarelui) produse și certificate în Bolivia.

| (4) | Comisia a evaluat legislația relevantă a Boliviei, a efectuat un audit în 2018 referitor la sistemul de controale oficiale privind producția de semințe și certificarea semințelor de sorg, porumb și floarea-soarelui în Bolivia, precum și echivalența cu cerințele Uniunii, și a publicat constatările auditului într-un raport intitulat „Raport final al auditului efectuat în Statul Plurinațional al Boliviei în perioada 14 martie 2018-22 martie 2018 în vederea evaluării sistemului de controale oficiale și de certificare a semințelor și a echivalenței acestora cu cerințele Uniunii Europene”. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a evaluat legislația relevantă a Boliviei, a efectuat un audit în 2018 referitor la sistemul de controale oficiale privind producția de semințe și certificarea semințelor de sorg, porumb și floarea-soarelui în Bolivia, precum și echivalența cu cerințele Uniunii, și a publicat constatările auditului într-un raport intitulat „Raport final al auditului efectuat în Statul Plurinațional al Boliviei în perioada 14 martie 2018-22 martie 2018 în vederea evaluării sistemului de controale oficiale și de certificare a semințelor și a echivalenței acestora cu cerințele Uniunii Europene”.

| (5) | Auditul a relevat existența unui sistem bine organizat de producție și de certificare a semințelor în Bolivia. Comisia a identificat unele deficiențe și a adresat recomandări Boliviei. Întrucât Bolivia a remediat deficiențele respective până la 30 noiembrie 2018, țara menționată îndeplinește condițiile prevăzute în anexa II la Decizia 2003/17/CE, precum și cerințele prevăzute de Directivele 66/402/CEE (4) și 2002/57/CE (5) ale Consiliului. |
| --- | --- |

(5)

Auditul a relevat existența unui sistem bine organizat de producție și de certificare a semințelor în Bolivia. Comisia a identificat unele deficiențe și a adresat recomandări Boliviei. Întrucât Bolivia a remediat deficiențele respective până la 30 noiembrie 2018, țara menționată îndeplinește condițiile prevăzute în anexa II la Decizia 2003/17/CE, precum și cerințele prevăzute de Directivele 66/402/CEE (4) și 2002/57/CE (5) ale Consiliului.

| (6) | Prin urmare, este oportun să se acorde echivalență inspecțiilor în câmp efectuate asupra culturilor producătoare de semințe de sorg, de porumb și de floarea-soarelui din Bolivia și privind semințele de sorg, de porumb și de floarea-soarelui produse în Bolivia și certificate oficial de autoritățile sale. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, este oportun să se acorde echivalență inspecțiilor în câmp efectuate asupra culturilor producătoare de semințe de sorg, de porumb și de floarea-soarelui din Bolivia și privind semințele de sorg, de porumb și de floarea-soarelui produse în Bolivia și certificate oficial de autoritățile sale.

| (7) | Întrucât Decizia 2003/17/CE va expira la 31 decembrie 2022, ar trebui prelungită perioada pentru care se recunoaște echivalența în temeiul deciziei respective, pentru a se evita orice risc de perturbare a importurilor de semințe în Uniune. Luând în considerare investițiile și timpul necesar pentru producția de semințe certificate în conformitate cu dreptul Uniunii, este oportun ca perioada respectivă să fie prelungită cu șapte ani. |
| --- | --- |

(7)

Întrucât Decizia 2003/17/CE va expira la 31 decembrie 2022, ar trebui prelungită perioada pentru care se recunoaște echivalența în temeiul deciziei respective, pentru a se evita orice risc de perturbare a importurilor de semințe în Uniune. Luând în considerare investițiile și timpul necesar pentru producția de semințe certificate în conformitate cu dreptul Uniunii, este oportun ca perioada respectivă să fie prelungită cu șapte ani.

| (8) | Prin urmare, Decizia 2003/17/CE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Decizia 2003/17/CE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Modificarea Deciziei 2003/17/CE

Decizia 2003/17/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 6, data „31 decembrie 2022” se înlocuiește cu data „31 decembrie 2029”. |
| --- | --- |

1.

La articolul 6, data „31 decembrie 2022” se înlocuiește cu data „31 decembrie 2029”.

| 2. | Tabelul din anexa I se modifică după cum urmează:






  (a) | între rândurile „AU” și „BR” se introduce un rând cu următorul text:







  „BO | Ministry of Rural Development and Land |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolivia |
| Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ |

2.

Tabelul din anexa I se modifică după cum urmează:

(a)

între rândurile „AU” și „BR” se introduce un rând cu următorul text:

„BO

Ministry of Rural Development and Land

Bolivia

Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ

66/402/CEE – doar cu privire la Zea mays și Sorghum spp.;

Zea mays

Sorghum

2002/57/CE – doar cu privire la Helianthus annuus”;

Helianthus annuus

| (b) | la nota de subsol (1), între „AU – Australia,” și „BR – Brazil,” se introduc următoarele cuvinte: | „BO – Bolivia,”. |
| --- | --- | --- |

(b)

la nota de subsol (1), între „AU – Australia,” și „BR – Brazil,” se introduc următoarele cuvinte:

1

„BO – Bolivia,”.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 3

Destinatari

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 30 mai 2022.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

B. LE MAIRE

---

(1)  Avizul din 23 martie 2022 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 16 mai 2022.

2

(3)  Decizia 2003/17/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind echivalența inspecțiilor în câmp la culturile producătoare de semințe, efectuate în țări terțe și echivalența semințelor produse în țări terțe (JO L 8, 14.1.2003, p. 10).

3

(4)  Directiva 66/402/CEE a Consiliului din 14 iunie 1966 privind comercializarea semințelor de cereale (JO P 125, 11.7.1966, p. 2309).

4

(5)  Directiva 2002/57/CE a Consiliului din 13 iunie 2002 privind comercializarea semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre (JO L 193, 20.7.2002, p. 74).

5

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 3.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/112

---

Informații referitoare la intrarea în vigoare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Cabo Verde de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind facilitarea eliberării vizelor de scurtă ședere pentru cetățenii Republicii Capului Verde și pentru cetățenii Uniunii Europene

Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Cabo Verde de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind facilitarea eliberării vizelor de scurtă ședere pentru cetățenii Republicii Capului Verde și pentru cetățenii Uniunii Europene va intra în vigoare la 1 iulie 2022, având în vedere faptul că procedura prevăzută la articolul 2 alineatul (2) din acord a fost finalizată la 3 mai 2022.

---

REGULAMENTE

| 3.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/113 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/113

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/872 AL COMISIEI

din 1 iunie 2022

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 în ceea ce privește modificările aduse modelului pentru programele operaționale din cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și modelului pentru programele de cooperare din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1), în special articolul 96 alineatul (9),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (2), în special articolul 8 alineatul (11),

după consultarea Comitetului de coordonare pentru fondurile structurale și de investiții europene,

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 al Comisiei (3) stabilește modelul pentru programele operaționale din cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și modelul pentru programele de cooperare din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 al Comisiei (3) stabilește modelul pentru programele operaționale din cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și modelul pentru programele de cooperare din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană.

| (2) | Având în vedere extinderea excepțională a posibilității de a aplica temporar o rată de cofinanțare de 100 % și la cheltuielile declarate în cererile de plată în decursul anului fiscal care începe la 1 iulie 2021 și se încheie la 30 iunie 2022, pentru una sau mai multe axe prioritare dintr-un program sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), de Fondul social european (FSE) sau de Fondul de coeziune, în conformitate cu articolul 25a alineatul (1a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, introdus prin Regulamentul (UE) 2022/562 al Parlamentului European și al Consiliului (4), modelul pentru programele operaționale din cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă stabilit în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 și modelul pentru programele de cooperare din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană stabilit în anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 trebuie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere extinderea excepțională a posibilității de a aplica temporar o rată de cofinanțare de 100 % și la cheltuielile declarate în cererile de plată în decursul anului fiscal care începe la 1 iulie 2021 și se încheie la 30 iunie 2022, pentru una sau mai multe axe prioritare dintr-un program sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), de Fondul social european (FSE) sau de Fondul de coeziune, în conformitate cu articolul 25a alineatul (1a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, introdus prin Regulamentul (UE) 2022/562 al Parlamentului European și al Consiliului (4), modelul pentru programele operaționale din cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă stabilit în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 și modelul pentru programele de cooperare din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană stabilit în anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 trebuie modificate în consecință.

| (3) | Regulamentul (UE) 2022/562 a introdus, de asemenea, posibilitatea ca operațiunile care abordează provocările legate de migrație ca urmare a agresiunii militare a Rusiei să poată fi finanțate prin FEDR sau prin FSE pe baza normelor aplicabile celuilalt fond, în conformitate cu articolul 98 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, în cazul în care astfel de operațiuni fac parte dintr-o axă prioritară dedicată. Prin urmare, această nouă posibilitate trebuie să se reflecte în modelul pentru programele operaționale din cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă prevăzut în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014. În special, alegerea fondului care sprijină astfel de operațiuni ce contribuie la prioritățile de investiții ale celuilalt fond trebuie să fie clară, indiferent dacă axa prioritară specifică se referă la FEDR, la FSE sau la amândouă. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE) 2022/562 a introdus, de asemenea, posibilitatea ca operațiunile care abordează provocările legate de migrație ca urmare a agresiunii militare a Rusiei să poată fi finanțate prin FEDR sau prin FSE pe baza normelor aplicabile celuilalt fond, în conformitate cu articolul 98 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, în cazul în care astfel de operațiuni fac parte dintr-o axă prioritară dedicată. Prin urmare, această nouă posibilitate trebuie să se reflecte în modelul pentru programele operaționale din cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă prevăzut în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014. În special, alegerea fondului care sprijină astfel de operațiuni ce contribuie la prioritățile de investiții ale celuilalt fond trebuie să fie clară, indiferent dacă axa prioritară specifică se referă la FEDR, la FSE sau la amândouă.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 trebuie modificat în consecință.

| (5) | Pentru a se permite aplicarea cu promptitudine a măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta trebuie să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(5)

Pentru a se permite aplicarea cu promptitudine a măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta trebuie să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 se înlocuiește cu textul din anexa I la prezentul regulament.

(2)   Anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 se înlocuiește cu textul din anexa II la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

1

(2)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 288/2014 al Comisiei din 25 februarie 2014 de stabilire a normelor în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime cu privire la modelul pentru programele operaționale în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană cu privire la modelul pentru programele de cooperare în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană (JO L 87, 22.3.2014, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2022/562 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 aprilie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (JO L 109, 8.4.2022, p. 1).

4

---

ANEXA I

„ANEXA I

Model pentru programele operaționale din cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă

| CCI | <0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1) |
| --- | --- |
| Titlul | <0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME > |
| Versiune | <0.3 type="N" input="G"“SME > |
| Primul an | <0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Anul precedent | <0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Eligibil de la | <0.6 type="D" input="G"“SME > |
| Eligibil până la | <0.7 type="D" input="G"“SME > |
| Numărul deciziei CE | <0.8 type="S" input="G"“SME > |
| Data deciziei CE | <0.9 type="D" input="G"“SME > |
| Numărul deciziei de modificare a statului membru | <0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME > |
| Data deciziei de modificare a statului membru | <0.11 type="D" input="M"“SME > |
| Data intrării în vigoare a deciziei de modificare a statului membru | <0.12 type="D" input="M"“SME > |
| Regiunile NUTS care fac obiectul programului operațional | <0.12 type="S" input="S“SME > |

CCI

<0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1)

Titlul

<0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME >

Versiune

<0.3 type="N" input="G"“SME >

Primul an

<0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Anul precedent

<0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Eligibil de la

<0.6 type="D" input="G"“SME >

Eligibil până la

<0.7 type="D" input="G"“SME >

Numărul deciziei CE

<0.8 type="S" input="G"“SME >

Data deciziei CE

<0.9 type="D" input="G"“SME >

Numărul deciziei de modificare a statului membru

<0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME >

Data deciziei de modificare a statului membru

<0.11 type="D" input="M"“SME >

Data intrării în vigoare a deciziei de modificare a statului membru

<0.12 type="D" input="M"“SME >

Regiunile NUTS care fac obiectul programului operațional

<0.12 type="S" input="S“SME >

SECȚIUNEA 1

STRATEGIA PRIVIND CONTRIBUȚIA PROGRAMULUI OPERAȚIONAL LA STRATEGIA UNIUNII PENTRU O CREȘTERE INTELIGENTĂ, DURABILĂ ȘI FAVORABILĂ INCLUZIUNII ȘI LA REALIZAREA COEZIUNII ECONOMICE, SOCIALE ȘI TERITORIALE
   (2)

[Referință: articolul 27 alineatul (1) și articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și, în cazul programelor operaționale dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei», articolul 92b alineatul (9) al doilea paragraf și alineatul (10)] (3)

1.1.   Strategia privind contribuția programului operațional la strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și la realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale

| 1.1.1. | Descrierea strategiei programului pentru contribuția la realizarea strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și la realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale (4).






  <1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.

<1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M">

În cazul adăugării de noi axe prioritare la un program operațional existent, pentru a aloca resursele suplimentare către obiectivul tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei», descrierea impactului preconizat în ceea ce privește sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei trebuie prezentată într-o casetă de text dedicată, după cum se arată mai jos.

În cazul unui nou program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei», trebuie prezentate numai descrierea și caseta de text de mai jos.

| 1.1.1.a | Descrierea impactului preconizat al programului operațional în ceea ce privește sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei







  <1.1.1 type="S" maxlength=‘10 000 ’ input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.a

<1.1.1 type="S" maxlength=‘10 000 ’ input="M">

| 1.1.2. | Justificarea selectării obiectivelor tematice și a priorităților de investiții corespunzătoare, având în vedere acordul de parteneriat, pe baza identificării necesităților regionale și, după caz, naționale, inclusiv necesitatea de a aborda dificultățile identificate în recomandările relevante specifice fiecărei țări, adoptate în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) din TFUE, precum și în recomandările corespunzătoare ale Consiliului adoptate în conformitate cu articolul 148 alineatul (4) din TFUE, ținând seama de evaluarea ex ante (5).
  În cazul adăugării de noi axe prioritare la un program operațional existent, pentru a aloca resursele suplimentare către obiectivul tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei», trebuie adăugată descrierea 1.1.2.a.
  În cazul unui nou program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei», trebuie furnizată numai descrierea 1.1.2a. |
| --- | --- |

1.1.2.

În cazul adăugării de noi axe prioritare la un program operațional existent, pentru a aloca resursele suplimentare către obiectivul tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei», trebuie adăugată descrierea 1.1.2.a.

În cazul unui nou program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei», trebuie furnizată numai descrierea 1.1.2a.

| 1.1.2.a | Justificare prin care se stabilește impactul preconizat al programului operațional în ceea ce privește sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei.


  Tabelul 1


  Justificarea selectării obiectivelor tematice și a priorităților de investiții








  Obiectiv tematic selectat | Prioritate de investiții selectată | Justificarea selectării sau impactul în ceea ce privește sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză (dacă este cazul) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| | | |

1.1.2.a

Tabelul 1

Justificarea selectării obiectivelor tematice și a priorităților de investiții

Obiectiv tematic selectat

Prioritate de investiții selectată

Justificarea selectării sau impactul în ceea ce privește sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză (dacă este cazul)

<1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

1.2.   Justificarea alocării financiare

Justificarea alocării financiare (sprijinul din partea Uniunii) către fiecare obiectiv tematic și, dacă este cazul, către fiecare prioritate de investiții, în conformitate cu cerințele de concentrare tematică, ținând seama de evaluarea ex-ante.

| <1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

În cazul adăugării de noi axe prioritare la un program operațional existent, pentru a aloca resursele suplimentare către obiectivul tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei», trebuie adăugată descrierea 1.2a.

În cazul unui nou program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei», trebuie furnizată numai descrierea următoare:

1.2.a   Justificarea alocării financiare a resurselor suplimentare către obiectivul tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei», către FEDR sau FSE și modul în care aceste resurse vizează zonele geografice în care sunt cel mai necesare, ținând seama de diferitele nevoi și niveluri de dezvoltare regionale, pentru a se asigura faptul că sprijinul este echilibrat între nevoile regiunilor și orașelor cel mai afectate de impactul pandemiei de COVID-19 și necesitatea de a menține accentul pe regiunile mai puțin dezvoltate, în conformitate cu obiectivele de coeziune economică, socială și teritorială prevăzute la articolul 174 din TFUE.

| <1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Tabelul 2

Imagine de ansamblu asupra strategiei de investiții a programului operațional

| Axa prioritară | Fondul (FEDR (6), Fondul de coeziune, FSE (7), YEI (8), FEDR REACT-EU, FSE REACT-EU sau YEI REACT-EU) | Sprijin din partea Uniunii (9) (EUR) | Proporția sprijinului total din partea Uniunii pentru programul operațional (10) | Obiectivul tematic (11) | Priorități de investiții (12) | Obiective specifice corespunzătoare priorității de investiții | Indicatori de rezultat comuni și specifici programului pentru care a fost stabilită o valoare-țintă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <1.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.2 type="S" input="G"> | <1.2.3 type="N’ " input="G"> | <1.2.4 type="P’ input="G"> | <1.2.5 type="S" input="G"> | <1.2.6 type="S" input="G"> | <1.2.7 type="S" input="G"> | <1.2.8 type="S" input="G"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Axa prioritară

Fondul (FEDR (6), Fondul de coeziune, FSE (7), YEI (8), FEDR REACT-EU, FSE REACT-EU sau YEI REACT-EU)

Sprijin din partea Uniunii (9) (EUR)

Proporția sprijinului total din partea Uniunii pentru programul operațional (10)

Obiectivul tematic (11)

Priorități de investiții (12)

Obiective specifice corespunzătoare priorității de investiții

Indicatori de rezultat comuni și specifici programului pentru care a fost stabilită o valoare-țintă

<1.2.1 type="S" input="G">

<1.2.2 type="S" input="G">

<1.2.3 type="N’ " input="G">

<1.2.4 type="P’ input="G">

<1.2.5 type="S" input="G">

<1.2.6 type="S" input="G">

<1.2.7 type="S" input="G">

<1.2.8 type="S" input="G">

SECȚIUNEA 2

AXELE PRIORITARE

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, articolul 98 alineatul (4) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Tabelele referitoare la fonduri specifice vor fi accesibile celuilalt fond pentru prioritățile implementate în temeiul articolului 98 alineatul (4) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

2.A   Descrierea axelor prioritare, cu excepția asistenței tehnice

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

2.A.1   Axa prioritară (se repetă pentru fiecare axă prioritară)

| ID-ul axei prioritare | <2A.1 type="N" input="G"“SME» > |
| --- | --- |
| Denumirea axei prioritare | <2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” > |

ID-ul axei prioritare

<2A.1 type="N" input="G"“SME» >

Denumirea axei prioritare

<2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” >

| ☐ | Întreaga axă prioritară va fi implementată exclusiv prin instrumente financiare |
| --- | --- |

☐

Întreaga axă prioritară va fi implementată exclusiv prin instrumente financiare

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | Întreaga axă prioritară va fi implementată exclusiv prin instrumente financiare instituite la nivelul Uniunii |
| --- | --- |

☐

Întreaga axă prioritară va fi implementată exclusiv prin instrumente financiare instituite la nivelul Uniunii

<2A.4 type="C" input="M"“SME” >

| ☐ | Întreaga axă prioritară va fi implementată prin dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității |
| --- | --- |

☐

Întreaga axă prioritară va fi implementată prin dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității

<2A.5 type="C" input="M">

| ☐ | Pentru FSE: Întreaga axă prioritară este dedicată inovării sociale sau cooperării transnaționale sau ambelor |
| --- | --- |

☐

Pentru FSE: Întreaga axă prioritară este dedicată inovării sociale sau cooperării transnaționale sau ambelor

<2A.6 type="C" input="M">

| ☐ | Întreaga axă prioritară este dedicată REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Întreaga axă prioritară este dedicată REACT-EU

<2A.7 type="C" input="M">

| ☐ | Întreaga axă prioritară va aborda provocările legate de migrație generate de agresiunea militară rusă, inclusiv în conformitate cu articolul 98 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 |
| --- | --- |

☐

Întreaga axă prioritară va aborda provocările legate de migrație generate de agresiunea militară rusă, inclusiv în conformitate cu articolul 98 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013

<2A.8 type="C" input="M">

| ☐ | Întreaga axă prioritară va utiliza resursele REACT-EU pentru a aborda provocările legate de migrație generate de agresiunea militară rusă, în conformitate cu articolul 98 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 |
| --- | --- |

☐

Întreaga axă prioritară va utiliza resursele REACT-EU pentru a aborda provocările legate de migrație generate de agresiunea militară rusă, în conformitate cu articolul 98 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013

<2A.9 type="C" input="M">

2.A.2   Justificarea instituirii unei axe prioritare care include mai mult de o categorie de regiune, un obiectiv tematic sau un fond (dacă este cazul) (13)

[Referință: articolul 96 alineatul (1) și articolul 98 alineatul (4) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| <2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.3   Fondul, categoria de regiune și baza de calcul pentru sprijinul Uniunii

(Se repetă pentru fiecare combinație din cadrul unei axe prioritare)

| Fond | <2A.7 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |
| Categoria de regiune
   (14) | <2A.8 type="S" input="S"“SME “> |
| Bază de calcul (totalul cheltuielilor eligibile sau al cheltuielilor publice eligibile) | <2A.9 type="S" input="S"“SME” > |
| Categorie de regiune pentru regiunile ultraperiferice și regiunile nordice slab populate (dacă este cazul)
   (15) | <2A.9 type="S" input="S” > |

Fond

<2A.7 type="S" input="S"“SME” >

Categoria de regiune
   (14)

<2A.8 type="S" input="S"“SME “>

Bază de calcul (totalul cheltuielilor eligibile sau al cheltuielilor publice eligibile)

<2A.9 type="S" input="S"“SME” >

Categorie de regiune pentru regiunile ultraperiferice și regiunile nordice slab populate (dacă este cazul)
   (15)

<2A.9 type="S" input="S” >

2.A.4   Prioritate de investiții

(Se repetă pentru fiecare prioritate de investiții din cadrul unei axe prioritare)

| Prioritate de investiții | <2A.10 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |

Prioritate de investiții

<2A.10 type="S" input="S"“SME” >

2.A.5   Obiective specifice care corespund priorității de investiții și rezultate preconizate

(Se repetă pentru fiecare obiectiv specific din cadrul priorității de investiții)

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (b) punctele (i) și (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| ID | <2A.1.1 type="N" input="G"“SME > |
| --- | --- |
| Obiectiv specific | <2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME > |
| Rezultatele pe care statul membru urmărește să le obțină cu sprijin din partea Uniunii | <2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME "> |

