# Jurnalul Oficial L 173/2022

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 173 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6530 iunie 2022 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 173

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6530 iunie 2022

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/1031 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iunie 2022 privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/1032 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1938 și (CE) nr. 715/2009 în ceea ce privește înmagazinarea gazelor (
  1
  ) | 17 |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/1033 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 în ceea ce privește o măsură specifică de acordare a unui sprijin temporar cu caracter excepțional în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia | 34 |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/1034 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2021/953 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19 (
  1
  ) | 37 |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/1035 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2021/954 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) referitor la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul statelor membre, pe durata pandemiei de COVID-19 | 46 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2022/1031 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iunie 2022 privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI) (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) 2022/1032 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1938 și (CE) nr. 715/2009 în ceea ce privește înmagazinarea gazelor (
  1
  )

1

17

*

Regulamentul (UE) 2022/1033 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 în ceea ce privește o măsură specifică de acordare a unui sprijin temporar cu caracter excepțional în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia

34

*

Regulamentul (UE) 2022/1034 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2021/953 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19 (
  1
  )

1

37

*

Regulamentul (UE) 2022/1035 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2021/954 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) referitor la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul statelor membre, pe durata pandemiei de COVID-19

46

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/1036 al Comisiei din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2020/1429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește prelungirea perioadei de referință (
  1
  ) | 50 |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/1037 al Comisiei din 29 iunie 2022 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului și a anexei la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei în ceea ce privește utilizarea glicolipidelor ca agent conservant în băuturi (
  1
  ) | 52 |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/1038 al Comisiei din 29 iunie 2022 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea polivinilpirolidonei (E1201) în alimente destinate unor scopuri medicale speciale, sub formă de tablete și tablete filmate (
  1
  ) | 56 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1039 al Comisiei din 29 iunie 2022 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește suspendarea, pentru anul 2023, a anumitor preferințe tarifare acordate anumitor țări beneficiare ale SGP | 58 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1040 al Comisiei din 29 iunie 2022 de modificare a anexelor VI și XV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 în ceea ce privește listele cu țările terțe, teritoriile sau zonele din acestea autorizate pentru introducerea în Uniune a anumitor păsări captive și a materialului germinativ provenit de la acestea, precum și a produselor din carne de pasăre (
  1
  ) | 61 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1041 al Comisiei din 29 iunie 2022 privind supunerea la înregistrare a importurilor de anumite tipuri de hârtie termică subțire originară din Republica Coreea ca urmare a redeschiderii investigației în vederea punerii în aplicare a hotărârii Tribunalului din 2 aprilie 2020 în cauza T-383/17, astfel cum a fost confirmată de Curtea de Justiție în cauza C-260/20 P, în ceea ce privește Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/763 al Comisiei | 64 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2022/1042 a Consiliului din 21 iunie 2022 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE privind modificarea Protocolului 31 privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți, anexat la Acordul privind SEE (Linia bugetară 07 20 03 01 – Asigurări sociale) (
  1
  ) | 68 |
| | * | Decizia (UE) 2022/1043 a Consiliului din 28 iunie 2022 de numire a unui membru și a doi supleanți, propuși de Regatul Spaniei, în Comitetul Regiunilor | 71 |
| | * | Decizia (PESC) 2022/1044 a Comitetului politic și de securitate din 28 iunie 2022 de prelungire a mandatului șefului Misiunii de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2022) | 73 |
| | * | Decizia (PESC) 2022/1045 a Comitetului politic și de securitate din 28 iunie 2022 de prelungire a mandatului șefului Misiunii de Asistență la Frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2022) | 75 |
| | * | Decizia (UE) 2022/1046 a reprezentanților guvernelor statelor membre din 29 iunie 2022 privind numirea unor judecători în cadrul Tribunalului | 77 |

II   Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/1036 al Comisiei din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2020/1429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește prelungirea perioadei de referință (
  1
  )

1

50

*

Regulamentul (UE) 2022/1037 al Comisiei din 29 iunie 2022 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului și a anexei la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei în ceea ce privește utilizarea glicolipidelor ca agent conservant în băuturi (
  1
  )

1

52

*

Regulamentul (UE) 2022/1038 al Comisiei din 29 iunie 2022 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea polivinilpirolidonei (E1201) în alimente destinate unor scopuri medicale speciale, sub formă de tablete și tablete filmate (
  1
  )

1

56

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1039 al Comisiei din 29 iunie 2022 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește suspendarea, pentru anul 2023, a anumitor preferințe tarifare acordate anumitor țări beneficiare ale SGP

58

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1040 al Comisiei din 29 iunie 2022 de modificare a anexelor VI și XV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 în ceea ce privește listele cu țările terțe, teritoriile sau zonele din acestea autorizate pentru introducerea în Uniune a anumitor păsări captive și a materialului germinativ provenit de la acestea, precum și a produselor din carne de pasăre (
  1
  )

1

61

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1041 al Comisiei din 29 iunie 2022 privind supunerea la înregistrare a importurilor de anumite tipuri de hârtie termică subțire originară din Republica Coreea ca urmare a redeschiderii investigației în vederea punerii în aplicare a hotărârii Tribunalului din 2 aprilie 2020 în cauza T-383/17, astfel cum a fost confirmată de Curtea de Justiție în cauza C-260/20 P, în ceea ce privește Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/763 al Comisiei

64

DECIZII

*

Decizia (UE) 2022/1042 a Consiliului din 21 iunie 2022 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE privind modificarea Protocolului 31 privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți, anexat la Acordul privind SEE (Linia bugetară 07 20 03 01 – Asigurări sociale) (
  1
  )

1

68

*

Decizia (UE) 2022/1043 a Consiliului din 28 iunie 2022 de numire a unui membru și a doi supleanți, propuși de Regatul Spaniei, în Comitetul Regiunilor

71

*

Decizia (PESC) 2022/1044 a Comitetului politic și de securitate din 28 iunie 2022 de prelungire a mandatului șefului Misiunii de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2022)

73

*

Decizia (PESC) 2022/1045 a Comitetului politic și de securitate din 28 iunie 2022 de prelungire a mandatului șefului Misiunii de Asistență la Frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2022)

75

*

Decizia (UE) 2022/1046 a reprezentanților guvernelor statelor membre din 29 iunie 2022 privind numirea unor judecători în cadrul Tribunalului

77

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia nr. 269/21/COL a Autorității AELS de supraveghere din 1 decembrie 2021 de introducere a Orientărilor revizuite privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2022-2027 [2022/1047] | 79 |
| | * | Decizia nr. 293/21/COL a Autorității AELS de supraveghere din 16 decembrie 2021 de modificare a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea Orientărilor revizuite privind asigurarea creditelor la export pe termen scurt [2022/1048] | 121 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia nr. 269/21/COL a Autorității AELS de supraveghere din 1 decembrie 2021 de introducere a Orientărilor revizuite privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2022-2027 [2022/1047]

79

*

Decizia nr. 293/21/COL a Autorității AELS de supraveghere din 16 decembrie 2021 de modificare a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea Orientărilor revizuite privind asigurarea creditelor la export pe termen scurt [2022/1048]

121

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

REGULAMENTE

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/1031 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 23 iunie 2022

privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Uniunea definește și desfășoară politici comune și acțiuni și îmbunătățește cooperarea în toate domeniile relațiilor internaționale, în scopul, printre altele, de a încuraja integrarea tuturor țărilor în economia mondială, inclusiv prin eliminarea treptată a barierelor în calea comerțului internațional. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Uniunea definește și desfășoară politici comune și acțiuni și îmbunătățește cooperarea în toate domeniile relațiilor internaționale, în scopul, printre altele, de a încuraja integrarea tuturor țărilor în economia mondială, inclusiv prin eliminarea treptată a barierelor în calea comerțului internațional.

| (2) | În temeiul articolului 206 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea, prin stabilirea unei uniuni vamale, contribuie, în interesul comun, la dezvoltarea armonioasă a comerțului mondial, la eliminarea treptată a restricțiilor în calea schimburilor comerciale internaționale și a investițiilor externe directe, precum și la reducerea barierelor vamale și de altă natură. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 206 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea, prin stabilirea unei uniuni vamale, contribuie, în interesul comun, la dezvoltarea armonioasă a comerțului mondial, la eliminarea treptată a restricțiilor în calea schimburilor comerciale internaționale și a investițiilor externe directe, precum și la reducerea barierelor vamale și de altă natură.

| (3) | În conformitate cu articolul 26 din TFUE, Uniunea adoptă măsuri pentru instituirea sau asigurarea funcționării pieței interne, care cuprinde un spațiu fără frontiere interne, în care libera circulație a mărfurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor este asigurată în conformitate cu tratatele. Accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune intră în domeniul de aplicare al politicii comerciale comune. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 26 din TFUE, Uniunea adoptă măsuri pentru instituirea sau asigurarea funcționării pieței interne, care cuprinde un spațiu fără frontiere interne, în care libera circulație a mărfurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor este asigurată în conformitate cu tratatele. Accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune intră în domeniul de aplicare al politicii comerciale comune.

| (4) | Articolul III: 8 din Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994 și articolul XIII din Acordul General privind Comerțul cu Servicii exclud achizițiile publice din principalele discipline multilaterale ale Organizației Mondiale a Comerțului (OMC). |
| --- | --- |

(4)

Articolul III: 8 din Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994 și articolul XIII din Acordul General privind Comerțul cu Servicii exclud achizițiile publice din principalele discipline multilaterale ale Organizației Mondiale a Comerțului (OMC).

| (5) | În cadrul OMC și prin relațiile sale bilaterale, Uniunea susține o deschidere ambițioasă a piețelor internaționale de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și ale partenerilor săi comerciali, într-un spirit de reciprocitate și de avantaje pentru toate părțile. |
| --- | --- |

(5)

În cadrul OMC și prin relațiile sale bilaterale, Uniunea susține o deschidere ambițioasă a piețelor internaționale de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și ale partenerilor săi comerciali, într-un spirit de reciprocitate și de avantaje pentru toate părțile.

| (6) | Acordul plurilateral al OMC privind achizițiile publice și acordurile comerciale încheiate de Uniune care includ dispoziții privind achizițiile publice prevăd accesul pe piață al operatorilor economici din Uniune doar pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țările terțe care sunt parte la respectivele acorduri. |
| --- | --- |

(6)

Acordul plurilateral al OMC privind achizițiile publice și acordurile comerciale încheiate de Uniune care includ dispoziții privind achizițiile publice prevăd accesul pe piață al operatorilor economici din Uniune doar pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țările terțe care sunt parte la respectivele acorduri.

| (7) | În cazul în care o țară terță este parte la Acordul OMC privind achizițiile publice sau a încheiat un acord comercial cu Uniunea care include dispoziții referitoare la achizițiile publice, Comisia ar trebui să urmeze procedurile privind mecanismele de consultare sau procedurile de soluționare a litigiilor stabilite în acordurile respective în cazul în care practicile restrictive se referă la achizițiile publice care fac obiectul unor angajamente privind accesul pe piață asumate de respectiva țară terță față de Uniune. |
| --- | --- |

(7)

În cazul în care o țară terță este parte la Acordul OMC privind achizițiile publice sau a încheiat un acord comercial cu Uniunea care include dispoziții referitoare la achizițiile publice, Comisia ar trebui să urmeze procedurile privind mecanismele de consultare sau procedurile de soluționare a litigiilor stabilite în acordurile respective în cazul în care practicile restrictive se referă la achizițiile publice care fac obiectul unor angajamente privind accesul pe piață asumate de respectiva țară terță față de Uniune.

| (8) | Multe țări terțe sunt reticente față de deschiderea propriilor piețe de achiziții publice sau de concesiuni pentru concurența internațională sau față de îmbunătățirea accesului la piețele respective. În consecință, operatorii economici din Uniune se confruntă cu practici restrictive de achiziții publice în multe țări terțe, ceea ce duce la pierderea unor oportunități comerciale substanțiale. |
| --- | --- |

(8)

Multe țări terțe sunt reticente față de deschiderea propriilor piețe de achiziții publice sau de concesiuni pentru concurența internațională sau față de îmbunătățirea accesului la piețele respective. În consecință, operatorii economici din Uniune se confruntă cu practici restrictive de achiziții publice în multe țări terțe, ceea ce duce la pierderea unor oportunități comerciale substanțiale.

| (9) | Regulamentul (UE) nr. 654/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (3) stabilește norme și proceduri pentru a se asigura exercitarea drepturilor conferite Uniunii în temeiul acordurilor comerciale internaționale încheiate de Uniune. Nu există astfel de norme și proceduri pentru stabilirea tratamentului aplicabil operatorilor economici, bunurilor și serviciilor care nu fac obiectul acestor acorduri internaționale. |
| --- | --- |

(9)

Regulamentul (UE) nr. 654/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (3) stabilește norme și proceduri pentru a se asigura exercitarea drepturilor conferite Uniunii în temeiul acordurilor comerciale internaționale încheiate de Uniune. Nu există astfel de norme și proceduri pentru stabilirea tratamentului aplicabil operatorilor economici, bunurilor și serviciilor care nu fac obiectul acestor acorduri internaționale.

| (10) | Angajamentele internaționale referitoare la accesul pe piață asumate de către Uniune față de țările terțe în domeniul achizițiilor publice și al concesiunilor impun, printre altele, tratamentul egal al operatorilor economici din respectivele țări terțe. Prin urmare, măsurile adoptate în temeiul prezentului regulament se pot aplica doar operatorilor economici, bunurilor sau serviciilor din țări terțe care nu sunt parte la Acordul plurilateral al OMC privind achizițiile publice sau la acordurile comerciale bilaterale ori multilaterale încheiate cu Uniunea care includ angajamente privind accesul la piețele de achiziții publice și de concesiuni, sau operatorilor economici, bunurilor sau serviciilor din țări care sunt parte la astfel de acorduri, însă doar în ceea ce privește procedurile de achiziții publice pentru bunuri, servicii sau concesiuni care nu sunt vizate de respectivele acorduri. În conformitate cu Directivele 2014/23/UE (4), 2014/24/UE (5) și 2014/25/UE (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului și astfel cum s-a clarificat prin comunicarea Comisiei din 24 iulie 2019 referitoare la orientările privind accesul ofertanților și al bunurilor din țările terțe pe piața de achiziții publice din UE, operatorii economici din țările terțe care nu au încheiat niciun acord care să prevadă deschiderea pieței de achiziții publice din UE, sau ale căror bunuri, servicii și lucrări nu sunt vizate de un astfel de acord, nu au accesul asigurat la procedurile de achiziții publice din UE și pot fi excluși. |
| --- | --- |

(10)

Angajamentele internaționale referitoare la accesul pe piață asumate de către Uniune față de țările terțe în domeniul achizițiilor publice și al concesiunilor impun, printre altele, tratamentul egal al operatorilor economici din respectivele țări terțe. Prin urmare, măsurile adoptate în temeiul prezentului regulament se pot aplica doar operatorilor economici, bunurilor sau serviciilor din țări terțe care nu sunt parte la Acordul plurilateral al OMC privind achizițiile publice sau la acordurile comerciale bilaterale ori multilaterale încheiate cu Uniunea care includ angajamente privind accesul la piețele de achiziții publice și de concesiuni, sau operatorilor economici, bunurilor sau serviciilor din țări care sunt parte la astfel de acorduri, însă doar în ceea ce privește procedurile de achiziții publice pentru bunuri, servicii sau concesiuni care nu sunt vizate de respectivele acorduri. În conformitate cu Directivele 2014/23/UE (4), 2014/24/UE (5) și 2014/25/UE (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului și astfel cum s-a clarificat prin comunicarea Comisiei din 24 iulie 2019 referitoare la orientările privind accesul ofertanților și al bunurilor din țările terțe pe piața de achiziții publice din UE, operatorii economici din țările terțe care nu au încheiat niciun acord care să prevadă deschiderea pieței de achiziții publice din UE, sau ale căror bunuri, servicii și lucrări nu sunt vizate de un astfel de acord, nu au accesul asigurat la procedurile de achiziții publice din UE și pot fi excluși.

| (11) | Aplicarea efectivă a oricăror măsuri adoptate în temeiul prezentului regulament cu scopul de a îmbunătăți accesul operatorilor economici din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din anumite țări terțe necesită un set clar de reguli de origine pentru operatorii economici, bunuri și servicii. |
| --- | --- |

(11)

Aplicarea efectivă a oricăror măsuri adoptate în temeiul prezentului regulament cu scopul de a îmbunătăți accesul operatorilor economici din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din anumite țări terțe necesită un set clar de reguli de origine pentru operatorii economici, bunuri și servicii.

| (12) | Originea unui bun ar trebui stabilită în conformitate cu articolul 60 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7). |
| --- | --- |

(12)

Originea unui bun ar trebui stabilită în conformitate cu articolul 60 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7).

| (13) | Originea unui serviciu ar trebui stabilită pe baza originii persoanei fizice sau juridice care îl prestează. Originea unei persoane juridice ar trebui considerată a fi țara în temeiul legislației căreia este constituită sau este organizată în alt mod persoana juridică și pe teritoriul căreia persoana juridică este implicată în operațiuni comerciale importante. Ar trebui să se considere că persoanele juridice constituite sau organizate în alt mod în temeiul legislației unui stat membru își au originea în Uniune numai dacă au o legătură directă și efectivă cu economia unui stat membru. Pentru a evita o posibilă eludare a unei măsuri întemeiate pe Instrumentul pentru achiziții publice internaționale (IPI), poate fi necesar ca originea persoanelor juridice aflate sub control străin sau în proprietate străină care nu sunt implicate în operațiuni comerciale substanțiale pe teritoriul unei țări terțe sau pe teritoriul unui stat membru, în temeiul legislației căruia sunt constituite sau organizate în alt mod, să fie stabilită și prin luarea în considerare a altor elemente, cum ar fi originea proprietarilor sau a altor persoane care exercită o influență dominantă asupra persoanei juridice respective. |
| --- | --- |

(13)

Originea unui serviciu ar trebui stabilită pe baza originii persoanei fizice sau juridice care îl prestează. Originea unei persoane juridice ar trebui considerată a fi țara în temeiul legislației căreia este constituită sau este organizată în alt mod persoana juridică și pe teritoriul căreia persoana juridică este implicată în operațiuni comerciale importante. Ar trebui să se considere că persoanele juridice constituite sau organizate în alt mod în temeiul legislației unui stat membru își au originea în Uniune numai dacă au o legătură directă și efectivă cu economia unui stat membru. Pentru a evita o posibilă eludare a unei măsuri întemeiate pe Instrumentul pentru achiziții publice internaționale (IPI), poate fi necesar ca originea persoanelor juridice aflate sub control străin sau în proprietate străină care nu sunt implicate în operațiuni comerciale substanțiale pe teritoriul unei țări terțe sau pe teritoriul unui stat membru, în temeiul legislației căruia sunt constituite sau organizate în alt mod, să fie stabilită și prin luarea în considerare a altor elemente, cum ar fi originea proprietarilor sau a altor persoane care exercită o influență dominantă asupra persoanei juridice respective.

| (14) | Atunci când evaluează existența unor măsuri sau practici specifice într-o țară terță care ar putea avea ca rezultat obstrucționarea accesului operatorilor economici, bunurilor sau serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice sau de concesiuni din țara terță respectivă, Comisia ar trebui să examineze în ce măsură legislația, regulile sau alte măsuri cu privire la piața de achiziții publice sau de concesiuni din țara terță în cauză asigură transparența în conformitate cu standardele internaționale și nu au ca rezultat restricții grave și recurente împotriva operatorilor economici, a bunurilor sau a serviciilor din Uniune. În plus, Comisia ar trebui să examineze în ce măsură autoritățile contractante sau entitățile contractante individuale din țările terțe adoptă sau mențin practici restrictive față de operatorii economici, bunurile sau serviciile din Uniune. |
| --- | --- |

(14)

Atunci când evaluează existența unor măsuri sau practici specifice într-o țară terță care ar putea avea ca rezultat obstrucționarea accesului operatorilor economici, bunurilor sau serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice sau de concesiuni din țara terță respectivă, Comisia ar trebui să examineze în ce măsură legislația, regulile sau alte măsuri cu privire la piața de achiziții publice sau de concesiuni din țara terță în cauză asigură transparența în conformitate cu standardele internaționale și nu au ca rezultat restricții grave și recurente împotriva operatorilor economici, a bunurilor sau a serviciilor din Uniune. În plus, Comisia ar trebui să examineze în ce măsură autoritățile contractante sau entitățile contractante individuale din țările terțe adoptă sau mențin practici restrictive față de operatorii economici, bunurile sau serviciile din Uniune.

| (15) | Comisia ar trebui să poată iniția în orice moment o anchetă transparentă cu privire la măsurile sau practicile presupus restrictive pe care le adoptă sau le menține o țară terță. |
| --- | --- |

(15)

Comisia ar trebui să poată iniția în orice moment o anchetă transparentă cu privire la măsurile sau practicile presupus restrictive pe care le adoptă sau le menține o țară terță.

| (16) | Având în vedere obiectivul general de politică al Uniunii de a sprijini creșterea economică a țărilor cel mai puțin dezvoltate și integrarea acestora în lanțurile valorice globale, Comisia nu ar trebui să inițieze o anchetă cu privire la țările care beneficiază de regimul „Totul în afară de arme”, astfel cum sunt enumerate în anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (8). |
| --- | --- |

(16)

Având în vedere obiectivul general de politică al Uniunii de a sprijini creșterea economică a țărilor cel mai puțin dezvoltate și integrarea acestora în lanțurile valorice globale, Comisia nu ar trebui să inițieze o anchetă cu privire la țările care beneficiază de regimul „Totul în afară de arme”, astfel cum sunt enumerate în anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (8).

| (17) | Atunci când desfășoară ancheta, Comisia ar trebui să invite țara terță în cauză să participe la consultări cu scopul de a elimina sau remedia orice măsuri sau practici restrictive și astfel de a ameliora oportunitățile de achiziții pentru operatorii economici, bunurile și serviciile din Uniune în ceea ce privește piețele de achiziții publice sau de concesiuni din țara terță respectivă. |
| --- | --- |

(17)

Atunci când desfășoară ancheta, Comisia ar trebui să invite țara terță în cauză să participe la consultări cu scopul de a elimina sau remedia orice măsuri sau practici restrictive și astfel de a ameliora oportunitățile de achiziții pentru operatorii economici, bunurile și serviciile din Uniune în ceea ce privește piețele de achiziții publice sau de concesiuni din țara terță respectivă.