ID

<2A.1.1 type="N" input="G"“SME >

Obiectiv specific

<2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME >

Rezultatele pe care statul membru urmărește să le obțină cu sprijin din partea Uniunii

<2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME ">

Tabelul 3

Indicatori de rezultat specifici programului, pe obiectiv specific

(pentru FEDR, Fondul de coeziune și FEDR REACT-EU)

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (b) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| ID | Indicator | Unitatea de măsură | Categoria de regiune (dacă este cazul) | Valoarea de referință | Anul de referință | Valoarea-țintă (16) (2023) | Sursa datelor | Frecvența raportării |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” > | <2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” > | <2A.1.6 type="S" input="M”” SME"> | <2A.1.7 type="S" input="S"“SME” > | Cantitativă <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >


  Calitativă <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” | <2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”> | Cantitativă <2A.1.10 type="N" input="M">


  Calitativă <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > | <2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

ID

Indicator

Unitatea de măsură

Categoria de regiune (dacă este cazul)

Valoarea de referință

Anul de referință

Valoarea-țintă (16) (2023)

Sursa datelor

Frecvența raportării

<2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” >

<2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” >

<2A.1.6 type="S" input="M”” SME">

<2A.1.7 type="S" input="S"“SME” >

Cantitativă <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >

Calitativă <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME”

<2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”>

Cantitativă <2A.1.10 type="N" input="M">

Calitativă <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

<2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”>

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

Tabelul 4

Indicatorii de rezultat comuni pentru care a fost stabilită o valoare-țintă și indicatorii de rezultat specifici programului care corespund obiectivului specific (pe prioritate de investiții și pe categorie de regiune) (pentru FSE și pentru FSE REACT-EU)

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (b) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| ID | Indicator | Categoria de regiune (dacă este cazul) | Unitatea de măsură pt indicator | Indicator de realizare comun utilizat ca bază pentru stabilirea valorii-țintă | Valoarea de referință | Unitatea de măsură pt valoarea de referință și pt valoarea-țintă | Anul de referință | Valoarea-țintă
   (17)
  (2023) | Sursa datelor | Frecvența raportării |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | F | T | B | F | T |
| Specific programului <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">


  Comun <2A.1.13 type="S" input="S"> | Specific programului <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">


  Comun <2A.1.14 type="S" input="S"> | <2A.1.15 type="S" input="S"> | Specific programului <2A.1.16 type="S" input="M">


  Comun <2A.1.16 type="S" input="S"> | Specific programului <2A.1.17 type="S" input="M">


  Comun <2A.1.17 type="S" input="S"> | Indicatori de realizare comuni <2A.1.18 type="S" input="S"> | Cantitativ <2A.1.19 type="S" input="M">


  Comun <2A.1.19 type="S" input="G"> | <2A.1.20 type="N’ input="M"> | Cantitativ <2A.1.21 type="N" input="M">


  Calitativ <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

ID

Indicator

Categoria de regiune (dacă este cazul)

Unitatea de măsură pt indicator

Indicator de realizare comun utilizat ca bază pentru stabilirea valorii-țintă

Valoarea de referință

Unitatea de măsură pt valoarea de referință și pt valoarea-țintă

Anul de referință

Valoarea-țintă
   (17)
  (2023)

Sursa datelor

Frecvența raportării

B

F

T

B

F

T

Specific programului <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">

Comun <2A.1.13 type="S" input="S">

Specific programului <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">

Comun <2A.1.14 type="S" input="S">

<2A.1.15 type="S" input="S">

Specific programului <2A.1.16 type="S" input="M">

Comun <2A.1.16 type="S" input="S">

Specific programului <2A.1.17 type="S" input="M">

Comun <2A.1.17 type="S" input="S">

Indicatori de realizare comuni <2A.1.18 type="S" input="S">

Cantitativ <2A.1.19 type="S" input="M">

Comun <2A.1.19 type="S" input="G">

<2A.1.20 type="N’ input="M">

Cantitativ <2A.1.21 type="N" input="M">

Calitativ <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M">

Tabelul 4a

Indicatori de rezultat pentru YEI și pentru YEI REACT-EU și indicatori de rezultat specifici programului care corespund obiectivului specific

(pe axă prioritară sau parte a unei axe prioritare)

[Referință: articolul 19 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (19)]

| ID | Indicator | Unitatea de măsură pt indicator | Indicator de realizare comun utilizat ca bază pentru stabilirea valorii-țintă | Valoarea de referință | Unitatea de măsură pt valoarea de referință și pt valoarea-țintă | Anul de referință | Valoarea-țintă (18) (2023) | Sursa datelor | Frecvența raportării |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | F | T | B | F | T |
| Specific programului <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">


  Comun <2A.1.24 type="S" input="S"> | Specific programului <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">


  Comun <2A.1.25 type="S" input="S"> | Specific programului <2A.1.26 type="S" input="M">


  Comun <2A.1.26 type="S" input="S"> | Specific programului <2A.1.27 type="S" input="M">


  Comun <2A.1.27 type="S" input="S"> | Indicatori de realizare comuni <2A.1.28 type="S" input="S"> | Cantitativ <2A.1.29 type="S" input="M">


  Comun <2A.1.29 type="S" input="G"> | <2A.1.30 type="N’ input="M"> | Cantitativ <2A.1.31 type="N" input="M">


  Calitativ <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Indicator

Unitatea de măsură pt indicator

Indicator de realizare comun utilizat ca bază pentru stabilirea valorii-țintă

Valoarea de referință

Unitatea de măsură pt valoarea de referință și pt valoarea-țintă

Anul de referință

Valoarea-țintă (18) (2023)

Sursa datelor

Frecvența raportării

B

F

T

B

F

T

Specific programului <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">

Comun <2A.1.24 type="S" input="S">

Specific programului <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">

Comun <2A.1.25 type="S" input="S">

Specific programului <2A.1.26 type="S" input="M">

Comun <2A.1.26 type="S" input="S">

Specific programului <2A.1.27 type="S" input="M">

Comun <2A.1.27 type="S" input="S">

Indicatori de realizare comuni <2A.1.28 type="S" input="S">

Cantitativ <2A.1.29 type="S" input="M">

Comun <2A.1.29 type="S" input="G">

<2A.1.30 type="N’ input="M">

Cantitativ <2A.1.31 type="N" input="M">

Calitativ <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6   Acțiunea care urmează să fie sprijinită în cadrul priorității de investiții

(pe prioritate de investiții)

2.A.6.1   
  Descrierea tipului și a exemplelor de acțiuni care urmează să fie sprijinite și contribuțiile preconizate ale acestora la obiectivele specifice, inclusiv, dacă este cazul, identificarea principalelor grupuri-țintă, a teritoriilor specifice vizate și a tipurilor de beneficiari

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| Prioritate de investiții | <2A.2.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M"> |

Prioritate de investiții

<2A.2.1.1 type="S" input="S">

<2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M">

2.A.6.2   
  Principiile directoare pentru selectarea operațiunilor

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| Prioritate de investiții | <2A.2.2.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M"> |

Prioritate de investiții

<2A.2.2.1 type="S" input="S">

<2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M">

2.A.6.3   Utilizarea planificată a instrumentelor financiare (dacă este cazul)

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| Prioritate de investiții | <2A.2.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Utilizarea planificată a instrumentelor financiare | <2A.2.3.2 type="C" input="M"> |
| <2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Prioritate de investiții

<2A.2.3.1 type="S" input="S">

Utilizarea planificată a instrumentelor financiare

<2A.2.3.2 type="C" input="M">

<2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.6.4   Utilizarea planificată a proiectelor majore (dacă este cazul)

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| Prioritate de investiții | <2A.2.4.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Prioritate de investiții

<2A.2.4.1 type="S" input="S">

<2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.5   
  Indicatorii de realizare pe prioritate de investiție și, după caz, pe categorie de regiune

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (b) punctul (iv) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Tabelul 5

Indicatori de realizare comuni și specifici programului

(pe prioritate de investiții, defalcați pe categorie de regiune pentru FSE și, dacă este cazul, pentru FEDR (21))

| ID | Indicator | Unitatea de măsură | Fond | Categoria de regiune (dacă este cazul) | Valoarea-țintă (2023) (20) | Sursa datelor | Frecvența raportării |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | F | T | | |
| <2A.2.5.1 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.2 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.3 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.4 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.5 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME > | <2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME > | <2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME > |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

ID

Indicator

Unitatea de măsură

Fond

Categoria de regiune (dacă este cazul)

Valoarea-țintă (2023) (20)

Sursa datelor

Frecvența raportării

B

F

T

<2A.2.5.1 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.2 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.3 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.4 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.5 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME >

<2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME >

<2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME >

2.A.7   Inovare socială, cooperare transnațională și contribuție la obiectivele tematice 1-7 și 13

Prevederi specifice pentru FSE și pentru FSE REACT-EU (22), după caz (pe axă prioritară și, dacă este relevant, pe categorie de regiune): inovare socială, cooperare transnațională și contribuția FSE la obiectivele tematice 1-7 și 13.

Descrierea contribuției acțiunilor planificate ale axei prioritare la:

| — | inovarea socială (dacă nu face obiectul unei axe prioritare dedicate); |
| --- | --- |

—

inovarea socială (dacă nu face obiectul unei axe prioritare dedicate);

| — | cooperarea transnațională (dacă nu face obiectul unei axe prioritare dedicate); |
| --- | --- |

—

cooperarea transnațională (dacă nu face obiectul unei axe prioritare dedicate);

| — | obiectivele tematice menționate la articolul 9 primul paragraf punctele 1-7 și la articolul 92b alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.







  Axa prioritară | <2A.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- | --- |
| <2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

—

obiectivele tematice menționate la articolul 9 primul paragraf punctele 1-7 și la articolul 92b alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

Axa prioritară

<2A.3.1 type="S" input="S">

<2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.8   Cadrul de performanță (23)

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (b) punctul (v) și anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Tabelul 6

Cadrul de performanță al axei prioritare

(pe fond și, în cazul FEDR și al FSE, pe categorie de regiune) (26)

| Axa prioritară | Tipul indicatorului
  (etapă de implementare principală, indicator financiar, indicator de realizare sau, dacă este cazul, indicator de rezultat) | ID | Indicator sau etapă de implementare principală | Unitatea de măsură, dacă este cazul | Fond | Categoria de regiune | Obiectivul de etapă pentru 2018 (24) | Valoarea-țintă finală (2023) (25) | Sursa datelor | Explicarea relevanței indicatorului, dacă este cazul |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | F | T | B | F | T |
| <2A.4.1 type="S" input="S"> | <2A.4.2 type="S" input="S"> | Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Realizare sau rezultat<2A.4.3 type="S" input="S"> | Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Realizare sau rezultat <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”> | Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.4.5 type="S" input="M">


  Realizare sau rezultat <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”> | <2A.4.6 type="S" input="S"> | <2A.4.7 type="S" input="S"> | <2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M"> | Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.4.9 type="S" input="M">


  Realizare sau rezultat <2A.4.8 type="S" input="M"> | Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">


  Realizare sau rezultat <2A.4.10 type="S" input=“M”> | <2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Axa prioritară

Tipul indicatorului

(etapă de implementare principală, indicator financiar, indicator de realizare sau, dacă este cazul, indicator de rezultat)

ID

Indicator sau etapă de implementare principală

Unitatea de măsură, dacă este cazul

Fond

Categoria de regiune

Obiectivul de etapă pentru 2018 (24)

Valoarea-țintă finală (2023) (25)

Sursa datelor

Explicarea relevanței indicatorului, dacă este cazul

B

F

T

B

F

T

<2A.4.1 type="S" input="S">

<2A.4.2 type="S" input="S">

Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Realizare sau rezultat<2A.4.3 type="S" input="S">

Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Realizare sau rezultat <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”>

Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.4.5 type="S" input="M">

Realizare sau rezultat <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”>

<2A.4.6 type="S" input="S">

<2A.4.7 type="S" input="S">

<2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M">

Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.4.9 type="S" input="M">

Realizare sau rezultat <2A.4.8 type="S" input="M">

Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">

Realizare sau rezultat <2A.4.10 type="S" input=“M”>

<2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M">

Informații calitative suplimentare referitoare la stabilirea cadrului de performanță (facultativ)

| <2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M"> |
| --- |

<2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.9   Categoriile de intervenție

[Referință: articolul 96 alineatul (2) litera (b) punctul (vi) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Categoriile de intervenție care corespund conținutului axei prioritare, bazate pe o nomenclatură adoptată de Comisie, și defalcarea orientativă a sprijinului din partea Uniunii.

Tabelele 7-11

Categoriile de intervenție
   (28)

(pe fond și pe categorie de regiune, dacă axa prioritară se referă la mai multe)

| Tabelul 7: Dimensiunea 1 – Domeniul de intervenție |
| --- |
| Fond | <2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Categoria de regiune (27) | <2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabelul 7: Dimensiunea 1 – Domeniul de intervenție

Fond

<2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

Categoria de regiune (27)

<2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N >

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabelul 8: Dimensiunea 2 – Forma de finanțare |
| --- |
| Fond | <2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Categoria de regiune (29) | <2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabelul 8: Dimensiunea 2 – Forma de finanțare

Fond

<2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N >

Categoria de regiune (29)

<2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N >

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabelul 9: Dimensiunea 3 – Tipul de teritoriu |
| --- |
| Fond | <2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Categoria de regiune (30) | <2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabelul 9: Dimensiunea 3 – Tipul de teritoriu

Fond

<2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N >

Categoria de regiune (30)

<2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N >

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabelul 10: Dimensiunea 4 – Mecanismele de realizare teritoriale |
| --- |
| Fond | <2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Categoria de regiune (31) | <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabelul 10: Dimensiunea 4 – Mecanismele de realizare teritoriale

Fond

<2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N >

Categoria de regiune (31)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N >

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabelul 11: Dimensiunea 6 – Tema secundară FSE și FSE REACT-EU
   (32)
  (doar FSE) |
| --- |
| Fond | <2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Categoria de regiune (33) | <2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabelul 11: Dimensiunea 6 – Tema secundară FSE și FSE REACT-EU
   (32)
  (doar FSE)

Fond

<2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N >

Categoria de regiune (33)

<2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N >

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N >

2.A.10   Rezumatul utilizării planificate a asistenței tehnice, inclusiv, dacă este necesar, acțiunile de consolidare a capacității administrative a autorităților implicate în managementul și controlul programelor și al beneficiarilor (dacă este cazul) (34)

(pe axă prioritară)

[Referință: articolul 96 alineatul (2) litera (b) punctul (vii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| Axa prioritară | <3A.6.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M"> |

Axa prioritară

<3A.6.1 type="S" input="S">

<2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M">

2.B   Descrierea axelor prioritare de asistență tehnică

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

2.B.1   Axa prioritară (se repetă pentru fiecare axă prioritară de asistență tehnică)

| ID-ul axei prioritare | <2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Denumirea axei prioritare | <2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M"> |

ID-ul axei prioritare

<2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G">

Denumirea axei prioritare

<2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M">

| ☐ Întreaga axă prioritară este dedicată asistenței tehnice menționate la articolul 92b alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 | <2B.0.1 type="C" input="M"> |
| --- | --- |

☐ Întreaga axă prioritară este dedicată asistenței tehnice menționate la articolul 92b alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013

<2B.0.1 type="C" input="M">

2.B.2   Justificarea instituirii unei axe prioritare care include mai mult de o categorie de regiune (dacă este cazul)

[Referință: articolul 96 alineatul (1) și articolul 98 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| <2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.3   Fond și categorie de regiune (se repetă pentru fiecare combinație din cadrul axei prioritare)

| Fond | <2B.0.4 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Categoria de regiune
   (35) | <2B.0.5 type="S" input="S"> |
| Bază de calcul (totalul cheltuielilor eligibile sau al cheltuielilor publice eligibile) | <2B.0.6 type="S" input="S"> |

Fond

<2B.0.4 type="S" input="S">

Categoria de regiune
   (35)

<2B.0.5 type="S" input="S">

Bază de calcul (totalul cheltuielilor eligibile sau al cheltuielilor publice eligibile)

<2B.0.6 type="S" input="S">

2.B.4   Obiective specifice și rezultate preconizate

(se repetă pentru fiecare obiectiv specific din cadrul axei prioritare)

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (c) punctele (i) și (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| ID | <2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Obiectiv specific | <2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Rezultatele pe care statul membru urmărește să le obțină cu sprijin din partea Uniunii
   (36) | <2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

ID

<2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Obiectiv specific

<2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

Rezultatele pe care statul membru urmărește să le obțină cu sprijin din partea Uniunii
   (36)

<2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.5   Indicatori de rezultat (37)

Tabelul 12

Indicatori de rezultat specifici programului (pe obiectiv specific)

(pentru FEDR/FSE/Fondul de coeziune/FEDR REACT-EU/FSE REACT-EU)

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (c) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| ID | Indicator | Unitatea de măsură | Valoarea de referință | Anul de referință | Valoarea-țintă (38) (2023) | Sursa datelor | Frecvența raportării |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | F | T | B | F | T |
| <2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Cantitativă <2.B.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.2.5 type="N’ input="M"> | Cantitativă <2.B.2.6 type="N" input="M">


  Calitativă <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Indicator

Unitatea de măsură

Valoarea de referință

Anul de referință

Valoarea-țintă (38) (2023)

Sursa datelor

Frecvența raportării

B

F

T

B

F

T

<2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Cantitativă <2.B.2.4 type="N" input="M">

<2.B.2.5 type="N’ input="M">

Cantitativă <2.B.2.6 type="N" input="M">

Calitativă <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6   Acțiunile care urmează să fie sprijinite și contribuția preconizată a acestora la obiectivele specifice (pe axă prioritară)

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (c) punctele (i) și (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

2.B.6.1   
  O descriere a acțiunilor care urmează să fie sprijinite și contribuția anticipată a acestora la obiectivele specifice

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (c) punctele (i) și (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| Axa prioritară | <2.B.3.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Axa prioritară

<2.B.3.1.1 type="S" input="S">

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.6.2   
  Indicatorii de realizare care se preconizează că vor contribui la rezultate (pe axă prioritară)

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (c) punctul (iv) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Tabelul 13

Indicatori de realizare (pe axă prioritară)

(pentru FEDR/FSE/Fondul de coeziune/FEDR REACT-EU/FSE REACT-EU)

| ID | Indicator | Unitatea de măsură | Valoarea-țintă (2023)  (39)

  (facultativ) | Sursa datelor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B | F | T |
| <2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type="N’ input="M"> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M"> |
| | | | | | | |

ID

Indicator

Unitatea de măsură

Valoarea-țintă (2023)  (39)

(facultativ)

Sursa datelor

B

F

T

<2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type="N’ input="M">

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M">

2.B.7   Categorii de intervenție (pe axă prioritară)

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (c) punctul (v) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Categoriile de intervenție corespunzătoare, bazate pe o nomenclatură adoptată de Comisie, și defalcarea orientativă a sprijinului din partea Uniunii.

Tabelele 14-16

Categoriile de intervenție
   (41)

| Tabelul 14: Dimensiunea 1 – Domeniul de intervenție |
| --- |
| Categoria de regiune
   (40): <type="S" input="S"> |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabelul 14: Dimensiunea 1 – Domeniul de intervenție

Categoria de regiune
   (40): <type="S" input="S">

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Tabelul 15: Dimensiunea 2 – Forma de finanțare |
| --- |
| Categoria de regiune
   (42): <type="S" input="S"> |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabelul 15: Dimensiunea 2 – Forma de finanțare

Categoria de regiune
   (42): <type="S" input="S">

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Tabelul 16: Dimensiunea 3 – Tipul de teritoriu |
| --- |
| Categoria de regiune
   (43): <type="S" input="S"> |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabelul 16: Dimensiunea 3 – Tipul de teritoriu

Categoria de regiune
   (43): <type="S" input="S">

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N>

SECȚIUNEA 3

PLANUL DE FINANȚARE

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (d) și articolul 92b alineatul (9) al cincilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

3.1   Creditul financiar din fiecare fond și cuantumurile aferente rezervei de performanță

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (d) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Tabelul 17

| | Fond | Categoria de regiune | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Alocare principală (44) | Rezervă de performanță | Alocare principală | Rezervă de performanță | Alocare principală | Rezervă de performanță | Alocare principală | Rezervă de performanță | Alocare principală | Rezervă de performanță | Alocare principală | Rezervă de performanță | Alocare principală | Rezervă de performanță | Alocare totală (sprijin din partea Uniunii) | Alocare totală (sprijin din partea Uniunii) | Alocare principală | Rezervă de performanță |
| | <3.1.1 type="S" input="G"“SME”> | <3.1.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.1.3 type="N" input="M" SME” > | <3.1.4 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.5 type="N" input="M" SME” > | <3.1.6 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.7type="N" input="M" SME” > | <3.1.8 type="N" input="M "


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.9 type="N" input="M" SME” > | <3.1.10 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.11 type="N" input="M" SME” > | <3.1.12 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.13 type="N" input="M" SME” > | <3.1.14 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.15 type="N" input="M" SME” > | <3.1.16 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”


  REACT-EU - NA> | <3.1.17 type="N" input="M | <3.1.18 type="N" input="M | <3.1.19 type="N" input="G" SME” > | <3.1.20 type="N" input="G”


  TA - “NA” YEI –“NA”> |
| (1) | FEDR | În regiunile mai puțin dezvoltate | | | | | | | | | | | | | | | Nu se aplică | Nu se aplică | | |
| (2) | | În regiunile aflate în tranziție | | | | | | | | | | | | | | | Nu se aplică | Nu se aplică | | |
| (3) | | În regiunile mai dezvoltate | | | | | | | | | | | | | | | Nu se aplică | Nu se aplică | | |
| (4) | | Total fără REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | Nu se aplică | Nu se aplică | | |
| (5) | FSE
   (45) | În regiunile mai puțin dezvoltate | | | | | | | | | | | | | | | Nu se aplică | Nu se aplică | | |
| (6) | | În regiunile aflate în tranziție | | | | | | | | | | | | | | | Nu se aplică | Nu se aplică | | |
| (7) | | În regiunile mai dezvoltate | | | | | | | | | | | | | | | Nu se aplică | Nu se aplică | | |
| (8) | | Total fără REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | Nu se aplică | Nu se aplică | | |
| (9) | Alocare specifică YEI | Nu se aplică | | Nu se aplică | | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică |
| (10) | Fondul de coeziune | Nu se aplică | | | | | | | | | | | | | | | Nu se aplică | Nu se aplică | | |
| (11) | FEDR | Alocarea specială pentru regiunile ultraperiferice sau pentru regiunile nordice slab populate | | | | | | | | | | | | | | | Nu se aplică | Nu se aplică | | |
| (12) | FEDR REACT-EU | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | | | | Nu se aplică |
| (13) | FSE REACT-EU
   (45) | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | | | | Nu se aplică |
| (14) | Alocare specifică YEI REACT-EU | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | | | | Nu se aplică |
| (15) | REACT-EU | Total | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | | | | Nu se aplică |
| (16) | Total general | Total | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Fond

Categoria de regiune

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Total

Alocare principală (44)

Rezervă de performanță

Alocare principală

Rezervă de performanță

Alocare principală

Rezervă de performanță

Alocare principală

Rezervă de performanță

Alocare principală

Rezervă de performanță

Alocare principală

Rezervă de performanță

Alocare principală

Rezervă de performanță

Alocare totală (sprijin din partea Uniunii)

Alocare totală (sprijin din partea Uniunii)

Alocare principală

Rezervă de performanță

<3.1.1 type="S" input="G"“SME”>

<3.1.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.1.3 type="N" input="M" SME” >

<3.1.4 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.5 type="N" input="M" SME” >

<3.1.6 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.7type="N" input="M" SME” >

<3.1.8 type="N" input="M "

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.9 type="N" input="M" SME” >

<3.1.10 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.11 type="N" input="M" SME” >

<3.1.12 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.13 type="N" input="M" SME” >

<3.1.14 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.15 type="N" input="M" SME” >

<3.1.16 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”

REACT-EU - NA>

<3.1.17 type="N" input="M

<3.1.18 type="N" input="M

<3.1.19 type="N" input="G" SME” >

<3.1.20 type="N" input="G”

TA - “NA” YEI –“NA”>

(1)

FEDR

În regiunile mai puțin dezvoltate

Nu se aplică

Nu se aplică

(2)

În regiunile aflate în tranziție

Nu se aplică

Nu se aplică

(3)

În regiunile mai dezvoltate

Nu se aplică

Nu se aplică

(4)

Total fără REACT-EU

Nu se aplică

Nu se aplică

(5)

FSE
   (45)

În regiunile mai puțin dezvoltate

Nu se aplică

Nu se aplică

(6)

În regiunile aflate în tranziție

Nu se aplică

Nu se aplică

(7)

În regiunile mai dezvoltate

Nu se aplică

Nu se aplică

(8)

Total fără REACT-EU

Nu se aplică

Nu se aplică

(9)

Alocare specifică YEI

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

(10)

Fondul de coeziune

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

(11)

FEDR

Alocarea specială pentru regiunile ultraperiferice sau pentru regiunile nordice slab populate

Nu se aplică

Nu se aplică

(12)

FEDR REACT-EU

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

(13)

FSE REACT-EU
   (45)

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

(14)

Alocare specifică YEI REACT-EU

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

(15)

REACT-EU

Total

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

(16)

Total general

Total

3.2   Creditul financiar total, pe fond, și cofinanțarea națională (EUR)

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (d) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| 1. | Tabelul prezintă planul financiar pe axă prioritară. |
| --- | --- |

1.

Tabelul prezintă planul financiar pe axă prioritară.

| 2. | În cazul în care o axă prioritară include mai multe fonduri, sprijinul din partea Uniunii și contrapartida națională sunt defalcate pe fond, cu o rată separată de cofinanțare în cadrul axei prioritare pentru fiecare fond. |
| --- | --- |

2.

În cazul în care o axă prioritară include mai multe fonduri, sprijinul din partea Uniunii și contrapartida națională sunt defalcate pe fond, cu o rată separată de cofinanțare în cadrul axei prioritare pentru fiecare fond.

| 3. | În cazul în care axa prioritară include mai multe categorii de regiune, sprijinul din partea Uniunii și contrapartida națională sunt defalcate pe categorie de regiune, cu o rată separată de cofinanțare în cadrul axei prioritare pentru fiecare categorie de regiune. |
| --- | --- |

3.

În cazul în care axa prioritară include mai multe categorii de regiune, sprijinul din partea Uniunii și contrapartida națională sunt defalcate pe categorie de regiune, cu o rată separată de cofinanțare în cadrul axei prioritare pentru fiecare categorie de regiune.

| 4. | Contribuția BEI este prezentată la nivel de axă prioritară. |
| --- | --- |

4.

Contribuția BEI este prezentată la nivel de axă prioritară.

Tabelul 18 a

Planul de finanțare

| Axa prioritară | Fond | Categoria de regiune | Baza de calcul pentru sprijinul din partea Uniunii
  (Costurile eligibile totale sau costurile publice eligibile) | Sprijinul din partea Uniunii | Contrapartida națională | Defalcarea orientativă a contrapartidei naționale | Finanțare totală | Rata de cofinanțare (46) | Rată de cofinanțare de 100 % pentru anul fiscal 2020-2021 ((*)) | Rată de cofinanțare de 100 % pentru anul fiscal 2021-2022 ((**)) | Pentru informare
  Contribuții BEI | Alocare principală (finanțarea totală minus rezerva de performanță) | Rezervă de performanță | Cuantumul rezervei de performanță ca proporție din sprijinul total din partea Uniunii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Finanțarea publică națională | Finanțarea privată națională (1) | | Sprijinul din partea Uniunii | Contrapartida națională | Sprijinul din partea Uniunii | Contrapartida națională (47) | |
| | | | | (a) | (b) = (c) + (d)) | (c) | (d) | (e) = (a) + (b) | (f) = (a)/(e) (2) | | | (g) | (h)=(a)-(j) | (i) = (b) – (k) | (j) | (k)= (b) * ((j)/(a)) | (l) =(j)/(a) *100 |
| <3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.6 type="N“SME”" input="G"> | <3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.9 type="N" input="G“SME”"> | <3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” > | A se vedea nota de subsol  ((*)) pentru detalii (exemple mai jos) | A se vedea nota de subsol  ((**)) pentru detalii (exemple mai jos) | <3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>> | <3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”> | <3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>> | <3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”> |
| Axa prioritară 1 | FEDR | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Axa prioritară 2 | FSE | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Axa prioritară 3 | YEI (48) | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | NA | NA | NA |
| Axa prioritară 4 | FSE | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| YEI (49) | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | NA | NA | NA |
| Axa prioritară 5 | Fondul de coeziune | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Axa prioritară 6 | FEDR REACT-EU | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | NA | | | NA | NA | NA |
| Axa prioritară 7 | FSE REACT-EU | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | NA | | | NA | NA | NA |
| Axa prioritară 8 | YEI REACT-EU (50) | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | NA | | | NA | NA | NA |
| Axa prioritară 9 | FSE REACT-EU | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | NA | | | NA | NA | NA |
| YEI REACT-EU (51) | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | NA | | | NA | NA | NA |
| Total | FEDR | Mai puțin dezvoltate | | Egal cu totalul (1) din tabelul 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Total | FEDR | În tranziție | | Egal cu totalul (2) din tabelul 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Total | FEDR | Mai dezvoltate | | Egal cu totalul (3) din tabelul 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Total | FEDR | Alocarea specială pentru regiunile ultraperiferice sau pentru regiunile nordice slab populate | | Egal cu totalul (11) din tabelul 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Total | FEDR REACT-EU | NA | | Egal cu totalul (12) din tabelul 17 | | | | | | | | NA | | | NA | NA | NA |
| Total | FSE (52) | Mai puțin dezvoltate | | Nu este egal cu totalul (5) din tabelul 17, care include sprijinul FSE aferent pentru YEI (53) | | | | | | | | | | | | | |
| Total | FSE (54) | În tranziție | | Nu este egal cu totalul (6) din tabelul 17, care include sprijinul FSE aferent pentru YEI | | | | | | | | | | | | | |
| Total | FSE (55) | Mai dezvoltate | | Nu este egal cu totalul (7) din tabelul 17, care include sprijinul FSE aferent pentru YEI | | | | | | | | | | | | | |
| Total | FSE REACT-EU | NA | | Egal cu totalul (13) din tabelul 17 | | | | | | | | NA | | | NA | NA | NA |
| Total | YEI (56) | NA | | Nu este egal cu totalul (9) din tabelul 17, care include doar alocarea specifică pentru YEI | | | | | | | | | | | | | |
| Total | YEI REACT-EU
   (57) | NA | | Egal cu totalul (14) din tabelul 17 | | | | | | | | NA | | | NA | NA | NA |
| Total | Fondul de coeziune | NA | | Egal cu totalul (10) din tabelul 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Total | REACT-EU | NA | | Egal cu totalul (15) din tabelul 17 | | | | | | | | NA | | | NA | NA | NA |
| Total general | | | | Egal cu totalul (16) din tabelul 17 | | | | | | | | | | | | | |

Axa prioritară

Fond

Categoria de regiune

Baza de calcul pentru sprijinul din partea Uniunii

(Costurile eligibile totale sau costurile publice eligibile)

Sprijinul din partea Uniunii

Contrapartida națională

Defalcarea orientativă a contrapartidei naționale

Finanțare totală

Rata de cofinanțare (46)

Rată de cofinanțare de 100 % pentru anul fiscal 2020-2021 ((*))

Rată de cofinanțare de 100 % pentru anul fiscal 2021-2022 ((**))

Pentru informare

Contribuții BEI

Alocare principală (finanțarea totală minus rezerva de performanță)

Rezervă de performanță

Cuantumul rezervei de performanță ca proporție din sprijinul total din partea Uniunii

Finanțarea publică națională

Finanțarea privată națională (1)

Sprijinul din partea Uniunii

Contrapartida națională

Sprijinul din partea Uniunii

Contrapartida națională (47)

(a)

(b) = (c) + (d))

(c)

(d)

(e) = (a) + (b)

(f) = (a)/(e) (2)

(g)

(h)=(a)-(j)

(i) = (b) – (k)

(j)

(k)= (b) * ((j)/(a))

(l) =(j)/(a) *100

<3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.6 type="N“SME”" input="G">

<3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.9 type="N" input="G“SME”">

<3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” >

A se vedea nota de subsol  ((*)) pentru detalii (exemple mai jos)

A se vedea nota de subsol  ((**)) pentru detalii (exemple mai jos)

<3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>>

<3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>

<3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>>

<3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”>

Axa prioritară 1

FEDR

☐

☐

Axa prioritară 2

FSE

☐

☐

Axa prioritară 3

YEI (48)

NA

☐

☐

NA

NA

NA

Axa prioritară 4

FSE

☐

☐

YEI (49)

NA

☐

☐

NA

NA

NA

Axa prioritară 5

Fondul de coeziune

NA

☐

☐

Axa prioritară 6

FEDR REACT-EU

NA

☐

☐

NA

NA

NA

NA

Axa prioritară 7

FSE REACT-EU

NA

☐

☐

NA

NA

NA

NA

Axa prioritară 8

YEI REACT-EU (50)

NA

☐

☐

NA

NA

NA

NA

Axa prioritară 9

FSE REACT-EU

NA

☐

☐

NA

NA

NA

NA

YEI REACT-EU (51)

NA

☐

☐

NA

NA

NA

NA

Total

FEDR

Mai puțin dezvoltate

Egal cu totalul (1) din tabelul 17

Total

FEDR

În tranziție

Egal cu totalul (2) din tabelul 17

Total

FEDR

Mai dezvoltate

Egal cu totalul (3) din tabelul 17

Total

FEDR

Alocarea specială pentru regiunile ultraperiferice sau pentru regiunile nordice slab populate

Egal cu totalul (11) din tabelul 17

Total

FEDR REACT-EU

NA

Egal cu totalul (12) din tabelul 17

NA

NA

NA

NA

Total

FSE (52)

Mai puțin dezvoltate

Nu este egal cu totalul (5) din tabelul 17, care include sprijinul FSE aferent pentru YEI (53)

Total

FSE (54)

În tranziție

Nu este egal cu totalul (6) din tabelul 17, care include sprijinul FSE aferent pentru YEI

Total

FSE (55)

Mai dezvoltate

Nu este egal cu totalul (7) din tabelul 17, care include sprijinul FSE aferent pentru YEI

Total

FSE REACT-EU

NA

Egal cu totalul (13) din tabelul 17

NA

NA

NA

NA

Total

YEI (56)

NA

Nu este egal cu totalul (9) din tabelul 17, care include doar alocarea specifică pentru YEI

Total

YEI REACT-EU
   (57)

NA

Egal cu totalul (14) din tabelul 17

NA

NA

NA

NA

Total

Fondul de coeziune

NA

Egal cu totalul (10) din tabelul 17

Total

REACT-EU

NA

Egal cu totalul (15) din tabelul 17

NA

NA

NA

NA

Total general

Egal cu totalul (16) din tabelul 17

| (1) | A se completa numai în cazul în care axele prioritare sunt exprimate în costuri totale. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | În tabel, această rată poate fi rotunjită la numărul întreg cel mai apropiat. Rata exactă utilizată pentru rambursarea cheltuielilor este raportul (f).

  Tabelul 18b


  Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor - alocări specifice FSE, FSE REACT-EU și YEI
   (59)
  (dacă este cazul) | Fond (58) | Categoria de regiune | Baza de calcul pentru sprijinul din partea Uniunii
  (Costurile eligibile totale sau costurile publice eligibile) | Sprijinul din partea Uniunii (a) | Contrapartida națională
  (b) = (c) + (d) | Defalcarea orientativă a contrapartidei naționale | Finanțare totală
  (e) = (a) + (b) | Rata de cofinanțare
  (f) = (a)/(e) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Finanțarea publică națională
  (c) | Finanțarea privată națională
  (d) (1) |
| | <3.2.B.1 type="S" input="G"> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type="S" input="G"> | <3.2.B.1 type="N" input="M"> | <3.2.B.4 type="N" input="G"> | <3.2.B.5 type="N" input="M"> | <3.2.B.6 type="N" input="M"> | <3.2.B.7 type="N" input="G"> | <3.2.B.8 type="P" input="G"> |
| 1. | Alocare specifică YEI | NA | | | 0 | | | | 100  % |
| 2. | Sprijin FSE aferent | Mai puțin dezvoltate | | | | | | | |
| 3. | Sprijin FSE aferent | În tranziție | | | | | | | |
| 4. | Sprijin FSE aferent | Mai dezvoltate | | | | | | | |
| 5. | Alocare specifică YEI REACT-EU | NA | | | | | | | 100  % |
| 6. | Sprijin FSE REACT-EU aferent | NA | | | | | | | |
| 7. | TOTAL: axă prioritară [parte a axei prioritare] YEI | [Trebuie să fie egal cu axa prioritară/parte a axei prioritare 3] | | Sumă (1:4) | Sumă (1:4) | | | | |
| 8. | TOTAL: Axă prioritară/parte a axei prioritare
  YEI REACT-EU | [Trebuie să fie egal cu axa prioritară/parte a axei prioritare | | | | | | | |
| 9. | | | Raportul FSE pentru regiunile mai puțin dezvoltate
  2/sumă(2:4) | <3.2.c.11 type="P" input="G"> | | | | | |
| 10. | | | Raportul FSE pentru regiunile aflate în tranziție
  3/sumă(2:4) | <3.2.c.13 type="P" input="G"> | | | | | |
| 11. | | | Raportul FSE pentru regiunile mai dezvoltate
  4/sumă(2:4) | <3.2.c.14 type="P" input="G"> | | | | | |

(2)

Tabelul 18b

Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor - alocări specifice FSE, FSE REACT-EU și YEI
   (59)
  (dacă este cazul)

Fond (58)

Categoria de regiune

Baza de calcul pentru sprijinul din partea Uniunii

(Costurile eligibile totale sau costurile publice eligibile)

Sprijinul din partea Uniunii (a)

Contrapartida națională

(b) = (c) + (d)

Defalcarea orientativă a contrapartidei naționale

Finanțare totală

(e) = (a) + (b)

Rata de cofinanțare

(f) = (a)/(e) (2)

Finanțarea publică națională

(c)

Finanțarea privată națională

(d) (1)

<3.2.B.1 type="S" input="G">

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type="S" input="G">

<3.2.B.1 type="N" input="M">

<3.2.B.4 type="N" input="G">

<3.2.B.5 type="N" input="M">

<3.2.B.6 type="N" input="M">

<3.2.B.7 type="N" input="G">

<3.2.B.8 type="P" input="G">

1.

Alocare specifică YEI

NA

0

100  %

2.

Sprijin FSE aferent

Mai puțin dezvoltate

3.

Sprijin FSE aferent

În tranziție

4.

Sprijin FSE aferent

Mai dezvoltate

5.

Alocare specifică YEI REACT-EU

NA

100  %

6.

Sprijin FSE REACT-EU aferent

NA

7.

TOTAL: axă prioritară [parte a axei prioritare] YEI

[Trebuie să fie egal cu axa prioritară/parte a axei prioritare 3]

Sumă (1:4)

Sumă (1:4)

8.

TOTAL: Axă prioritară/parte a axei prioritare

YEI REACT-EU

[Trebuie să fie egal cu axa prioritară/parte a axei prioritare

9.

Raportul FSE pentru regiunile mai puțin dezvoltate

2/sumă(2:4)

<3.2.c.11 type="P" input="G">

10.

Raportul FSE pentru regiunile aflate în tranziție

3/sumă(2:4)

<3.2.c.13 type="P" input="G">

11.

Raportul FSE pentru regiunile mai dezvoltate

4/sumă(2:4)

<3.2.c.14 type="P" input="G">

| (1) | A se completa numai în cazul în care axele prioritare sunt exprimate în costuri totale. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | În tabel, această rată poate fi rotunjită la numărul întreg cel mai apropiat. Rata exactă utilizată pentru rambursarea cheltuielilor este raportul (f). |
| --- | --- |

(2)

Tabelul 18c

Defalcarea planului de finanțare pe axă prioritară, fond, categorie de regiune și obiectiv tematic

[Referință: articolul 96 alineatul (2) primul paragraf litera (d) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| Axa prioritară | Fond (60) | Categoria de regiune (dacă este cazul) | Obiectivul tematic | Sprijinul din partea Uniunii | Contrapartida națională | Finanțare totală |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.C.1 type="S" input="G"> | <3.2.C.2 type="S" input="G"> | <3.2.C.3 type="S" input="G"> | <3.2.C.4 type="S" input="G"> | <3.2.C.5 type="N" input="M"> | <3.2.C.6 type="N" input="M"> | <3.2.C.7 type="N" input="M"> |
| | | | | | | |
| | | | | |
| Total | | | | | | |

Axa prioritară

Fond (60)

Categoria de regiune (dacă este cazul)

Obiectivul tematic

Sprijinul din partea Uniunii

Contrapartida națională

Finanțare totală

<3.2.C.1 type="S" input="G">

<3.2.C.2 type="S" input="G">

<3.2.C.3 type="S" input="G">

<3.2.C.4 type="S" input="G">

<3.2.C.5 type="N" input="M">

<3.2.C.6 type="N" input="M">

<3.2.C.7 type="N" input="M">

Total

Tabelul 19

Cuantumul orientativ al sprijinului care urmează să fie utilizat pentru obiectivele aferente schimbărilor climatice

[Referință: articolul 27 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] (61)

| Axa prioritară | Cuantumul orientativ al sprijinului care urmează să fie utilizat pentru obiectivele aferente schimbărilor climatice (EUR) | Proporția alocării totale către programul operațional (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.C.8 type="S" input="G"> | <3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N> | <3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N> |
| | | |
| Total REACT-EU | | |
| Total | | |

Axa prioritară

Cuantumul orientativ al sprijinului care urmează să fie utilizat pentru obiectivele aferente schimbărilor climatice (EUR)

Proporția alocării totale către programul operațional (%)

<3.2.C.8 type="S" input="G">

<3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N>

<3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N>

Total REACT-EU

Total

SECȚIUNEA 4

ABORDARE INTEGRATĂ A DEZVOLTĂRII TERITORIALE
   (62)

[Referință: articolul 96 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Descrierea abordării integrate a dezvoltării teritoriale, ținând seama de conținutul și de obiectivele programului operațional, având în vedere acordul de parteneriat și prezentând modul în care acesta contribuie la îndeplinirea obiectivelor programului operațional și la obținerea rezultatelor preconizate

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

4.1   Dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității (dacă este cazul)

[Referință: articolul 96 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Abordarea utilizării instrumentelor de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității și principiile de identificare a zonelor în care acestea vor fi implementate

| <4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y>

4.2   Acțiuni integrate pentru dezvoltare urbană durabilă (dacă este cazul)

[Referință: articolul 96 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013; articolul 7 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (63)]

Dacă este cazul, cuantumul orientativ al sprijinului FEDR aferent acțiunilor integrate pentru dezvoltare urbană durabilă care urmează să fie implementate în conformitate cu dispozițiile articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1301/2013, precum și alocarea orientativă a sprijinului FSE pentru acțiune integrată.

| <4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”> |
| --- |

<4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”>

Tabelul 20

Acțiuni integrate pentru dezvoltare urbană durabilă – cuantumuri orientative ale sprijinului FEDR și FSE

| Fond | Sprijinul FEDR și FSE (orientativ)
  (EUR) | Proporția alocării totale a fondului către program |
| --- | --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> | <4.2.3 type="P" input="G"> |
| Total FEDR fără REACT-EU | | |
| Total FSE fără REACT-EU | | |
| Total FEDR+FSE fără REACT-EU | | |

Fond

Sprijinul FEDR și FSE (orientativ)

(EUR)

Proporția alocării totale a fondului către program

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

<4.2.3 type="P" input="G">

Total FEDR fără REACT-EU

Total FSE fără REACT-EU

Total FEDR+FSE fără REACT-EU

4.3   Investiție teritorială integrată (ITI) (dacă este cazul)

[Referință: articolul 96 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Abordarea utilizării investițiilor teritoriale integrate (ITI) [astfel cum sunt definite la articolul 36 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013], cu excepția cazurilor care fac obiectul punctului 4.2, precum și alocarea financiară orientativă respectivă din cadrul fiecărei axe prioritare

| <4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y"> |
| --- |

<4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y">

Tabelul 21

Alocare financiară orientativă pentru ITI, în afara celor menționate la punctul 4.2

(cuantum total)

| Axa prioritară | Fond | Alocare financiară orientativă (sprijin din partea Uniunii) (EUR) |
| --- | --- | --- |
| <4.3.2 type="S" input="G" PA=Y> | <4.3.3 type="S" input="G" PA=Y > | <4.3.4 type="N" input="M" PA=Y > |
| | | |
| Total FEDR [fără REACT-EU] | | |
| Total FSE [fără REACT-EU] | | |
| Total FEDR+FSE [fără REACT-EU] | | |
| Total FEDR REACT-EU | | |
| Total FSE REACT-EU | | |
| TOTAL FEDR REACT-EU+FSE REACT-EU | | |
| Total general | | |

Axa prioritară

Fond

Alocare financiară orientativă (sprijin din partea Uniunii) (EUR)

<4.3.2 type="S" input="G" PA=Y>

<4.3.3 type="S" input="G" PA=Y >

<4.3.4 type="N" input="M" PA=Y >

Total FEDR [fără REACT-EU]