| (18) | Este de cea mai mare importanță ca ancheta să se desfășoare într-un mod transparent. Prin urmare, ar trebui să se pună la dispoziția publicului un raport privind principalele constatări ale anchetei. |
| --- | --- |

(18)

Este de cea mai mare importanță ca ancheta să se desfășoare într-un mod transparent. Prin urmare, ar trebui să se pună la dispoziția publicului un raport privind principalele constatări ale anchetei.

| (19) | Dacă ancheta confirmă existența măsurilor sau a practicilor restrictive și dacă consultările cu țara terță în cauză nu duc la acțiuni corective satisfăcătoare care să remedieze obstrucționarea gravă și recurentă a accesului pentru operatorii economici, bunurile și serviciile din Uniune într-un termen rezonabil sau dacă țara terță în cauză refuză să participe la consultări, Comisia ar trebui să adopte o măsură IPI în temeiul prezentului regulament, dacă apreciază că o astfel de măsură este în interesul Uniunii, măsură care poate lua forma unei ajustări a punctajului sau a unei excluderi a ofertelor. |
| --- | --- |

(19)

Dacă ancheta confirmă existența măsurilor sau a practicilor restrictive și dacă consultările cu țara terță în cauză nu duc la acțiuni corective satisfăcătoare care să remedieze obstrucționarea gravă și recurentă a accesului pentru operatorii economici, bunurile și serviciile din Uniune într-un termen rezonabil sau dacă țara terță în cauză refuză să participe la consultări, Comisia ar trebui să adopte o măsură IPI în temeiul prezentului regulament, dacă apreciază că o astfel de măsură este în interesul Uniunii, măsură care poate lua forma unei ajustări a punctajului sau a unei excluderi a ofertelor.

| (20) | Pentru a se stabili dacă este în interesul Uniunii să se adopte o măsură IPI, este necesar să se ia în considerare toate interesele diferite, privite în ansamblul lor, inclusiv cele ale operatorilor economici ai Uniunii. Comisia ar trebui să evalueze consecințele adoptării unei astfel de măsuri prin raportare la impactul acesteia asupra intereselor mai largi ale Uniunii. Este important să se țină cont în special de obiectivul general de a asigura reciprocitatea prin deschiderea piețelor țărilor terțe și prin îmbunătățirea oportunităților de acces pe piață pentru operatorii economici din Uniune. Ar trebui să se aibă, de asemenea, în vedere obiectivul limitării oricărei sarcini administrative inutile pentru autoritățile contractante și entitățile contractante, precum și pentru operatorii economici. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a se stabili dacă este în interesul Uniunii să se adopte o măsură IPI, este necesar să se ia în considerare toate interesele diferite, privite în ansamblul lor, inclusiv cele ale operatorilor economici ai Uniunii. Comisia ar trebui să evalueze consecințele adoptării unei astfel de măsuri prin raportare la impactul acesteia asupra intereselor mai largi ale Uniunii. Este important să se țină cont în special de obiectivul general de a asigura reciprocitatea prin deschiderea piețelor țărilor terțe și prin îmbunătățirea oportunităților de acces pe piață pentru operatorii economici din Uniune. Ar trebui să se aibă, de asemenea, în vedere obiectivul limitării oricărei sarcini administrative inutile pentru autoritățile contractante și entitățile contractante, precum și pentru operatorii economici.

| (21) | O ajustare a punctajului ar trebui să se aplice doar în scopul evaluării ofertelor depuse de operatorii economici originari din țara terță în cauză. O astfel de măsură nu ar trebui să afecteze prețul care trebuie plătit în temeiul contractului care urmează a fi încheiat cu ofertantul câștigător. Atunci când autoritățile contractante sau entitățile contractante decid să își bazeze evaluarea ofertelor pe un preț sau pe un cost ca unic criteriu de atribuire a contractului, ajustarea punctajului ar trebui stabilită la un nivel semnificativ mai ridicat pentru a asigura o eficacitate comparabilă a măsurii IPI. |
| --- | --- |

(21)

O ajustare a punctajului ar trebui să se aplice doar în scopul evaluării ofertelor depuse de operatorii economici originari din țara terță în cauză. O astfel de măsură nu ar trebui să afecteze prețul care trebuie plătit în temeiul contractului care urmează a fi încheiat cu ofertantul câștigător. Atunci când autoritățile contractante sau entitățile contractante decid să își bazeze evaluarea ofertelor pe un preț sau pe un cost ca unic criteriu de atribuire a contractului, ajustarea punctajului ar trebui stabilită la un nivel semnificativ mai ridicat pentru a asigura o eficacitate comparabilă a măsurii IPI.

| (22) | Măsurile IPI ar trebui să se aplice procedurilor de achiziții publice care intră sub incidența prezentului regulament, inclusiv acordurilor-cadru și sistemelor dinamice de achiziție. În cazul în care un contract specific este atribuit în cadrul unui sistem dinamic de achiziție căruia i se aplică o măsură IPI, măsurile IPI ar trebui să se aplice, de asemenea, respectivului contract specific. Cu toate acestea, măsurile IPI nu ar trebui să se aplice contractelor sub un anumit prag, pentru a se reduce sarcina administrativă globală a autorităților contractante și a entităților contractante. Pentru a se evita o eventuală dublă aplicare a măsurilor IPI, acestea nu ar trebui să se aplice contractelor atribuite pe baza unui acord-cadru, dacă măsurile IPI au fost deja aplicate în etapa încheierii acordului-cadru respectiv. |
| --- | --- |

(22)

Măsurile IPI ar trebui să se aplice procedurilor de achiziții publice care intră sub incidența prezentului regulament, inclusiv acordurilor-cadru și sistemelor dinamice de achiziție. În cazul în care un contract specific este atribuit în cadrul unui sistem dinamic de achiziție căruia i se aplică o măsură IPI, măsurile IPI ar trebui să se aplice, de asemenea, respectivului contract specific. Cu toate acestea, măsurile IPI nu ar trebui să se aplice contractelor sub un anumit prag, pentru a se reduce sarcina administrativă globală a autorităților contractante și a entităților contractante. Pentru a se evita o eventuală dublă aplicare a măsurilor IPI, acestea nu ar trebui să se aplice contractelor atribuite pe baza unui acord-cadru, dacă măsurile IPI au fost deja aplicate în etapa încheierii acordului-cadru respectiv.

| (23) | Pentru a evita o posibilă eludare a unei măsuri IPI, ar trebui impuse obligații adecvate oricărui ofertant câștigător. Aceste obligații ar trebui să se aplice doar procedurilor de achiziții publice care fac obiectul unei măsuri IPI, precum și contractelor atribuite pe baza unui acord-cadru atunci când valoarea unor astfel de contracte atinge un anumit prag sau îl depășește și când acordul-cadru în cauză face obiectul unei măsuri IPI. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a evita o posibilă eludare a unei măsuri IPI, ar trebui impuse obligații adecvate oricărui ofertant câștigător. Aceste obligații ar trebui să se aplice doar procedurilor de achiziții publice care fac obiectul unei măsuri IPI, precum și contractelor atribuite pe baza unui acord-cadru atunci când valoarea unor astfel de contracte atinge un anumit prag sau îl depășește și când acordul-cadru în cauză face obiectul unei măsuri IPI.

| (24) | În cazul în care o țară terță se angajează în negocieri importante și avansate cu Uniunea în ceea ce privește accesul pe piață în domeniul achizițiilor publice, în vederea eliminării sau a remedierii obstrucționării accesului operatorilor economici, bunurilor sau serviciilor din Uniune pe piețele sale de achiziții publice sau de concesiuni, Comisia ar trebui să poată suspenda, în cursul negocierilor, măsurile IPI care se referă la țara terță în cauză. |
| --- | --- |

(24)

În cazul în care o țară terță se angajează în negocieri importante și avansate cu Uniunea în ceea ce privește accesul pe piață în domeniul achizițiilor publice, în vederea eliminării sau a remedierii obstrucționării accesului operatorilor economici, bunurilor sau serviciilor din Uniune pe piețele sale de achiziții publice sau de concesiuni, Comisia ar trebui să poată suspenda, în cursul negocierilor, măsurile IPI care se referă la țara terță în cauză.

| (25) | Este important ca autoritățile contractante și entitățile contractante să aplice uniform măsurile IPI în Uniune. Pentru a ține seama de diversitatea capacității administrative a autorităților contractante și a entităților contractante, statele membre ar trebui să fie în măsură să ceară exceptarea de la aplicarea măsurilor IPI pentru o listă limitată de autorități contractante și entități contractante locale, în anumite condiții stricte. Atunci când verifică listele cu autoritățile contractante locale propuse de statele membre, este important ca Comisia să ia în considerare situația specială a acestor autorități contractante în ceea ce privește, printre altele, mărimea populației și situația geografică. O astfel de exceptare s-ar putea referi și la procedurile de achiziții publice pe care respectivele autorități contractante ar trebui să le poată desfășura în temeiul acordurilor-cadru sau al sistemelor dinamice de achiziție. |
| --- | --- |

(25)

Este important ca autoritățile contractante și entitățile contractante să aplice uniform măsurile IPI în Uniune. Pentru a ține seama de diversitatea capacității administrative a autorităților contractante și a entităților contractante, statele membre ar trebui să fie în măsură să ceară exceptarea de la aplicarea măsurilor IPI pentru o listă limitată de autorități contractante și entități contractante locale, în anumite condiții stricte. Atunci când verifică listele cu autoritățile contractante locale propuse de statele membre, este important ca Comisia să ia în considerare situația specială a acestor autorități contractante în ceea ce privește, printre altele, mărimea populației și situația geografică. O astfel de exceptare s-ar putea referi și la procedurile de achiziții publice pe care respectivele autorități contractante ar trebui să le poată desfășura în temeiul acordurilor-cadru sau al sistemelor dinamice de achiziție.

| (26) | Este imperativ ca autoritățile contractante și entitățile contractante să aibă acces la o gamă de produse de înaltă calitate care să le îndeplinească cerințele în privința achizițiilor la un preț competitiv. De aceea, autoritățile contractante și entitățile contractante ar trebui să poată să nu aplice măsurile IPI de limitare a accesului unor bunuri și servicii care nu fac obiectul unor acorduri dacă nu sunt disponibile bunuri sau servicii din Uniune sau care fac obiectul unor acorduri și care îndeplinesc cerințele autorității contractante sau ale entității contractante sau pentru a proteja interese esențiale legate de politicile publice, de exemplu în cazul unor motive imperative legate de sănătatea publică sau de protecția mediului. Atunci când autoritățile contractante sau entitățile contractante aplică aceste excepții, Comisia ar trebui să fie informată în timp util și într-o manieră cuprinzătoare cu privire la acest lucru, pentru a permite monitorizarea adecvată a punerii în aplicare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(26)

Este imperativ ca autoritățile contractante și entitățile contractante să aibă acces la o gamă de produse de înaltă calitate care să le îndeplinească cerințele în privința achizițiilor la un preț competitiv. De aceea, autoritățile contractante și entitățile contractante ar trebui să poată să nu aplice măsurile IPI de limitare a accesului unor bunuri și servicii care nu fac obiectul unor acorduri dacă nu sunt disponibile bunuri sau servicii din Uniune sau care fac obiectul unor acorduri și care îndeplinesc cerințele autorității contractante sau ale entității contractante sau pentru a proteja interese esențiale legate de politicile publice, de exemplu în cazul unor motive imperative legate de sănătatea publică sau de protecția mediului. Atunci când autoritățile contractante sau entitățile contractante aplică aceste excepții, Comisia ar trebui să fie informată în timp util și într-o manieră cuprinzătoare cu privire la acest lucru, pentru a permite monitorizarea adecvată a punerii în aplicare a prezentului regulament.

| (27) | Dacă autoritățile contractante sau entitățile contractante aplică în mod necorespunzător măsurile IPI, afectând negativ șansele operatorilor economici îndreptățiți de a participa la procedurile de achiziții publice, ar trebui să se aplice Directivele 89/665/CEE (9) și 92/13/CEE (10) ale Consiliului. Operatorii economici afectați ar trebui să poată introduce o cale de atac în conformitate cu legislația națională de transpunere a respectivelor directive dacă, de exemplu, respectivii operatori economici consideră că un operator economic concurent ar fi trebuit să fie exclus sau că o ofertă ar fi trebuit să fie clasată pe o poziție inferioară din cauza aplicării unei măsuri IPI. Comisia ar trebui, de asemenea, să poată aplica mecanismul de remediere în conformitate cu articolul 3 din Directiva 89/665/CEE sau cu articolul 8 din Directiva 92/13/CEE. |
| --- | --- |

(27)

Dacă autoritățile contractante sau entitățile contractante aplică în mod necorespunzător măsurile IPI, afectând negativ șansele operatorilor economici îndreptățiți de a participa la procedurile de achiziții publice, ar trebui să se aplice Directivele 89/665/CEE (9) și 92/13/CEE (10) ale Consiliului. Operatorii economici afectați ar trebui să poată introduce o cale de atac în conformitate cu legislația națională de transpunere a respectivelor directive dacă, de exemplu, respectivii operatori economici consideră că un operator economic concurent ar fi trebuit să fie exclus sau că o ofertă ar fi trebuit să fie clasată pe o poziție inferioară din cauza aplicării unei măsuri IPI. Comisia ar trebui, de asemenea, să poată aplica mecanismul de remediere în conformitate cu articolul 3 din Directiva 89/665/CEE sau cu articolul 8 din Directiva 92/13/CEE.

| (28) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (11). |
| --- | --- |

(28)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (11).

| (29) | Procedura de examinare ar trebui utilizată pentru adoptarea actelor de punere în aplicare în ceea ce privește adoptarea, retragerea, suspendarea, reinstituirea sau extinderea unei măsuri IPI, iar Comisia ar trebui să fie asistată de Comitetul privind barierele în calea comerțului instituit prin Regulamentul (UE) 2015/1843 al Parlamentului European și al Consiliului (12). Având în vedere că măsurile IPI ar putea avea efecte diferite asupra piețelor de achiziții publice sau de concesiuni din Uniune, procedura de comitologie aplicabilă proiectelor de acte de punere în aplicare care prevăd excluderea ofertelor ar trebui adaptată și, în astfel de cazuri, ar trebui să se aplice articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(29)

Procedura de examinare ar trebui utilizată pentru adoptarea actelor de punere în aplicare în ceea ce privește adoptarea, retragerea, suspendarea, reinstituirea sau extinderea unei măsuri IPI, iar Comisia ar trebui să fie asistată de Comitetul privind barierele în calea comerțului instituit prin Regulamentul (UE) 2015/1843 al Parlamentului European și al Consiliului (12). Având în vedere că măsurile IPI ar putea avea efecte diferite asupra piețelor de achiziții publice sau de concesiuni din Uniune, procedura de comitologie aplicabilă proiectelor de acte de punere în aplicare care prevăd excluderea ofertelor ar trebui adaptată și, în astfel de cazuri, ar trebui să se aplice articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

| (30) | Dacă este necesar și pentru chestiuni care afectează cadrul juridic al Uniunii în domeniul achizițiilor publice, Comisia ar trebui să poată solicita avizul Comitetului consultativ pentru achizițiile publice instituit prin Decizia 71/306/CEE a Consiliului (13). |
| --- | --- |

(30)

Dacă este necesar și pentru chestiuni care afectează cadrul juridic al Uniunii în domeniul achizițiilor publice, Comisia ar trebui să poată solicita avizul Comitetului consultativ pentru achizițiile publice instituit prin Decizia 71/306/CEE a Consiliului (13).

| (31) | Informațiile primite în temeiul prezentului regulament ar trebui utilizate doar în scopurile pentru care au fost solicitate și cu respectarea adecvată a cerințelor naționale și de la nivelul Uniunii privind protecția datelor și confidențialitatea. Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (14), precum și articolul 28 din Directiva 2014/23/UE, articolul 21 din Directiva 2014/24/UE și articolul 39 din Directiva 2014/25/UE ar trebui să se aplice în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(31)

Informațiile primite în temeiul prezentului regulament ar trebui utilizate doar în scopurile pentru care au fost solicitate și cu respectarea adecvată a cerințelor naționale și de la nivelul Uniunii privind protecția datelor și confidențialitatea. Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (14), precum și articolul 28 din Directiva 2014/23/UE, articolul 21 din Directiva 2014/24/UE și articolul 39 din Directiva 2014/25/UE ar trebui să se aplice în mod corespunzător.

| (32) | În conformitate cu Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (15) și în vederea reducerii, printre altele, a sarcinii administrative, în special pentru statele membre, Comisia ar trebui să reexamineze periodic domeniul de aplicare, funcționarea și eficiența prezentului regulament. O astfel de reexaminare ar urma să abordeze, printre altele, posibilitatea de a utiliza orice mijloace disponibile pentru a facilita schimbul de informații, inclusiv instrumentele electronice pentru achiziții publice, cum ar fi formularele standard pentru publicarea anunțurilor în domeniul achizițiilor publice, în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1780 al Comisiei (16), precum și sarcina suportată de autoritățile contractante și de entitățile contractante în aplicarea prezentului regulament. Comisia ar trebui să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport privind rezultatele evaluării respective și, după caz, ar trebui să prezinte propuneri legislative corespunzătoare. |
| --- | --- |

(32)

În conformitate cu Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (15) și în vederea reducerii, printre altele, a sarcinii administrative, în special pentru statele membre, Comisia ar trebui să reexamineze periodic domeniul de aplicare, funcționarea și eficiența prezentului regulament. O astfel de reexaminare ar urma să abordeze, printre altele, posibilitatea de a utiliza orice mijloace disponibile pentru a facilita schimbul de informații, inclusiv instrumentele electronice pentru achiziții publice, cum ar fi formularele standard pentru publicarea anunțurilor în domeniul achizițiilor publice, în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1780 al Comisiei (16), precum și sarcina suportată de autoritățile contractante și de entitățile contractante în aplicarea prezentului regulament. Comisia ar trebui să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport privind rezultatele evaluării respective și, după caz, ar trebui să prezinte propuneri legislative corespunzătoare.

| (33) | Normele și principiile în materie de achiziții publice aplicabile contractelor publice pe care instituțiile Uniunii le atribuie în nume propriu sunt prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (17) și, prin urmare, nu intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament. În temeiul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046, normele respective se bazează pe normele prevăzute în Directivele 2014/23/UE și 2014/24/UE. Prin urmare, este oportun să se evalueze dacă, în contextul unei revizuiri a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046, normele și principiile prevăzute în prezentul regulament ar trebui să se aplice și contractelor de achiziții publice atribuite de instituțiile Uniunii. |
| --- | --- |

(33)

Normele și principiile în materie de achiziții publice aplicabile contractelor publice pe care instituțiile Uniunii le atribuie în nume propriu sunt prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (17) și, prin urmare, nu intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament. În temeiul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046, normele respective se bazează pe normele prevăzute în Directivele 2014/23/UE și 2014/24/UE. Prin urmare, este oportun să se evalueze dacă, în contextul unei revizuiri a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046, normele și principiile prevăzute în prezentul regulament ar trebui să se aplice și contractelor de achiziții publice atribuite de instituțiile Uniunii.

| (34) | Pentru a facilita aplicarea prezentului regulament de către autoritățile contractante, entitățile contractante și operatorii economici, Comisia ar trebui să emită orientări. Orientările respective ar trebui să furnizeze informații, în special cu privire la noțiunile de origine a persoanelor fizice și juridice, de origine a bunurilor și serviciilor, cu privire la obligația suplimentară și la aplicarea dispozițiilor respective în cadrul prezentului regulament. Având în vedere obiectivul general de politică al Uniunii de a sprijini întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile), respectivele orientări ar trebui, de asemenea, să țină cont în mod corespunzător de nevoile de informare specifice ale IMM-urilor cu ocazia aplicării de către acestea a prezentului regulament, pentru a preveni împovărarea lor excesivă. |
| --- | --- |

(34)

Pentru a facilita aplicarea prezentului regulament de către autoritățile contractante, entitățile contractante și operatorii economici, Comisia ar trebui să emită orientări. Orientările respective ar trebui să furnizeze informații, în special cu privire la noțiunile de origine a persoanelor fizice și juridice, de origine a bunurilor și serviciilor, cu privire la obligația suplimentară și la aplicarea dispozițiilor respective în cadrul prezentului regulament. Având în vedere obiectivul general de politică al Uniunii de a sprijini întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile), respectivele orientări ar trebui, de asemenea, să țină cont în mod corespunzător de nevoile de informare specifice ale IMM-urilor cu ocazia aplicării de către acestea a prezentului regulament, pentru a preveni împovărarea lor excesivă.

| (35) | În conformitate cu principiul proporționalității și pentru a atinge obiectivul de bază de a îmbunătăți accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune la piețele de achiziții publice sau de concesiuni ale țărilor terțe prin stabilirea de măsuri privind achizițiile care nu fac obiectul unor acorduri, este necesar și adecvat să fie stabilite norme privind procedurile în baza cărora Comisia să realizeze anchete privind măsuri sau practici presupuse ale țărilor terțe împotriva operatorilor economici, bunurilor și serviciilor din Uniune și să inițieze consultări cu țările terțe în cauză. Prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru a atinge obiectivele urmărite, în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din TUE, |
| --- | --- |

(35)

În conformitate cu principiul proporționalității și pentru a atinge obiectivul de bază de a îmbunătăți accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune la piețele de achiziții publice sau de concesiuni ale țărilor terțe prin stabilirea de măsuri privind achizițiile care nu fac obiectul unor acorduri, este necesar și adecvat să fie stabilite norme privind procedurile în baza cărora Comisia să realizeze anchete privind măsuri sau practici presupuse ale țărilor terțe împotriva operatorilor economici, bunurilor și serviciilor din Uniune și să inițieze consultări cu țările terțe în cauză. Prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru a atinge obiectivele urmărite, în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din TUE,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește măsuri cu privire la achizițiile care nu fac obiectul unor acorduri, acestea fiind menite să îmbunătățească accesul operatorilor economici, bunurilor și serviciilor din Uniune la piețele de achiziții publice și de concesiuni ale țărilor terțe. Acesta stabilește proceduri în baza cărora Comisia realizează anchete privind măsuri sau practici presupuse ale țărilor terțe împotriva operatorilor economici, bunurilor și serviciilor din Uniune și inițiază consultări cu țările terțe în cauză.