Total FSE [fără REACT-EU]

Total FEDR+FSE [fără REACT-EU]

Total FEDR REACT-EU

Total FSE REACT-EU

TOTAL FEDR REACT-EU+FSE REACT-EU

Total general

4.4   Acordurile pentru acțiuni interregionale și transnaționale din cadrul programelor operaționale, ai căror beneficiari se află în cel puțin un alt stat membru (dacă este cazul)

[Referință: articolul 96 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| <4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y>

4.5   Contribuția intervențiilor planificate în cadrul programului la strategiile macroregionale și la strategiile aferente bazinelor maritime, în funcție de nevoile zonei vizate de program definite de statul membru (dacă este cazul)

(în cazul în care statul membru și regiunile participă la strategii macroregionale și la strategii aferente bazinelor maritime)

[Referință: articolul 96 alineatul (3) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| <4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" > |
| --- |

<4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" >

SECȚIUNEA 5

NEVOILE SPECIFICE ALE ZONELOR GEOGRAFICE CEL MAI AFECTATE DE SĂRĂCIE SAU ALE GRUPURILOR-ȚINTĂ CU CEL MAI MARE RISC DE DISCRIMINARE SAU DE EXCLUZIUNE SOCIALĂ (DACĂ ESTE CAZUL)
   (64)

[Referință: articolul 96 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

5.1   Zonele geografice cel mai afectate de sărăcie/grupurile-țintă cu cel mai mare risc de discriminare sau de excluziune socială

| <5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

5.2   Strategie care să răspundă nevoilor specifice ale zonelor geografice cel mai afectate de sărăcie/ale grupurilor-țintă cu cel mai mare risc de discriminare sau de excluziune socială și, dacă este relevant, contribuția la abordarea integrată stabilită în acordul de parteneriat

| <5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

Tabelul 22

Acțiuni pentru abordarea nevoilor specifice ale zonelor geografice cel mai afectate de sărăcie/ale grupurilor-țintă cu cel mai mare risc de discriminare sau de excluziune socială
   (65)

| Grup țintă/zonă geografică | Tipurile principale de acțiuni planificate care fac parte din abordarea integrată | Axa prioritară | Fond | Categoria de regiune (dacă este cazul) | Prioritate de investiții |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y > | <5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y > | <5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.5 type="S" input="S" PA=Y > |
| | | | | | |
| | | | | | |

Grup țintă/zonă geografică

Tipurile principale de acțiuni planificate care fac parte din abordarea integrată

Axa prioritară

Fond

Categoria de regiune (dacă este cazul)

Prioritate de investiții

<5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y >

<5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y >

<5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.5 type="S" input="S" PA=Y >

SECȚIUNEA 6

NEVOILE SPECIFICE ALE ZONELOR GEOGRAFICE CARE SUFERĂ DE PE URMA UNOR HANDICAPURI NATURALE SAU DEMOGRAFICE SEVERE ȘI PERMANENTE (DACĂ ESTE CAZUL)
   (66)

[Referință: articolul 96 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| <6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y>

SECȚIUNEA 7

AUTORITĂȚILE ȘI ORGANISMELE RESPONSABILE CU MANAGEMENTUL, CONTROLUL ȘI AUDITUL, PRECUM ȘI ROLUL PARTENERILOR RELEVANȚI

[Referință: articolul 92b alineatul (10) al treilea paragraf și articolul 96 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

7.1   Autorități și organisme relevante

[Referință: articolul 96 alineatul (5) literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Tabelul 23

Autorități și organisme relevante

| Autoritate/organism | Denumirea autorității/organismului și a direcției sau unității | Directorul autorității/organismului (funcția sau postul) |
| --- | --- | --- |
| <7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” > | <7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > | <7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > |
| Autoritatea de management | | |
| Autoritatea de certificare, dacă este cazul | | |
| Autoritatea de audit | | |
| Organismul către care Comisia va efectua plăți | | |

Autoritate/organism

Denumirea autorității/organismului și a direcției sau unității

Directorul autorității/organismului (funcția sau postul)

<7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” >

<7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

<7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

Autoritatea de management

Autoritatea de certificare, dacă este cazul

Autoritatea de audit

Organismul către care Comisia va efectua plăți

7.2   Implicarea partenerilor relevanți

[Referință: articolul 96 alineatul (5) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

7.2.1   
  Acțiunile desfășurate cu scopul de a implica partenerii relevanți în pregătirea programului operațional și rolul acestor parteneri în implementarea, monitorizarea și evaluarea programului

| <7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”> |
| --- |

<7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”>

7.2.2   Granturi globale (pentru FSE și pentru FSE REACT-EU, dacă este cazul)

[Referință: articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013]

| <7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N>

7.2.3   Alocarea unui cuantum pentru consolidarea capacităților (pentru FSE și pentru FSE REACT-EU, dacă este cazul)

[Referință: articolul 6 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013]

| <7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N>

SECȚIUNEA 8

COORDONAREA DINTRE FONDURI, FEADR, FEPAM ȘI ALTE INSTRUMENTE DE FINANȚARE NAȚIONALE ȘI ALE UNIUNII, PRECUM ȘI COORDONAREA CU BEI

[Referință: articolul 96 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Mecanismele de asigurare a coordonării între Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale, precum și cu Banca Europeană de Investiții (BEI), ținând seama de dispozițiile relevante stabilite în cadrul strategic comun.

| <8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y>

SECȚIUNEA 9

CONDIȚIONALITĂȚI EX ANTE

   (67)

[Referință: articolul 96 alineatul (6) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

9.1   Condiționalități ex ante

Informații referitoare la evaluarea aplicabilității și a îndeplinirii condiționalităților ex-ante (facultativ)

| <9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y>

Tabelul 24

Condiționalitățile ex-ante aplicabile și evaluarea îndeplinirii acestora

| Condiționalitate ex-ante | Axele prioritare cărora li aplică condiționalitatea | Condiționalitate ex-ante îndeplinită (da/nu/parțial) | Criterii | Criterii îndeplinite (da/nu) | Trimitere
  (trimitere la strategii, la acte juridice sau la alte documente relevante, inclusiv la secțiunile, articolele sau alineatele relevante, însoțite de linkuri către site-uri web sau de acces la textul complet) | Explicații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” > | <9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” > | <9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > | <9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | | | |

Condiționalitate ex-ante

Axele prioritare cărora li aplică condiționalitatea

Condiționalitate ex-ante îndeplinită (da/nu/parțial)

Criterii

Criterii îndeplinite (da/nu)

Trimitere

(trimitere la strategii, la acte juridice sau la alte documente relevante, inclusiv la secțiunile, articolele sau alineatele relevante, însoțite de linkuri către site-uri web sau de acces la textul complet)

Explicații

<9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” >

<9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” >

<9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

<9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

9.2   Descrierea acțiunilor pentru îndeplinirea condiționalităților ex-ante, organismele responsabile și calendarul (68)

Tabelul 25

Acțiunile pentru îndeplinirea condiționalităților ex-ante generale aplicabile

| Condiționalitate ex-ante generală | Criterii neîndeplinite | Acțiunile care trebuie desfășurate | Termenul-limită (data) | Organismele responsabile |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | |
| | | | |

Condiționalitate ex-ante generală

Criterii neîndeplinite

Acțiunile care trebuie desfășurate

Termenul-limită (data)

Organismele responsabile

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

Tabelul 26

Acțiunile pentru îndeplinirea condiționalităților ex-ante tematice aplicabile

| Condiționalitate ex-ante tematică | Criterii neîndeplinite | Acțiunile care trebuie desfășurate | Termenul-limită (data) | Organismele responsabile |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”> | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA“> |
| 1. X | | Acțiunea 1 | Termenul-limită al acțiunii 1 | |
| | Acțiunea 2 | Termenul-limită al acțiunii 2 | |

Condiționalitate ex-ante tematică

Criterii neîndeplinite

Acțiunile care trebuie desfășurate

Termenul-limită (data)

Organismele responsabile

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”>

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA“>

1. X

Acțiunea 1

Termenul-limită al acțiunii 1

Acțiunea 2

Termenul-limită al acțiunii 2

SECȚIUNEA 10

REDUCEREA SARCINII ADMINISTRATIVE PENTRU BENEFICIARI
   (69)

[Referință: articolul 96 alineatul (6) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Rezumat al evaluării sarcinii administrative a beneficiarilor și, dacă este cazul, acțiunile planificate însoțite de un grafic indicativ pentru reducerea sarcinii administrative.

| <10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y> |
| --- |

<10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y>

SECȚIUNEA 11

PRINCIPII ORIZONTALE
   (70)

[Referință: articolul 96 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

11.1   Dezvoltare durabilă

Descrierea acțiunii specifice pentru a lua în considerare, la selectarea operațiunilor, cerințele de protecție a mediului, eficiența resurselor, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, reziliența în fața dezastrelor și prevenirea și gestionarea riscurilor.

| <13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.2   Egalitatea de șanse și nediscriminarea

Descrierea acțiunii specifice pentru a promova egalitatea de șanse și pentru a preveni discriminarea bazată pe sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, în timpul pregătirii, elaborării și implementării programului operațional, în special în ceea ce privește accesul la finanțare, luând în considerare nevoile diferitelor grupuri-țintă care sunt expuse riscului unei astfel de discriminări, în special cerințele privind asigurarea accesibilității pentru persoanele cu handicap.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.3   Egalitatea de gen

Descrierea contribuției programului operațional la promovarea egalității de gen și, dacă este cazul, măsurile luate pentru a asigura integrarea perspectivei de gen la nivelul programului operațional și al operațiunilor.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

SECȚIUNEA 12

ELEMENTE SEPARATE

12.1   Proiecte majore care urmează să fie implementate în cursul perioadei de programare

[Referință: articolul 96 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Tabelul 27

Lista proiectelor majore

| Proiect | Data de notificare/transmitere planificată
  (an, trimestru) | Data planificată de începere a implementării
  (an, trimestru) | Data de finalizare planificată
  (an, trimestru) | Axe prioritare/Priorități de investiții |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N> | <12.1.2 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.3 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.4 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.5 type="S" " input="S" decision=N > |
| | | | | |

Proiect

Data de notificare/transmitere planificată

(an, trimestru)

Data planificată de începere a implementării

(an, trimestru)

Data de finalizare planificată

(an, trimestru)

Axe prioritare/Priorități de investiții

<12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N>

<12.1.2 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.3 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.4 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.5 type="S" " input="S" decision=N >

12.2   Cadrul de performanță al programului operațional (71)

Tabelul 28

Cadrul de performanță pe fond și pe categorie de regiune (tabel recapitulativ)

| Axa prioritară | Fond | Categoria de regiune | Indicator sau etapă de implementare principală | Unitatea de măsură, dacă este cazul | Obiectivul de etapă pentru 2018 | Valoarea-țintă finală (2023) (72) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | F | T |
| <12.2.1 type="S" input="G"> | <12.2.2 type="S" input="G"> | <12.2.3 type="S" input="G"> | <12.2.4 type="S" input="G"> | <12.2.5 type="S" input="G"> | <12.2.6 type="S" input="G"> | <12.2.7 type="S"


  input="G"> |
| | | | | | | | | |

Axa prioritară

Fond

Categoria de regiune

Indicator sau etapă de implementare principală

Unitatea de măsură, dacă este cazul

Obiectivul de etapă pentru 2018

Valoarea-țintă finală (2023) (72)

B

F

T

<12.2.1 type="S" input="G">

<12.2.2 type="S" input="G">

<12.2.3 type="S" input="G">

<12.2.4 type="S" input="G">

<12.2.5 type="S" input="G">

<12.2.6 type="S" input="G">

<12.2.7 type="S"

input="G">

12.3   Parteneri relevanți implicați în pregătirea programului

| <12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N> |
| --- |

<12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N>

ANEXE (încărcate în sistemul electronic de schimb de informații ca fișiere separate):

| — | Proiect de raport privind evaluarea ex ante, cu rezumat (obligatoriu)
  [Referință: articolul 55 alineatul (2) și articolul 92b alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] (73) |
| --- | --- |

—

Proiect de raport privind evaluarea ex ante, cu rezumat (obligatoriu)

[Referință: articolul 55 alineatul (2) și articolul 92b alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] (73)

| — | Documentația referitoare la evaluarea aplicabilității și a îndeplinirii condiționalităților ex-ante (dacă este cazul) (74) |
| --- | --- |

—

Documentația referitoare la evaluarea aplicabilității și a îndeplinirii condiționalităților ex-ante (dacă este cazul) (74)

| — | Avizul organismelor naționale de promovare a egalității cu privire la secțiunile 11.2 și 11.3 (după caz) [referință: articolul 96 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] (75) |
| --- | --- |

—

Avizul organismelor naționale de promovare a egalității cu privire la secțiunile 11.2 și 11.3 (după caz) [referință: articolul 96 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] (75)

| — | Un rezumat pentru cetățeni cu privire la programul operațional (după caz) |
| --- | --- |

—

Un rezumat pentru cetățeni cu privire la programul operațional (după caz)

---

(1)  Legenda privind caracteristicile câmpurilor:

1

| | «type» (tip): N = Număr, D = Dată, S = Șir, C = Caseta de selectare, P = Procent, B = Boolean; |
| --- | --- |

«type» (tip): N = Număr, D = Dată, S = Șir, C = Caseta de selectare, P = Procent, B = Boolean;

«type» (tip): N = Număr, D = Dată, S = Șir, C = Caseta de selectare, P = Procent, B = Boolean;

| | «decision» (decizie): N = nu face parte din decizia Comisiei de aprobare a programului operațional |
| --- | --- |

«decision» (decizie): N = nu face parte din decizia Comisiei de aprobare a programului operațional

«decision» (decizie): N = nu face parte din decizia Comisiei de aprobare a programului operațional

| | «input» (intrare): M = manuală, S = selecție, G = generată de sistem |
| --- | --- |

«input» (intrare): M = manuală, S = selecție, G = generată de sistem

«input» (intrare): M = manuală, S = selecție, G = generată de sistem

| | «maxlength» = Numărul maxim de caractere, inclusiv spațiile |
| --- | --- |

«maxlength» = Numărul maxim de caractere, inclusiv spațiile

«maxlength» = Numărul maxim de caractere, inclusiv spațiile

| | PA – Y=Elementul poate fi acoperit doar de acordul de parteneriat |
| --- | --- |

PA – Y=Elementul poate fi acoperit doar de acordul de parteneriat

PA – Y=Elementul poate fi acoperit doar de acordul de parteneriat

| | TA – NA= nu se aplică în cazul programelor operaționale dedicate exclusiv asistenței tehnice |
| --- | --- |

TA – NA= nu se aplică în cazul programelor operaționale dedicate exclusiv asistenței tehnice

TA – NA= nu se aplică în cazul programelor operaționale dedicate exclusiv asistenței tehnice

| | YEI – NA = nu se aplică în cazul programelor operaționale dedicate exclusiv inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor |
| --- | --- |

YEI – NA = nu se aplică în cazul programelor operaționale dedicate exclusiv inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

YEI – NA = nu se aplică în cazul programelor operaționale dedicate exclusiv inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

| | SME (IMM) = aplicabil și în cazul programelor dedicate garanției neplafonate comune și instrumentelor financiare comune de securitizare în favoarea IMM-urilor, implementate de BEI. |
| --- | --- |

SME (IMM) = aplicabil și în cazul programelor dedicate garanției neplafonate comune și instrumentelor financiare comune de securitizare în favoarea IMM-urilor, implementate de BEI.

SME (IMM) = aplicabil și în cazul programelor dedicate garanției neplafonate comune și instrumentelor financiare comune de securitizare în favoarea IMM-urilor, implementate de BEI.

(2)  Tabelele din prezenta anexă prevăd repartizarea resurselor REACT-EU [articolul 92a din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] acolo unde este necesar, și anume FEDR REACT-EU, FSE REACT-EU și YEI REACT-EU.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

3

(4)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

4

(5)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

5

(6)  Fondul european de dezvoltare regională.

6

(7)  Fondul social european.

7

(8)  Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor.

8

(9)  Sprijinul total din partea Uniunii (inclusiv alocarea principală și rezerva de performanță).

9

(10)  Informații pe fond și pe axă prioritară.

10

(11)  Titlul obiectivului tematic (nu se aplică în cazul asistenței tehnice).

11

(12)  Titlul priorității de investiții (nu se aplică în cazul asistenței tehnice).

12

(13)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

13

(14)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

14

(15)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

15

(16)  Pentru FEDR, Fondul de coeziune și FEDR REACT-EU, valorile-țintă pot fi calitative sau cantitative.

16

(17)  Această listă include indicatorii de rezultat comuni în legătură cu care a fost stabilită o valoare-țintă, precum și toți indicatorii de rezultat specifici programului. Valorile-țintă pentru indicatorii de rezultat comuni trebuie să fie cuantificate; pentru indicatorii de rezultat specifici programului, acestea pot fi calitative sau cantitative. Valorile-țintă pot fi prezentate ca total (femei+bărbați) sau defalcate pe gen; valorile de referință pot fi ajustate în consecință. «B»=bărbați, «F»=femei, «T»=total.

17

(18)  Această listă include indicatorii de rezultat comuni în legătură cu care a fost stabilită o valoare-țintă, precum și toți indicatorii de rezultat specifici programului. Valorile-țintă pentru indicatorii de rezultat comuni trebuie să fie cuantificate; Pentru indicatorii de rezultat specifici programului, acestea pot fi calitative sau cantitative. Toți indicatorii de rezultat din anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 folosiți pentru a monitoriza implementarea YEI trebuie să fie legați de o valoare-țintă cuantificată. Valorile-țintă pot fi prezentate ca total (femei+bărbați) sau defalcate pe gen; valorile de referință pot fi ajustate în consecință. «B»=bărbați, «F»=femei, «T»=total.

18

(19)  Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 470).

19

(20)  În cazul FSE, această listă include indicatorii de realizare comuni pentru care a fost stabilită o valoare-țintă. Valorile-țintă pot fi prezentate ca total (femei+bărbați) sau defalcate pe gen. În ceea ce privește FEDR REACT-EU, în cele mai multe cazuri defalcarea pe gen este irelevantă. «B»=bărbați, «F»=femei, «T»=total.

20

(21)  Defalcarea pe categorie de regiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

21

(22)  În cazul FSE și al FSE REACT-EU, această listă include indicatorii de realizare comuni pentru care a fost stabilită o valoare-țintă, precum și toți indicatorii de realizare specifici programului.

22

(23)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

23

(24)  Obiectivele de etapă pot fi prezentate ca total (femei+bărbați) sau defalcate pe gen. «B»=bărbați, «F»=femei, «T»=total.

24

(25)  Valorile-țintă pot fi prezentate ca total (femei+bărbați) sau defalcate pe gen. «B»=bărbați, «F»=femei, «T»=total.

25

(26)  În cazul în care YEI este implementată ca parte a unei axe prioritare, obiectivele de etapă și valorile-țintă stabilite pentru YEI trebuie distinse de alte obiective de etapă și valori-țintă ale respectivei axe prioritare, în conformitate cu actele de punere în aplicare menționate la articolul 22 alineatul (7) al cincilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, deoarece resursele YEI (alocarea specifică și sprijinul FSE aferent) sunt excluse din rezerva de performanță.

26

(27)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

27

(28)  Cuantumurile includ sprijinul total din partea Uniunii (alocarea principală și alocarea din rezerva de performanță).

28

(29)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

29

(30)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

30

(31)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

31

(32)  A se include, dacă este cazul, informații cuantificate privind contribuția FSE la obiectivele tematice menționate la articolul 9 primul paragraf punctele 1-7 și la articolul 92b alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

32

(33)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

33

(34)  Prezenta secțiune nu este necesară în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

34

(35)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

35

(36)  Necesar în cazul în care sprijinul acordat de Uniune pentru asistența tehnică în cadrul programului depășește 15 milioane EUR.

36

(37)  Necesari în cazul în care se justifică în mod obiectiv având în vedere conținutul acțiunii și în cazul în care sprijinul acordat de Uniune pentru asistența tehnică în cadrul programului depășește 15 milioane EUR.

37

(38)  Valorile-țintă pot fi calitative sau cantitative. Valorile-țintă pot fi prezentate ca total (femei+bărbați) sau defalcate pe gen; valorile de referință pot fi ajustate în consecință. «B»=bărbați, «F»=femei, «T»=total.

38

(39)  Valorile-țintă pentru indicatorii de realizare din cadrul asistenței tehnice sunt facultative. Valorile-țintă pot fi prezentate ca total (femei+bărbați) sau defalcate pe gen. «B»=bărbați, «F»=femei, «T»=total.

39

(40)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

40

(41)  Cuantumurile includ sprijinul total din partea Uniunii (alocarea principală și alocarea din rezerva de performanță).

41

(42)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

42

(43)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional sau al unor axe prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

43

(44)  Alocarea totală (sprijinul din partea Uniunii) minus alocarea pentru rezerva de performanță.

44

(45)  Alocarea totală din FSE, inclusiv sprijinul FSE aferent pentru YEI. Coloanele pentru rezerva de performanță nu includ sprijinul FSE aferent pentru YEI, deoarece acesta este exclus din rezerva de performanță.

45

(46)  Derogarea de la articolul 120 alineatul (3) primul și al doilea paragraf din RDC [prevăzută la articolul 92b alineatul (11) din RDC] nu se aplică resurselor suplimentare REACT-EU alocate asistenței tehnice. În cazul în care axa prioritară de asistență tehnică oferă sprijin pentru mai multe categorii de regiune, rata de cofinanțare pentru o astfel de axă prioritară va fi stabilită prin reflectarea proporțională, în limitele plafoanelor prevăzute la articolul 120 alineatul (3) din RDC, a repartizării resurselor REACT-EU între categoriile de regiune din cadrul axei prioritare respective.

46

(47)  Contrapartida națională este împărțită proporțional între alocarea principală și rezerva de performanță.

47

(48)  Această axă prioritară include alocarea specifică YEI și sprijinul FSE aferent.

48

(49)  Aceasta nu se aplică resurselor alocate YEI (adică alocării specifice YEI și sprijinului FSE aferent), Fondului de coeziune, FEDR REACT-EU și FSE REACT-EU.

49

(50)  Această axă prioritară include alocarea specifică YEI și sprijinul FSE aferent.

50

(51)  Această parte a axei prioritare include alocarea specifică YEI REACT-EU și sprijinul FSE REACT-EU aferent.

51

(52)  Alocarea FSE fără sprijinul aferent pentru YEI.

52

(53)  Suma sprijinului FSE total în regiunile mai puțin dezvoltate, aflate în tranziție și mai dezvoltate, precum și resursele alocate YEI din tabelul 18a sunt egale cu suma sprijinului FSE total din aceste regiuni și cu alocarea specifică pentru YEI din tabelul 17.

53

(54)  Alocarea FSE fără sprijinul aferent pentru YEI.

54

(55)  Alocarea FSE fără sprijinul aferent pentru YEI.

55

(56)  Această parte a axei prioritare include alocarea specifică YEI și sprijinul FSE aferent.

56

((*))  Prin bifarea acestei căsuțe, statul membru solicită să aplice, în temeiul articolului 25a alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, o rată de cofinanțare de 100 % în cazul cheltuielilor declarate în cererile de plată în decursul anului fiscal care începe la 1 iulie 2020 și se încheie la 30 iunie 2021 pentru [toate axele prioritare] [unele axe prioritare] ale programului operațional.

(*)

((**))  Prin bifarea acestei căsuțe, statul membru solicită să aplice, în temeiul articolului 25a alineatul (1a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, o rată de cofinanțare de 100 % în cazul cheltuielilor declarate în cererile de plată în decursul anului fiscal care începe la 1 iulie 2021 și se încheie la 30 iunie 2022 pentru [toate axele prioritare] [unele axe prioritare] ale programului operațional.

(**)

(57)  Include alocarea specială YEI REACT-EU și sprijinul din FSE REACT-EU aferent.

57

(58)  YEI (alocarea specifică și sprijinul FSE aferent) este considerată ca fiind un fond și apare ca rând separat chiar dacă face parte dintr-o axă prioritară.

58

(59)  A se completa pentru fiecare (parte dintr-o) axă prioritară care implementează YEI.

59

(60)  În scopul acestui tabel, YEI (alocarea specifică și sprijinul FSE aferent) este considerată un fond.

60

(61)  Acest tabel este generat automat pe baza tabelelor privind categoriile de intervenție din cadrul fiecărei axe prioritare.

61

(62)  În cazul unui program operațional sau al revizuirii unui program pentru a institui una sau mai multe axe prioritare separate dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei», prezenta parte este necesară numai dacă se acordă un sprijin corespunzător.

62

(63)  Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 289).

63

(64)  Prezenta secțiune nu este necesară în cazul unui program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

64

(65)  Dacă programul se referă la mai mult de o categorie de regiune, poate fi necesară o defalcare pe categorie.

65

(66)  Prezenta secțiune nu este necesară în cazul unui program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

66

(67)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

67

(68)  Tabelele 25 și 26 se referă doar la condiționalitățile ex-ante generale și tematice aplicabile care sunt complet neîndeplinite sau parțial îndeplinite (a se vedea tabelul 24) la data prezentării programului.

68

ex-ante

(69)  Prezenta secțiune nu este necesară în cazul unui program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

69

(70)  Prezenta secțiune nu este necesară în cazul unui program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

70

(71)  Prezenta secțiune nu se aplică în cazul unui program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

71

(72)  Valoarea-țintă poate fi prezentată ca total (femei+bărbați) sau defalcată pe gen.

72

(73)  Prezenta anexă nu se aplică în cazul unui program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

73

(74)  Prezenta anexă nu se aplică în cazul unui program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

74

(75)  Prezenta anexă nu este necesară în cazul unui program operațional dedicat obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

75

---

ANEXA II

„ANEXA II

Modelul pentru programele de cooperare din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană

| CCI | <0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1) |
| --- | --- |
| Titlul | <0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |
| Versiunea | <0.3 type=‘N’ input=‘G’> |
| Primul an | <0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’> |
| Anul precedent | <0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>> |
| Eligibil de la | <0.6 type=‘D’ input=‘G’> |
| Eligibil până la | <0.7 type=‘D’ input=‘G’>> |
| Numărul deciziei CE | <0.8 type=‘S’ input=‘G’>> |
| Data deciziei CE | <0.9 type=‘D’ input=‘G’>> |
| Numărul deciziei de modificare a statului membru | <0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>> |
| Data deciziei de modificare a statului membru | <0.11 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Data intrării în vigoare a deciziei de modificare a statului membru | <0.12 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Regiunile NUTS care fac obiectul programului de cooperare | <0.13 type=‘S’ input=‘S’>> |

CCI

<0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1)

Titlul

<0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Versiunea

<0.3 type=‘N’ input=‘G’>

Primul an

<0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>

Anul precedent

<0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>>

Eligibil de la

<0.6 type=‘D’ input=‘G’>

Eligibil până la

<0.7 type=‘D’ input=‘G’>>

Numărul deciziei CE

<0.8 type=‘S’ input=‘G’>>

Data deciziei CE

<0.9 type=‘D’ input=‘G’>>

Numărul deciziei de modificare a statului membru

<0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>>

Data deciziei de modificare a statului membru

<0.11 type=‘D’ input=‘M’>>

Data intrării în vigoare a deciziei de modificare a statului membru

<0.12 type=‘D’ input=‘M’>>

Regiunile NUTS care fac obiectul programului de cooperare

<0.13 type=‘S’ input=‘S’>>

SECȚIUNEA 1

STRATEGIA PRIVIND CONTRIBUȚIA PROGRAMULUI DE COOPERARE LA STRATEGIA UNIUNII PENTRU O CREȘTERE INTELIGENTĂ, DURABILĂ ȘI FAVORABILĂ INCLUZIUNII ȘI LA REALIZAREA COEZIUNII ECONOMICE, SOCIALE ȘI TERITORIALE
   (2)

[Referință: articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și articolul 8 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4)]

1.1.   Strategia privind contribuția programului de cooperare la strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și la realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale

| 1.1.1. | Descrierea strategiei programului de cooperare pentru contribuția la realizarea strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și la realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale







  <1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’> |
| --- | --- |

1.1.1.

<1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’>

În cazul revizuirii unui program de cooperare existent pentru alocarea resurselor suplimentare REACT-EU, descrierea impactului preconizat în ceea ce privește sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei trebuie prezentată într-o casetă de text dedicată, după cum se arată mai jos.

| 1.1.1a | Descrierea impactului preconizat al programului de cooperare în ceea ce privește sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1a

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2. | Justificarea selectării obiectivelor tematice și a priorităților de investiții corespunzătoare, luând în considerare cadrul strategic comun, pe baza unei analize a necesităților din domeniul programului în ansamblu și a strategiei selectate ca răspuns la aceste necesități, abordând, dacă este cazul, legăturile lipsă din infrastructura transfrontalieră, ținând cont de rezultatele evaluării ex-ante

  În cazul revizuirii unui program de cooperare existent pentru alocarea resurselor suplimentare REACT-EU, trebuie adăugată următoarea descriere. |
| --- | --- |

1.1.2.

În cazul revizuirii unui program de cooperare existent pentru alocarea resurselor suplimentare REACT-EU, trebuie adăugată următoarea descriere.

| 1.1.2a | Justificare prin care se stabilește impactul preconizat al programului de cooperare în ceea ce privește sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei

  [Referință: articolul 92b alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

  Tabelul 1


  Justificarea selectării obiectivelor tematice și a priorităților de investiții








  Obiectiv tematic selectat | Prioritate de investiții selectată | Justificarea selectării sau impactul în ceea ce privește sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză (dacă este cazul) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ > | <1.1.3 type=‘S’ input=‘S’> | <1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’> |
| | | |

1.1.2a

[Referință: articolul 92b alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Tabelul 1

Justificarea selectării obiectivelor tematice și a priorităților de investiții

Obiectiv tematic selectat

Prioritate de investiții selectată

Justificarea selectării sau impactul în ceea ce privește sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză (dacă este cazul)

<1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ >

<1.1.3 type=‘S’ input=‘S’>

<1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’>

1.2.   Justificarea alocării financiare

Justificarea alocării financiare (și anume sprijinul din partea Uniunii) pentru fiecare obiectiv tematic și, dacă este cazul, pentru fiecare prioritate de investiții, în conformitate cu cerințele de concentrare tematică, luând în considerare evaluarea ex-ante.

| <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

În cazul revizuirii unui program de cooperare existent pentru alocarea resurselor suplimentare REACT-EU, trebuie adăugată următoarea descriere:

| 1.2a | Justificarea alocării financiare a resurselor suplimentare REACT-EU către program și modul în care aceste resurse vizează zonele geografice în care sunt cel mai necesare, ținând seama de diferitele nevoi și niveluri de dezvoltare regionale, pentru a se asigura faptul că se menține accentul pe regiunile mai puțin dezvoltate, în conformitate cu obiectivele de coeziune economică, socială și teritorială prevăzute la articolul 174 din TFUE.







  <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ > |
| --- | --- |

1.2a

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ >

Tabelul 2

Imagine de ansamblu asupra strategiei de investiții a programului de cooperare

| Axa prioritară | Sprijin FEDR (în EUR) | Proporția (%) sprijinului total din partea Uniunii pentru programul de cooperare (pe fond) (5) | Obiectivul tematic (6) | Priorități de investiții (7) | Obiective specifice corespunzătoare priorității de investiții | Indicatorii de rezultat care corespund obiectivului specific |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FEDR (8) | IEV (9) (dacă este cazul) | IPA (10) (dacă este cazul) |
| <1.2.1 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’> | <1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.6 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.7 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.8 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.9 type=‘S’ input=‘G’> |
| REACT-EU | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Axa prioritară

Sprijin FEDR (în EUR)

Proporția (%) sprijinului total din partea Uniunii pentru programul de cooperare (pe fond) (5)

Obiectivul tematic (6)

Priorități de investiții (7)

Obiective specifice corespunzătoare priorității de investiții

Indicatorii de rezultat care corespund obiectivului specific

FEDR (8)

IEV (9) (dacă este cazul)

IPA (10) (dacă este cazul)

<1.2.1 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’>

<1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.7 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.8 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.9 type=‘S’ input=‘G’>

REACT-EU

SECȚIUNEA 2

AXELE PRIORITARE

[Referință: articolul 8 alineatul (2) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

SECȚIUNEA 2.A

DESCRIEREA AXELOR PRIORITARE, CU EXCEPȚIA ASISTENȚEI TEHNICE

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

2.A.1   Axa prioritară (se repetă pentru fiecare axă prioritară)

| ID-ul axei prioritare | <2A.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Denumirea axei prioritare | <2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |

ID-ul axei prioritare

<2A.1 type=‘N’ input=‘G’>

Denumirea axei prioritare

<2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

| ☐ | Întreaga axă prioritară va fi implementată exclusiv prin instrumente financiare |
| --- | --- |

☐

Întreaga axă prioritară va fi implementată exclusiv prin instrumente financiare

<2A.3 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Întreaga axă prioritară va fi implementată exclusiv prin instrumente financiare instituite la nivelul Uniunii |
| --- | --- |

☐

Întreaga axă prioritară va fi implementată exclusiv prin instrumente financiare instituite la nivelul Uniunii

<2A.4 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Întreaga axă prioritară va fi implementată prin dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității |
| --- | --- |

☐

Întreaga axă prioritară va fi implementată prin dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității

<2A.5 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Întreaga axă prioritară este dedicată REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Întreaga axă prioritară este dedicată REACT-EU

<2A.6 type="C" input="M">

2.A.2   Justificarea instituirii unei axe prioritare care include mai mult de un obiectiv tematic (dacă este cazul) (11)

[Referință: articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| <2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’> |
| --- |

<2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’>

2.A.3   Fondul și baza de calcul pentru sprijinul din partea Uniunii

(se repetă pentru fiecare fond din cadrul axei prioritare)

| Fond | <2A.6 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Baza de calcul (totalul cheltuielilor eligibile sau al cheltuielilor publice eligibile) | <2A.8 type=‘S’ input=‘S’> |

Fond

<2A.6 type=‘S’ input=‘S’>

Baza de calcul (totalul cheltuielilor eligibile sau al cheltuielilor publice eligibile)

<2A.8 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.4   Prioritatea de investiții (se repetă pentru fiecare prioritate de investiții din cadrul axei prioritare)

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| Prioritate de investiții | <2A.7 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |

Prioritate de investiții

<2A.7 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.5   Obiective specifice care corespund priorității de investiții și rezultate preconizate

(se repetă pentru fiecare obiectiv specific din cadrul priorității de investiții)

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctele (i) și (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| ID | <2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Obiectiv specific | <2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Rezultatele pe care statul membru urmărește să le obțină cu sprijin din partea Uniunii | <2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

ID

<2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’>

Obiectiv specific

<2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Rezultatele pe care statul membru urmărește să le obțină cu sprijin din partea Uniunii

<2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Tabelul 3

Indicatori de rezultat specifici programului (pe obiectiv specific)

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| ID | Indicator | Unitatea de măsură | Valoarea de referință | Anul de referință | Valoarea-țintă (2023) (12) | Sursa datelor | Frecvența raportării |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’> | Cantitativă <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>


  Calitativă <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’ | <2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Cantitativă <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>


  Calitativă <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |

ID

Indicator

Unitatea de măsură

Valoarea de referință

Anul de referință

Valoarea-țintă (2023) (12)

Sursa datelor

Frecvența raportării

<2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’>

Cantitativă <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

Calitativă <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’

<2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Cantitativă <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

Calitativă <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.6   Acțiunile care urmează să fie sprijinite în cadrul priorității de investiții (pe prioritate de investiții)

2.A.6.1   
  Descrierea tipului și a exemplelor de acțiuni care urmează să fie sprijinite și contribuțiile preconizate ale acestora la obiectivele specifice, inclusiv, dacă este cazul, identificarea principalelor grupuri-țintă, a teritoriilor specifice vizate și a tipurilor de beneficiari

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| Prioritate de investiții | <2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’> |

Prioritate de investiții

<2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’>

2.A.6.2   
  Principiile directoare pentru selectarea operațiunilor

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| Prioritate de investiții | <2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Prioritate de investiții

<2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.3   Utilizarea planificată a instrumentelor financiare (dacă este cazul)

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| Prioritate de investiții | <2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Utilizarea planificată a instrumentelor financiare | <2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’> |
| <2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Prioritate de investiții

<2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

Utilizarea planificată a instrumentelor financiare

<2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’>

<2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.6.4   Utilizarea planificată a proiectelor majore (dacă este cazul)

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| Prioritate de investiții | <2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Prioritate de investiții

<2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.5   Indicatori de realizare (pe prioritate de investiții)

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctul (iv) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

Tabelul 4

Indicatori de realizare comuni și specifici programului

| ID | Indicator (denumirea indicatorului) | Unitatea de măsură | Valoarea-țintă (2023) | Sursa datelor | Frecvența raportării |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’> | <2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | |
| | | | | | |

ID

Indicator (denumirea indicatorului)

Unitatea de măsură

Valoarea-țintă (2023)

Sursa datelor

Frecvența raportării

<2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’>

<2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.7   Cadrul de performanță (13)

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctul (v) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 și anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

Tabelul 5

Cadrul de performanță al axei prioritare

| Axa prioritară | Tipul indicatorului
  (etapă de implementare principală, indicator financiar, indicator de realizare sau, dacă este cazul, indicator de rezultat) | ID | Indicator sau etapă de implementare principală | Unitatea de măsură, dacă este cazul | Obiectivul de etapă pentru 2018 | Valoarea-țintă finală (2023) | Sursa datelor | Explicarea relevanței indicatorului, dacă este cazul |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’> | Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>


  Realizare sau rezultat <2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’> | Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>


  Realizare sau rezultat <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>


  Realizare sau rezultat <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | <2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>


  Realizare sau rezultat <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>


  Realizare sau rezultat <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Axa prioritară

Tipul indicatorului

(etapă de implementare principală, indicator financiar, indicator de realizare sau, dacă este cazul, indicator de rezultat)

ID

Indicator sau etapă de implementare principală

Unitatea de măsură, dacă este cazul

Obiectivul de etapă pentru 2018

Valoarea-țintă finală (2023)

Sursa datelor

Explicarea relevanței indicatorului, dacă este cazul

<2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’>

Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

Realizare sau rezultat <2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’>

Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Realizare sau rezultat <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

Etapă de implementare sau indicator financiar <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>

Realizare sau rezultat <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

<2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

Realizare sau rezultat <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

Realizare sau rezultat <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Informații calitative suplimentare referitoare la stabilirea cadrului de performanță (facultativ)

| <2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |
| --- |

<2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.8   Categoriile de intervenție

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctul (vii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

Categoriile de intervenție care corespund conținutului axei prioritare, bazate pe o nomenclatură adoptată de Comisie, și defalcarea orientativă a sprijinului din partea Uniunii

Tabelele 6-9

Categoriile de intervenție

| Tabelul 6: Dimensiunea 1 Domeniul de intervenție |
| --- |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabelul 6: Dimensiunea 1 Domeniul de intervenție

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabelul 7: Dimensiunea 2 Forma de finanțare |
| --- |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabelul 7: Dimensiunea 2 Forma de finanțare

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabelul 8: Dimensiunea 3 Tipul de teritoriu |
| --- |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabelul 8: Dimensiunea 3 Tipul de teritoriu

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabelul 9: Dimensiunea 6 Mecanismele de realizare teritoriale |
| --- |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabelul 9: Dimensiunea 6 Mecanismele de realizare teritoriale

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

2.A.9   Un rezumat al utilizării planificate a asistenței tehnice, inclusiv, dacă este necesar, acțiunile de consolidare a capacității administrative a autorităților implicate în managementul și controlul programelor și al beneficiarilor și, dacă este necesar, acțiunile de sporire a capacității administrative a partenerilor relevanți care participă la implementarea programelor (dacă este cazul) (14)

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctul (vi) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| Axa prioritară | <3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’> |

Axa prioritară

<3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’>

SECȚIUNEA 2.B

DESCRIEREA AXELOR PRIORITARE DE ASISTENȚĂ TEHNICĂ

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

2.B.1   Axa prioritară

| ID | <2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Titlul | <2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |

ID

<2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Titlul

<2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

| ☐ | Întreaga axă prioritară este dedicată REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Întreaga axă prioritară este dedicată REACT-EU

<2B.1 type="C" input="M">

2.B.2   Fondul și baza de calcul pentru sprijinul din partea Uniunii (se repetă pentru fiecare fond din cadrul axei prioritare)

| Fond | <2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Baza de calcul (totalul cheltuielilor eligibile sau al cheltuielilor publice eligibile) | <2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’> |

Fond

<2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’>

Baza de calcul (totalul cheltuielilor eligibile sau al cheltuielilor publice eligibile)

<2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’>

2.B.3   Obiective specifice și rezultate preconizate

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (c) punctele (i) și (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

Obiectiv specific (se repetă pentru fiecare obiectiv specific)

| ID | <2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Obiectiv specific | <2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Rezultatele pe care statele membre urmăresc să le obțină cu sprijin din partea Uniunii
   (15) | <2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

ID

<2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Obiectiv specific

<2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Rezultatele pe care statele membre urmăresc să le obțină cu sprijin din partea Uniunii
   (15)

<2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.B.4   Indicatori de rezultat (16)

Tabelul 10

Indicatori de rezultat specifici programului (pe obiectiv specific)

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (c) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| ID | Indicator | Unitatea de măsură | Valoarea de referință | Anul de referință | Valoarea-țintă (17) (2023) | Sursa datelor | Frecvența raportării |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | Cantitativă <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’> | Cantitativă <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>


  Calitativă <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

ID

Indicator

Unitatea de măsură

Valoarea de referință

Anul de referință

Valoarea-țintă (17) (2023)

Sursa datelor

Frecvența raportării

<2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

Cantitativă <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’>

Cantitativă <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>

Calitativă <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.5   Acțiunile care urmează să fie sprijinite și contribuția preconizată a acestora la obiectivele specifice (pe axă prioritară)

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (c) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

2.B.5.1   
  Descrierea acțiunilor care urmează să fie sprijinite și contribuția anticipată a acestora la obiectivele specifice

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (c) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| Axa prioritară | <2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Axa prioritară

<2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.B.5.2   Indicatorii de realizare a căror contribuție la rezultate este anticipată (pe axă prioritară)

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (c) punctul (iv) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

Tabelul 11

Indicatori de realizare

| ID | Indicator | Unitatea de măsură | Valoarea-țintă (2023)
  (facultativ) | Sursa datelor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | <2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | |

ID

Indicator

Unitatea de măsură

Valoarea-țintă (2023)

(facultativ)

Sursa datelor

<2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

<2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.6   Categoriile de intervenție

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (c) punctul (v) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

Categoriile de intervenție corespunzătoare, bazate pe o nomenclatură adoptată de Comisie, și defalcarea orientativă a sprijinului din partea Uniunii.

Tabelele 12-14

Categoriile de intervenție

| Tabelul 12: Dimensiunea 1 Domeniul de intervenție |
| --- |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘> |
| | | |
| | | |

Tabelul 12: Dimensiunea 1 Domeniul de intervenție

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘>

| Tabelul 13: Dimensiunea 2 Forma de finanțare |
| --- |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabelul 13: Dimensiunea 2 Forma de finanțare

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabelul 14: Dimensiunea 3 Tipul de teritoriu |
| --- |
| Axa prioritară | Cod | Cuantum (EUR) |
| <2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’> | <2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘> |
| | | |
| | | |

Tabelul 14: Dimensiunea 3 Tipul de teritoriu

Axa prioritară

Cod

Cuantum (EUR)

<2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’>

<2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘>

SECȚIUNEA 3

PLANUL DE FINANȚARE

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

3.1   Creditul financiar din FEDR (în EUR)

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (d) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

Tabelul 15

| Fond

  <3.1.1 type=‘S’ input=‘G’> | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FEDR fără REACT-EU | <3.1.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.5 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.8 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Nu se aplică | Nu se aplică | <3.1.10 type=‘N’ input=‘G’> |
| FEDR REACT-EU | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | <3.1.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.11 type=‘N’ input=‘M’> | |
| Cuantumuri IPA (dacă este cazul) | | | | | | | | Nu se aplică | Nu se aplică | |
| Cuantumuri IEV (dacă este cazul) | | | | | | | | Nu se aplică | Nu se aplică | |
| Total general | | | | | | | | | | |

Fond

<3.1.1 type=‘S’ input=‘G’>

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Total

FEDR fără REACT-EU

<3.1.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.5 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Nu se aplică

Nu se aplică

<3.1.10 type=‘N’ input=‘G’>

FEDR REACT-EU

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

Nu se aplică

<3.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.11 type=‘N’ input=‘M’>

Cuantumuri IPA (dacă este cazul)

Nu se aplică

Nu se aplică

Cuantumuri IEV (dacă este cazul)

Nu se aplică

Nu se aplică

Total general

3.2.A   Alocare financiară totală din FEDR și cofinanțare națională (în EUR)

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (d) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| 1. | Tabelul cu date financiare stabilește planul financiar al programului de cooperare pe axă prioritară. Dacă programele pentru regiunile cele mai îndepărtate combină alocări transfrontaliere și transnaționale, pentru fiecare dintre acestea vor fi stabilite axe prioritare separate. |
| --- | --- |

1.