Prezentul regulament prevede posibilitatea impunerii de către Comisie a unor măsuri IPI în legătură cu astfel de măsuri sau practici ale țărilor terțe de restricționare a accesului operatorilor economici, bunurilor sau serviciilor din țări terțe la procedurile de achiziții publice din Uniune.

(2)   Prezentul regulament se aplică procedurilor de achiziții publice reglementate prin următoarele acte:

| (a) | Directiva 2014/23/UE; |
| --- | --- |

(a)

Directiva 2014/23/UE;

| (b) | Directiva 2014/24/UE; |
| --- | --- |

(b)

Directiva 2014/24/UE;

| (c) | Directiva 2014/25/UE. |
| --- | --- |

(c)

Directiva 2014/25/UE.

(3)   Prezentul regulament nu aduce atingere niciunei obligații internaționale a Uniunii și nici măsurilor pe care statele membre sau autoritățile lor contractante sau entitățile lor contractante le pot lua în conformitate cu actele menționate la alineatul (2).

(4)   Prezentul regulament se aplică procedurilor de achiziții publice lansate după intrarea sa în vigoare. O măsură IPI se aplică doar procedurilor de achiziții publice vizate de măsura IPI și care au fost lansate între data intrării în vigoare a respectivei măsuri IPI și expirarea, retragerea sau suspendarea acesteia. Autoritățile contractante și entitățile contractante includ o trimitere la aplicarea prezentului regulament și a oricărei măsuri IPI aplicabile în documentele achiziției publice pentru procedurile care intră în domeniul de aplicare al unei măsuri IPI.

(5)   Cerințele de mediu, sociale și în domeniul muncii se aplică operatorilor economici în conformitate cu Directivele 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE sau cu alte acte din dreptul Uniunii.

Articolul 2

Definiții

(1)   În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „operator economic” înseamnă un operator economic, astfel cum este definit în Directivele 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE; |
| --- | --- |

(a)

„operator economic” înseamnă un operator economic, astfel cum este definit în Directivele 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE;

| (b) | „bunuri” înseamnă bunurile la care se face referire în obiectul unei proceduri de achiziții publice și în specificațiile contractului relevant, dar termenul nu acoperă componentele, materialele sau ingredientele integrate în bunurile furnizate; |
| --- | --- |

(b)

„bunuri” înseamnă bunurile la care se face referire în obiectul unei proceduri de achiziții publice și în specificațiile contractului relevant, dar termenul nu acoperă componentele, materialele sau ingredientele integrate în bunurile furnizate;

| (c) | „valoare estimată” înseamnă valoarea estimată a unui contract calculată în conformitate cu Directivele 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE; |
| --- | --- |

(c)

„valoare estimată” înseamnă valoarea estimată a unui contract calculată în conformitate cu Directivele 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE;

| (d) | „ajustare a punctajului” înseamnă diminuarea relativă cu un anumit procent a punctajului unei oferte care rezultă din evaluarea ei de către o autoritate contractantă sau o entitate contractantă, pe baza criteriilor de atribuire a contractului definite în documentele relevante ale achiziției publice. În cazurile în care prețul sau costul este singurul criteriu de atribuire a contractului, ajustarea punctajului înseamnă creșterea relativă, în scopul evaluării ofertelor, cu un anumit procent, a prețului oferit de un ofertant; |
| --- | --- |

(d)

„ajustare a punctajului” înseamnă diminuarea relativă cu un anumit procent a punctajului unei oferte care rezultă din evaluarea ei de către o autoritate contractantă sau o entitate contractantă, pe baza criteriilor de atribuire a contractului definite în documentele relevante ale achiziției publice. În cazurile în care prețul sau costul este singurul criteriu de atribuire a contractului, ajustarea punctajului înseamnă creșterea relativă, în scopul evaluării ofertelor, cu un anumit procent, a prețului oferit de un ofertant;

| (e) | „dovadă” înseamnă orice informație, certificat, document justificativ sau declarație care urmărește să dovedească respectarea obligațiilor prevăzute la articolul 8, cum ar fi:






  (i) | documente care atestă că mărfurile sunt originare din Uniune sau dintr-o țară terță; |
| --- | --- | --- |

(e)

„dovadă” înseamnă orice informație, certificat, document justificativ sau declarație care urmărește să dovedească respectarea obligațiilor prevăzute la articolul 8, cum ar fi:

(i)

documente care atestă că mărfurile sunt originare din Uniune sau dintr-o țară terță;

| (ii) | o descriere a proceselor de fabricație, inclusiv mostre, descrieri sau fotografii, pentru bunurile care urmează să fie furnizate; |
| --- | --- |

(ii)

o descriere a proceselor de fabricație, inclusiv mostre, descrieri sau fotografii, pentru bunurile care urmează să fie furnizate;

| (iii) | un extras din registrele sau situațiile financiare aplicabile pentru originea serviciilor, inclusiv un număr de identificare în scopuri aferente taxei pe valoarea adăugată (TVA); |
| --- | --- |

(iii)

un extras din registrele sau situațiile financiare aplicabile pentru originea serviciilor, inclusiv un număr de identificare în scopuri aferente taxei pe valoarea adăugată (TVA);

| (f) | „autoritate contractantă” înseamnă o autoritate contractantă astfel cum este definită în Directivele 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE; |
| --- | --- |

(f)

„autoritate contractantă” înseamnă o autoritate contractantă astfel cum este definită în Directivele 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE;

| (g) | „entitate contractantă” înseamnă o entitate contractantă astfel cum este definită în Directivele 2014/23/UE și 2014/25/UE; |
| --- | --- |

(g)

„entitate contractantă” înseamnă o entitate contractantă astfel cum este definită în Directivele 2014/23/UE și 2014/25/UE;

| (h) | „parte interesată” înseamnă orice persoană sau entitate al cărei interes ar putea fi afectat de o măsură sau practică a unei țări terțe, cum ar fi întreprinderile, asociațiile de întreprinderi sau principalele organizații interprofesionale care reprezintă partenerii sociali la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(h)

„parte interesată” înseamnă orice persoană sau entitate al cărei interes ar putea fi afectat de o măsură sau practică a unei țări terțe, cum ar fi întreprinderile, asociațiile de întreprinderi sau principalele organizații interprofesionale care reprezintă partenerii sociali la nivelul Uniunii;

| (i) | „măsuri sau practici ale unei țări terțe” înseamnă orice măsură, procedură sau practică legislativă, de reglementare sau administrativă, sau o combinație a acestora, adoptată sau menținută de către autoritățile publice, autoritățile contractante sau entitățile contractante individuale dintr-o țară terță, la orice nivel, care are drept rezultat obstrucționarea gravă și recurentă a accesului operatorilor economici, bunurilor sau serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice sau de concesiuni ale țării terțe respective; |
| --- | --- |

(i)

„măsuri sau practici ale unei țări terțe” înseamnă orice măsură, procedură sau practică legislativă, de reglementare sau administrativă, sau o combinație a acestora, adoptată sau menținută de către autoritățile publice, autoritățile contractante sau entitățile contractante individuale dintr-o țară terță, la orice nivel, care are drept rezultat obstrucționarea gravă și recurentă a accesului operatorilor economici, bunurilor sau serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice sau de concesiuni ale țării terțe respective;

| (j) | „măsură IPI” înseamnă o măsură adoptată, în conformitate cu prezentul regulament, de Comisie în domeniul achizițiilor care nu fac obiectul unor acorduri, care limitează accesul operatorilor economici, al bunurilor sau serviciilor provenite din țări terțe la piețele de achiziții publice sau de concesiuni din Uniune; |
| --- | --- |

(j)

„măsură IPI” înseamnă o măsură adoptată, în conformitate cu prezentul regulament, de Comisie în domeniul achizițiilor care nu fac obiectul unor acorduri, care limitează accesul operatorilor economici, al bunurilor sau serviciilor provenite din țări terțe la piețele de achiziții publice sau de concesiuni din Uniune;

| (k) | „achiziții care nu fac obiectul unor acorduri” înseamnă proceduri de achiziții publice de bunuri, servicii sau concesiuni în privința cărora Uniunea nu și-a asumat angajamente privind accesul la piață în temeiul unui acord internațional din domeniul achizițiilor publice sau al concesiunilor; |
| --- | --- |

(k)

„achiziții care nu fac obiectul unor acorduri” înseamnă proceduri de achiziții publice de bunuri, servicii sau concesiuni în privința cărora Uniunea nu și-a asumat angajamente privind accesul la piață în temeiul unui acord internațional din domeniul achizițiilor publice sau al concesiunilor;

| (l) | „contracte” înseamnă contracte de achiziții publice astfel cum sunt definite în Directiva 2014/24/UE, concesiuni astfel cum sunt definite în Directiva 2014/23/UE și contracte de achiziții de produse, lucrări și servicii astfel cum sunt definite în Directiva 2014/25/UE; |
| --- | --- |

(l)

„contracte” înseamnă contracte de achiziții publice astfel cum sunt definite în Directiva 2014/24/UE, concesiuni astfel cum sunt definite în Directiva 2014/23/UE și contracte de achiziții de produse, lucrări și servicii astfel cum sunt definite în Directiva 2014/25/UE;

| (m) | „ofertant” înseamnă un ofertant astfel cum este definit în Directivele 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE; |
| --- | --- |

(m)

„ofertant” înseamnă un ofertant astfel cum este definit în Directivele 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE;

| (n) | „țară” înseamnă orice stat sau teritoriu vamal distinct, fără ca o astfel de desemnare să aibă implicații pentru suveranitate; |
| --- | --- |

(n)

„țară” înseamnă orice stat sau teritoriu vamal distinct, fără ca o astfel de desemnare să aibă implicații pentru suveranitate;

| (o) | „subcontractare” înseamnă atribuirea execuției unei părți a unui contract către un terț și nu include simpla furnizare a bunurilor sau a părților componente necesare pentru prestarea unui serviciu. |
| --- | --- |

(o)

„subcontractare” înseamnă atribuirea execuției unei părți a unui contract către un terț și nu include simpla furnizare a bunurilor sau a părților componente necesare pentru prestarea unui serviciu.

(2)   În sensul prezentului regulament, cu excepția articolului 6 alineatele (3) și (7) din acesta, executarea unor lucrări sau a unei lucrări în sensul Directivelor 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE este considerată prestare de servicii.

Articolul 3

Stabilirea originii

(1)   Originea unui operator economic se consideră a fi:

| (a) | în cazul unei persoane fizice, țara al cărei resortisant este persoana respectivă sau în care această persoană are drept de ședere permanentă; |
| --- | --- |

(a)

în cazul unei persoane fizice, țara al cărei resortisant este persoana respectivă sau în care această persoană are drept de ședere permanentă;

| (b) | în cazul unei persoane juridice, oricare dintre următoarele:






  (i) | țara în temeiul legislației căreia este constituită sau este organizată în alt mod persoana juridică și pe teritoriul căreia persoana juridică este implicată în operațiuni comerciale importante; |
| --- | --- | --- |

(b)

în cazul unei persoane juridice, oricare dintre următoarele:

(i)

țara în temeiul legislației căreia este constituită sau este organizată în alt mod persoana juridică și pe teritoriul căreia persoana juridică este implicată în operațiuni comerciale importante;

| (ii) | dacă persoana juridică nu este implicată în operațiuni comerciale importante pe teritoriul țării în care este constituită sau organizată în alt mod, originea persoanei juridice este cea a persoanei sau a persoanelor care pot exercita, direct sau indirect, o influență dominantă asupra persoanei juridice respective în virtutea calității de proprietar al acesteia, a participării lor financiare sau a normelor care reglementează respectiva persoană juridică. |
| --- | --- |

(ii)

dacă persoana juridică nu este implicată în operațiuni comerciale importante pe teritoriul țării în care este constituită sau organizată în alt mod, originea persoanei juridice este cea a persoanei sau a persoanelor care pot exercita, direct sau indirect, o influență dominantă asupra persoanei juridice respective în virtutea calității de proprietar al acesteia, a participării lor financiare sau a normelor care reglementează respectiva persoană juridică.

În sensul literei (b) punctul (ii) din primul paragraf, se prezumă că persoana sau persoanele respective au o influență dominantă asupra persoanei juridice în oricare dintre următoarele cazuri în care acestea, direct sau indirect:

| (a) | dețin majoritatea capitalului subscris al persoanei juridice; |
| --- | --- |

(a)

dețin majoritatea capitalului subscris al persoanei juridice;

| (b) | controlează majoritatea voturilor aferente acțiunilor emise de persoana juridică; sau |
| --- | --- |

(b)

controlează majoritatea voturilor aferente acțiunilor emise de persoana juridică; sau

| (c) | pot numi mai mult de jumătate dintre membrii organului administrativ, de conducere sau de supraveghere al persoanei juridice. |
| --- | --- |

(c)

pot numi mai mult de jumătate dintre membrii organului administrativ, de conducere sau de supraveghere al persoanei juridice.

(2)   În cazul în care un operator economic constă dintr-un grup de persoane fizice sau juridice, dintr-un grup de entități publice, sau din orice combinație a acestora, și cel puțin una dintre aceste persoane sau entități provine dintr-o țară terță ai cărei operatori economici, ale cărei bunuri sau ale cărei servicii fac obiectul unei măsuri IPI, măsura IPI respectivă se aplică și ofertelor depuse de grupul respectiv.

Cu toate acestea, în cazul în care participarea respectivelor persoane sau entități la grup reprezintă mai puțin de 15 % din valoarea ofertei depuse de grupul respectiv, măsura IPI în cauză nu se aplică acelei oferte, cu excepția cazului în care persoanele sau entitățile respective sunt necesare pentru a îndeplini în cea mai mare parte cel puțin unul dintre criteriile de selecție ale unei proceduri de achiziții publice.

(3)   Autoritățile contractante sau entitățile contractante pot solicita, în orice moment al procedurii de achiziții publice, operatorului economic să prezinte, să suplimenteze, să clarifice sau să completeze informațiile sau documentele referitoare la verificarea originii operatorului economic într-un termen adecvat, cu condiția ca aceste cereri să fie făcute cu respectarea principiilor egalității de tratament și transparenței. În cazul în care operatorul economic nu furnizează astfel de informații sau documente și nici nu oferă o explicație rezonabilă pentru aceasta și împiedică astfel verificarea originii operatorului economic de către autoritățile contractante sau entitățile contractante sau face ca o astfel de verificare să fie practic imposibilă sau foarte dificilă, operatorul economic respectiv este exclus de la participarea la procedura de achiziții publice în cauză.

(4)   Originea unui bun se stabilește în conformitate cu articolul 60 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Consiliului, iar originea unui serviciu se stabilește pe baza originii operatorului economic care îl prestează.

Articolul 4

Exceptări ale bunurilor și serviciilor originare din țările cel mai puțin dezvoltate

Comisia nu deschide o anchetă cu privire la țările cel mai puțin dezvoltate enumerate în anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 978/2012, cu excepția cazului în care există dovezi ale unei eludări a unei măsuri IPI imputabile țării terțe incluse pe listă sau operatorilor săi economici.

CAPITOLUL II

Anchete, consultări, măsuri și obligații

Articolul 5

Anchete și consultări

(1)   Din proprie inițiativă sau în urma unei plângeri motivate depuse de o parte interesată din Uniune sau de un stat membru, Comisia poate iniția o anchetă cu privire la o presupusă măsură sau practică a unei țări terțe, prin publicarea unui anunț în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Un astfel de anunț privind inițierea anchetei include evaluarea preliminară a Comisiei cu privire la măsura sau practica țării terțe în cauză și invită părțile interesate și statele membre să transmită Comisiei informațiile relevante într-un termen specificat.

Comisia pune la dispoziție pe site-ul său un instrument online. Statele membre și părțile interesate din Uniune utilizează acest instrument pentru a depune o plângere motivată.

(2)   După publicarea anunțului menționat la alineatul (1), Comisia invită țara terță în cauză să își prezinte punctele de vedere, să furnizeze informații relevante și să participe la consultări cu Comisia pentru a elimina sau a remedia presupusa măsură sau practică a țării terțe respective. Comisia informează periodic statele membre cu privire la progresul anchetei și al consultărilor în cadrul Comitetului privind barierele în calea comerțului instituit prin articolul 7 din Regulamentul (UE) 2015/1843.

(3)   Ancheta și consultările trebuie să se încheie în termen de nouă luni de la data inițierii lor. În cazuri justificate, Comisia poate prelungi acest termen cu cinci luni, prin publicarea unui anunț în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și informarea țării terțe, a părților interesate și a statelor membre cu privire la această prelungire.

(4)   După încheierea anchetei și a consultărilor, Comisia pune la dispoziția publicului un raport în care se consemnează principalele constatări ale anchetei și modul de acțiune propus. Comisia prezintă raportul respectiv Parlamentului European și Consiliului.

(5)   În situația în care Comisia concluzionează, în urma anchetei, că presupusa măsură sau practică a țării terțe nu este menținută sau că aceasta nu are ca rezultat obstrucționarea gravă și recurentă a accesului operatorilor economici, al bunurilor sau al serviciilor din Uniune la piețele de achiziții publice sau de concesiuni din țara terță, Comisia pune capăt anchetei și publică un anunț de încetare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(6)   Comisia poate suspenda ancheta și consultările în orice moment în situația în care țara terță în cauză:

| (a) | întreprinde acțiuni corective satisfăcătoare pentru a elimina sau a remedia obstrucționarea gravă și recurentă a accesului operatorilor economici, al bunurilor sau al serviciilor din Uniune la piețele de achiziții publice sau de concesiuni din țara terță și pentru a îmbunătăți astfel acest acces; sau |
| --- | --- |

(a)

întreprinde acțiuni corective satisfăcătoare pentru a elimina sau a remedia obstrucționarea gravă și recurentă a accesului operatorilor economici, al bunurilor sau al serviciilor din Uniune la piețele de achiziții publice sau de concesiuni din țara terță și pentru a îmbunătăți astfel acest acces; sau

| (b) | își asumă angajamente față de Uniune de a pune capăt măsurii sau practicii sale sau de a o elimina treptat, inclusiv prin extinderea domeniului de aplicare a unui acord existent la achizițiile publice, într-un termen rezonabil și nu mai târziu de șase luni de la asumarea unor asemenea angajamente. |
| --- | --- |

(b)

își asumă angajamente față de Uniune de a pune capăt măsurii sau practicii sale sau de a o elimina treptat, inclusiv prin extinderea domeniului de aplicare a unui acord existent la achizițiile publice, într-un termen rezonabil și nu mai târziu de șase luni de la asumarea unor asemenea angajamente.

(7)   Comisia reia ancheta și consultările în orice moment în cazul în care ajunge la concluzia că motivele suspendării nu mai sunt valabile.

(8)   Comisia publică un anunț în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în cazul suspendării sau al reluării anchetei și consultărilor.

Articolul 6

Măsuri IPI

(1)   În cazul în care Comisia constată, în urma unei anchete și a unor consultări în temeiul articolului 5, că există o măsură sau o practică a unei țări terțe, aceasta adoptă, în cazul în care consideră că este în interesul Uniunii, o măsură IPI prin intermediul unui act de punere în aplicare. Actul de punere în aplicare respectiv se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11 alineatul (2).

(2)   Pentru a se stabili dacă este în interesul Uniunii să fie luată o măsură IPI, este necesar să se ia în considerare toate interesele diferite, privite în ansamblul lor, inclusiv interesele operatorilor economici ai Uniunii. Nu se adoptă măsuri IPI atunci când Comisia concluzionează, pe baza tuturor informațiilor prezentate, că adoptarea acestor măsuri nu este în interesul Uniunii.

(3)   Măsura IPI se stabilește având în vedere informațiile disponibile și pe baza următoarelor criterii:

| (a) | proporționalitatea măsurii IPI în raport cu măsura sau practica țării terțe; |
| --- | --- |

(a)

proporționalitatea măsurii IPI în raport cu măsura sau practica țării terțe;

| (b) | disponibilitatea unor surse alternative de aprovizionare pentru bunurile și serviciile în cauză, pentru a evita sau a reduce la minimum un impact negativ semnificativ asupra autorităților contractante și a entităților contractante. |
| --- | --- |

(b)

disponibilitatea unor surse alternative de aprovizionare pentru bunurile și serviciile în cauză, pentru a evita sau a reduce la minimum un impact negativ semnificativ asupra autorităților contractante și a entităților contractante.

(4)   Măsura IPI se aplică numai procedurilor de achiziții publice cu o valoare estimată superioară unui prag ce urmează a fi stabilit de Comisie ținând seama de rezultatele anchetei și ale consultărilor, precum și de criteriile prevăzute la alineatul (3). Valoarea estimată respectivă ar trebui să fie egală sau mai mare de 15 000 000 EUR fără TVA pentru lucrări și concesiuni și egală sau mai mare de 5 000 000 EUR fără TVA pentru bunuri și servicii.

(5)   Măsura IPI se aplică în cazul contractelor specifice atribuite în cadrul unui sistem dinamic de achiziții, în cazul în care măsura IPI se aplică, de asemenea, respectivului sistem dinamic de achiziții, cu excepția contractelor specifice a căror valoare estimată este mai mică decât valorile stabilite la articolul 8 din Directiva 2014/23/UE, la articolul 4 din Directiva 2014/24/UE sau la articolul 15 din Directiva 2014/25/UE. Măsura IPI nu se aplică procedurilor de achiziții publice pentru atribuirea de contracte pe baza unui acord-cadru sau contractelor pentru loturi individuale care urmează să fie atribuite în conformitate cu articolul 5 alineatul (10) din Directiva 2014/24/UE sau cu articolul 16 alineatul (10) din Directiva 2014/25/UE.

(6)   În cadrul măsurii IPI menționate la alineatul (1), Comisia poate decide, în limitele domeniului de aplicare prevăzut la alineatul (8), să restricționeze accesul operatorilor economici, bunurilor sau serviciilor dintr-o țară terță la procedurile de achiziții publice, solicitând autorităților contractante sau entităților contractante:

| (a) | să aplice o ajustare a punctajului ofertelor depuse de operatorii economici originari din țara terță respectivă; sau |
| --- | --- |

(a)

să aplice o ajustare a punctajului ofertelor depuse de operatorii economici originari din țara terță respectivă; sau

| (b) | să excludă ofertele depuse de operatorii economici originari din țara terță respectivă. |
| --- | --- |

(b)

să excludă ofertele depuse de operatorii economici originari din țara terță respectivă.

(7)   Ajustarea punctajului menționată la alineatul (6) litera (a) se aplică numai pentru evaluarea și clasificarea ofertelor. Aceasta nu afectează prețul care trebuie plătit în temeiul contractului care urmează a fi încheiat cu ofertantul câștigător.

(8)   În măsura IPI menționată la alineatul (1), Comisia precizează domeniul de aplicare al măsurii IPI, inclusiv:

| (a) | sectoarele sau categoriile de bunuri, servicii și concesiuni bazate pe Vocabularul comun privind achizițiile publice, astfel cum a fost stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 2195/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (18), precum și orice excepție aplicabilă; |
| --- | --- |

(a)

sectoarele sau categoriile de bunuri, servicii și concesiuni bazate pe Vocabularul comun privind achizițiile publice, astfel cum a fost stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 2195/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (18), precum și orice excepție aplicabilă;

| (b) | categoriile specifice de autorități contractante sau entități contractante; |
| --- | --- |

(b)

categoriile specifice de autorități contractante sau entități contractante;

| (c) | categoriile specifice de operatori economici; |
| --- | --- |

(c)

categoriile specifice de operatori economici;

| (d) | pragurile specifice egale cu sau mai mari decât cele stabilite la alineatul (4); |
| --- | --- |

(d)

pragurile specifice egale cu sau mai mari decât cele stabilite la alineatul (4);

| (e) | după caz, valorile procentuale ale ajustării punctajului menționate la alineatul (6) litera (a). |
| --- | --- |

(e)

după caz, valorile procentuale ale ajustării punctajului menționate la alineatul (6) litera (a).

Valoarea procentuală a ajustării, astfel cum este menționată la primul paragraf litera (e), se stabilește până la 50 % din punctajul de evaluare a ofertei, în funcție de țara terță și de sectorul de bunuri, servicii, lucrări sau concesiuni avute în vedere. În cazul procedurilor de achiziții publice pentru care prețul sau costul este singurul criteriu de atribuire a contractului, ajustarea punctajului este egală cu dublul valorii procentuale stabilite în prima teză de la prezentul paragraf. Într-o măsură IPI se indică separat fiecare valoare procentuală în parte.

(9)   Atunci când stabilește măsura IPI pe baza opțiunilor de la alineatul (6) litera (a) sau (b), Comisia optează pentru tipul de măsură care ar fi proporțională și care ar remedia cel mai eficient nivelul de obstrucționare a accesului operatorilor economici, al bunurilor sau al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice sau de concesiuni din țările terțe.

(10)   În cazul în care Comisia consideră că țara terță întreprinde acțiuni corective satisfăcătoare pentru a elimina sau remedia obstrucționarea accesului operatorilor economici, al bunurilor sau al serviciilor din Uniune la piețele de achiziții publice sau de concesiuni din țara terță respectivă, îmbunătățind astfel un asemenea acces, sau dacă țara terță se angajează să pună capăt măsurii sau practicii în cauză, Comisia poate să retragă măsura IPI sau să suspende aplicarea acesteia.

În cazul în care Comisia consideră că acțiunile corective sau angajamentele asumate au fost anulate, suspendate sau puse în aplicare în mod necorespunzător, aceasta își face publice constatările și reintroduce măsura IPI în orice moment.

Comisia poate retrage, suspenda sau reintroduce o măsură IPI prin intermediul unui act de punere în aplicare și în astfel de cazuri publică un anunț în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Actul de punere în aplicare respectiv se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11 alineatul (2).

(11)   O măsură IPI expiră la cinci ani de la intrarea sa în vigoare. O măsură IPI poate fi prelungită cu cinci ani. Comisia inițiază o reexaminare a măsurii IPI în cauză cel târziu cu nouă luni înainte de data expirării măsurii IPI respective, prin publicarea unui anunț în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. O astfel de reexaminare se încheie în termen de șase luni de la publicarea anunțului relevant. În urma unei astfel de reexaminări, Comisia poate prelungi durata măsurii IPI, o poate ajusta în mod adecvat sau o poate înlocui cu o altă măsură IPI prin intermediul unui act de punere în aplicare. Actul de punere în aplicare respectiv se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11 alineatul (2).

Articolul 7

Lista autorităților contractante exceptate de la aplicarea prezentului regulament

(1)   La cererea justificată a unui stat membru, Comisia poate adopta o listă a autorităților contractante locale din statul membru respectiv, din cadrul unor unități administrative cu o populație mai mică de 50 000 de locuitori, care sunt exceptate de la aplicarea prezentului regulament, pentru a repartiza echitabil între statele membre procedurile de atribuire care fac obiectul măsurilor IPI.

(2)   În cererea sa, statul membru prezintă informații detaliate privind justificarea cererii de exceptare și privind valoarea contractelor care depășesc pragurile stabilite la articolul 6 alineatul (4) din prezentul regulament, atribuite de toate autoritățile contractante sau entitățile contractante incluse în listă în ultimii trei ani începând cu data de 31 decembrie a anului anterior depunerii cererii de exceptare. O exceptare poate fi aprobată numai dacă valoarea totală a contractelor care depășesc pragurile stabilite la articolul 6 alineatul (4) din prezentul regulament și atribuite de autoritățile contractante sau entitățile contractante care nu sunt exceptate depășește 80 % din valoarea totală a contractelor ce depășesc pragurile și care intră sub incidența Directivelor 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE, contracte atribuite în statul membru solicitant în aceeași perioadă de trei ani.

(3)   Exceptarea se limitează la ceea ce este strict necesar și proporțional, ținând seama de capacitatea administrativă a autorităților contractante care urmează să beneficieze de exceptare.

(4)   Comisia informează statele membre înainte de a adopta lista menționată la alineatul (1). Lista respectivă, care urmează a fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, este valabilă pentru o perioadă de trei ani și poate fi revizuită sau reînnoită la fiecare trei ani pe baza unei cereri justificate din partea statului membru în cauză.

Articolul 8

Obligații care îi revin ofertantului câștigător

(1)   În cazul procedurilor de achiziții publice cărora li se aplică o măsură IPI, precum și în cazul contractelor atribuite pe baza unui acord-cadru, dacă valoarea estimată a contractelor respective este egală cu sau mai mare decât valorile prevăzute la articolul 8 din Directiva 2014/23/UE, la articolul 4 din Directiva 2014/24/UE și la articolul 15 din Directiva 2014/25/UE și dacă acordurile-cadru respective au făcut obiectul măsurii IPI, autoritățile contractante și entitățile contractante includ, de asemenea, în documentele achiziției publice următoarele obligații care le revin ofertanților câștigători:

| (a) | de a nu subcontracta mai mult de 50 % din valoarea totală a contractului operatorilor economici originari dintr-o țară terță care face obiectul unei măsuri IPI; |
| --- | --- |

(a)

de a nu subcontracta mai mult de 50 % din valoarea totală a contractului operatorilor economici originari dintr-o țară terță care face obiectul unei măsuri IPI;

| (b) | pentru contractele care au ca obiect furnizarea de bunuri, de a asigura, pe durata contractului, faptul că bunurile furnizate sau serviciile prestate în executarea contractului și care provin din țara terță care face obiectul măsurii IPI nu reprezintă mai mult de 50 % din valoarea totală a contractului, indiferent dacă aceste bunuri sau servicii sunt furnizate, respectiv prestate în mod direct de către ofertantul câștigător sau de către un subcontractant; |
| --- | --- |

(b)

pentru contractele care au ca obiect furnizarea de bunuri, de a asigura, pe durata contractului, faptul că bunurile furnizate sau serviciile prestate în executarea contractului și care provin din țara terță care face obiectul măsurii IPI nu reprezintă mai mult de 50 % din valoarea totală a contractului, indiferent dacă aceste bunuri sau servicii sunt furnizate, respectiv prestate în mod direct de către ofertantul câștigător sau de către un subcontractant;

| (c) | de a furniza autorității contractante sau entității contractante, la cererea acesteia, dovezi adecvate în conformitate cu litera (a) sau (b), cel târziu la finalizarea executării contractului; |
| --- | --- |

(c)

de a furniza autorității contractante sau entității contractante, la cererea acesteia, dovezi adecvate în conformitate cu litera (a) sau (b), cel târziu la finalizarea executării contractului;

| (d) | de a plăti o taxă proporțională, în cazul nerespectării obligațiilor menționate la litera (a) sau (b), reprezentând între 10 % și 30 % din valoarea totală a contractului. |
| --- | --- |

(d)

de a plăti o taxă proporțională, în cazul nerespectării obligațiilor menționate la litera (a) sau (b), reprezentând între 10 % și 30 % din valoarea totală a contractului.

(2)   În sensul alineatului (1) litera (c), este suficient să se furnizeze dovezi că peste 50 % din valoarea totală a contractului provine din alte țări decât țara terță care face obiectul măsurii IPI. Autoritatea contractantă sau entitatea contractantă solicită dovezi relevante în cazul în care există indicii rezonabile de nerespectare a alineatului (1) litera (a) sau (b) sau în cazul în care contractul este atribuit unui grup de operatori economici care cuprinde o persoană juridică originară dintr-o țară terță care face obiectul unei măsuri IPI.

(3)   Autoritățile contractante și entitățile contractante includ o trimitere la obligațiile prevăzute în prezentul articol în documentele aferente procedurilor de achiziții publice cărora li se aplică o măsură IPI.

Articolul 9

Excepții

(1)   Autoritățile contractante și entitățile contractante pot decide, în mod excepțional, să nu aplice o măsură IPI în legătură cu o procedură de achiziții publice dacă:

| (a) | singurele oferte disponibile care îndeplinesc cerințele procedurii de ofertare provin de la operatori economici din țara terță care face obiectul măsurii IPI; sau |
| --- | --- |

(a)

singurele oferte disponibile care îndeplinesc cerințele procedurii de ofertare provin de la operatori economici din țara terță care face obiectul măsurii IPI; sau

| (b) | decizia de a nu aplica măsura IPI este justificată de motive imperative de interes public, cum ar fi sănătatea publică sau protecția mediului. |
| --- | --- |

(b)

decizia de a nu aplica măsura IPI este justificată de motive imperative de interes public, cum ar fi sănătatea publică sau protecția mediului.

(2)   Dacă o autoritate contractantă sau o entitate contractantă decide să nu aplice o măsură IPI, aceasta furnizează următoarele informații Comisiei, într-un mod care urmează să fie decis de statul membru respectiv și nu mai târziu de treizeci de zile de la data atribuirii contractului:

| (a) | numele și datele de contact ale autorității contractante sau entității contractante; |
| --- | --- |

(a)

numele și datele de contact ale autorității contractante sau entității contractante;

| (b) | descrierea obiectului contractului; |
| --- | --- |

(b)

descrierea obiectului contractului;

| (c) | informații privind originea operatorilor economici; |
| --- | --- |

(c)

informații privind originea operatorilor economici;

| (d) | motivul care stă la baza deciziei de a nu aplica măsura IPI și o justificare detaliată pentru aplicarea excepției; |
| --- | --- |

(d)

motivul care stă la baza deciziei de a nu aplica măsura IPI și o justificare detaliată pentru aplicarea excepției;

| (e) | dacă este cazul, orice altă informație considerată utilă de autoritatea contractantă sau de entitatea contractantă. |
| --- | --- |

(e)

dacă este cazul, orice altă informație considerată utilă de autoritatea contractantă sau de entitatea contractantă.

Comisia poate solicita informații suplimentare statelor membre în cauză.

Articolul 10

Măsurile de remediere

Pentru a asigura protecția juridică a operatorilor economici care au sau au avut un interes în obținerea unui anumit contract care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, Directivele 89/665/CEE și 92/13/CEE se aplică în mod corespunzător.

CAPITOLUL III

Competențe de executare, raportare și dispoziții finale

Articolul 11

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de comitetul instituit prin articolul 7 din Regulamentul (UE) 2015/1843. Respectivul comitet reprezintă un comitet în sensul articolului 3 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)   În cazul în care comitetul nu emite un aviz privind adoptarea proiectului unei măsuri IPI sub forma unei excluderi de oferte, în temeiul articolului 6 alineatul (6) litera (b) din prezentul regulament, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 12

Orientări

Pentru a facilita aplicarea prezentului regulament de către autoritățile contractante, entitățile contractante și operatorii economici, Comisia emite orientări, în termen de șase luni de la 29 august 2022.

Articolul 13

Raportare

(1)   Până la 30 august 2025 și cel puțin o dată la doi ani după această dată, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la aplicarea prezentului regulament, precum și la progresul înregistrat în negocierile internaționale referitoare la accesul operatorilor economici din Uniune la piețele de achiziții publice sau de concesiuni din țările terțe, desfășurate în temeiul prezentului regulament. Raportul respectiv este făcut public. Statele membre furnizează Comisiei, la cerere, informații privind aplicarea măsurilor în temeiul prezentului regulament, inclusiv în ceea ce privește numărul de proceduri de achiziții publice la nivel central și subcentral în care a fost aplicată o anumită măsură IPI, numărul de oferte primite din partea țărilor terțe care fac obiectul măsurii IPI respective, precum și cazurile în care s-a aplicat o excepție specifică de la măsura IPI.

(2)   Autoritățile contractante și entitățile contractante raportează Comisiei, prin intermediul Tenders electronic daily, cu privire la aplicarea măsurilor IPI, ca parte a informațiilor privind atribuirea contractelor. Acest raport include, pentru fiecare procedură relevantă, informații privind aplicarea măsurilor IPI, numărul de oferte primite din partea țărilor terțe care fac obiectul măsurii IPI relevante, numărul de oferte pentru care s-a aplicat excluderea ofertei sau ajustarea punctajului și aplicarea unor excepții specifice de la măsura IPI. Comisia utilizează aceste date în rapoartele sale periodice care trebuie prezentate în temeiul prezentului articol. Statele membre furnizează Comisiei, la cererea acesteia, informații suplimentare privind aplicarea măsurilor în temeiul prezentului regulament.

Articolul 14

Reevaluare

În termen de cel mult patru ani de la adoptarea unui act de punere în aplicare sau cel târziu la 30 august 2027, aplicându-se data care survine mai întâi, și ulterior la fiecare cinci ani, Comisia reexaminează domeniul de aplicare, funcționarea și eficiența prezentului regulament și transmite constatările sale Parlamentului European și Consiliului.

Articolul 15

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaizecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 iunie 2022.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

F. RIESTER

---

(1)  
  JO C 264, 20.7.2016, p. 110.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 9 iunie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 17 iunie 2022.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 654/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind exercitarea drepturilor Uniunii pentru aplicarea și respectarea normelor comerțului internațional și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3286/94 al Consiliului privind adoptarea procedurilor comunitare în domeniul politicii comerciale comune în vederea asigurării exercitării de către Comunitate a drepturilor care îi sunt conferite de normele comerțului internațional, în special de cele instituite sub egida Organizației Mondiale a Comerțului (JO L 189, 27.6.2014, p. 50).

3

(4)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

4

(5)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

5

(6)  Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului (JO L 303, 31.10.2012, p. 1).

8

(9)  Directiva 89/665/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1989 privind coordonarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind aplicarea procedurilor care vizează căile de atac față de atribuirea contractelor de achiziții publice de produse și a contractelor publice de lucrări (JO L 395, 30.12.1989, p. 33).

9

(10)  Directiva 92/13/CEE a Consiliului din 25 februarie 1992 privind coordonarea actelor cu putere de lege și actelor administrative referitoare la aplicarea normelor comunitare cu privire la procedurile de achiziții publice ale entităților care desfășoară activități în sectoarele apei, energiei, transporturilor și telecomunicațiilor (JO L 76, 23.3.1992, p. 14).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

11

(12)  Regulamentul (UE) 2015/1843 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2015 privind adoptarea procedurilor Uniunii în domeniul politicii comerciale comune în vederea asigurării exercitării de către Uniune a drepturilor care îi sunt conferite de normele comerțului internațional, în special de cele instituite sub egida Organizației Mondiale a Comerțului (JO L 272, 16.10.2015, p. 1).

12

(13)  Decizia 71/306/CEE a Consiliului din 26 iulie 1971 de instituire a Comitetului consultativ pentru achizițiile publice de lucrări (JO L 185, 16.8.1971, p. 15).

13

(14)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

14

(15)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

15

(16)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1780 al Comisiei din 23 septembrie 2019 de stabilire a formularelor standard pentru publicarea anunțurilor în domeniul achizițiilor publice și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/1986 („formulare electronice”) (JO L 272, 25.10.2019, p. 7).

16

(17)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

17

(18)  Regulamentul (CE) nr. 2195/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 noiembrie 2002 privind Vocabularul comun privind achizițiile publice (CPV) (JO L 340, 16.12.2002, p. 1).

18

---

Declarație comună a Parlamentului European și a Consiliuluiîn conformitate cu Regulamentul (UE) 2022/1031 al Parlamentului European și al Consiliului

Parlamentul European și Consiliul recunosc că procedura comitetului adoptată în cadrul acestui instrument nu aduce atingere rezultatului altor negocieri legislative în curs sau viitoare și nu trebuie considerată un precedent pentru alte dosare legislative.

---

Declarație a Comisiei referitoare la reexaminarea Regulamentuluiprivind Instrumentul pentru achiziții publice internaționale [Regulamentul (UE) 2022/1031 al Parlamentului European și al Consiliului]

Atunci când va reexamina domeniul de aplicare, funcționarea și eficacitatea Regulamentului (UE) 2022/1031 al Parlamentului European și al Consiliului, în conformitate cu articolul 14 din regulamentul respectiv, Comisia va evalua, de asemenea, necesitatea de a excepta de la aplicarea acestuia țările în curs de dezvoltare care beneficiază de regimul general menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 și, în special, țările care beneficiază de regimul special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe, astfel cum este definit la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 978/2012. În cadrul acestei reexaminări, Comisia va acorda o atenție deosebită sectoarelor considerate strategice din punctul de vedere al achizițiilor publice din Uniune.

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/17

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/1032 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 29 iunie 2022

de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1938 și (CE) nr. 715/2009 în ceea ce privește înmagazinarea gazelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 194 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | În trecut au avut loc perturbări pe termen scurt ale furnizării de gaze, dar există mai mulți factori care fac ca situația din anul 2022 să fie diferită de crizele anterioare în materie de siguranță a furnizării de gaze. Escaladarea agresiunii militare ruse împotriva Ucrainei începând cu februarie 2022 a condus la creșteri fără precedent ale prețurilor. Există probabilitatea ca respectivele creșteri ale prețurilor să modifice în mod fundamental stimulentele pentru constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor din Uniune. În situația geopolitică actuală, nu pot fi excluse alte perturbări ale furnizării de gaze. Astfel de perturbări ale furnizării ar putea cauza daune mari pentru cetățeni și economia Uniunii, deoarece Uniunea este încă dependentă, într-o măsură semnificativă, de furnizarea externă de gaze, care poate fi afectată de conflict. |
| --- | --- |

(1)

În trecut au avut loc perturbări pe termen scurt ale furnizării de gaze, dar există mai mulți factori care fac ca situația din anul 2022 să fie diferită de crizele anterioare în materie de siguranță a furnizării de gaze. Escaladarea agresiunii militare ruse împotriva Ucrainei începând cu februarie 2022 a condus la creșteri fără precedent ale prețurilor. Există probabilitatea ca respectivele creșteri ale prețurilor să modifice în mod fundamental stimulentele pentru constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor din Uniune. În situația geopolitică actuală, nu pot fi excluse alte perturbări ale furnizării de gaze. Astfel de perturbări ale furnizării ar putea cauza daune mari pentru cetățeni și economia Uniunii, deoarece Uniunea este încă dependentă, într-o măsură semnificativă, de furnizarea externă de gaze, care poate fi afectată de conflict.

| (2) | Natura și consecințele evenimentelor recente sunt ample și se manifestă la nivelul întregii Uniuni și, prin urmare, necesită un răspuns cuprinzător al Uniunii. Răspunsul respectiv ar trebui să acorde prioritate măsurilor care pot consolida siguranța furnizării de gaze la nivelul Uniunii, în special a furnizării de gaze pentru clienții protejați. Economiile de energie și eficiența energetică contribuie în mod esențial la obiectivul respectiv. Prin urmare, este esențial ca Uniunea să acționeze în mod coordonat pentru a evita potențialele riscuri rezultate din posibile perturbări ale furnizării de gaze, fără a aduce atingere dreptului statelor membre de a alege diferite surse de energie și structurii generale a aprovizionării lor cu energie, în conformitate cu articolul 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). |
| --- | --- |

(2)

Natura și consecințele evenimentelor recente sunt ample și se manifestă la nivelul întregii Uniuni și, prin urmare, necesită un răspuns cuprinzător al Uniunii. Răspunsul respectiv ar trebui să acorde prioritate măsurilor care pot consolida siguranța furnizării de gaze la nivelul Uniunii, în special a furnizării de gaze pentru clienții protejați. Economiile de energie și eficiența energetică contribuie în mod esențial la obiectivul respectiv. Prin urmare, este esențial ca Uniunea să acționeze în mod coordonat pentru a evita potențialele riscuri rezultate din posibile perturbări ale furnizării de gaze, fără a aduce atingere dreptului statelor membre de a alege diferite surse de energie și structurii generale a aprovizionării lor cu energie, în conformitate cu articolul 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

| (3) | Instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor contribuie la siguranța furnizării de gaze, iar constituirea unor stocuri suficiente în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor conduce la siguranța furnizării de gaze, permițând furnizarea suplimentară de gaze în caz de cerere mare sau perturbări ale furnizării. Întrucât în orice moment pot apărea perturbări ale furnizării de gaze prin conductă, ar trebui să fie introduse măsuri privind nivelul stocurilor constituite în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor din Uniune, pentru a garanta siguranța furnizării de gaze pentru iarna 2022-2023. |
| --- | --- |

(3)

Instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor contribuie la siguranța furnizării de gaze, iar constituirea unor stocuri suficiente în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor conduce la siguranța furnizării de gaze, permițând furnizarea suplimentară de gaze în caz de cerere mare sau perturbări ale furnizării. Întrucât în orice moment pot apărea perturbări ale furnizării de gaze prin conductă, ar trebui să fie introduse măsuri privind nivelul stocurilor constituite în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor din Uniune, pentru a garanta siguranța furnizării de gaze pentru iarna 2022-2023.