Tabelul cu date financiare stabilește planul financiar al programului de cooperare pe axă prioritară. Dacă programele pentru regiunile cele mai îndepărtate combină alocări transfrontaliere și transnaționale, pentru fiecare dintre acestea vor fi stabilite axe prioritare separate.

| 2. | În scop informativ, tabelul cu date financiare va prezenta orice contribuție din partea țărilor terțe care participă la programul de cooperare (în afara contribuțiilor de la IPA și IEV) |
| --- | --- |

2.

În scop informativ, tabelul cu date financiare va prezenta orice contribuție din partea țărilor terțe care participă la programul de cooperare (în afara contribuțiilor de la IPA și IEV)

| 3. | Contribuția BEI
   (18)
  este prezentată la nivelul axei prioritare. |
| --- | --- |

3.

Contribuția BEI
   (18)
  este prezentată la nivelul axei prioritare.

Tabelul 16

Planul de finanțare

| Axa prioritară | Fond | Baza de calcul pentru sprijinul din partea Uniunii
  (Costurile eligibile totale sau costurile publice eligibile) | Sprijinul din partea Uniunii (a) | Contrapartida națională
  (b) = (c) + (d)) | Defalcare indicativă a contrapartidei naționale | Finanțare totală
  (e) = (a) + (b) | Rata de cofinanțare (19)

  (f) = (a)/(e) (2) | Rată de cofinanțare de 100 % pentru anul fiscal 2020-2021 ((*)) | Rată de cofinanțare de 100 % pentru anul fiscal 2021-2022 ((*)) | Pentru
  informare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Finanțarea publică națională (c) | Finanțarea privată națională (d) (1) | | | | | Contribuții din partea țărilor terțe | Contribuții BEI |
| <3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’> | A se vedea nota de subsol
   ((*))
  pentru detalii (exemple mai jos) | A se vedea nota de subsol
   ((**))
  pentru detalii (exemple mai jos) | <3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’> |
| Axa prioritară 1 | FEDR (eventual și cuantumurile transferate de la IPA și IEV) (20) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| IEV | | | | | | | | | |
| Axa prioritară N | FEDR (eventual și cuantumurile transferate de la IPA și IEV) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| IEV | | | | | | | | | |
| Axa prioritară N | FEDR REACT-EU | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nu se aplică | Nu se aplică |
| Total | FEDR | | | | | | | | | | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| IEV | | | | | | | | | |
| FEDR REACT-EU | | | | | | | | | |
| Total | Total toate fondurile | | | | | | | | | | | |

Axa prioritară

Fond

Baza de calcul pentru sprijinul din partea Uniunii

(Costurile eligibile totale sau costurile publice eligibile)

Sprijinul din partea Uniunii (a)

Contrapartida națională

(b) = (c) + (d))

Defalcare indicativă a contrapartidei naționale

Finanțare totală

(e) = (a) + (b)

Rata de cofinanțare (19)

(f) = (a)/(e) (2)

Rată de cofinanțare de 100 % pentru anul fiscal 2020-2021 ((*))

Rată de cofinanțare de 100 % pentru anul fiscal 2021-2022 ((*))

Pentru

informare

Finanțarea publică națională (c)

Finanțarea privată națională (d) (1)

Contribuții din partea țărilor terțe

Contribuții BEI

<3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’>

A se vedea nota de subsol
   ((*))
  pentru detalii (exemple mai jos)

A se vedea nota de subsol
   ((**))
  pentru detalii (exemple mai jos)

<3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’>

Axa prioritară 1

FEDR (eventual și cuantumurile transferate de la IPA și IEV) (20)

☐

☐

IPA

IEV

Axa prioritară N

FEDR (eventual și cuantumurile transferate de la IPA și IEV)

☐

☐

IPA

IEV

Axa prioritară N

FEDR REACT-EU

☐

☐

Nu se aplică

Nu se aplică

Total

FEDR

IPA

IEV

FEDR REACT-EU

Total

Total toate fondurile

| (1) | A se completa numai în cazul în care axele prioritare sunt exprimate în costuri totale. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | În tabel, această rată poate fi rotunjită la numărul întreg cel mai apropiat. Rata exactă utilizată pentru rambursarea cheltuielilor este raportul (f). |
| --- | --- |

(2)

3.2.B   Defalcare pe axă prioritară și pe obiectiv tematic

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (d) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

Tabelul 17

| Axa prioritară | Obiectivul tematic | Sprijinul din partea Uniunii | Contrapartida națională | Finanțare totală |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’> |
| | | | | |
| | | | |
| Total FEDR fără REACT-EU | | | | |
| Total FEDR REACT-EU | | | | |
| Total general | | | | |

Axa prioritară

Obiectivul tematic

Sprijinul din partea Uniunii

Contrapartida națională

Finanțare totală

<3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’>

Total FEDR fără REACT-EU

Total FEDR REACT-EU

Total general

Tabelul 18

Cuantumul orientativ al sprijinului care urmează să fie utilizat pentru obiectivele aferente schimbărilor climatice

[Referință: articolul 27 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] (21)

| Axa prioritară | Cuantumul orientativ al sprijinului care urmează să fie utilizat pentru obiectivele aferente schimbărilor climatice (EUR) | Procentul alocării totale către program (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N > | <3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N > |
| | | |
| Total FEDR REACT-EU | | |
| Total | | |

Axa prioritară

Cuantumul orientativ al sprijinului care urmează să fie utilizat pentru obiectivele aferente schimbărilor climatice (EUR)

Procentul alocării totale către program (%)

<3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N >

<3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N >

Total FEDR REACT-EU

Total

SECȚIUNEA 4

ABORDARE INTEGRATĂ A DEZVOLTĂRII TERITORIALE
   (22)

[Referință: articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

Descrierea abordării integrate a dezvoltării teritoriale, luând în considerare conținutul și obiectivele programului de cooperare, inclusiv cu privire la regiunile și la zonele menționate la articolul 174 alineatul (3) din TFUE, având în vedere acordurile de parteneriat ale statelor membre participante și prezentând modul în care aceasta contribuie la îndeplinirea obiectivelor și a rezultatelor preconizate ale programului

| <4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

4.1.   Dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității (dacă este cazul)

Abordarea utilizării instrumentelor de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității și principiile de identificare a zonelor în care acestea vor fi implementate

[Referință: articolul 8 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| <4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

4.2.   Acțiuni integrate pentru dezvoltare urbană durabilă (dacă este cazul)

Principiile de identificare a zonelor urbane unde vor fi implementate acțiunile integrate de dezvoltare urbană durabilă și alocarea orientativă a sprijinului FEDR pentru aceste acțiuni

[Referință: articolul 8 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| <4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Tabelul 19

Acțiuni integrate pentru dezvoltare urbană durabilă – cuantumuri orientative ale sprijinului FEDR

| Fond | Cuantumul orientativ al sprijinului FEDR
  (EUR) |
| --- | --- |
| <4.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <4.2.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| FEDR fără REACT-EU | |

Fond

Cuantumul orientativ al sprijinului FEDR

(EUR)

<4.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<4.2.3 type=‘N’ input=‘M’>

FEDR fără REACT-EU

4.3.   Investiții teritoriale integrate (ITI) (dacă este cazul)

Abordarea utilizării investițiilor teritoriale integrate (ITI) [astfel cum sunt definite la articolul 36 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013], cu excepția cazurilor care fac obiectul punctului 4.2, precum și alocarea financiară orientativă respectivă din cadrul fiecărei axe prioritare

[Referință: articolul 8 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| <4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ‘> |
| --- |

<4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ‘>

Tabelul 20

Alocare financiară orientativă pentru ITI, în afara celor menționate la punctul 4.2 (cuantum total)

| Axa prioritară | Alocare financiară orientativă (sprijin din partea Uniunii) (EUR) |
| --- | --- |
| <4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ > | <4.3.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| Total FEDR fără REACT-EU | |
| Total FEDR REACT-EU | |
| TOTAL | |

Axa prioritară

Alocare financiară orientativă (sprijin din partea Uniunii) (EUR)

<4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ >

<4.3.3 type=‘N’ input=‘M’>

Total FEDR fără REACT-EU

Total FEDR REACT-EU

TOTAL

4.4.   Contribuția intervențiilor planificate la strategiile macroregionale și la strategiile aferente bazinelor maritime, în funcție de nevoile zonei vizate de program definite de statele membre relevante și ținând seama, după caz, de proiectele importante din punct de vedere strategic identificate în cadrul strategiilor respective (dacă este cazul)

(în cazul în care statele membre și regiunile participă la strategii macroregionale și la strategii aferente bazinelor maritime)

[Referință: articolul 8 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| <4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

SECȚIUNEA 5

DISPOZIȚII PRIVIND IMPLEMENTAREA PROGRAMULUI DE COOPERARE

[Referință: articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

5.1   Autorități și organisme relevante

[Referință: articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

Tabelul 21

Autoritățile responsabile cu programele

[Referință: articolul 8 alineatul (4) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| Autoritate/organism | Denumirea autorității/organismului și a direcției sau unității | Directorul autorității/organismului (funcția sau postul) |
| --- | --- | --- |
| Autoritatea de management | <5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Autoritatea de certificare, dacă este cazul | <5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Autoritatea de audit | <5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |

Autoritate/organism

Denumirea autorității/organismului și a direcției sau unității

Directorul autorității/organismului (funcția sau postul)

Autoritatea de management

<5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Autoritatea de certificare, dacă este cazul

<5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Autoritatea de audit

<5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Organismul către care Comisia va efectua plăți este:

[Referință: articolul 8 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| ☐ Autoritatea de certificare. | <5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’> |
| --- | --- |

☐ Autoritatea de certificare.

<5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’>

Tabelul 22

Organismul sau organismele care îndeplinesc sarcini de control și de audit

[Referință: articolul 8 alineatul (4) litera (a) punctele (ii) și (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| Autoritate/organism | Denumirea autorității/organismului și a direcției sau unității | Directorul autorității/organismului (funcția sau postul) |
| --- | --- | --- |
| Organismul sau organismele desemnate să îndeplinească sarcini de control | <5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |
| Organismul sau organismele desemnate să îndeplinească sarcini de audit | <5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |

Autoritate/organism

Denumirea autorității/organismului și a direcției sau unității

Directorul autorității/organismului (funcția sau postul)

Organismul sau organismele desemnate să îndeplinească sarcini de control

<5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

Organismul sau organismele desemnate să îndeplinească sarcini de audit

<5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

5.2.   Procedura pentru înființarea secretariatului comun

[Referință: articolul 8 alineatul (4) litera (a) punctul (iv) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| <5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ >

5.3.   O descriere sumară a modalităților de management și de control

[Referință: articolul 8 alineatul (4) litera (a) punctul (v) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| <5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ >

5.4.   Repartizarea răspunderii în rândul statelor membre participante în cazul unor corecții financiare impuse de autoritatea de management sau de Comisie

[Referință: articolul 8 alineatul (4) litera (a) punctul (vi) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| <5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ >

5.5.   Utilizarea monedei Euro (dacă este cazul)

[Referință: articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

Metoda selectată pentru conversia cheltuielilor suportate în altă monedă decât Euro

| <5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ >

5.6.   Implicarea partenerilor

[Referință: articolul 8 alineatul (4) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

Acțiunile desfășurate pentru a implica partenerii menționați la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 în pregătirea programului de cooperare și rolul acestor parteneri în pregătirea și implementarea programului de cooperare, inclusiv implicarea acestora în comitetul de monitorizare

| <5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N> |
| --- |

<5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N>

SECȚIUNEA 6

COORDONARE

[Referință: articolul 8 alineatul (5) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

Mecanismele care asigură o coordonare eficace între FEDR, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale, inclusiv coordonarea și posibila combinare cu Mecanismul pentru Interconectarea Europei, cu IEV, cu Fondul european de dezvoltare (FED), cu IPA, precum și cu BEI, ținând cont de dispozițiile prevăzute în cadrul strategic comun, astfel cum este stabilit în anexa I la Regulamentul (UE) nr 1303/2013. În cazul în care statele membre și țările terțe participă la programe de cooperare care includ utilizarea de credite FEDR pentru regiuni ultraperiferice și resurse de la FED, mecanisme de coordonare la nivelul adecvat pentru a facilita o coordonare eficace a utilizării acestor resurse.

| <6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N > |
| --- |

<6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N >

SECȚIUNEA 7

REDUCEREA SARCINII ADMINISTRATIVE PENTRU BENEFICIARI

[Referință: articolul 8 alineatul (5) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 (23)]

Un rezumat al evaluării sarcinii administrative pentru beneficiari și, dacă este cazul, acțiunile planificate pentru a reduce sarcina administrativă, însoțite de un calendar orientativ.

| <7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N > |
| --- |

<7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N >

SECȚIUNEA 8

PRINCIPII ORIZONTALE

[Referință: articolul 8 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

8.1.   Dezvoltare durabilă (24)

Descrierea acțiunilor specifice pentru a lua în considerare, la selectarea operațiunilor, cerințele de protecție a mediului, eficiența resurselor, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, reziliența în fața dezastrelor și prevenirea și gestionarea riscurilor.

| <7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.2.   Egalitatea de șanse și nediscriminarea (25)

Descrierea acțiunilor specifice pentru a promova egalitatea de șanse și pentru a preveni orice formă de discriminare bazată pe sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, în timpul pregătirii, elaborării și implementării programului de cooperare, în special în ceea ce privește accesul la finanțare, luând în considerare nevoile diferitelor grupuri-țintă care sunt expuse riscului unei astfel de discriminări, în special cerințele privind asigurarea accesibilității pentru persoanele cu handicap.

| <7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.3.   Egalitatea de gen

Descrierea contribuției programului de cooperare la promovarea egalității de gen și, dacă este cazul, măsurile luate pentru a asigura integrarea perspectivei de gen la nivelul programelor de cooperare și al operațiunilor.

| <7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

SECȚIUNEA 9

ELEMENTE SEPARATE

9.1.   Proiecte majore care urmează să fie implementate în cursul perioadei de programare

[Referință: articolul 8 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

Tabelul 23

Lista proiectelor majore
   (26)

| Proiect | Data de notificare/transmitere planificată
  (an, trimestru) | Data planificată de începere a implementării
  (an, trimestru) | Data de finalizare planificată
  (an, trimestru) | Axe prioritare/priorități de investiții |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N> | <9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘> |
| | | | | |

Proiect

Data de notificare/transmitere planificată

(an, trimestru)

Data planificată de începere a implementării

(an, trimestru)

Data de finalizare planificată

(an, trimestru)

Axe prioritare/priorități de investiții

<9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N>

<9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘>

9.2.   Cadrul de performanță al programului de cooperare (27)

Tabelul 24

Cadrul de performanță (tabel recapitulativ)

| Axa prioritară | Indicator sau etapă de implementare principală | Unitatea de măsură, dacă este cazul | Obiectivul de etapă pentru 2018 | Valoarea-țintă finală (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type=‘S’ ‘ input=‘G’> | <9.2.3 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.4 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.5 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.6 type=‘S’ input=‘G’> |
| | | | | |

Axa prioritară

Indicator sau etapă de implementare principală

Unitatea de măsură, dacă este cazul

Obiectivul de etapă pentru 2018

Valoarea-țintă finală (2023)

<9.2.1 type=‘S’ ‘ input=‘G’>

<9.2.3 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.4 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.5 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

9.3.   Partenerii relevanți implicați în pregătirea programului de cooperare

| <9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N>

9.4.   Condițiile de implementare a programului aplicabile care guvernează managementul financiar, programarea, monitorizarea, evaluarea și controlul participării țărilor terțe la programele transnaționale și interregionale prin contribuția resurselor de la IEV și IPA

[Referință: articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| <9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’> |
| --- |

<9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’>

ANEXE (încărcate în sistemele electronice de schimb de informații ca fișiere separate):

| — | Proiect de raport privind evaluarea ex ante, cu rezumat (obligatoriu)
  [Referință: articolul 55 alineatul (2) și articolul 92b alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] |
| --- | --- |

—

Proiect de raport privind evaluarea ex ante, cu rezumat (obligatoriu)

[Referință: articolul 55 alineatul (2) și articolul 92b alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]

| — | Confirmarea aprobării în scris a conținutului programului de cooperare (obligatoriu)
  [Referință: articolul 8 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013] |
| --- | --- |

—

Confirmarea aprobării în scris a conținutului programului de cooperare (obligatoriu)

[Referință: articolul 8 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013]

| — | O hartă a zonei care face obiectul programului de cooperare (după caz) |
| --- | --- |

—

O hartă a zonei care face obiectul programului de cooperare (după caz)

| — | Un rezumat pentru cetățeni cu privire la programul de cooperare (după caz) |
| --- | --- |

—

Un rezumat pentru cetățeni cu privire la programul de cooperare (după caz)

---

(1)  Legendă:

1

| | «type» (tip): N=Număr, D=Dată, S=Șir, C=Casetă de selectare, P=Procent, B=Boolean |
| --- | --- |

«type» (tip): N=Număr, D=Dată, S=Șir, C=Casetă de selectare, P=Procent, B=Boolean

«type» (tip): N=Număr, D=Dată, S=Șir, C=Casetă de selectare, P=Procent, B=Boolean

| | «decision» (decizie): N=nu face parte din decizia Comisiei de aprobare a programului de cooperare |
| --- | --- |

«decision» (decizie): N=nu face parte din decizia Comisiei de aprobare a programului de cooperare

«decision» (decizie): N=nu face parte din decizia Comisiei de aprobare a programului de cooperare

| | «input» (intrare): M=Manuală, S=Selecție, G=Generată de sistem |
| --- | --- |

«input» (intrare): M=Manuală, S=Selecție, G=Generată de sistem

«input» (intrare): M=Manuală, S=Selecție, G=Generată de sistem

| | «maxlength»= Numărul maxim de caractere, inclusiv spațiile. |
| --- | --- |

«maxlength»= Numărul maxim de caractere, inclusiv spațiile.

«maxlength»= Numărul maxim de caractere, inclusiv spațiile.

(2)  Resursele «REACT-EU» se referă la resursele suplimentare puse la dispoziție pentru programare în cadrul FEDR pentru a furniza asistență în cadrul obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei (REACT-EU)», precum și asistență tehnică [articolele 92a și 92b din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]. Tabelele din prezenta anexă prevăd repartizarea resurselor suplimentare REACT-EU acolo unde este necesar.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (JO L 347, 20.12.2013, p. 259).

4

(5)  Prezentarea procentelor corespunzătoare cuantumurilor IEV și IPA depinde de opțiunea de management selectată.

5

(6)  Titlul obiectivului tematic (nu se aplică în cazul asistenței tehnice).

6

(7)  Titlul priorității de investiții (nu se aplică în cazul asistenței tehnice).

7

(8)  Fondul european de dezvoltare regională.

8

(9)  Instrumentul european de vecinătate.

9

(10)  Instrumentul de asistență pentru preaderare.

10

(11)  Acest câmp nu se aplică în cazul axelor prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

11

(12)  Valorile-țintă pot fi calitative sau cantitative.

12

(13)  Această secțiune nu se aplică în cazul axelor prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

13

(14)  Acest câmp nu este necesar în cazul axelor prioritare dedicate obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

14

(15)  Necesare în cazul în care sprijinul acordat de Uniune pentru asistența tehnică în cadrul programului de cooperare depășește 15 milioane EUR.

15

(16)  Necesari în cazul în care se justifică în mod obiectiv având în vedere conținutul acțiunii și în cazul în care sprijinul acordat de Uniune pentru asistența tehnică în cadrul programului de cooperare depășește 15 milioane EUR.

16

(17)  Valorile-țintă pot fi calitative sau cantitative.

17

(18)  Banca Europeană de Investiții.

18

(19)  Derogarea de la articolul 120 alineatul (3) primul și al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 [prevăzută la articolul 92b alineatul (11) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] nu se aplică resurselor suplimentare REACT-EU alocate asistenței tehnice. Rata de cofinanțare pentru o astfel de axă prioritară de asistență tehnică trebuie să fie aceeași ca rata de cofinanțare pentru axa prioritară de asistență tehnică care nu ține de REACT-EU.

19

(20)  Prezentarea cuantumurilor transferate de la IEV și IPA depinde de opțiunea de management selectată.

20

((*))  Prin bifarea acestei căsuțe, statele membre solicită să aplice, în temeiul articolului 25a alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, o rată de cofinanțare de 100 % în cazul cheltuielilor declarate în cererile de plată în decursul anului fiscal care începe la 1 iulie 2020 și se încheie la 30 iunie 2021 pentru [toate axele prioritare] [unele axe prioritare] ale programului operațional.

(*)

((**))  Prin bifarea acestei căsuțe, statele membre solicită să aplice, în temeiul articolului 25a alineatul (1a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, o rată de cofinanțare de 100 % în cazul cheltuielilor declarate în cererile de plată în decursul anului fiscal care începe la 1 iulie 2021 și se încheie la 30 iunie 2022 pentru [toate axele prioritare] [unele axe prioritare] ale programului operațional.

(**)

(21)  Acest tabel este generat automat pe baza tabelelor privind categoriile de intervenție din cadrul fiecărei axe prioritare.

21

(22)  În cazul revizuirii unui program pentru a institui una sau mai multe axe prioritare separate pentru obiectivul tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei», prezenta parte este necesară numai dacă se acordă un sprijin corespunzător.

22

(23)  Nu este necesar în cazul INTERACT și ESPON.

23

(24)  Nu se aplică în cazul URBACT, INTERACT și ESPON.

24

(25)  Nu se aplică în cazul URBACT, INTERACT și ESPON.

25

(26)  Nu se aplică în cazul INTERACT și ESPON.

26

(27)  Nu se aplică în cazul obiectivului tematic «Sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei».

27

---

| 3.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/184 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/184

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/873 AL COMISIEI

din 2 iunie 2022

de modificare pentru a 331-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da'esh) și cu organizația Al-Qaida

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da'esh) și cu organizația Al-Qaida (1), în special articolul 7 alineatul (1) litera (a) și articolul 7a alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 enumeră persoanele, grupurile și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului menționat anterior. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 enumeră persoanele, grupurile și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului menționat anterior.

| (2) | La 27 mai 2022, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a decis să modifice șase mențiuni de pe lista sa de persoane, grupuri și entități cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. |
| --- | --- |

(2)

La 27 mai 2022, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a decis să modifice șase mențiuni de pe lista sa de persoane, grupuri și entități cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice.

| (3) | Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 iunie 2022.

Pentru Comisie,

Pentru Președintă,

Directorul general

Direcția Generală Stabilitate Financiară, Servicii Financiare și Uniunea Piețelor de Capital

---

(1)  
  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

1

---

ANEXĂ

La rubrica „Persoane fizice” din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002, datele de identificare pentru următoarele mențiuni se modifică astfel:

| 1. | „HAJJI ’ABD AL-NASIR (alias Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Data nașterii: între 1965 și 1969. Adresă: Republica Arabă Siriană. Locul nașterii: Tall ’Afar, Irak. Cetățenia: irakiană. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 19.11.2018.”


  se înlocuiește cu următorul text:

  „Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (în grafia originală: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) [alias cert (a) Hajji Abdelnasser, (b) Hajji Abd al-Nasr, (c) Hajji ‘Abd Al-Nasir (desemnat anterior cu acest nume)]; alias incert (a) Taha al-Khuwayt, (b) Mullah Taha, (c) Mullah Khuwayt]. Data nașterii: între 1965 și 1969. Locul nașterii: Tall ’Afar, Irak. Cetățenia: irakiană. Adresă: închisoare din Irak. Alte informații: Fost guvernator ISIL al provinciei Al-Jazira, lider militar în Republica Arabă Siriană și membru și președinte al Comitetului delegat al ISIL. Ținut în arest preventiv în Irak din 2019. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 19.11.2018.” |
| --- | --- |

1.

„HAJJI ’ABD AL-NASIR (alias Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Data nașterii: între 1965 și 1969. Adresă: Republica Arabă Siriană. Locul nașterii: Tall ’Afar, Irak. Cetățenia: irakiană. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 19.11.2018.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (în grafia originală: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) [alias cert (a) Hajji Abdelnasser, (b) Hajji Abd al-Nasr, (c) Hajji ‘Abd Al-Nasir (desemnat anterior cu acest nume)]; alias incert (a) Taha al-Khuwayt, (b) Mullah Taha, (c) Mullah Khuwayt]. Data nașterii: între 1965 și 1969. Locul nașterii: Tall ’Afar, Irak. Cetățenia: irakiană. Adresă: închisoare din Irak. Alte informații: Fost guvernator ISIL al provinciei Al-Jazira, lider militar în Republica Arabă Siriană și membru și președinte al Comitetului delegat al ISIL. Ținut în arest preventiv în Irak din 2019. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 19.11.2018.”

| 2. | „Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (în grafia originală: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) [alias cert (a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, (b) Hajji Abdallah, (c) Abu ‘Umar al-Turkmani, (d) Abdullah Qardash, (e) Abu ‘Abdullah Qardash, (f) al-Hajj Abdullah Qardash, (g) Hajji Abdullah Al-Afari, (h) ’Abdul Amir Muhammad Sa’id Salbi, (i) Muhammad Sa’id ’Abd-al-Rahman al-Mawla, (j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; alias incert (a) Al-Ustadh, (b) Ustadh Ahmad]. Data nașterii: (a) 5.10.1976, (b) 1.10.1976. Locul nașterii: (a) Tall’Afar, Irak, (b) Mosul, Irak. Cetățenia: irakiană. Alte informații: Conducător al Statului Islamic în Irak și Levant, cunoscut sub numele Al-Qaida în Irak. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 21.5.2020.”


  se înlocuiește cu următorul text:

  „Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (în grafia originală: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) [alias cert (a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, (b) Hajji Abdallah, (c) Abu ‘Umar al-Turkmani, (d) Abdullah Qardash, (e) Abu ‘Abdullah Qardash, (f) al-Hajj Abdullah Qardash, (g) Hajji Abdullah Al-Afari, (h) ’Abdul Amir Muhammad Sa’id Salbi, (i) Muhammad Sa’id ’Abd-al-Rahman al-Mawla, (j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, (k) Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (desemnat anterior cu acest nume); alias incert (a) Al-Ustadh, (b) Ustadh Ahmad]. Data nașterii: (a) 5.10.1976, (b) 1.10.1976, (c) 6.1.1976. Locul nașterii: (a) Tall’Afar, Irak, (b) Mosul, Irak. Cetățenia: irakiană. Număr național de identificare: 00278640 (eliberat la 2.5.2012). Adresă: (a) Casa 110, strada 704, districtul 704, Tall’Afar, Irak (adresa anterioară), (b) lângă Moscheea Shahid Mazen și spitalul al-Khansa, Mosul, Irak (adresa anterioară), (c) Idlib, Republica Arabă Siriană. Alte informații: Conducător al Statului Islamic în Irak și Levant, cunoscut sub numele Al-Qaida în Irak. Numele mamei: Samira Shareef (سميرة شريف) sau Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Înălțime 170 cm, piciorul drept amputat. Mandat de arestare emis de Irak în 2018. Se presupune că a decedat la 3 februarie 2022. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 21.5.2020.” |
| --- | --- |

2.

„Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (în grafia originală: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) [alias cert (a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, (b) Hajji Abdallah, (c) Abu ‘Umar al-Turkmani, (d) Abdullah Qardash, (e) Abu ‘Abdullah Qardash, (f) al-Hajj Abdullah Qardash, (g) Hajji Abdullah Al-Afari, (h) ’Abdul Amir Muhammad Sa’id Salbi, (i) Muhammad Sa’id ’Abd-al-Rahman al-Mawla, (j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; alias incert (a) Al-Ustadh, (b) Ustadh Ahmad]. Data nașterii: (a) 5.10.1976, (b) 1.10.1976. Locul nașterii: (a) Tall’Afar, Irak, (b) Mosul, Irak. Cetățenia: irakiană. Alte informații: Conducător al Statului Islamic în Irak și Levant, cunoscut sub numele Al-Qaida în Irak. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 21.5.2020.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (în grafia originală: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) [alias cert (a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, (b) Hajji Abdallah, (c) Abu ‘Umar al-Turkmani, (d) Abdullah Qardash, (e) Abu ‘Abdullah Qardash, (f) al-Hajj Abdullah Qardash, (g) Hajji Abdullah Al-Afari, (h) ’Abdul Amir Muhammad Sa’id Salbi, (i) Muhammad Sa’id ’Abd-al-Rahman al-Mawla, (j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, (k) Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (desemnat anterior cu acest nume); alias incert (a) Al-Ustadh, (b) Ustadh Ahmad]. Data nașterii: (a) 5.10.1976, (b) 1.10.1976, (c) 6.1.1976. Locul nașterii: (a) Tall’Afar, Irak, (b) Mosul, Irak. Cetățenia: irakiană. Număr național de identificare: 00278640 (eliberat la 2.5.2012). Adresă: (a) Casa 110, strada 704, districtul 704, Tall’Afar, Irak (adresa anterioară), (b) lângă Moscheea Shahid Mazen și spitalul al-Khansa, Mosul, Irak (adresa anterioară), (c) Idlib, Republica Arabă Siriană. Alte informații: Conducător al Statului Islamic în Irak și Levant, cunoscut sub numele Al-Qaida în Irak. Numele mamei: Samira Shareef (سميرة شريف) sau Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Înălțime 170 cm, piciorul drept amputat. Mandat de arestare emis de Irak în 2018. Se presupune că a decedat la 3 februarie 2022. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 21.5.2020.”

| 3. | „Aris Sumarsono [alias cert (a) Zulkarnan, (b) Zulkarnain, (c) Zulkarnin, (d) Arif Sunarso, (e) Zulkarnaen, (f) Aris Sunarso, (g) Ustad Daud Zulkarnaen; alias incert Murshid]. Data nașterii: 1963. Locul nașterii: satul Gebang, Masaran, Sragen, Java Centrală, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 16.5.2005.”


  se înlocuiește cu următorul text:

  „Aris Sumarsono [alias cert (a) Zulkarnan, (b) Zulkarnain, (c) Zulkarnin, (d) Arif Sunarso, (e) Zulkarnaen, (f) Aris Sunarso, (g) Ustad Daud Zulkarnaen; alias incert (a) Murshid, (b) Daud, (c) Pak Ud, (d) Mbah zul, (e) Zainal Arifin, (f) Zul, (g) Abdullah Abdurrahman, (h) Abdul, (i) Abdurrahman]. Data nașterii: 19.4.1963. Locul nașterii: satul Gebang, Masaran, Sragen, Java Centrală, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Adresă: (a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonezia, (b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonezia. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 16.5.2005.” |
| --- | --- |

3.

„Aris Sumarsono [alias cert (a) Zulkarnan, (b) Zulkarnain, (c) Zulkarnin, (d) Arif Sunarso, (e) Zulkarnaen, (f) Aris Sunarso, (g) Ustad Daud Zulkarnaen; alias incert Murshid]. Data nașterii: 1963. Locul nașterii: satul Gebang, Masaran, Sragen, Java Centrală, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 16.5.2005.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Aris Sumarsono [alias cert (a) Zulkarnan, (b) Zulkarnain, (c) Zulkarnin, (d) Arif Sunarso, (e) Zulkarnaen, (f) Aris Sunarso, (g) Ustad Daud Zulkarnaen; alias incert (a) Murshid, (b) Daud, (c) Pak Ud, (d) Mbah zul, (e) Zainal Arifin, (f) Zul, (g) Abdullah Abdurrahman, (h) Abdul, (i) Abdurrahman]. Data nașterii: 19.4.1963. Locul nașterii: satul Gebang, Masaran, Sragen, Java Centrală, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Adresă: (a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonezia, (b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonezia. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 16.5.2005.”

| 4. | „Mochammad Achwan [alias (a) Muhammad Achwan, (b) Muhammad Akhwan, (c) Mochtar Achwan, (d) Mochtar Akhwan, (e) Mochtar Akwan]. Adresă: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonezia. Data nașterii: (a) 4.5.1948, (b) 4.5.1946. Locul nașterii: Tulungagung, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Număr național de identificare: 3573010405480001 (carte de identitate indoneziană sub numele Mochammad Achwan). Data desemnării menționate la articolul 2a alineatul (4) litera (b): 12.3.2012.”


  se înlocuiește cu următorul text:

  „Mochammad Achwan [alias cert (a) Muhammad Achwan, (b) Muhammad Akhwan, (c) Mochtar Achwan, (d) Mochtar Akhwan, (e) Mochtar Akwan]. Data nașterii: (a) 4.5.1948, (b) 4.5.1946. Locul nașterii: Tulungagung, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Număr național de identificare: (a) 3573010405480001 (carte națională indoneziană de identitate), (b) 353010405480001 (carte națională indoneziană de identitate). Adresă: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonezia. Alte informații: Emir al lui Jemmah Anshorut Tauhid (JAT). Asociat cu Abu Bakar Ba’asyir, Abdul Rahim Ba’aysir și Jemaah Islamiyah. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 12.3.2012.” |
| --- | --- |

4.

„Mochammad Achwan [alias (a) Muhammad Achwan, (b) Muhammad Akhwan, (c) Mochtar Achwan, (d) Mochtar Akhwan, (e) Mochtar Akwan]. Adresă: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonezia. Data nașterii: (a) 4.5.1948, (b) 4.5.1946. Locul nașterii: Tulungagung, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Număr național de identificare: 3573010405480001 (carte de identitate indoneziană sub numele Mochammad Achwan). Data desemnării menționate la articolul 2a alineatul (4) litera (b): 12.3.2012.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Mochammad Achwan [alias cert (a) Muhammad Achwan, (b) Muhammad Akhwan, (c) Mochtar Achwan, (d) Mochtar Akhwan, (e) Mochtar Akwan]. Data nașterii: (a) 4.5.1948, (b) 4.5.1946. Locul nașterii: Tulungagung, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Număr național de identificare: (a) 3573010405480001 (carte națională indoneziană de identitate), (b) 353010405480001 (carte națională indoneziană de identitate). Adresă: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonezia. Alte informații: Emir al lui Jemmah Anshorut Tauhid (JAT). Asociat cu Abu Bakar Ba’asyir, Abdul Rahim Ba’aysir și Jemaah Islamiyah. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 12.3.2012.”

| 5. | „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal [alias (a) Mounir Helel, (b) Mounir Hilel, (c) Abu Rahmah, (d) Abu Maryam al-Tunisi]. Data nașterii: 10.5.1983. Locul nașterii: Ben Guerdane, Tunisia. Cetățenia: tunisiană. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 29.2.2016.”


  se înlocuiește cu următorul text:

  „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal [alias incert (a) Mounir Helel, (b) Mounir Hilel, (c) Abu Rahmah, (d) Abu Maryam al-Tunisi]. Data nașterii: 10.5.1983. Locul nașterii: Ben Guerdane, Tunisia. Cetățenia: tunisiană. Număr național de identificare: 08619445. Adresă: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunisia. Alte informații: Facilitator al luptătorilor teroriști străini cu experiență în stabilirea și securizarea rutelor de deplasare. Implicat îndeaproape în furnizarea de sprijin material Organizației Al-Qaida în Maghrebul islamic din Africa de Nord. A sprijinit deplasările luptătorilor teroriști străini în Africa de Nord și în Republica Arabă Siriană pentru a se alătura Statului Islamic în Irak și Levant, cunoscut sub numele Al-Qaida în Irak. Profesie: lucrător agricol. Numele mamei: Mbarka Helali. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 29.2.2016.” |
| --- | --- |

5.

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal [alias (a) Mounir Helel, (b) Mounir Hilel, (c) Abu Rahmah, (d) Abu Maryam al-Tunisi]. Data nașterii: 10.5.1983. Locul nașterii: Ben Guerdane, Tunisia. Cetățenia: tunisiană. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 29.2.2016.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal [alias incert (a) Mounir Helel, (b) Mounir Hilel, (c) Abu Rahmah, (d) Abu Maryam al-Tunisi]. Data nașterii: 10.5.1983. Locul nașterii: Ben Guerdane, Tunisia. Cetățenia: tunisiană. Număr național de identificare: 08619445. Adresă: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunisia. Alte informații: Facilitator al luptătorilor teroriști străini cu experiență în stabilirea și securizarea rutelor de deplasare. Implicat îndeaproape în furnizarea de sprijin material Organizației Al-Qaida în Maghrebul islamic din Africa de Nord. A sprijinit deplasările luptătorilor teroriști străini în Africa de Nord și în Republica Arabă Siriană pentru a se alătura Statului Islamic în Irak și Levant, cunoscut sub numele Al-Qaida în Irak. Profesie: lucrător agricol. Numele mamei: Mbarka Helali. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 29.2.2016.”

Facilitator al luptătorilor teroriști străini cu experiență în stabilirea și securizarea rutelor de deplasare. Implicat îndeaproape în furnizarea de sprijin material Organizației Al-Qaida în Maghrebul islamic din Africa de Nord. A sprijinit deplasările luptătorilor teroriști străini în Africa de Nord și în Republica Arabă Siriană pentru a se alătura Statului Islamic în Irak și Levant, cunoscut sub numele Al-Qaida în Irak

| 6. | „Muhammad Sholeh Ibrahim [alias (a) Mohammad Sholeh Ibrahim, (b) Muhammad Sholeh Ibrohim (c) Muhammad Soleh Ibrahim (d) Sholeh Ibrahim (e) Muh Sholeh Ibrahim]. Data nașterii: septembrie 1958. Locul nașterii: Demak, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 20.4.2016.”


  se înlocuiește cu următorul text:

  „Muhammad Sholeh Ibrahim [alias cert (a) Mohammad Sholeh Ibrahim, (b) Muhammad Sholeh Ibrohim (c) Muhammad Soleh Ibrahim (d) Sholeh Ibrahim (e) Muh Sholeh Ibrahim]. Titlu: Ustad. Data nașterii: septembrie 1958. Locul nașterii: Demak, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Număr național de identificare: (a) 3311092409580002 (carte națională indoneziană de identitate), (b) 3311092409580003 (carte națională indoneziană de identitate). Adresă: (a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonezia, (b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonezia. Alte informații: A îndeplinit funcția de emir interimar al Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) din 2014 și a sprijinit Statul Islamic din Irak și Levant (ISIL), cunoscut sub numele Al-Qaida în Irak. Profesie: conferențiar/profesor particular. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 20.4.2016.” |
| --- | --- |

6.

„Muhammad Sholeh Ibrahim [alias (a) Mohammad Sholeh Ibrahim, (b) Muhammad Sholeh Ibrohim (c) Muhammad Soleh Ibrahim (d) Sholeh Ibrahim (e) Muh Sholeh Ibrahim]. Data nașterii: septembrie 1958. Locul nașterii: Demak, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 20.4.2016.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Muhammad Sholeh Ibrahim [alias cert (a) Mohammad Sholeh Ibrahim, (b) Muhammad Sholeh Ibrohim (c) Muhammad Soleh Ibrahim (d) Sholeh Ibrahim (e) Muh Sholeh Ibrahim]. Titlu: Ustad. Data nașterii: septembrie 1958. Locul nașterii: Demak, Indonezia. Cetățenia: indoneziană. Număr național de identificare: (a) 3311092409580002 (carte națională indoneziană de identitate), (b) 3311092409580003 (carte națională indoneziană de identitate). Adresă: (a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonezia, (b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonezia. Alte informații: A îndeplinit funcția de emir interimar al Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) din 2014 și a sprijinit Statul Islamic din Irak și Levant (ISIL), cunoscut sub numele Al-Qaida în Irak. Profesie: conferențiar/profesor particular. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 20.4.2016.”

A îndeplinit funcția de emir interimar al Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) din 2014 și a sprijinit Statul Islamic din Irak și Levant (ISIL), cunoscut sub numele Al-Qaida în Irak.

---

DECIZII

| 3.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/187 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/187

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/874 A COMISIEI

din 1 iunie 2022

privind termenele și condițiile autorizației unui produs biocid care conține N-(triclorometiltio)ftalimidă (Folpet), transmise de Țările de Jos în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului

[notificată cu numărul C(2022) 3465]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 36 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | La 29 septembrie 2016, societatea TROY CHEMICAL BV (denumită în continuare „solicitantul”) a prezentat autorităților competente din mai multe state membre, inclusiv Germania, o cerere de recunoaștere reciprocă paralelă a unui produs biocid destinat conservării materialelor fibroase sau polimerizate [tipul de produs 9 în conformitate cu anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012] care conține N-(triclorometiltio)ftalimidă (Folpet) ca substanță activă (denumit în continuare „produsul biocid”). Țările de Jos sunt statul membru de referință responsabil cu evaluarea cererii, astfel cum se menționează la articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

La 29 septembrie 2016, societatea TROY CHEMICAL BV (denumită în continuare „solicitantul”) a prezentat autorităților competente din mai multe state membre, inclusiv Germania, o cerere de recunoaștere reciprocă paralelă a unui produs biocid destinat conservării materialelor fibroase sau polimerizate [tipul de produs 9 în conformitate cu anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012] care conține N-(triclorometiltio)ftalimidă (Folpet) ca substanță activă (denumit în continuare „produsul biocid”). Țările de Jos sunt statul membru de referință responsabil cu evaluarea cererii, astfel cum se menționează la articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (2) | În conformitate cu articolul 35 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 1 octombrie 2020 Germania a transmis obiecții grupului de coordonare, indicând faptul că produsul biocid nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (d) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 35 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 1 octombrie 2020 Germania a transmis obiecții grupului de coordonare, indicând faptul că produsul biocid nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (d) din regulamentul respectiv.

| (3) | Germania consideră că produsul biocid nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, deoarece nu există concluzii privind clasificarea produsului biocid din punctul de vedere al anumitor pericole fizice și caracteristici de siguranță, și anume, atunci când acesta este considerat un solid inflamabil, o substanță sau un amestec autoreactiv(ă), o substanță sau un amestec care se autoîncălzește, o substanță sau un amestec care, în contact cu apa, emite gaze inflamabile, precum și în legătură cu temperatura relativă de autoaprindere pentru solide, care fac parte din setul de date de bază în conformitate cu punctul 4 al titlului 1 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și că, prin urmare, nu se poate renunța la aceste cerințe în materie de date, cu excepția cazului în care este posibilă o adaptare în conformitate cu anexa IV la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(3)

Germania consideră că produsul biocid nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, deoarece nu există concluzii privind clasificarea produsului biocid din punctul de vedere al anumitor pericole fizice și caracteristici de siguranță, și anume, atunci când acesta este considerat un solid inflamabil, o substanță sau un amestec autoreactiv(ă), o substanță sau un amestec care se autoîncălzește, o substanță sau un amestec care, în contact cu apa, emite gaze inflamabile, precum și în legătură cu temperatura relativă de autoaprindere pentru solide, care fac parte din setul de date de bază în conformitate cu punctul 4 al titlului 1 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și că, prin urmare, nu se poate renunța la aceste cerințe în materie de date, cu excepția cazului în care este posibilă o adaptare în conformitate cu anexa IV la regulamentul respectiv.

| (4) | Țările de Jos au indicat că produsul biocid este identic cu substanța activă N-(triclorometiltio)ftalimidă (Folpet). Folpet nu dispune în prezent de o clasificare armonizată din punctul de vedere al pericolelor fizice, stabilită în anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2) privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor. |
| --- | --- |

(4)

Țările de Jos au indicat că produsul biocid este identic cu substanța activă N-(triclorometiltio)ftalimidă (Folpet). Folpet nu dispune în prezent de o clasificare armonizată din punctul de vedere al pericolelor fizice, stabilită în anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2) privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor.

| (5) | Întrucât nu s-a ajuns la un acord în cadrul grupului de coordonare, la 5 ianuarie 2021 Țările de Jos au transmis Comisiei obiecția nesoluționată, în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Țările de Jos au furnizat Comisiei o descriere detaliată a chestiunii cu privire la care statele membre nu au reușit să ajungă la un acord, precum și motivele dezacordului lor. O copie a descrierii respective a fost transmisă statelor membre vizate și solicitantului. |
| --- | --- |

(5)

Întrucât nu s-a ajuns la un acord în cadrul grupului de coordonare, la 5 ianuarie 2021 Țările de Jos au transmis Comisiei obiecția nesoluționată, în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Țările de Jos au furnizat Comisiei o descriere detaliată a chestiunii cu privire la care statele membre nu au reușit să ajungă la un acord, precum și motivele dezacordului lor. O copie a descrierii respective a fost transmisă statelor membre vizate și solicitantului.

| (6) | Conform articolului 19 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, una dintre condițiile de acordare a unei autorizații este ca proprietățile fizice și chimice ale produsului biocid să fi fost stabilite și considerate acceptabile în scopul utilizării corespunzătoare și al transportului produsului. |
| --- | --- |

(6)

Conform articolului 19 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, una dintre condițiile de acordare a unei autorizații este ca proprietățile fizice și chimice ale produsului biocid să fi fost stabilite și considerate acceptabile în scopul utilizării corespunzătoare și al transportului produsului.

| (7) | Articolul 20 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 prevede că solicitantul unei autorizații pentru un produs biocid trebuie să depună un dosar sau o scrisoare de acces referitoare la produsul biocid care să îndeplinească cerințele prevăzute în anexa III la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(7)

Articolul 20 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 prevede că solicitantul unei autorizații pentru un produs biocid trebuie să depună un dosar sau o scrisoare de acces referitoare la produsul biocid care să îndeplinească cerințele prevăzute în anexa III la regulamentul respectiv.