| (4) | Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului (3) a introdus un mecanism de solidaritate ca instrument de atenuare a efectelor unei crize grave survenite în Uniune în care, într-un stat membru, este în joc furnizarea de gaze către clienții protejați în virtutea principiului solidarității, care este o necesitate esențială de securitate și o prioritate necesară. În cazul unei situații de urgență la nivelul Uniunii, un răspuns imediat asigură faptul că statele membre sunt în măsură să le ofere clienților protecție sporită. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului (3) a introdus un mecanism de solidaritate ca instrument de atenuare a efectelor unei crize grave survenite în Uniune în care, într-un stat membru, este în joc furnizarea de gaze către clienții protejați în virtutea principiului solidarității, care este o necesitate esențială de securitate și o prioritate necesară. În cazul unei situații de urgență la nivelul Uniunii, un răspuns imediat asigură faptul că statele membre sunt în măsură să le ofere clienților protecție sporită.

| (5) | Impactul agresiunii militare ruse împotriva Ucrainei a arătat că normele existente privind siguranța furnizării nu sunt adaptate la schimbări majore în situația geopolitică, în care deficitele de aprovizionare și vârfurile de preț pot rezulta nu numai din defectarea infrastructurii sau din condiții meteorologice extreme, ci și din evenimente majore intenționate și din perturbări bruște sau pe termen mai lung ale furnizării. Prin urmare, este necesar să se abordeze riscurile mai mari care pot apărea brusc și care rezultă din schimbările actuale ale situației geopolitice, inclusiv prin diversificarea aprovizionării cu energie a Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

Impactul agresiunii militare ruse împotriva Ucrainei a arătat că normele existente privind siguranța furnizării nu sunt adaptate la schimbări majore în situația geopolitică, în care deficitele de aprovizionare și vârfurile de preț pot rezulta nu numai din defectarea infrastructurii sau din condiții meteorologice extreme, ci și din evenimente majore intenționate și din perturbări bruște sau pe termen mai lung ale furnizării. Prin urmare, este necesar să se abordeze riscurile mai mari care pot apărea brusc și care rezultă din schimbările actuale ale situației geopolitice, inclusiv prin diversificarea aprovizionării cu energie a Uniunii.

| (6) | Pe baza analizei Comisiei privind, printre altele, caracterul adecvat al măsurilor de asigurare a furnizării de gaze și a analizei consolidate a pregătirii pentru riscuri la nivelul Uniunii efectuate în februarie 2022 de Comisie și de Grupul de coordonare pentru gaz (GCG), instituit prin Regulamentul (UE) 2017/1938), fiecare stat membru ar trebui, în principiu, să se asigure că în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor situate pe teritoriul său și direct interconectate la o zonă de piață din statul membru respectiv sunt constituite stocuri la un nivel de cel puțin 90 % din capacitatea lor la nivel de stat membru până la data de 1 noiembrie din fiecare an (obiectiv de constituire de stocuri), cu o serie de obiective intermediare pentru fiecare stat membru în mai, iulie, septembrie și februarie (traiectorie de constituire de stocuri) din anul următor. Unele state membre care au o capacitate de înmagazinare subterană a gazelor semnificativă ar fi afectate în mod disproporționat de obligația de a îndeplini obiectivul de constituire de stocuri pentru instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor de pe teritoriul lor. Pentru a reflecta situația respectivă, obligația de a constitui stocuri în instalațiile lor de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui să fie redusă la 35 % din consumul lor mediu anual de gaze din perioada precedentă de cinci ani. Acest lucru nu ar trebui să aducă atingere obligației celorlalte state membre de a contribui la constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor în cauză. Statele membre ar trebui să poată decide, în anumite condiții, să îndeplinească parțial obiectivul de constituire de stocuri prin luarea în calcul a stocurilor de gaz natural lichefiat (GNL) stocat în instalațiile de GNL. Obiectivele de constituire de stocuri sunt necesare pentru a asigura protecția adecvată a consumatorilor din Uniune împotriva deficitelor de aprovizionare. Pentru 2022, ar trebui să se aplice un obiectiv de constituire de stocuri mai scăzut, de 80 %, și un număr redus de obiective intermediare, ținând seama de faptul că prezentul regulament urmează să intre în vigoare după începerea sezonului de constituire a stocurilor, iar statele membre vor avea o perioadă limitată de timp pentru a-l pune în aplicare. |
| --- | --- |

(6)

Pe baza analizei Comisiei privind, printre altele, caracterul adecvat al măsurilor de asigurare a furnizării de gaze și a analizei consolidate a pregătirii pentru riscuri la nivelul Uniunii efectuate în februarie 2022 de Comisie și de Grupul de coordonare pentru gaz (GCG), instituit prin Regulamentul (UE) 2017/1938), fiecare stat membru ar trebui, în principiu, să se asigure că în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor situate pe teritoriul său și direct interconectate la o zonă de piață din statul membru respectiv sunt constituite stocuri la un nivel de cel puțin 90 % din capacitatea lor la nivel de stat membru până la data de 1 noiembrie din fiecare an (obiectiv de constituire de stocuri), cu o serie de obiective intermediare pentru fiecare stat membru în mai, iulie, septembrie și februarie (traiectorie de constituire de stocuri) din anul următor. Unele state membre care au o capacitate de înmagazinare subterană a gazelor semnificativă ar fi afectate în mod disproporționat de obligația de a îndeplini obiectivul de constituire de stocuri pentru instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor de pe teritoriul lor. Pentru a reflecta situația respectivă, obligația de a constitui stocuri în instalațiile lor de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui să fie redusă la 35 % din consumul lor mediu anual de gaze din perioada precedentă de cinci ani. Acest lucru nu ar trebui să aducă atingere obligației celorlalte state membre de a contribui la constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor în cauză. Statele membre ar trebui să poată decide, în anumite condiții, să îndeplinească parțial obiectivul de constituire de stocuri prin luarea în calcul a stocurilor de gaz natural lichefiat (GNL) stocat în instalațiile de GNL. Obiectivele de constituire de stocuri sunt necesare pentru a asigura protecția adecvată a consumatorilor din Uniune împotriva deficitelor de aprovizionare. Pentru 2022, ar trebui să se aplice un obiectiv de constituire de stocuri mai scăzut, de 80 %, și un număr redus de obiective intermediare, ținând seama de faptul că prezentul regulament urmează să intre în vigoare după începerea sezonului de constituire a stocurilor, iar statele membre vor avea o perioadă limitată de timp pentru a-l pune în aplicare.

| (7) | La constituirea stocurilor în instalațiile de înmagazinare, statele membre ar trebui să urmărească diversificarea furnizorilor lor de gaze, pentru a-și reduce dependența atunci când acest lucru ar putea pune în pericol securitatea aprovizionării cu energie sau interesele esențiale în materie de securitate ale Uniunii sau ale statelor membre. |
| --- | --- |

(7)

La constituirea stocurilor în instalațiile de înmagazinare, statele membre ar trebui să urmărească diversificarea furnizorilor lor de gaze, pentru a-și reduce dependența atunci când acest lucru ar putea pune în pericol securitatea aprovizionării cu energie sau interesele esențiale în materie de securitate ale Uniunii sau ale statelor membre.

| (8) | În fiecare an începând din 2023, înmagazinarea gazelor ar trebui să facă obiectul unei monitorizări specifice din februarie, pentru a se evita extragerea bruscă a gazelor din instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor în mijlocul iernii, care ar putea genera provocări în materie de siguranță a furnizării înainte de sfârșitul iernii. Traiectoriile de constituire de stocuri ar trebui să permită monitorizarea continuă pe tot parcursul sezonului de constituire a stocurilor. |
| --- | --- |

(8)

În fiecare an începând din 2023, înmagazinarea gazelor ar trebui să facă obiectul unei monitorizări specifice din februarie, pentru a se evita extragerea bruscă a gazelor din instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor în mijlocul iernii, care ar putea genera provocări în materie de siguranță a furnizării înainte de sfârșitul iernii. Traiectoriile de constituire de stocuri ar trebui să permită monitorizarea continuă pe tot parcursul sezonului de constituire a stocurilor.

| (9) | În fiecare an începând din 2023, fiecare stat membru cu instalații de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui să prezinte Comisiei un proiect de traiectorie de constituire de stocuri pentru astfel de instalații de pe teritoriul său și direct interconectate la zona sa de piață, în formă agregată. Ținând seama de evaluarea GCG, Comisia ar trebui să adopte o decizie privind stabilirea „traiectoriilor de constituire de stocuri” pentru fiecare stat membru într-un mod care să nu denatureze în mod nejustificat poziția concurențială a instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor din statul membru respectiv față de astfel de instalații de înmagazinare situate în statele membre învecinate. |
| --- | --- |

(9)

În fiecare an începând din 2023, fiecare stat membru cu instalații de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui să prezinte Comisiei un proiect de traiectorie de constituire de stocuri pentru astfel de instalații de pe teritoriul său și direct interconectate la zona sa de piață, în formă agregată. Ținând seama de evaluarea GCG, Comisia ar trebui să adopte o decizie privind stabilirea „traiectoriilor de constituire de stocuri” pentru fiecare stat membru într-un mod care să nu denatureze în mod nejustificat poziția concurențială a instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor din statul membru respectiv față de astfel de instalații de înmagazinare situate în statele membre învecinate.

| (10) | Pentru a stabili traiectoria de constituire de stocuri pentru fiecare stat membru cu instalații de înmagazinare subterană a gazelor începând din 2023 pe baza proiectului traiectoriei de constituire de stocuri prezentat de fiecare astfel de stat membru, ar trebui să fie conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4). |
| --- | --- |

(10)

Pentru a stabili traiectoria de constituire de stocuri pentru fiecare stat membru cu instalații de înmagazinare subterană a gazelor începând din 2023 pe baza proiectului traiectoriei de constituire de stocuri prezentat de fiecare astfel de stat membru, ar trebui să fie conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4).

| (11) | Traiectoria de constituire de stocuri pentru fiecare stat membru cu instalații de înmagazinare subterană a gazelor cuprinde o serie de obiective intermediare și ar trebui să se bazeze pe rata medie de constituire de stocuri pentru statul membru respectiv din perioada precedentă de cinci ani. În cazul statelor membre pentru care obiectivul de constituire de stocuri este redus la 35 % din consumul lor mediu anual de gaze, obiectivele intermediare ale traiectoriei de constituire de stocuri ar trebui să fie reduse în consecință. |
| --- | --- |

(11)

Traiectoria de constituire de stocuri pentru fiecare stat membru cu instalații de înmagazinare subterană a gazelor cuprinde o serie de obiective intermediare și ar trebui să se bazeze pe rata medie de constituire de stocuri pentru statul membru respectiv din perioada precedentă de cinci ani. În cazul statelor membre pentru care obiectivul de constituire de stocuri este redus la 35 % din consumul lor mediu anual de gaze, obiectivele intermediare ale traiectoriei de constituire de stocuri ar trebui să fie reduse în consecință.

| (12) | În cazul în care un stat membru nu poate îndeplini la timp obiectivul de constituire de stocuri din cauza unor probleme tehnice, cum ar fi probleme legate de conductele care alimentează instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor sau legate de instalațiile de injecție, ar trebui să se permită statului membru să îndeplinească obiectivul de constituire de stocuri într-o etapă ulterioară. Cu toate acestea, fiecare obiectiv de constituire de stocuri ar trebui să fie atins cât mai curând posibil din punct de vedere tehnic și în orice caz nu mai târziu de data de 1 decembrie a anului în cauză, pentru a se garanta siguranța furnizării de gaze în perioada de iarnă. |
| --- | --- |

(12)

În cazul în care un stat membru nu poate îndeplini la timp obiectivul de constituire de stocuri din cauza unor probleme tehnice, cum ar fi probleme legate de conductele care alimentează instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor sau legate de instalațiile de injecție, ar trebui să se permită statului membru să îndeplinească obiectivul de constituire de stocuri într-o etapă ulterioară. Cu toate acestea, fiecare obiectiv de constituire de stocuri ar trebui să fie atins cât mai curând posibil din punct de vedere tehnic și în orice caz nu mai târziu de data de 1 decembrie a anului în cauză, pentru a se garanta siguranța furnizării de gaze în perioada de iarnă.

| (13) | Este posibil ca statele membre să nu poată să îndeplinească obiectivul de constituire de stocuri sau un obiectiv intermediar din cauza unei situații de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii, de exemplu în cazul în care oferta de gaze este insuficientă, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2017/1938, situație declarată de Comisie la cererea unuia sau mai multor state membre, după caz, care au declarat o situație de urgență la nivel național,, în înțelesul regulamentului respectiv. Prin urmare, obiectivele de constituire de stocuri, inclusiv obiectivul împărțirii sarcinii, nu ar trebui să se aplice în cazul în care și atât timp cât Comisia a declarat o situație de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii în conformitate cu articolul 12 din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(13)

Este posibil ca statele membre să nu poată să îndeplinească obiectivul de constituire de stocuri sau un obiectiv intermediar din cauza unei situații de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii, de exemplu în cazul în care oferta de gaze este insuficientă, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2017/1938, situație declarată de Comisie la cererea unuia sau mai multor state membre, după caz, care au declarat o situație de urgență la nivel național,, în înțelesul regulamentului respectiv. Prin urmare, obiectivele de constituire de stocuri, inclusiv obiectivul împărțirii sarcinii, nu ar trebui să se aplice în cazul în care și atât timp cât Comisia a declarat o situație de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii în conformitate cu articolul 12 din regulamentul respectiv.

| (14) | Pentru a se asigura că statele membre nu se abat de la traiectoriile de constituire de stocuri, autoritățile competente ar trebui să monitorizeze permanent nivelul de stocuri constituite în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor. Traiectoriile naționale de constituire de stocuri ar trebui să fie stabilite în limitele unei marje de cinci puncte procentuale. În cazul în care nivelul de stocuri constituite într-un stat membru este cu peste cinci puncte procentuale sub nivelul traiectoriei de constituire de stocuri, autoritatea competentă ar trebui să ia imediat măsuri eficace în vederea creșterii acestuia. Statele membre ar trebui să informeze Comisia și GCG cu privire la astfel de măsuri. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a se asigura că statele membre nu se abat de la traiectoriile de constituire de stocuri, autoritățile competente ar trebui să monitorizeze permanent nivelul de stocuri constituite în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor. Traiectoriile naționale de constituire de stocuri ar trebui să fie stabilite în limitele unei marje de cinci puncte procentuale. În cazul în care nivelul de stocuri constituite într-un stat membru este cu peste cinci puncte procentuale sub nivelul traiectoriei de constituire de stocuri, autoritatea competentă ar trebui să ia imediat măsuri eficace în vederea creșterii acestuia. Statele membre ar trebui să informeze Comisia și GCG cu privire la astfel de măsuri.

| (15) | Orice abatere substanțială și susținută a unui stat membru de la traiectoria sa de constituire de stocuri poate periclita nivelurile adecvate de stocuri constituite și obiectivul de constituire de stocuri, care sunt necesare pentru a garanta siguranța furnizării de gaze în Uniune într-un spirit de solidaritate. În cazul unei astfel de abateri substanțiale și susținute de la traiectoria de constituire de stocuri sau al unei abateri de la obiectivul de constituire de stocuri, Comisia ar trebui să fie împuternicită să ia măsuri eficace pentru a evita problemele de siguranță a furnizării de gaze cauzate de neconstituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare. Atunci când decide cu privire la astfel de măsuri eficace, Comisia ar trebui să ia în considerare situația specifică a statului membru în cauză, cum ar fi dimensiunea instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor în raport cu consumul intern de gaze sau importanța instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor pentru siguranța furnizării de gaze în regiune si orice instalație de stocare a GNL. Întrucât prezentul regulament urmează să intre în vigoare după începerea sezonului din 2022 de constituire de stocuri în instalațiile de înmagazinare, orice măsură luată de Comisie pentru a aborda abaterile de la traiectoria de constituire de stocuri pentru 2022 ar trebui să țină seama de timpul limitat disponibil pentru punerea în aplicare a prezentului regulament la nivel național. Comisia ar trebui să se asigure că măsurile nu depășesc ceea ce este necesar pentru a garanta siguranța furnizării de gaze, fără a impune o sarcină disproporționată statelor membre, participanților la piața gazelor, operatorilor de înmagazinare sau consumatorilor. |
| --- | --- |

(15)

Orice abatere substanțială și susținută a unui stat membru de la traiectoria sa de constituire de stocuri poate periclita nivelurile adecvate de stocuri constituite și obiectivul de constituire de stocuri, care sunt necesare pentru a garanta siguranța furnizării de gaze în Uniune într-un spirit de solidaritate. În cazul unei astfel de abateri substanțiale și susținute de la traiectoria de constituire de stocuri sau al unei abateri de la obiectivul de constituire de stocuri, Comisia ar trebui să fie împuternicită să ia măsuri eficace pentru a evita problemele de siguranță a furnizării de gaze cauzate de neconstituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare. Atunci când decide cu privire la astfel de măsuri eficace, Comisia ar trebui să ia în considerare situația specifică a statului membru în cauză, cum ar fi dimensiunea instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor în raport cu consumul intern de gaze sau importanța instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor pentru siguranța furnizării de gaze în regiune si orice instalație de stocare a GNL. Întrucât prezentul regulament urmează să intre în vigoare după începerea sezonului din 2022 de constituire de stocuri în instalațiile de înmagazinare, orice măsură luată de Comisie pentru a aborda abaterile de la traiectoria de constituire de stocuri pentru 2022 ar trebui să țină seama de timpul limitat disponibil pentru punerea în aplicare a prezentului regulament la nivel național. Comisia ar trebui să se asigure că măsurile nu depășesc ceea ce este necesar pentru a garanta siguranța furnizării de gaze, fără a impune o sarcină disproporționată statelor membre, participanților la piața gazelor, operatorilor de înmagazinare sau consumatorilor.

| (16) | Statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că obiectivele de constituire de stocuri sunt îndeplinite. În acest sens, statele membre ar trebui să vizeze aplicarea unor măsuri bazate pe piață în primă instanță, acolo unde este posibil, astfel încât să se evite perturbările inutile ale pieței. Statele membre ar trebui să aibă libertatea de a stabili un obiectiv de constituire de stocuri mai ridicat, astfel încât Uniunea să poată urmări să atingă în mod colectiv nivelul de 85 % din capacitatea instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor din Uniune pentru 2022. Având în vedere diferitele regimuri de reglementare existente deja în multe state membre pentru a sprijini constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare, nu ar trebui prevăzut niciun instrument specific pentru îndeplinirea traiectoriilor de constituire de stocuri sau a obiectivului de constituire de stocuri. Statele membre ar trebui să dispună de libertatea de a decide care instrument este cel mai adecvat pentru sistemele lor naționale, cu respectarea anumitor condiții. Prin urmare, statele membre sau autoritățile de reglementare ar trebui să aibă posibilitatea de a stabili căror participanți pe piață să le revină obligația de a asigura constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor. Ele ar trebui, de asemenea, să poată decide dacă mijloacele de reglementare, cum ar fi măsurile de obligare a deținătorilor de capacitate să elibereze capacitatea neutilizată, care sunt posibile în temeiul normelor de piață în vigoare ale Uniunii, sunt suficiente pentru a asigura că obiectivele de constituire de stocuri sunt îndeplinite sau dacă sunt necesare stimulente financiare ori reduceri ale tarifelor de înmagazinare. În cazul în care un stat membru impune furnizorilor de gaze care furnizează gaze clienților protejați de pe teritoriul său obligația de a înmagazina gaze în instalații de înmagazinare subterană a gazelor, cantitatea de gaze care trebuie să fie înmagazinată ar trebui să fie stabilită pe baza cantității de gaze naturale furnizate respectivilor clienți protejați. Statele membre ar trebui să se coordoneze între ele și să utilizeze instrumente precum platforme de achiziționare de GNL pentru a maximiza utilizarea GNL pentru a constitui stocuri în instalațiile de înmagazinare. În plus, statele membre ar trebui să reducă barierele de infrastructură și de reglementare din calea utilizării în comun a GNL pentru constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare. |
| --- | --- |

(16)

Statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că obiectivele de constituire de stocuri sunt îndeplinite. În acest sens, statele membre ar trebui să vizeze aplicarea unor măsuri bazate pe piață în primă instanță, acolo unde este posibil, astfel încât să se evite perturbările inutile ale pieței. Statele membre ar trebui să aibă libertatea de a stabili un obiectiv de constituire de stocuri mai ridicat, astfel încât Uniunea să poată urmări să atingă în mod colectiv nivelul de 85 % din capacitatea instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor din Uniune pentru 2022. Având în vedere diferitele regimuri de reglementare existente deja în multe state membre pentru a sprijini constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare, nu ar trebui prevăzut niciun instrument specific pentru îndeplinirea traiectoriilor de constituire de stocuri sau a obiectivului de constituire de stocuri. Statele membre ar trebui să dispună de libertatea de a decide care instrument este cel mai adecvat pentru sistemele lor naționale, cu respectarea anumitor condiții. Prin urmare, statele membre sau autoritățile de reglementare ar trebui să aibă posibilitatea de a stabili căror participanți pe piață să le revină obligația de a asigura constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor. Ele ar trebui, de asemenea, să poată decide dacă mijloacele de reglementare, cum ar fi măsurile de obligare a deținătorilor de capacitate să elibereze capacitatea neutilizată, care sunt posibile în temeiul normelor de piață în vigoare ale Uniunii, sunt suficiente pentru a asigura că obiectivele de constituire de stocuri sunt îndeplinite sau dacă sunt necesare stimulente financiare ori reduceri ale tarifelor de înmagazinare. În cazul în care un stat membru impune furnizorilor de gaze care furnizează gaze clienților protejați de pe teritoriul său obligația de a înmagazina gaze în instalații de înmagazinare subterană a gazelor, cantitatea de gaze care trebuie să fie înmagazinată ar trebui să fie stabilită pe baza cantității de gaze naturale furnizate respectivilor clienți protejați. Statele membre ar trebui să se coordoneze între ele și să utilizeze instrumente precum platforme de achiziționare de GNL pentru a maximiza utilizarea GNL pentru a constitui stocuri în instalațiile de înmagazinare. În plus, statele membre ar trebui să reducă barierele de infrastructură și de reglementare din calea utilizării în comun a GNL pentru constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare.

| (17) | Comunicarea Comisiei din 8 martie 2022 intitulată „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și mai durabilă” a arătat că dreptul Uniunii le permite statelor membre să acorde furnizorilor de gaze ajutoare astfel cum sunt prevăzute la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE pentru a asigura constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare, de exemplu sub formă de garanții (contracte bidirecționale pentru diferență). |
| --- | --- |

(17)

Comunicarea Comisiei din 8 martie 2022 intitulată „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și mai durabilă” a arătat că dreptul Uniunii le permite statelor membre să acorde furnizorilor de gaze ajutoare astfel cum sunt prevăzute la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE pentru a asigura constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare, de exemplu sub formă de garanții (contracte bidirecționale pentru diferență).

| (18) | Orice măsuri luate de statele membre pentru asigurarea constituirii de stocuri în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor, inclusiv condițiile care trebuie să fie impuse în cazul constituirii de stocuri pe baza împărțirii sarcinii și condițiile care trebuie să fie impuse în cazul extragerii de gaze din instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor, ar trebui să fie necesare, clar definite, transparente, proporționale, nediscriminatorii și verificabile și să nu denatureze în mod nejustificat concurența sau buna funcționare a pieței interne a gazelor ori să pună în pericol siguranța furnizării de gaze a celorlalte state membre sau a Uniunii. În special, astfel de măsuri nu ar trebui să conducă la consolidarea unei poziții dominante sau la câștiguri excepționale pentru întreprinderile care controlează instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor ori care au rezervat, dar nu au utilizat capacitatea de înmagazinare. |
| --- | --- |

(18)

Orice măsuri luate de statele membre pentru asigurarea constituirii de stocuri în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor, inclusiv condițiile care trebuie să fie impuse în cazul constituirii de stocuri pe baza împărțirii sarcinii și condițiile care trebuie să fie impuse în cazul extragerii de gaze din instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor, ar trebui să fie necesare, clar definite, transparente, proporționale, nediscriminatorii și verificabile și să nu denatureze în mod nejustificat concurența sau buna funcționare a pieței interne a gazelor ori să pună în pericol siguranța furnizării de gaze a celorlalte state membre sau a Uniunii. În special, astfel de măsuri nu ar trebui să conducă la consolidarea unei poziții dominante sau la câștiguri excepționale pentru întreprinderile care controlează instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor ori care au rezervat, dar nu au utilizat capacitatea de înmagazinare.

| (19) | Utilizarea eficientă a infrastructurii existente, inclusiv a capacităților transfrontaliere de transport, a instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor și a instalațiilor GNL este importantă pentru garantarea siguranței furnizării de gaze într-un spirit de solidaritate. Frontierele energetice deschise sunt esențiale pentru siguranța furnizării de gaze, inclusiv în perioadele de perturbări ale furnizării de gaze la nivel național, regional sau la nivelul Uniunii. Prin urmare, măsurile luate pentru a asigura constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor nu ar trebui să blocheze sau să restricționeze capacitățile transfrontaliere alocate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/459 al Comisiei (5). În plus, statele membre ar trebui să se asigure că gazul înmagazinat rămâne disponibil, inclusiv pentru statele membre învecinate și în cazul în care se declară o situație de urgență, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2017/1938. |
| --- | --- |

(19)

Utilizarea eficientă a infrastructurii existente, inclusiv a capacităților transfrontaliere de transport, a instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor și a instalațiilor GNL este importantă pentru garantarea siguranței furnizării de gaze într-un spirit de solidaritate. Frontierele energetice deschise sunt esențiale pentru siguranța furnizării de gaze, inclusiv în perioadele de perturbări ale furnizării de gaze la nivel național, regional sau la nivelul Uniunii. Prin urmare, măsurile luate pentru a asigura constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor nu ar trebui să blocheze sau să restricționeze capacitățile transfrontaliere alocate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/459 al Comisiei (5). În plus, statele membre ar trebui să se asigure că gazul înmagazinat rămâne disponibil, inclusiv pentru statele membre învecinate și în cazul în care se declară o situație de urgență, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2017/1938.

| (20) | Există probabilitatea ca obligația de înmagazinare să impună o sarcină financiară participanților la piață din statele membre care dispun de instalații relevante de înmagazinare subterană a gazelor pe teritoriul lor, iar creșterea nivelului de siguranță a furnizării de gaze este destinată să aducă beneficii tuturor statelor membre, inclusiv celor care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor. Pentru a împărți sarcina asigurării faptului că în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor din Uniune s-au constituit suficiente stocuri pentru a garanta siguranța furnizării de gaze, în spiritul solidarității, statele membre care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui să utilizeze instalații de înmagazinare subterană a gazelor din alte state membre. În cazul în care un stat membru nu are nicio interconectare cu alte state membre sau dacă capacitatea transfrontalieră de transport limitată a unui stat membru ori alte motive tehnice fac imposibilă utilizarea instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor din alte state membre, obligația respectivă ar trebui să fie redusă în consecință. |
| --- | --- |

(20)

Există probabilitatea ca obligația de înmagazinare să impună o sarcină financiară participanților la piață din statele membre care dispun de instalații relevante de înmagazinare subterană a gazelor pe teritoriul lor, iar creșterea nivelului de siguranță a furnizării de gaze este destinată să aducă beneficii tuturor statelor membre, inclusiv celor care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor. Pentru a împărți sarcina asigurării faptului că în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor din Uniune s-au constituit suficiente stocuri pentru a garanta siguranța furnizării de gaze, în spiritul solidarității, statele membre care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui să utilizeze instalații de înmagazinare subterană a gazelor din alte state membre. În cazul în care un stat membru nu are nicio interconectare cu alte state membre sau dacă capacitatea transfrontalieră de transport limitată a unui stat membru ori alte motive tehnice fac imposibilă utilizarea instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor din alte state membre, obligația respectivă ar trebui să fie redusă în consecință.

| (21) | Statele membre care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui să garanteze că participanții la piață din astfel de state membre dispun de mecanisme în statele membre care au astfel de instalații care asigură utilizarea, până la 1 noiembrie, a unor volume de stocuri care să corespundă unui nivel de cel puțin 15 % din consumul lor mediu anual de gaze din perioada precedentă de cinci ani. Cu toate acestea, statele membre care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui, de asemenea, să poată dezvolta un mecanism alternativ de împărțire a sarcinii cu unul sau mai multe state membre care dețin instalații de înmagazinare subterană a gazelor. Cu respectarea anumitor condiții, ar trebui să se țină seama și de alte măsuri existente de garantare a siguranței furnizării de gaze, echivalente în materie de siguranță a furnizării de gaze atunci când se ia în considerare mecanismul împărțirii sarcinii, cum ar fi o obligație echivalentă referitoare la alți combustibili decât gazele naturale, inclusiv petrolul. Statele membre ar trebui să notifice Comisiei astfel de mecanisme alternative de împărțire a sarcinii și să facă dovada limitărilor tehnice și a echivalenței măsurilor luate. |
| --- | --- |

(21)

Statele membre care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui să garanteze că participanții la piață din astfel de state membre dispun de mecanisme în statele membre care au astfel de instalații care asigură utilizarea, până la 1 noiembrie, a unor volume de stocuri care să corespundă unui nivel de cel puțin 15 % din consumul lor mediu anual de gaze din perioada precedentă de cinci ani. Cu toate acestea, statele membre care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui, de asemenea, să poată dezvolta un mecanism alternativ de împărțire a sarcinii cu unul sau mai multe state membre care dețin instalații de înmagazinare subterană a gazelor. Cu respectarea anumitor condiții, ar trebui să se țină seama și de alte măsuri existente de garantare a siguranței furnizării de gaze, echivalente în materie de siguranță a furnizării de gaze atunci când se ia în considerare mecanismul împărțirii sarcinii, cum ar fi o obligație echivalentă referitoare la alți combustibili decât gazele naturale, inclusiv petrolul. Statele membre ar trebui să notifice Comisiei astfel de mecanisme alternative de împărțire a sarcinii și să facă dovada limitărilor tehnice și a echivalenței măsurilor luate.

| (22) | Este posibil ca măsurile prin care statele membre care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor împart sarcina obligației de înmagazinare cu statele membre care dețin instalații de înmagazinare subterană a gazelor să aibă, la rândul lor, un impact financiar asupra participanților relevanți de pe piață. Prin urmare, statelor membre care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui să li se permită să ofere stimulente financiare sau compensații participanților la piață pentru deficitul de venituri sau pentru costurile obligațiilor care le sunt impuse și care nu pot fi acoperite prin venituri. În cazul în care astfel de măsuri sunt finanțate printr-o taxă, taxa respectivă nu ar trebui să fie aplicată punctelor de interconectare transfrontaliere. |
| --- | --- |

(22)

Este posibil ca măsurile prin care statele membre care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor împart sarcina obligației de înmagazinare cu statele membre care dețin instalații de înmagazinare subterană a gazelor să aibă, la rândul lor, un impact financiar asupra participanților relevanți de pe piață. Prin urmare, statelor membre care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui să li se permită să ofere stimulente financiare sau compensații participanților la piață pentru deficitul de venituri sau pentru costurile obligațiilor care le sunt impuse și care nu pot fi acoperite prin venituri. În cazul în care astfel de măsuri sunt finanțate printr-o taxă, taxa respectivă nu ar trebui să fie aplicată punctelor de interconectare transfrontaliere.

| (23) | Monitorizarea și raportarea eficace sunt esențiale pentru evaluarea naturii și a amplorii riscurilor legate de siguranța furnizării de gaze, precum și pentru alegerea măsurilor adecvate de contracarare a acestor riscuri. În sezonul de constituire de stocuri, operatorii instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui să raporteze autorităților competente, lunar, nivelurile stocurilor constituite. Proprietarii și operatorii instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor sunt încurajați să înregistreze periodic capacitatea și nivelul stocurilor constituite pentru fiecare instalație de înmagazinare subterană a gazelor, pe o platformă centrală de raportare. |
| --- | --- |

(23)

Monitorizarea și raportarea eficace sunt esențiale pentru evaluarea naturii și a amplorii riscurilor legate de siguranța furnizării de gaze, precum și pentru alegerea măsurilor adecvate de contracarare a acestor riscuri. În sezonul de constituire de stocuri, operatorii instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor ar trebui să raporteze autorităților competente, lunar, nivelurile stocurilor constituite. Proprietarii și operatorii instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor sunt încurajați să înregistreze periodic capacitatea și nivelul stocurilor constituite pentru fiecare instalație de înmagazinare subterană a gazelor, pe o platformă centrală de raportare.

| (24) | Autoritățile competente joacă un rol semnificativ în monitorizarea siguranței furnizării de gaze și asigură echilibrul între siguranța furnizării de gaze și costul pentru consumatori care rezultă în urma măsurilor. Autoritatea competentă a fiecărui stat membru sau o altă entitate desemnată de statul membru ar trebui să monitorizeze, împreună cu Comisia, nivelurile stocurilor constituite în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor de pe teritoriul său și să raporteze rezultatele Comisiei. Ar trebui să fie posibil pentru Comisie, dacă este cazul, să invite Agenția Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) să acorde asistență în ceea ce privește monitorizarea. |
| --- | --- |

(24)

Autoritățile competente joacă un rol semnificativ în monitorizarea siguranței furnizării de gaze și asigură echilibrul între siguranța furnizării de gaze și costul pentru consumatori care rezultă în urma măsurilor. Autoritatea competentă a fiecărui stat membru sau o altă entitate desemnată de statul membru ar trebui să monitorizeze, împreună cu Comisia, nivelurile stocurilor constituite în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor de pe teritoriul său și să raporteze rezultatele Comisiei. Ar trebui să fie posibil pentru Comisie, dacă este cazul, să invite Agenția Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) să acorde asistență în ceea ce privește monitorizarea.

| (25) | Este esențial ca evaluarea riscurilor efectuată în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE) 2017/1938 să ia în considerare toate riscurile care ar putea afecta grav siguranța furnizării de gaze. În acest scop, abordarea bazată pe riscuri pentru evaluarea siguranței furnizării de gaze și stabilirea de măsuri preventive și de atenuare ar trebui, de asemenea, să ia în considerare scenariile în care există o perturbare totală a unei singure surse de furnizare. Pentru a se asigura un nivel maxim de pregătire, astfel încât să se evite o perturbare a furnizării de gaze și să se atenueze efectele unei astfel de perturbări, evaluările comune și naționale ale riscurilor ar trebui să fie efectuate ținând seama de astfel de scenarii. Acest lucru ar permite coordonarea măsurilor de atenuare a efectelor unei situații de urgență și optimizarea resurselor pentru a garanta o furnizare continuă, în cazul unei perturbări totale a furnizării. |
| --- | --- |

(25)

Este esențial ca evaluarea riscurilor efectuată în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE) 2017/1938 să ia în considerare toate riscurile care ar putea afecta grav siguranța furnizării de gaze. În acest scop, abordarea bazată pe riscuri pentru evaluarea siguranței furnizării de gaze și stabilirea de măsuri preventive și de atenuare ar trebui, de asemenea, să ia în considerare scenariile în care există o perturbare totală a unei singure surse de furnizare. Pentru a se asigura un nivel maxim de pregătire, astfel încât să se evite o perturbare a furnizării de gaze și să se atenueze efectele unei astfel de perturbări, evaluările comune și naționale ale riscurilor ar trebui să fie efectuate ținând seama de astfel de scenarii. Acest lucru ar permite coordonarea măsurilor de atenuare a efectelor unei situații de urgență și optimizarea resurselor pentru a garanta o furnizare continuă, în cazul unei perturbări totale a furnizării.

| (26) | Rolul GCG ar trebui să fie consolidat, cu un mandat explicit de monitorizare a performanței statelor membre și de elaborare de bune practici, în ceea ce privește siguranța furnizării de gaze. Prin urmare, Comisia ar trebui să raporteze periodic către GCG, iar GCG ar trebui să asiste Comisia în ceea ce privește monitorizarea obiectivelor de constituire de stocuri și asigurarea îndeplinirii acestora. |
| --- | --- |

(26)

Rolul GCG ar trebui să fie consolidat, cu un mandat explicit de monitorizare a performanței statelor membre și de elaborare de bune practici, în ceea ce privește siguranța furnizării de gaze. Prin urmare, Comisia ar trebui să raporteze periodic către GCG, iar GCG ar trebui să asiste Comisia în ceea ce privește monitorizarea obiectivelor de constituire de stocuri și asigurarea îndeplinirii acestora.

| (27) | GCG acționează în calitate de consilier-cheie pentru Comisie pentru facilitarea coordonării măsurilor în materie de siguranță a furnizării, oferind asistență Comisiei în orice moment și în special în cazul unei crize. După cum este necesar, pentru a asigura un nivel maxim de pregătire și pentru a facilita schimbul rapid de informații, Comisia va convoca, fără întârziere, formațiunea „gestionarea crizelor” a GCG atunci când se anticipează o posibilă criză. Formațiunea „gestionarea crizelor” a GCG ar trebui să fie disponibilă pentru a asista Comisia atât timp cât este necesar. În acest scop, GCG ar trebui să mențină canale de comunicare cu statele membre și cu toți participanții pe piață relevanți în ceea ce privește siguranța furnizării de gaze și să colecteze informații relevante pentru siguranța furnizării de gaze la nivel național, regional și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(27)

GCG acționează în calitate de consilier-cheie pentru Comisie pentru facilitarea coordonării măsurilor în materie de siguranță a furnizării, oferind asistență Comisiei în orice moment și în special în cazul unei crize. După cum este necesar, pentru a asigura un nivel maxim de pregătire și pentru a facilita schimbul rapid de informații, Comisia va convoca, fără întârziere, formațiunea „gestionarea crizelor” a GCG atunci când se anticipează o posibilă criză. Formațiunea „gestionarea crizelor” a GCG ar trebui să fie disponibilă pentru a asista Comisia atât timp cât este necesar. În acest scop, GCG ar trebui să mențină canale de comunicare cu statele membre și cu toți participanții pe piață relevanți în ceea ce privește siguranța furnizării de gaze și să colecteze informații relevante pentru siguranța furnizării de gaze la nivel național, regional și la nivelul Uniunii.

| (28) | Sectorul sistemelor de înmagazinare are o mare importanță pentru Uniune, pentru securitatea aprovizionării sale cu energie și pentru celelalte interese esențiale în materie de securitate ale Uniunii. În consecință, instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor sunt considerate a fi infrastructură critică în sensul Directivei 2008/114/CE a Consiliului (6). Statele membre sunt încurajate să țină seama de măsurile introduse prin prezentul regulament în planurile lor naționale privind energia și clima și în rapoartele intermediare adoptate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (7). |
| --- | --- |

(28)

Sectorul sistemelor de înmagazinare are o mare importanță pentru Uniune, pentru securitatea aprovizionării sale cu energie și pentru celelalte interese esențiale în materie de securitate ale Uniunii. În consecință, instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor sunt considerate a fi infrastructură critică în sensul Directivei 2008/114/CE a Consiliului (6). Statele membre sunt încurajate să țină seama de măsurile introduse prin prezentul regulament în planurile lor naționale privind energia și clima și în rapoartele intermediare adoptate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (7).

| (29) | Sunt necesare garanții suplimentare în rețeaua de sisteme de înmagazinare pentru a evita amenințările la adresa ordinii publice și a securității publice în Uniune sau la adresa bunăstării cetățenilor Uniunii. Statele membre ar trebui să se asigure că fiecare operator de înmagazinare, inclusiv operatorii de înmagazinare controlați de operatorii de transport și de sistem sunt certificați de către autoritatea națională de reglementare sau de către o altă autoritate competentă desemnată de statul membru pentru a se asigura că siguranța furnizării de energie sau orice alt interes esențial în materie de securitate, în Uniune sau într-un stat membru, nu este pus în pericol de influența asupra operatorului de înmagazinare. Pentru analiza posibilelor riscuri în materie de siguranță a furnizării de energie, coordonarea dintre statele membre în ceea ce privește evaluarea siguranței furnizării este importantă. Evaluarea respectivă nu ar trebui să facă discriminări între participanții la piață, ci ar trebui să respecte pe deplin principiile bunei funcționări a pieței interne. Pentru a atenua rapid riscul rezultat în urma unor niveluri scăzute ale stocurilor constituite, certificarea respectivă ar trebui să fie prioritară și ar trebui să fie efectuată mai rapid pentru instalațiile de înmagazinare subterană mai mari care recent au avut niveluri constant scăzute ale stocurilor constituite, astfel încât să se asigure că pot fi excluse sau, dacă este posibil, rectificate eventualele probleme de siguranță a furnizării de gaze care rezultă din deținerea controlului asupra unor astfel de instalații de înmagazinare mari. Având în vedere nivelul mediu al stocurilor constituite din ultimii șase ani pentru toate instalațiile de înmagazinare subterană din Uniune la 31 martie, care a fost de 35 % din capacitatea lor maximă, pragul pentru definirea unui nivel neobișnuit de scăzut al stocurilor constituite în martie 2021 și martie 2022 ar trebui să fie stabilit la 30 %. |
| --- | --- |

(29)

Sunt necesare garanții suplimentare în rețeaua de sisteme de înmagazinare pentru a evita amenințările la adresa ordinii publice și a securității publice în Uniune sau la adresa bunăstării cetățenilor Uniunii. Statele membre ar trebui să se asigure că fiecare operator de înmagazinare, inclusiv operatorii de înmagazinare controlați de operatorii de transport și de sistem sunt certificați de către autoritatea națională de reglementare sau de către o altă autoritate competentă desemnată de statul membru pentru a se asigura că siguranța furnizării de energie sau orice alt interes esențial în materie de securitate, în Uniune sau într-un stat membru, nu este pus în pericol de influența asupra operatorului de înmagazinare. Pentru analiza posibilelor riscuri în materie de siguranță a furnizării de energie, coordonarea dintre statele membre în ceea ce privește evaluarea siguranței furnizării este importantă. Evaluarea respectivă nu ar trebui să facă discriminări între participanții la piață, ci ar trebui să respecte pe deplin principiile bunei funcționări a pieței interne. Pentru a atenua rapid riscul rezultat în urma unor niveluri scăzute ale stocurilor constituite, certificarea respectivă ar trebui să fie prioritară și ar trebui să fie efectuată mai rapid pentru instalațiile de înmagazinare subterană mai mari care recent au avut niveluri constant scăzute ale stocurilor constituite, astfel încât să se asigure că pot fi excluse sau, dacă este posibil, rectificate eventualele probleme de siguranță a furnizării de gaze care rezultă din deținerea controlului asupra unor astfel de instalații de înmagazinare mari. Având în vedere nivelul mediu al stocurilor constituite din ultimii șase ani pentru toate instalațiile de înmagazinare subterană din Uniune la 31 martie, care a fost de 35 % din capacitatea lor maximă, pragul pentru definirea unui nivel neobișnuit de scăzut al stocurilor constituite în martie 2021 și martie 2022 ar trebui să fie stabilit la 30 %.

| (30) | Autoritățile naționale de reglementare sau altă autoritate competentă desemnată de statele membre în cauză (în fiecare caz denumită „autoritatea de certificare”) ar trebui să refuze certificarea în cazul în care au ajuns la concluzia că o persoană care, în mod direct sau indirect, controlează sau exercită un drept asupra operatorului de înmagazinare ar putea pune în pericol siguranța furnizării de energie sau orice alt interes esențial în materie de securitate la nivel național, la nivel regional sau la nivelul Uniunii. La evaluarea acestui lucru, autoritatea de certificare ar trebui să țină seama de relațiile comerciale care ar putea afecta în mod negativ stimulentele și capacitatea operatorului de înmagazinare de a constitui stocuri în instalația de înmagazinare subterană a gazelor, precum și de obligațiile internaționale ale Uniunii și de orice alte fapte și circumstanțe specifice ale cazului respectiv. Pentru a asigura aplicarea consecventă a normelor de certificare în întreaga Uniune, respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii și solidaritatea și securitatea energetică în cadrul Uniunii, autoritatea de certificare ar trebui să țină seama în cea mai mare măsură de avizul Comisiei atunci când ia decizii cu privire la certificare, inclusiv prin modificarea proiectelor sale de decizie, dacă este cazul. În cazul în care o autoritate de certificare refuză certificarea, aceasta ar trebui să aibă competența de a solicita unei persoane să cedeze participațiile sau drepturile pe care le deține asupra proprietarului sistemului de înmagazinare sau asupra operatorului de înmagazinare și să stabilească un termen pentru această cedare, să dispună orice altă măsură adecvată pentru a se asigura că persoana respectivă nu poate exercita niciun control sau drept asupra respectivului proprietar al sistemului de înmagazinare sau operator de înmagazinare și să decidă cu privire la măsurile compensatorii adecvate. Orice măsură luată în decizia de certificare pentru a aborda riscurile în materie de siguranță a furnizării de gaze sau alte interese esențiale în materie de securitate ar trebui să fie necesară, clar definită, transparentă, proporțională și nediscriminatorie. |
| --- | --- |