| (8) | Articolul 21 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 prevede că solicitantul nu este obligat să prezinte datele prevăzute la articolul 20 din regulamentul respectiv dacă datele nu sunt necesare datorită expunerii asociate utilizărilor propuse, dacă furnizarea acestor date nu este necesară din punct de vedere științific sau dacă generarea acestor date este imposibilă din punct de vedere tehnic, și stabilește, de asemenea, că solicitantul poate propune adaptarea cerințelor respective în materie de date în conformitate cu anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și că justificarea adaptărilor propuse pentru cerințele în materie de date trebuie prezentată clar în cerere, făcându-se trimitere la normele specifice din anexa IV la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(8)

Articolul 21 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 prevede că solicitantul nu este obligat să prezinte datele prevăzute la articolul 20 din regulamentul respectiv dacă datele nu sunt necesare datorită expunerii asociate utilizărilor propuse, dacă furnizarea acestor date nu este necesară din punct de vedere științific sau dacă generarea acestor date este imposibilă din punct de vedere tehnic, și stabilește, de asemenea, că solicitantul poate propune adaptarea cerințelor respective în materie de date în conformitate cu anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și că justificarea adaptărilor propuse pentru cerințele în materie de date trebuie prezentată clar în cerere, făcându-se trimitere la normele specifice din anexa IV la regulamentul respectiv.

| (9) | În conformitate cu punctul 4 al titlului 1 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, datele necesare pentru a stabili dacă un produs biocid trebuie considerat un exploziv, un solid inflamabil, o substanță sau un amestec autoreactiv(ă), un solid piroforic, o substanță sau un amestec care se autoîncălzește, o substanță sau un amestec care, în contact cu apa, emite gaze inflamabile, un solid oxidant, un peroxid organic, o substanță corozivă pentru metale, precum și temperatura relativă de autoaprindere pentru solide, fac parte din setul de date de bază care trebuie furnizate în sprijinul cererii de autorizare a produselor biocide. În conformitate cu punctul 18 litera (a) din anexa VI la regulamentul respectiv, evaluarea riscurilor trebuie să determine pericolele generate de proprietățile fizico-chimice. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu punctul 4 al titlului 1 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, datele necesare pentru a stabili dacă un produs biocid trebuie considerat un exploziv, un solid inflamabil, o substanță sau un amestec autoreactiv(ă), un solid piroforic, o substanță sau un amestec care se autoîncălzește, o substanță sau un amestec care, în contact cu apa, emite gaze inflamabile, un solid oxidant, un peroxid organic, o substanță corozivă pentru metale, precum și temperatura relativă de autoaprindere pentru solide, fac parte din setul de date de bază care trebuie furnizate în sprijinul cererii de autorizare a produselor biocide. În conformitate cu punctul 18 litera (a) din anexa VI la regulamentul respectiv, evaluarea riscurilor trebuie să determine pericolele generate de proprietățile fizico-chimice.

| (10) | În plus, în temeiul articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, producătorii, importatorii și utilizatorii din aval trebuie să clasifice substanțele sau amestecurile în conformitate cu titlul II din regulamentul respectiv înainte de a le introduce pe piață. Articolul 8 alineatul (2) din regulamentul respectiv prevede că, pentru a stabili dacă o substanță sau un amestec prezintă vreunul dintre pericolele fizice menționate în partea 2 din anexa I la regulamentul respectiv, producătorul, importatorul sau utilizatorul din aval trebuie să efectueze testele cerute în partea respectivă, cu excepția cazului în care există deja informații adecvate și fiabile. |
| --- | --- |

(10)

În plus, în temeiul articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, producătorii, importatorii și utilizatorii din aval trebuie să clasifice substanțele sau amestecurile în conformitate cu titlul II din regulamentul respectiv înainte de a le introduce pe piață. Articolul 8 alineatul (2) din regulamentul respectiv prevede că, pentru a stabili dacă o substanță sau un amestec prezintă vreunul dintre pericolele fizice menționate în partea 2 din anexa I la regulamentul respectiv, producătorul, importatorul sau utilizatorul din aval trebuie să efectueze testele cerute în partea respectivă, cu excepția cazului în care există deja informații adecvate și fiabile.

| (11) | În consecință, autoclasificarea trebuie să implice noi teste referitoare la pericolele fizice respective în cazul în care, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, nu sunt disponibile informații adecvate și fiabile. În conformitate cu autoclasificările furnizate în inventarul de clasificare și etichetare menținut de Agenția Europeană pentru Produse Chimice (3), în prezent niciunul dintre cei 2 572 de notificatori pentru Folpet nu clasifică substanța din punctul de vedere al pericolelor fizice, iar notificatorii au argumentat că, în legătură cu anumite pericole fizice, sunt disponibile date suficiente pentru a concluziona că nu sunt îndeplinite criteriile de clasificare, în timp ce, în legătură cu alte pericole fizice, datele încă lipsesc. |
| --- | --- |

(11)

În consecință, autoclasificarea trebuie să implice noi teste referitoare la pericolele fizice respective în cazul în care, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, nu sunt disponibile informații adecvate și fiabile. În conformitate cu autoclasificările furnizate în inventarul de clasificare și etichetare menținut de Agenția Europeană pentru Produse Chimice (3), în prezent niciunul dintre cei 2 572 de notificatori pentru Folpet nu clasifică substanța din punctul de vedere al pericolelor fizice, iar notificatorii au argumentat că, în legătură cu anumite pericole fizice, sunt disponibile date suficiente pentru a concluziona că nu sunt îndeplinite criteriile de clasificare, în timp ce, în legătură cu alte pericole fizice, datele încă lipsesc.

| (12) | În pofida obligației prevăzute la articolul 20 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 coroborat cu punctul 4 al titlului 1 din anexa III la regulamentul respectiv și a obligației prevăzute la articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, nu au fost furnizate informații privind clasificarea produsului biocid din punctul de vedere al pericolelor fizice și al caracteristicilor de siguranță. |
| --- | --- |

(12)

În pofida obligației prevăzute la articolul 20 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 coroborat cu punctul 4 al titlului 1 din anexa III la regulamentul respectiv și a obligației prevăzute la articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, nu au fost furnizate informații privind clasificarea produsului biocid din punctul de vedere al pericolelor fizice și al caracteristicilor de siguranță.

| (13) | La 19 mai 2021, Comisia a acordat solicitantului posibilitatea de a prezenta observații scrise în conformitate cu articolul 36 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Solicitantul a prezentat observații la 18 iunie 2021. |
| --- | --- |

(13)

La 19 mai 2021, Comisia a acordat solicitantului posibilitatea de a prezenta observații scrise în conformitate cu articolul 36 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Solicitantul a prezentat observații la 18 iunie 2021.

| (14) | În observațiile sale, solicitantul a furnizat justificări pentru renunțarea la cerințele în materie de date stabilite la punctul 4 al titlului 1 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 pentru anumite pericole fizice (substanțe și amestecuri autoreactive, solide piroforice, substanțe și amestecuri care se autoîncălzesc, solide oxidante, peroxizi organici, substanțe corozive pentru metale) făcând trimitere la experiența cunoscută, în timp ce, pentru altele (explozivi, solide inflamabile, substanțe și amestecuri care, în contact cu apa, emit gaze inflamabile, precum și temperatura relativă de autoaprindere pentru solide), solicitantul a făcut trimitere la raportul de evaluare a substanței active. |
| --- | --- |

(14)

În observațiile sale, solicitantul a furnizat justificări pentru renunțarea la cerințele în materie de date stabilite la punctul 4 al titlului 1 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 pentru anumite pericole fizice (substanțe și amestecuri autoreactive, solide piroforice, substanțe și amestecuri care se autoîncălzesc, solide oxidante, peroxizi organici, substanțe corozive pentru metale) făcând trimitere la experiența cunoscută, în timp ce, pentru altele (explozivi, solide inflamabile, substanțe și amestecuri care, în contact cu apa, emit gaze inflamabile, precum și temperatura relativă de autoaprindere pentru solide), solicitantul a făcut trimitere la raportul de evaluare a substanței active.

| (15) | După examinarea atentă a observațiilor furnizate de solicitant și după consultarea Agenției Europene pentru Produse Chimice, Comisia consideră că, cu excepția substanțelor corozive pentru metale, în cazul cărora justificarea privind renunțarea furnizată de solicitant poate fi acceptată, toate celelalte informații furnizate de solicitant nu permit formularea unei concluzii cu privire la clasificarea produsului din punctul de vedere al pericolelor fizice și al caracteristicilor de siguranță care aparțin setului de date de bază menționat la punctul 4 al titlului 1 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și că nu a fost furnizată nicio justificare adecvată pentru adaptarea cerințelor în materie de date în conformitate cu anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Prin urmare, Comisia consideră că nu este posibil să se stabilească dacă produsul biocid îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(15)

După examinarea atentă a observațiilor furnizate de solicitant și după consultarea Agenției Europene pentru Produse Chimice, Comisia consideră că, cu excepția substanțelor corozive pentru metale, în cazul cărora justificarea privind renunțarea furnizată de solicitant poate fi acceptată, toate celelalte informații furnizate de solicitant nu permit formularea unei concluzii cu privire la clasificarea produsului din punctul de vedere al pericolelor fizice și al caracteristicilor de siguranță care aparțin setului de date de bază menționat la punctul 4 al titlului 1 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și că nu a fost furnizată nicio justificare adecvată pentru adaptarea cerințelor în materie de date în conformitate cu anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Prin urmare, Comisia consideră că nu este posibil să se stabilească dacă produsul biocid îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (16) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prezenta decizie se aplică produsului biocid identificat prin numărul de caz BC-FS027255-29 în Registrul produselor biocide.

Articolul 2

În absența comunicării informațiilor relevante prevăzute la punctul 4 al titlului 1 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, sub rezerva posibilităților generale de adaptare a cerințelor în materie de date prevăzute în anexa IV la regulamentul respectiv, nu s-a demonstrat că produsul biocid îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 1 iunie 2022.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

2

(3)  Detalii despre notificare – inventarul de clasificare și etichetare (europa.eu).

3

---

| 3.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/190 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/190

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/875 A COMISIEI

din 1 iunie 2022

privind anumite măsuri de urgență provizorii vizând pesta porcină africană din Italia

[notificată cu numărul C(2022) 3727]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (1), în special articolul 259 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Pesta porcină africană este o boală infecțioasă virală care afectează porcine deținute și sălbatice și care poate avea un impact puternic asupra populațiilor de animale în cauză și asupra profitabilității creșterii lor, cauzând perturbări ale circulației transporturilor acestor animale și ale produselor provenite de la ele în interiorul Uniunii, precum și ale exporturilor către țări terțe. |
| --- | --- |

(1)

Pesta porcină africană este o boală infecțioasă virală care afectează porcine deținute și sălbatice și care poate avea un impact puternic asupra populațiilor de animale în cauză și asupra profitabilității creșterii lor, cauzând perturbări ale circulației transporturilor acestor animale și ale produselor provenite de la ele în interiorul Uniunii, precum și ale exporturilor către țări terțe.

| (2) | În cazul apariției unui focar de pestă porcină africană la porcine sălbatice, există un risc grav de răspândire a bolii respective la alte porcine sălbatice și la unități de porcine deținute. |
| --- | --- |

(2)

În cazul apariției unui focar de pestă porcină africană la porcine sălbatice, există un risc grav de răspândire a bolii respective la alte porcine sălbatice și la unități de porcine deținute.

| (3) | Regulamentul delegat 2020/687 al Comisiei (2) completează normele privind controlul bolilor listate menționate la articolul 9 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (UE) 2016/429 și definite ca boli de categoria A, B și C în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882 al Comisiei (3). În particular, articolele 63-66 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 prevăd anumite măsuri care trebuie luate în cazul confirmării oficiale a unui focar al unei boli de categoria A la animale sălbatice, inclusiv pesta porcină africană la porcine sălbatice. Mai concret, aceste dispoziții prevăd stabilirea unei zone în care se înregistrează cazuri de infecții și a unor interdicții privind circulația animalelor sălbatice din speciile listate și a produselor de origine animală provenind de la ele. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul delegat 2020/687 al Comisiei (2) completează normele privind controlul bolilor listate menționate la articolul 9 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (UE) 2016/429 și definite ca boli de categoria A, B și C în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882 al Comisiei (3). În particular, articolele 63-66 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 prevăd anumite măsuri care trebuie luate în cazul confirmării oficiale a unui focar al unei boli de categoria A la animale sălbatice, inclusiv pesta porcină africană la porcine sălbatice. Mai concret, aceste dispoziții prevăd stabilirea unei zone în care se înregistrează cazuri de infecții și a unor interdicții privind circulația animalelor sălbatice din speciile listate și a produselor de origine animală provenind de la ele.

| (4) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 al Comisiei (4) stabilește măsuri speciale de control al pestei porcine africane. În particular, în situația apariției unui focar al bolii respective la porcine sălbatice într-o zonă dintr-un stat membru, articolul 3 litera (b) din respectivul regulament de punere în aplicare prevede stabilirea unei zone în care se înregistrează cazuri de infecții, în conformitate cu articolul 63 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687. În plus, articolul 6 din regulamentul de punere în aplicare respectiv prevede că zona respectivă trebuie listată ca zonă de restricții II în partea II din anexa sa I și că zona în care se înregistrează cazuri de infecții, stabilită în conformitate cu articolul 63 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687, trebuie modificată fără întârziere pentru a include cel puțin zona de restricții II. Măsurile speciale de control al pestei porcine africane stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 includ, printre altele, interdicții privind circulația transporturilor de porcine deținute în zonele de restricții II și de produse obținute de la ele în afara respectivelor zone de restricții. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 al Comisiei (4) stabilește măsuri speciale de control al pestei porcine africane. În particular, în situația apariției unui focar al bolii respective la porcine sălbatice într-o zonă dintr-un stat membru, articolul 3 litera (b) din respectivul regulament de punere în aplicare prevede stabilirea unei zone în care se înregistrează cazuri de infecții, în conformitate cu articolul 63 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687. În plus, articolul 6 din regulamentul de punere în aplicare respectiv prevede că zona respectivă trebuie listată ca zonă de restricții II în partea II din anexa sa I și că zona în care se înregistrează cazuri de infecții, stabilită în conformitate cu articolul 63 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687, trebuie modificată fără întârziere pentru a include cel puțin zona de restricții II. Măsurile speciale de control al pestei porcine africane stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 includ, printre altele, interdicții privind circulația transporturilor de porcine deținute în zonele de restricții II și de produse obținute de la ele în afara respectivelor zone de restricții.

| (5) | Italia a informat Comisia în legătură cu actuala situație a pestei porcine africane de pe teritoriul ei, în urma apariției unui caz de boală respectivă la un porc sălbatic din provincia Rieti, regiunea Lazio, confirmat la 27 mai 2022. În consecință, autoritatea competentă din respectivul stat membru are obligația de a stabili o zonă în care se înregistrează cazuri de infecții, în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605. |
| --- | --- |

(5)

Italia a informat Comisia în legătură cu actuala situație a pestei porcine africane de pe teritoriul ei, în urma apariției unui caz de boală respectivă la un porc sălbatic din provincia Rieti, regiunea Lazio, confirmat la 27 mai 2022. În consecință, autoritatea competentă din respectivul stat membru are obligația de a stabili o zonă în care se înregistrează cazuri de infecții, în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605.

| (6) | Pentru a se preveni orice fel de perturbări inutile ale comerțului în Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se identifice la nivelul Uniunii zona în care se înregistrează cazuri de pestă porcină africană în Italia, în colaborare cu statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a se preveni orice fel de perturbări inutile ale comerțului în Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se identifice la nivelul Uniunii zona în care se înregistrează cazuri de pestă porcină africană în Italia, în colaborare cu statul membru respectiv.

| (7) | Pentru a se împiedica răspândirea suplimentară a pestei porcine africane, până la listarea zonei din Italia afectate de cazul recent ca zonă de restricții II în partea II din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605, este necesar ca măsurile speciale de control al pestei porcine africane prevăzute în el, care se aplică circulației transporturilor de porcine deținute în zonele de restricții II și de produse obținute de la ele în afara acestor zone, să fie aplicate și circulației transporturilor respective din zona în care se înregistrează cazuri de infecții stabilită de Italia în urma respectivului caz recent, în plus față de măsurile stabilite la articolele 63-66 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a se împiedica răspândirea suplimentară a pestei porcine africane, până la listarea zonei din Italia afectate de cazul recent ca zonă de restricții II în partea II din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605, este necesar ca măsurile speciale de control al pestei porcine africane prevăzute în el, care se aplică circulației transporturilor de porcine deținute în zonele de restricții II și de produse obținute de la ele în afara acestor zone, să fie aplicate și circulației transporturilor respective din zona în care se înregistrează cazuri de infecții stabilită de Italia în urma respectivului caz recent, în plus față de măsurile stabilite la articolele 63-66 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687.

| (8) | Prin urmare, este necesar ca zona în cauză din Italia în care se înregistrează cazuri de infecții să fie listată în anexa la prezenta decizie și să facă obiectul măsurilor speciale de control al pestei porcine africane care se aplică zonelor de restricții II stabilite în Regulamentul (UE) 2021/605. Totuși, din cauza gravității acestei noi situații epidemiologice a pestei porcine africane în Uniune și ținând seama de riscul imediat sporit de răspândire suplimentară a bolii, este necesar ca circulația transporturilor de porcine deținute și de produse obținute de la ele dinspre zona în care se înregistrează cazuri de infecții înspre alte state membre și înspre țări terțe să nu fie autorizată, în conformitate regulamentul de punere în aplicare respectiv. Este necesar ca prezenta decizie să stabilească și durata acestei zonări. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, este necesar ca zona în cauză din Italia în care se înregistrează cazuri de infecții să fie listată în anexa la prezenta decizie și să facă obiectul măsurilor speciale de control al pestei porcine africane care se aplică zonelor de restricții II stabilite în Regulamentul (UE) 2021/605. Totuși, din cauza gravității acestei noi situații epidemiologice a pestei porcine africane în Uniune și ținând seama de riscul imediat sporit de răspândire suplimentară a bolii, este necesar ca circulația transporturilor de porcine deținute și de produse obținute de la ele dinspre zona în care se înregistrează cazuri de infecții înspre alte state membre și înspre țări terțe să nu fie autorizată, în conformitate regulamentul de punere în aplicare respectiv. Este necesar ca prezenta decizie să stabilească și durata acestei zonări.

| (9) | Pin urmare, pentru a se reduce riscurile care decurg din focarul de pestă porcină africană izbucnit recent la porcine sălbatice din Italia, este necesar ca prezenta decizie să prevadă că circulația către alte state membre și către țări terțe a transporturilor de porcine deținute în zona în care se înregistrează cazuri de infecții și de produse obținute de la ele să nu fie autorizată de Italia până la data expirării prezentei decizii. |
| --- | --- |

(9)

Pin urmare, pentru a se reduce riscurile care decurg din focarul de pestă porcină africană izbucnit recent la porcine sălbatice din Italia, este necesar ca prezenta decizie să prevadă că circulația către alte state membre și către țări terțe a transporturilor de porcine deținute în zona în care se înregistrează cazuri de infecții și de produse obținute de la ele să nu fie autorizată de Italia până la data expirării prezentei decizii.

| (10) | Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane, este important ca măsurile prevăzute în prezenta decizie să se aplice cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane, este important ca măsurile prevăzute în prezenta decizie să se aplice cât mai curând posibil.

| (11) | Prin urmare, până la avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, este necesar ca zona în care se înregistrează cazuri de infecții din Italia să fie stabilită imediat și să fie listată în anexa la prezenta decizie, împreună cu durata aplicării măsurilor în zona respectivă. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, până la avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, este necesar ca zona în care se înregistrează cazuri de infecții din Italia să fie stabilită imediat și să fie listată în anexa la prezenta decizie, împreună cu durata aplicării măsurilor în zona respectivă.

| (12) | Prezenta decizie se revizuiește în cadrul următoarei reuniuni a Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(12)

Prezenta decizie se revizuiește în cadrul următoarei reuniuni a Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Italia asigură faptul că autoritatea ei competentă stabilește imediat o zonă în care se înregistrează cazuri de pestă porcină africană, în conformitate cu articolul 63 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 și cu articolul 3 litera (b) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 și că ea cuprinde cel puțin zonele listate în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Italia asigură faptul că măsurile speciale de control al pestei porcine africane aplicabile zonelor de restricții II stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 se aplică în zonele listate ca zonă în care se înregistrează cazuri de infecții în anexa la prezenta decizie, în plus față de măsurile prevăzute la articolele 63-66 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687.

Articolul 3

Italia asigură faptul că transporturile de porcine deținute în zonele listate ca zonă în care se înregistrează cazuri de infecții în anexă și de produse obținute de la ele nu sunt autorizate pentru a circula către alte state membre și către țări terțe.

Articolul 4

Prezenta decizie se aplică până la 31 august 2022.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

Adoptată la Bruxelles, 1 iunie 2022.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 84, 31.3.2016, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2020/687 al Comisiei din 17 decembrie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele de prevenire și control al anumitor boli listate (JO L 174, 3.6.2020, p. 64).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882 al Comisiei din 3 decembrie 2018 privind aplicarea anumitor norme de prevenire și control al bolilor în cazul categoriilor de boli listate și de stabilire a unei liste a speciilor și a grupurilor de specii care prezintă un risc considerabil de răspândire a bolilor listate respective (JO L 308, 4.12.2018, p. 21).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 al Comisiei din 7 aprilie 2021 de stabilire a măsurilor speciale de combatere a pestei porcine africane (JO L 129, 15.4.2021, p. 1).

4

---

ANEXĂ

| Zone stabilite ca zone din Italia unde se înregistrează cazuri de infecții, menționate la articolul 1 | Data până la care se aplică |
| --- | --- |
| Următoarele localități din provincia Rieti:






  — | Borgo Velino; |

Zone stabilite ca zone din Italia unde se înregistrează cazuri de infecții, menționate la articolul 1

Data până la care se aplică

Următoarele localități din provincia Rieti:

—

Borgo Velino;

| — | Micigliano; |
| --- | --- |

—

Micigliano;

| — | Posta; |
| --- | --- |

—

Posta;

| — | Borbona; |
| --- | --- |

—

Borbona;

| — | Cittaducale; |
| --- | --- |

—

Cittaducale;

| — | Castel Sant’Angelo; |
| --- | --- |

—

Castel Sant’Angelo;

| — | Antrodoco; |
| --- | --- |

—

Antrodoco;

| — | Petrella Salto; |
| --- | --- |

—

Petrella Salto;

| — | Fiamignano. |
| --- | --- |

—

Fiamignano.

Următoarele localități din provincia L’Aquila:

| — | Cagnano Amiterno. |
| --- | --- |

—

Cagnano Amiterno.

31 august 2022

---