(30)

Autoritățile naționale de reglementare sau altă autoritate competentă desemnată de statele membre în cauză (în fiecare caz denumită „autoritatea de certificare”) ar trebui să refuze certificarea în cazul în care au ajuns la concluzia că o persoană care, în mod direct sau indirect, controlează sau exercită un drept asupra operatorului de înmagazinare ar putea pune în pericol siguranța furnizării de energie sau orice alt interes esențial în materie de securitate la nivel național, la nivel regional sau la nivelul Uniunii. La evaluarea acestui lucru, autoritatea de certificare ar trebui să țină seama de relațiile comerciale care ar putea afecta în mod negativ stimulentele și capacitatea operatorului de înmagazinare de a constitui stocuri în instalația de înmagazinare subterană a gazelor, precum și de obligațiile internaționale ale Uniunii și de orice alte fapte și circumstanțe specifice ale cazului respectiv. Pentru a asigura aplicarea consecventă a normelor de certificare în întreaga Uniune, respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii și solidaritatea și securitatea energetică în cadrul Uniunii, autoritatea de certificare ar trebui să țină seama în cea mai mare măsură de avizul Comisiei atunci când ia decizii cu privire la certificare, inclusiv prin modificarea proiectelor sale de decizie, dacă este cazul. În cazul în care o autoritate de certificare refuză certificarea, aceasta ar trebui să aibă competența de a solicita unei persoane să cedeze participațiile sau drepturile pe care le deține asupra proprietarului sistemului de înmagazinare sau asupra operatorului de înmagazinare și să stabilească un termen pentru această cedare, să dispună orice altă măsură adecvată pentru a se asigura că persoana respectivă nu poate exercita niciun control sau drept asupra respectivului proprietar al sistemului de înmagazinare sau operator de înmagazinare și să decidă cu privire la măsurile compensatorii adecvate. Orice măsură luată în decizia de certificare pentru a aborda riscurile în materie de siguranță a furnizării de gaze sau alte interese esențiale în materie de securitate ar trebui să fie necesară, clar definită, transparentă, proporțională și nediscriminatorie.

| (31) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute cu precădere în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”). În special, acesta respectă dreptul de a nu fi lipsit de bunurile sale decât pentru o cauză de utilitate publică, în cazurile și în condițiile prevăzute de lege și în schimbul unei despăgubiri juste acordate în timp util pentru pierderea pe care a suferit-o, astfel cum se prevede la articolul 17 din Cartă, precum și dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil, astfel cum este prevăzut la articolul 47 din Cartă. |
| --- | --- |

(31)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute cu precădere în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”). În special, acesta respectă dreptul de a nu fi lipsit de bunurile sale decât pentru o cauză de utilitate publică, în cazurile și în condițiile prevăzute de lege și în schimbul unei despăgubiri juste acordate în timp util pentru pierderea pe care a suferit-o, astfel cum se prevede la articolul 17 din Cartă, precum și dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil, astfel cum este prevăzut la articolul 47 din Cartă.

| (32) | În cazul în care întreprinderile trebuie să achiziționeze mai mult gaz atunci când prețul gazului este ridicat, acest lucru ar putea duce la creșterea și mai pronunțată a prețurilor. Prin urmare, autoritățile de reglementare ar trebui să poată aplica o reducere de până la 100 % a tarifelor de intrare și de ieșire pentru capacitatea de transport și de distribuție către și din instalațiile de înmagazinare, atât pentru instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor, cât și pentru instalațiile de GNL, făcând înmagazinarea mai atractivă pentru participanții la piață. Autoritățile naționale de reglementare și cele din domeniul concurenței sunt, de asemenea, încurajate să își utilizeze competențele pentru a elimina în mod eficace creșterile nejustificate ale tarifelor de înmagazinare. |
| --- | --- |

(32)

În cazul în care întreprinderile trebuie să achiziționeze mai mult gaz atunci când prețul gazului este ridicat, acest lucru ar putea duce la creșterea și mai pronunțată a prețurilor. Prin urmare, autoritățile de reglementare ar trebui să poată aplica o reducere de până la 100 % a tarifelor de intrare și de ieșire pentru capacitatea de transport și de distribuție către și din instalațiile de înmagazinare, atât pentru instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor, cât și pentru instalațiile de GNL, făcând înmagazinarea mai atractivă pentru participanții la piață. Autoritățile naționale de reglementare și cele din domeniul concurenței sunt, de asemenea, încurajate să își utilizeze competențele pentru a elimina în mod eficace creșterile nejustificate ale tarifelor de înmagazinare.

| (33) | Având în vedere circumstanțele excepționale actuale și incertitudinile legate de schimbările viitoare ale situației geopolitice, statele membre sunt încurajate să îndeplinească obiectivele de constituire de stocuri în cel mai scurt timp posibil. |
| --- | --- |

(33)

Având în vedere circumstanțele excepționale actuale și incertitudinile legate de schimbările viitoare ale situației geopolitice, statele membre sunt încurajate să îndeplinească obiectivele de constituire de stocuri în cel mai scurt timp posibil.

| (34) | Având în vedere pericolul iminent pentru siguranța furnizării de gaze cauzat de actuala agresiune militară rusă împotriva Ucrainei, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării. Datorită naturii excepționale a circumstanțelor actuale, anumite dispoziții introduse în prezentul regulament ar trebui să se aplice numai până la 31 decembrie 2025. |
| --- | --- |

(34)

Având în vedere pericolul iminent pentru siguranța furnizării de gaze cauzat de actuala agresiune militară rusă împotriva Ucrainei, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării. Datorită naturii excepționale a circumstanțelor actuale, anumite dispoziții introduse în prezentul regulament ar trebui să se aplice numai până la 31 decembrie 2025.

| (35) | Prezentul regulament ar trebui de urgență să devină parte a acquis-ul Comunității Energiei în conformitate cu Tratatul de instituire a Comunității Energiei, care a fost semnat la Atena la 25 octombrie 2005 și a intrat în vigoare la 1 iulie 2006. |
| --- | --- |

(35)

Prezentul regulament ar trebui de urgență să devină parte a acquis-ul Comunității Energiei în conformitate cu Tratatul de instituire a Comunității Energiei, care a fost semnat la Atena la 25 octombrie 2005 și a intrat în vigoare la 1 iulie 2006.

| (36) | Prin urmare, Regulamentul (UE) 2017/1938 și Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (8) ar trebui să fie modificate în consecință, |
| --- | --- |

(36)

Prin urmare, Regulamentul (UE) 2017/1938 și Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (8) ar trebui să fie modificate în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului (UE) 2017/1938

Regulamentul (UE) 2017/1938 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2, se adaugă următoarele puncte:

  „27.   «traiectorie de constituire de stocuri» înseamnă o serie de obiective intermediare pentru instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor pentru fiecare stat membru, astfel cum sunt enumerate în anexa Ia pentru 2022, și, pentru anii următori, stabilite în conformitate cu articolul 6a;


  28.   «obiectiv de constituire de stocuri» înseamnă un obiectiv obligatoriu privind nivelul de stocuri pentru capacitatea agregată a instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor;


  29.   
  «înmagazinare strategică» înseamnă înmagazinarea subterană sau o parte din înmagazinarea subterană a gazelor naturale nelichefiate care sunt achiziționate, gestionate și înmagazinate de operatorii de transport și de sistem, de o entitate desemnată de statele membre sau de o întreprindere, și care pot fi eliberate numai după o notificare prealabilă sau obținerea unei autorizații de eliberare din partea autorității publice și care sunt, în general, eliberate în cazul:






  (a) | unui deficit major de furnizare; |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 2, se adaugă următoarele puncte:

„27.   «traiectorie de constituire de stocuri» înseamnă o serie de obiective intermediare pentru instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor pentru fiecare stat membru, astfel cum sunt enumerate în anexa Ia pentru 2022, și, pentru anii următori, stabilite în conformitate cu articolul 6a;

28.   «obiectiv de constituire de stocuri» înseamnă un obiectiv obligatoriu privind nivelul de stocuri pentru capacitatea agregată a instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor;

29.   
  «înmagazinare strategică» înseamnă înmagazinarea subterană sau o parte din înmagazinarea subterană a gazelor naturale nelichefiate care sunt achiziționate, gestionate și înmagazinate de operatorii de transport și de sistem, de o entitate desemnată de statele membre sau de o întreprindere, și care pot fi eliberate numai după o notificare prealabilă sau obținerea unei autorizații de eliberare din partea autorității publice și care sunt, în general, eliberate în cazul:

(a)

unui deficit major de furnizare;

| (b) | unei perturbări a furnizării; sau |
| --- | --- |

(b)

unei perturbări a furnizării; sau

| (c) | unei declarații de situație de urgență, astfel cum este menționată la articolul 11 alineatul (1) litera (c); |
| --- | --- |

(c)

unei declarații de situație de urgență, astfel cum este menționată la articolul 11 alineatul (1) litera (c);

30.   
  «stoc de echilibrare» înseamnă gaze naturale nelichefiate care sunt:

| (a) | achiziționate, gestionate și înmagazinate în subteran de către operatorii de transport și de sistem sau de către o entitate desemnată de statul membru exclusiv pentru îndeplinirea funcțiilor de operatori de transport și de sistem și de asigurare a siguranței furnizării de gaze; și |
| --- | --- |

(a)

achiziționate, gestionate și înmagazinate în subteran de către operatorii de transport și de sistem sau de către o entitate desemnată de statul membru exclusiv pentru îndeplinirea funcțiilor de operatori de transport și de sistem și de asigurare a siguranței furnizării de gaze; și

| (b) | expediate numai în cazul în care acest lucru este necesar pentru menținerea în funcțiune a sistemului în condiții de siguranță și fiabilitate, în conformitate cu articolul 13 din Directiva 2009/73/CE și cu articolele 8 și 9 din Regulamentul (UE) nr. 312/2014; |
| --- | --- |

(b)

expediate numai în cazul în care acest lucru este necesar pentru menținerea în funcțiune a sistemului în condiții de siguranță și fiabilitate, în conformitate cu articolul 13 din Directiva 2009/73/CE și cu articolele 8 și 9 din Regulamentul (UE) nr. 312/2014;

31.   «instalație de înmagazinare subterană a gazelor» înseamnă o instalație de înmagazinare, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 9 din Directiva 2009/73/CE, care este utilizată pentru înmagazinarea gazelor naturale, inclusiv pentru stocul de echilibrare, și care este conectată la un sistem de transport sau de distribuție, cu excepția rezervoarelor sferice supraterane sau a volumului de gaze existent în sistemul de transport și distribuție.”

| 2. | Se introduc următoarele articole:

  „A<rticolul 6a
  Obiective de constituire de stocuri și traiectorii de constituire de stocuri

  (1)   Sub rezerva alineatelor (2) și (5), statele membre se asigură că următoarele obiective de constituire de stocuri pentru capacitatea agregată a tuturor instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor care sunt situate pe teritoriul lor și care sunt direct interconectate la o zonă de piață de pe teritoriul lor și pentru instalațiile de înmagazinare menționate la anexa Ib sunt atinse până la data de 1 noiembrie a fiecărui an:






  (a) | pentru 2022: 80 %; |
| --- | --- | --- |

2.

Se introduc următoarele articole:

„A<rticolul 6a

Obiective de constituire de stocuri și traiectorii de constituire de stocuri

(1)   Sub rezerva alineatelor (2) și (5), statele membre se asigură că următoarele obiective de constituire de stocuri pentru capacitatea agregată a tuturor instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor care sunt situate pe teritoriul lor și care sunt direct interconectate la o zonă de piață de pe teritoriul lor și pentru instalațiile de înmagazinare menționate la anexa Ib sunt atinse până la data de 1 noiembrie a fiecărui an:

(a)

pentru 2022: 80 %;

| (b) | începând cu 2023: 90 %. |
| --- | --- |

(b)

începând cu 2023: 90 %.

În scopul respectării prezentului alineat, statele membre țin seama de obiectivul de garantare a siguranței furnizării de gaze în Uniune, în conformitate cu articolul 1.

(2)   În pofida alineatului (1) și fără a aduce atingere obligațiilor altor state membre în ceea ce privește constituirea de stocuri în instalațiile în cauză de înmagazinare subterană a gazelor, obiectivul de constituire de stocuri pentru fiecare stat membru în care sunt situate instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor este redus la un volum corespunzând unui nivel de 35 % din consumul mediu anual de gaze din perioada precedentă de cinci ani pentru statul membru respectiv.

(3)   În pofida alineatului (1) și fără a aduce atingere obligațiilor altor state membre în ceea ce privește constituirea de stocuri în instalațiile în cauză de înmagazinare subterană a gazelor, obiectivul de constituire de stocuri pentru fiecare stat membru în care sunt situate instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor se reduce cu volumul care a fost furnizat țărilor terțe în perioada de referință 2016-2021, în cazul în care volumul mediu furnizat a fost de peste 15 TWh pe an în perioada de extracție a gazelor din instalațiile de înmagazinare (octombrie-aprilie).

(4)   Pentru instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor enumerate în anexa Ib, se aplică obiectivele de constituire de stocuri prevăzute la alineatul (1) și traiectoriile de constituire de stocuri prevăzute la alineatul (7). Detaliile referitoare la obligațiile pentru fiecare stat membru vor fi stabilite într-un acord bilateral în conformitate cu anexa Ib.

(5)   Un stat membru poate îndeplinit parțial obiectivul de constituire de stocuri prin luarea în calcul a GNL stocat fizic și disponibil în instalațiile sale de GNL în cazul în care sunt îndeplinite ambele condiții următoare:

| (a) | rețeaua de gaze include o capacitate semnificativă de stocare a GNL, reprezentând anual peste 4 % din consumul mediu național din perioada precedentă de cinci ani; |
| --- | --- |

(a)

rețeaua de gaze include o capacitate semnificativă de stocare a GNL, reprezentând anual peste 4 % din consumul mediu național din perioada precedentă de cinci ani;

| (b) | statul membru a impus furnizorilor de gaze obligația de a înmagazina volume minime de gaze în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor și/sau instalațiile de GNL în conformitate cu articolul 6b alineatul (1) litera (a). |
| --- | --- |

(b)

statul membru a impus furnizorilor de gaze obligația de a înmagazina volume minime de gaze în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor și/sau instalațiile de GNL în conformitate cu articolul 6b alineatul (1) litera (a).

(6)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a îndeplini obiectivele intermediare sau pentru a se asigura că acestea sunt îndeplinite, după cum urmează:

| (a) | pentru 2022: astfel cum au fost stabilite în anexa Ia; și |
| --- | --- |

(a)

pentru 2022: astfel cum au fost stabilite în anexa Ia; și

| (b) | începând din 2023: în conformitate cu alineatul (7). |
| --- | --- |

(b)

începând din 2023: în conformitate cu alineatul (7).

(7)   Pentru 2023 și pentru anii următori, fiecare stat membru cu instalații de înmagazinare subterană a gazelor prezintă Comisiei, până la data de 15 septembrie a anului precedent, un proiect de traiectorie de constituire de stocuri cu obiective intermediare pentru lunile februarie, mai, iulie și septembrie, inclusiv informații tehnice, pentru instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor de pe teritoriul său și direct interconectate la zona sa de piață, în formă agregată. Traiectoria de constituire de stocuri și obiectivele intermediare se bazează pe rata medie de constituire de stocuri din perioada precedentă de cinci ani.

În cazul statelor membre pentru care obiectivul de constituire de stocuri este redus la 35 % din consumul lor mediu anual de gaze în conformitate cu alineatul (2), obiectivele intermediare ale traiectoriei de constituire de stocuri se reduc în consecință.

Pe baza informațiilor tehnice furnizate de fiecare stat membru și ținând seama de evaluarea GCG, Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili traiectoria de constituire de stocuri pentru fiecare stat membru. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 18a alineatul (2). Acestea se adoptă până la data de 15 noiembrie a anului precedent, dacă este necesar și inclusiv în cazul în care un stat membru a prezentat un proiect actualizat de traiectorie de constituire de stocuri. Acestea se bazează pe o evaluare a situației generale în materie de siguranță a furnizării de gaze, precum și pe o evaluare a evoluției cererii și ofertei de gaze în Uniune și în fiecare stat membru și sunt stabilite într-un mod care să garanteze siguranța furnizării de gaze, evitând în același timp sarcinile inutile pentru statele membre, pentru participanții la piața gazelor, pentru operatorii de înmagazinare sau pentru clienți și fără a denatura în mod nejustificat concurența dintre instalațiile de înmagazinare situate în state membre învecinate.

(8)   În cazul în care un stat membru nu își poate îndeplini, într-un anumit an, până la 1 noiembrie, obiectivul de constituire de stocuri din cauza caracteristicilor tehnice specifice ale uneia sau mai multor instalații de înmagazinare subterană a gazelor de pe teritoriul său, cum ar fi debite de injectare excepțional de scăzute, acestuia i se permite să își atingă obiectivul de constituire de stocuri până la 1 decembrie. Statul membru informează Comisia înainte de 1 noiembrie, indicând motivele întârzierii.

(9)   Obiectivul de constituire de stocuri nu se aplică în cazul în care și atât timp cât Comisia a declarat o situație de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii în temeiul articolului 12, la cererea, după caz, a unuia sau mai multor state membre care au declarat o situație de urgență la nivel național.

(10)   Autoritatea competentă a fiecărui stat membru monitorizează în permanență respectarea traiectoriei de constituire de stocuri și raportează periodic GCG. În cazul în care nivelul de stocuri constituite într-un anumit stat membru este cu mai mult de cinci puncte procentuale sub nivelul traiectoriei de constituire de stocuri, autoritatea competentă ia, fără întârziere, măsuri eficace în vederea creșterii acestuia. Statele membre informează Comisia și GCG cu privire la măsurile luate.

(11)   În cazul unei abateri substanțiale și susținute a unui stat membru de la traiectoria de constituire de stocuri care compromite îndeplinirea obiectivului de constituire de stocuri sau în cazul unei abateri de la obiectivul de constituire de stocuri, Comisia, după consultarea GCG și a statelor membre în cauză, emite o recomandare către statul membru respectiv sau către celelalte state membre în cauză în ceea ce privește măsurile care trebuie să fie luate imediat.

În cazul în care abaterea nu este redusă în mod semnificativ în termen de o lună de la data primirii recomandării Comisiei, Comisia, după consultarea GCG și a statului membru în cauză, ia o decizie, ca măsură de ultimă instanță, pentru a impune statului membru în cauză să ia măsuri care să corecteze efectiv abaterea, inclusiv, dacă este cazul, una sau mai multe dintre măsurile menționate la articolul 6b alineatul (1), sau orice altă măsură pentru a asigura îndeplinirea obiectivului de constituire de stocuri prevăzut la prezentul articol.

Atunci când decide ce măsuri trebuie să fie luate în conformitate cu al doilea paragraf, Comisia ia în considerare situația specifică a statelor membre în cauză, cum ar fi dimensiunea instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor în raport cu consumul intern de gaze, importanța instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor pentru siguranța furnizării de gaze în regiune și orice instalații de stocare a GNL existente.

Orice măsură luată de Comisie pentru a aborda abaterile de la traiectoria de constituire de stocuri sau de la obiectivul de constituire de stocuri pentru 2022 ține seama de intervalul scurt de timp pentru punerea în aplicare a prezentului articol la nivel național, care este posibil să fi contribuit la abaterea de la traiectoria de constituire de stocuri sau de la obiectivul de constituire de stocuri pentru 2022.

Comisia se asigură că măsurile adoptate în conformitate cu prezentul alineat:

| (a) | nu depășesc ceea ce este necesar pentru a garanta siguranța furnizării de gaze; |
| --- | --- |

(a)

nu depășesc ceea ce este necesar pentru a garanta siguranța furnizării de gaze;

| (b) | nu impun o sarcină disproporționată statelor membre, participanților la piața gazelor, operatorilor de înmagazinare sau clienților. |
| --- | --- |

(b)

nu impun o sarcină disproporționată statelor membre, participanților la piața gazelor, operatorilor de înmagazinare sau clienților.

Articolul 6b

Punerea în aplicare a obiectivului de constituire de stocuri

(1)   Statele membre iau toate măsurile necesare, inclusiv asigurarea de stimulente financiare sau compensații pentru participanții la piață, pentru a îndeplini obiectivele de constituire de stocuri stabilite în conformitate cu articolul 6a. Atunci când se asigură că obiectivele de constituire de stocuri sunt îndeplinite, statele membre acordă prioritate, atunci când este posibil, măsurilor bazate pe piață.

În măsura în care măsurile enumerate la prezentul articol reprezintă atribuții și competențe ale autorității naționale de reglementare în conformitate cu articolul 41 din Directiva 2009/73/CE, autoritățile naționale de reglementare au responsabilitatea de a lua măsurile respective.

Măsurile luate în conformitate cu prezentul alineat pot cuprinde în special:

| (a) | obligația, pentru furnizorii de gaze, de a înmagazina volume minime de gaze în instalațiile de înmagazinare, inclusiv în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor și/sau în instalațiile de stocare a GNL, volumele respective urmând a fi determinate pe baza cantității de gaze furnizate de furnizorii de gaze clienților protejați; |
| --- | --- |

(a)

obligația, pentru furnizorii de gaze, de a înmagazina volume minime de gaze în instalațiile de înmagazinare, inclusiv în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor și/sau în instalațiile de stocare a GNL, volumele respective urmând a fi determinate pe baza cantității de gaze furnizate de furnizorii de gaze clienților protejați;

| (b) | obligația, pentru operatorii de înmagazinare, de a-și oferi capacitățile prin licitații deschise participanților la piață; |
| --- | --- |

(b)

obligația, pentru operatorii de înmagazinare, de a-și oferi capacitățile prin licitații deschise participanților la piață;

| (c) | obligația, pentru operatorii de transport și de sistem sau entitățile desemnate de statul membru, de a achiziționa și gestiona un stoc de echilibrare exclusiv pentru îndeplinirea funcțiilor lor de operatori de transport și de sistem și, dacă este necesar, impunerea unei obligații pentru alte entități desemnate în scopul garantării siguranței furnizării de gaze în cazul unei situații de urgență, astfel cum este menționată la articolul 11 alineatul (1) litera (c); |
| --- | --- |

(c)

obligația, pentru operatorii de transport și de sistem sau entitățile desemnate de statul membru, de a achiziționa și gestiona un stoc de echilibrare exclusiv pentru îndeplinirea funcțiilor lor de operatori de transport și de sistem și, dacă este necesar, impunerea unei obligații pentru alte entități desemnate în scopul garantării siguranței furnizării de gaze în cazul unei situații de urgență, astfel cum este menționată la articolul 11 alineatul (1) litera (c);

| (d) | utilizarea unor instrumente coordonate, cum ar fi platformele de achiziționare de GNL, cu alte state membre pentru a maximiza utilizarea GNL și pentru a reduce barierele de infrastructură și de reglementare din calea utilizării în comun a GNL pentru constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor; |
| --- | --- |

(d)

utilizarea unor instrumente coordonate, cum ar fi platformele de achiziționare de GNL, cu alte state membre pentru a maximiza utilizarea GNL și pentru a reduce barierele de infrastructură și de reglementare din calea utilizării în comun a GNL pentru constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor;

| (e) | utilizarea de mecanisme voluntare de achiziție în comun de gaze naturale, pentru aplicarea cărora Comisia poate emite, dacă este necesar, orientări până la 1 august 2022; |
| --- | --- |

(e)

utilizarea de mecanisme voluntare de achiziție în comun de gaze naturale, pentru aplicarea cărora Comisia poate emite, dacă este necesar, orientări până la 1 august 2022;

| (f) | oferirea de stimulente financiare pentru participanții la piață, inclusiv pentru operatorii de înmagazinare, cum ar fi contracte pentru diferență sau acordarea de compensații participanților la piață pentru deficitul de venituri sau pentru costurile suportate de aceștia ca urmare a obligațiilor impuse participanților la piață, inclusiv operatorilor de înmagazinare, care nu pot fi acoperite prin venituri; |
| --- | --- |

(f)

oferirea de stimulente financiare pentru participanții la piață, inclusiv pentru operatorii de înmagazinare, cum ar fi contracte pentru diferență sau acordarea de compensații participanților la piață pentru deficitul de venituri sau pentru costurile suportate de aceștia ca urmare a obligațiilor impuse participanților la piață, inclusiv operatorilor de înmagazinare, care nu pot fi acoperite prin venituri;

| (g) | obligația, pentru deținătorii de capacitate de înmagazinare, de a utiliza sau de a elibera capacitățile rezervate neutilizate, obligând în același timp deținătorul de capacitate de înmagazinare care nu utilizează capacitatea de înmagazinare să plătească prețul convenit pentru întreaga durată a contractului de înmagazinare; |
| --- | --- |

(g)

obligația, pentru deținătorii de capacitate de înmagazinare, de a utiliza sau de a elibera capacitățile rezervate neutilizate, obligând în același timp deținătorul de capacitate de înmagazinare care nu utilizează capacitatea de înmagazinare să plătească prețul convenit pentru întreaga durată a contractului de înmagazinare;

| (h) | adoptarea de către entități publice sau private a unor instrumente eficace pentru achiziționarea și gestionarea înmagazinării strategice, cu condiția ca astfel de instrumente să nu denatureze concurența sau buna funcționare a pieței interne; |
| --- | --- |

(h)

adoptarea de către entități publice sau private a unor instrumente eficace pentru achiziționarea și gestionarea înmagazinării strategice, cu condiția ca astfel de instrumente să nu denatureze concurența sau buna funcționare a pieței interne;

| (i) | numirea unei entități specializate însărcinate cu îndeplinirea obiectivului de constituire de stocuri în cazul în care obiectivul de constituire de stocuri nu ar fi îndeplinit altfel; |
| --- | --- |

(i)

numirea unei entități specializate însărcinate cu îndeplinirea obiectivului de constituire de stocuri în cazul în care obiectivul de constituire de stocuri nu ar fi îndeplinit altfel;

| (j) | oferirea de reduceri ale tarifelor de înmagazinare; |
| --- | --- |

(j)

oferirea de reduceri ale tarifelor de înmagazinare;

| (k) | colectarea veniturilor necesare pentru recuperarea cheltuielilor de capital și de exploatare legate de instalațiile de înmagazinare reglementate, sub forma unor tarife de înmagazinare și sub forma unei taxe specifice încorporate în tarifele de transport care este colectată numai de la punctele de ieșire către clienții finali situați în aceleași state membre, cu condiția ca veniturile colectate prin intermediul tarifelor să nu depășească veniturile permise. |
| --- | --- |

(k)

colectarea veniturilor necesare pentru recuperarea cheltuielilor de capital și de exploatare legate de instalațiile de înmagazinare reglementate, sub forma unor tarife de înmagazinare și sub forma unei taxe specifice încorporate în tarifele de transport care este colectată numai de la punctele de ieșire către clienții finali situați în aceleași state membre, cu condiția ca veniturile colectate prin intermediul tarifelor să nu depășească veniturile permise.

(2)   Măsurile adoptate de statele membre în temeiul alineatului (1) se limitează la ceea ce este necesar pentru îndeplinirea traiectoriilor de constituire de stocuri și a obiectivelor de constituire de stocuri. Aceste măsuri sunt clar definite, transparente, proporționale, nediscriminatorii și verificabile. Măsurile nu denaturează în mod nejustificat concurența sau buna funcționare a pieței interne a gazelor și nu pun în pericol siguranța furnizării de gaze pentru alte state membre sau pentru Uniune.

(3)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a asigura utilizarea în mod eficient a infrastructurii existente la nivel național și regional, în beneficiul siguranței furnizării de gaze. Măsurile respective nu blochează sau restricționează în niciun caz utilizarea transfrontalieră a instalațiilor de înmagazinare sau a instalațiilor de GNL și nu limitează capacitățile transfrontaliere de transport alocate în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) 2017/459 al Comisiei (*1).

(4)   Atunci când iau măsuri în temeiul prezentului articol, statele membre aplică principiul «eficiența energetică înainte de toate», îndeplinind totodată obiectivele măsurilor lor respective, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (*2).

Articolul 6c

Facilități de înmagazinare și mecanismul de împărțire a sarcinii

(1)   Un stat membru care nu dispune de instalații de înmagazinare subterană a gazelor se asigură că participanții la piață din statul membru respectiv au încheiat acorduri cu operatori de înmagazinare subterană sau cu alți participanți la piață din statele membre în care există astfel de instalații de înmagazinare subterană a gazelor. Respectivele acorduri prevăd utilizarea, până la 1 noiembrie, a unor volume de stocuri care corespund unui nivel de cel puțin 15 % din consumul mediu anual de gaze din perioada precedentă de cinci ani al statului membru care nu dispune de instalații de înmagazinare subterană a gazelor. Cu toate acestea, în cazul în care capacitatea transfrontalieră de transport sau alte limitări tehnice nu permit statului membru care nu dispune de instalații de înmagazinare subterană a gazelor utilizarea integrală a 15 % din volumele de stocuri respective, acel stat membru stochează numai volumele posibile din punct de vedere tehnic.

În cazul în care limitările tehnice nu permit unui stat membru să-și îndeplinească obligația de la primul paragraf, iar statul membru respectiv are obligația de a stoca alți combustibili pentru a înlocui gazul, obligația de la primul paragraf poate fi îndeplinită, în mod excepțional, printr-o obligație echivalentă de a stoca alți combustibili decât gazul. Statul membru în cauză face dovada limitărilor tehnice și a echivalenței măsurii.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), un stat membru care nu dispune de instalații de înmagazinare subterană poate să dezvolte un mecanism de împărțire a sarcinii cu unul sau mai multe state membre care dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor (denumit în continuare «mecanismul de împărțire a sarcinii»).

Mecanismul de împărțire a sarcinii se bazează pe datele relevante ale celei mai recente evaluări a riscurilor în temeiul articolului 7 și ține seama de toți parametrii următori:

| (a) | costul sprijinului financiar pentru îndeplinirea obiectivului de constituire de stocuri, excluzând costurile legate de îndeplinirea oricăror obligații în materie de înmagazinare strategică; |
| --- | --- |

(a)

costul sprijinului financiar pentru îndeplinirea obiectivului de constituire de stocuri, excluzând costurile legate de îndeplinirea oricăror obligații în materie de înmagazinare strategică;

| (b) | volumele de gaze necesare pentru a satisface cererea clienților protejați în conformitate cu articolul 6 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

volumele de gaze necesare pentru a satisface cererea clienților protejați în conformitate cu articolul 6 alineatul (1);

| (c) | limitările tehnice, inclusiv capacitatea de înmagazinare subterană disponibilă, capacitatea tehnică transfrontalieră de transport și ratele de extracție. |
| --- | --- |

(c)

limitările tehnice, inclusiv capacitatea de înmagazinare subterană disponibilă, capacitatea tehnică transfrontalieră de transport și ratele de extracție.

Statele membre notifică Comisiei mecanismul de împărțire a sarcinii până la 2 septembrie 2022. În lipsa unui acord privind un mecanism de împărțire a sarcinii până la data respectivă, statele membre care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor demonstrează că respectă alineatul (1) și notifică în acest sens Comisia.

(3)   Ca măsură tranzitorie, statele membre fără instalații de înmagazinare subterană a gazelor, care dispun însă de instalații de înmagazinare subterană a gazelor incluse pe cea mai recentă listă de proiecte de interes comun menționată în Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului (*3), pot respecta parțial alineatul (1) luându-se în considerare stocurile de GNL din unitățile de stocare plutitoare existente, până la punerea în funcțiune a instalațiilor lor de înmagazinare subterană a gazelor.

(4)   Statele membre care nu dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor pot oferi stimulente sau compensații financiare participanților la piață sau operatorilor de transport și de sistem, după caz, pentru deficitul de venituri sau pentru costurile suportate de aceștia ca urmare a respectării obligațiilor de înmagazinare în conformitate cu prezentul articol, în cazul în care deficitul respectiv sau costurile respective nu pot fi acoperite prin venituri, pentru a asigura respectarea obligației lor de înmagazinare a gazelor în alte state membre în temeiul alineatului (1) sau punerea în aplicare a mecanismului de împărțire a sarcinii. În cazul în care stimulentul sau compensația financiară este finanțată printr-o taxă, taxa respectivă nu se aplică punctelor de interconectare transfrontaliere.

(5)   În pofida alineatului (1), în cazul în care un stat membru deține instalații de înmagazinare subterană a gazelor situate pe teritoriul său a căror capacitate agregată este mai mare decât consumul anual de gaze al statului membru respectiv, statele membre fără instalații de înmagazinare subterană a gazelor care au acces la instalațiile respective fie:

| (a) | se asigură că până la 1 noiembrie volumele de stocuri corespund cel puțin utilizării medii a capacității de înmagazinare din perioada precedentă de cinci ani determinate luând în considerare, printre altele, fluxurile din cursul sezonului de extracție din perioada precedentă de cinci ani din statele membre în care se află instalațiile de înmagazinare; fie |
| --- | --- |

(a)

se asigură că până la 1 noiembrie volumele de stocuri corespund cel puțin utilizării medii a capacității de înmagazinare din perioada precedentă de cinci ani determinate luând în considerare, printre altele, fluxurile din cursul sezonului de extracție din perioada precedentă de cinci ani din statele membre în care se află instalațiile de înmagazinare; fie

| (b) | demonstrează că a fost rezervată o capacitate de înmagazinare echivalentă cu volumul acoperit de obligația de la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

demonstrează că a fost rezervată o capacitate de înmagazinare echivalentă cu volumul acoperit de obligația de la litera (a).

În cazul în care statul membru care nu dispune de instalații de înmagazinare subterană a gazelor poate demonstra că a fost rezervată o capacitate de înmagazinare echivalentă cu volumul acoperit de obligația de la primul paragraf litera (a), se aplică alineatul (1).

Obligația de la prezentul alineat este limitată la 15 % din consumul mediu anual de gaze din perioada precedentă de cinci ani din statul membru în cauză.

(6)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel în anexa Ib, în cazul instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor situate într-un stat membru care nu intră sub incidența alineatului (5), dar care sunt direct conectate la zona de piață a unui alt stat membru, acest alt stat membru se asigură că până la 1 noiembrie volumele de stocuri corespund, cel puțin, mediei capacității de înmagazinare rezervate la punctul transfrontalier relevant în perioada precedentă de cinci ani.

Articolul 6d

Monitorizare și executare

(1)   Operatorii de înmagazinare raportează nivelul de stocuri autorității competente din fiecare stat membru în care se află instalațiile în cauză de înmagazinare subterană a gazelor și, dacă este cazul, unei entități desemnate de statul membru respectiv (denumită în continuare «entitatea desemnată») după cum urmează:

| (a) | pentru anul 2022: la fiecare dintre obiectivele intermediare prevăzute în anexa Ia; și |
| --- | --- |

(a)

pentru anul 2022: la fiecare dintre obiectivele intermediare prevăzute în anexa Ia; și

| (b) | începând din 2023: în conformitate cu articolul 6a alineatul (4). |
| --- | --- |

(b)

începând din 2023: în conformitate cu articolul 6a alineatul (4).

(2)   Autoritatea competentă și, dacă este cazul, entitatea desemnată de fiecare stat membru monitorizează nivelurile de stocuri constituite în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor de pe teritoriul lor la sfârșitul fiecărei luni și raportează Comisiei rezultatele, fără întârzieri nejustificate.

Comisia poate, dacă este cazul, să invite Agenția Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) să acorde asistență în ceea ce privește această monitorizare.

(3)   Pe baza informațiilor furnizate de autoritatea competentă și, dacă este cazul, de entitatea desemnată de fiecare stat membru, Comisia raportează periodic GCG.

(4)   GCG acordă asistență Comisiei în ceea ce privește monitorizarea traiectoriilor de constituire de stocuri și a obiectivelor de constituire de stocuri și elaborează orientări pentru Comisie cu privire la măsurile adecvate de asigurare a conformității în cazul în care statele membre se abat de la traiectoria de constituire de stocuri sau nu îndeplinesc obiectivele de constituire de stocuri.

(5)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a respecta traiectoriile de constituire de stocuri și obiectivele de constituire de stocuri și pentru a asigura respectarea obligațiilor de înmagazinare impuse participanților la piață, inclusiv prin impunerea unor sancțiuni și amenzi suficient de disuasive asupra participanților la piață respectivi.

Statele membre informează fără întârziere Comisia cu privire la măsurile de executare luate în temeiul prezentului alineat.

(6)   În cazul în care trebuie să se facă schimb de informații sensibile din punct de vedere comercial, Comisia poate convoca reuniuni ale GCG care să permită doar participarea Comisiei și a statelor membre.

(7)   Schimbul de informații se limitează la ceea ce este necesar pentru a monitoriza respectarea prezentului regulament.

Comisia, autoritățile naționale de reglementare și statele membre păstrează confidențialitatea informațiilor sensibile din punct de vedere comercial primite în scopul îndeplinirii obligațiilor care le revin.

(*1)  Regulamentul (UE) 2017/459 al Comisiei din 16 martie 2017 de stabilire a unui cod al rețelei privind mecanismele de alocare a capacității în sistemele de transport al gazelor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 984/2013 (JO L 72, 17.3.2017, p. 1)."

*1

(*2)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1)."

*2

(*3)  Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2009, (UE) 2019/942 și (UE) 2019/943 și a Directivelor 2009/73/CE și (UE) 2019/944 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 (JO L 152, 3.6.2022, p. 45).”
  "

*3

| 3. | Articolul 7 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Până la 1 septembrie 2022, ENTSOG efectuează o simulare la nivelul Uniunii a scenariilor de perturbare a furnizării de gaze și a infrastructurii, inclusiv a scenariilor de perturbare prelungită a unei singure surse de furnizare. Simularea include identificarea și evaluarea coridoarelor de furnizare de gaze în caz de urgență și identifică, de asemenea, statele membre care pot aborda riscurile identificate, inclusiv în ceea ce privește GNL. ENTSOG definește scenariile de perturbare a furnizării de gaze și a infrastructurii și metodologia simulării în cooperare cu GCG. ENTSOG asigură un nivel adecvat de transparență și acces la ipotezele de modelare folosite în scenariile sale. Simularea la nivelul Uniunii a scenariilor de perturbare a furnizării de gaze și a infrastructurii se repetă la fiecare patru ani, exceptând cazul în care situația impune actualizări mai frecvente.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Până la 1 septembrie 2022, ENTSOG efectuează o simulare la nivelul Uniunii a scenariilor de perturbare a furnizării de gaze și a infrastructurii, inclusiv a scenariilor de perturbare prelungită a unei singure surse de furnizare. Simularea include identificarea și evaluarea coridoarelor de furnizare de gaze în caz de urgență și identifică, de asemenea, statele membre care pot aborda riscurile identificate, inclusiv în ceea ce privește GNL. ENTSOG definește scenariile de perturbare a furnizării de gaze și a infrastructurii și metodologia simulării în cooperare cu GCG. ENTSOG asigură un nivel adecvat de transparență și acces la ipotezele de modelare folosite în scenariile sale. Simularea la nivelul Uniunii a scenariilor de perturbare a furnizării de gaze și a infrastructurii se repetă la fiecare patru ani, exceptând cazul în care situația impune actualizări mai frecvente.”;

| (b) | la alineatul (4), se adaugă următoarea literă:






  „(g) | luând în considerare scenarii de perturbare prelungită a unei singure surse de furnizare.” |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (4), se adaugă următoarea literă:

„(g)

luând în considerare scenarii de perturbare prelungită a unei singure surse de furnizare.”

| 4. | La articolul 16, se adaugă următorul alineat:

  „(3)   Statele membre asigură că obligațiile de înmagazinare în temeiul prezentului regulament sunt îndeplinite prin utilizarea de instalații de înmagazinare din Uniune. Cu toate acestea, cooperarea dintre statele membre și părțile contractante la Comunitatea Energiei poate include acorduri voluntare care să vizeze utilizarea capacității de înmagazinare furnizate de părțile contractante la Comunitatea Energiei pentru stocarea de volume suplimentare de gaze pentru statele membre.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 16, se adaugă următorul alineat:

„(3)   Statele membre asigură că obligațiile de înmagazinare în temeiul prezentului regulament sunt îndeplinite prin utilizarea de instalații de înmagazinare din Uniune. Cu toate acestea, cooperarea dintre statele membre și părțile contractante la Comunitatea Energiei poate include acorduri voluntare care să vizeze utilizarea capacității de înmagazinare furnizate de părțile contractante la Comunitatea Energiei pentru stocarea de volume suplimentare de gaze pentru statele membre.”

| 5. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 17a
  Raportul Comisiei

  (1)   Până la 28 februarie 2023, și ulterior anual, Comisia prezintă rapoarte Parlamentului European și Consiliului, care conțin:






  (a) | o prezentare generală a măsurilor luate de statele membre pentru îndeplinirea obligațiilor de înmagazinare; |
| --- | --- | --- |

5.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 17a

Raportul Comisiei

(1)   Până la 28 februarie 2023, și ulterior anual, Comisia prezintă rapoarte Parlamentului European și Consiliului, care conțin:

(a)

o prezentare generală a măsurilor luate de statele membre pentru îndeplinirea obligațiilor de înmagazinare;

| (b) | o prezentare generală a timpului necesar pentru procedura de certificare prevăzută la articolul 3a din Regulamentul (CE) nr. 715/2009; |
| --- | --- |

(b)

o prezentare generală a timpului necesar pentru procedura de certificare prevăzută la articolul 3a din Regulamentul (CE) nr. 715/2009;

| (c) | o prezentare a măsurilor solicitate de Comisie pentru a asigura respectarea traiectoriilor de constituire de stocuri și a obiectivelor de constituire de stocuri; |
| --- | --- |

(c)

o prezentare a măsurilor solicitate de Comisie pentru a asigura respectarea traiectoriilor de constituire de stocuri și a obiectivelor de constituire de stocuri;

| (d) | o analiză a efectelor potențiale ale prezentului regulament asupra prețurilor gazelor, precum și a economiilor potențiale de gaze în raport cu articolul 6b alineatul (4).” |
| --- | --- |

(d)

o analiză a efectelor potențiale ale prezentului regulament asupra prețurilor gazelor, precum și a economiilor potențiale de gaze în raport cu articolul 6b alineatul (4).”

| 6. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 18a
  Procedura comitetului

  (1)   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (*4).


  (2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.



  (*4)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).”
  " |
| --- | --- |

6.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 18a

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (*4).

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(*4)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).”
  "

*4

| 7. | La articolul 20, se adaugă următorul alineat:

  „(4)   Articolele 6a-6d nu se aplică Irlandei, Ciprului sau Maltei atât timp cât acestea nu sunt direct interconectate la rețeaua de gaze interconectată a oricărui alt stat membru.” |
| --- | --- |

7.

La articolul 20, se adaugă următorul alineat:

„(4)   Articolele 6a-6d nu se aplică Irlandei, Ciprului sau Maltei atât timp cât acestea nu sunt direct interconectate la rețeaua de gaze interconectată a oricărui alt stat membru.”

| 8. | La articolul 22 se adaugă următorul paragraf:

  „Articolul 2 punctele 27-31, articolele 6a-6d, articolul 16 alineatul (3), articolul 17a, articolul 18a, articolul 20 alineatul (4) și anexele Ia și Ib se aplică până la 31 decembrie 2025.” |
| --- | --- |

8.

La articolul 22 se adaugă următorul paragraf:

„Articolul 2 punctele 27-31, articolele 6a-6d, articolul 16 alineatul (3), articolul 17a, articolul 18a, articolul 20 alineatul (4) și anexele Ia și Ib se aplică până la 31 decembrie 2025.”

| 9. | Textul din anexa la prezentul regulament se introduce ca anexele Ia și Ib. |
| --- | --- |

9.

Textul din anexa la prezentul regulament se introduce ca anexele Ia și Ib.

Articolul 2

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 715/2009

Regulamentul (CE) nr. 715/2009 se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 3a
  Certificarea operatorilor de înmagazinare

  (1)   Statele membre se asigură că fiecare operator de înmagazinare, inclusiv orice operator de înmagazinare controlat de un operator de transport și de sistem, este certificat în conformitate cu procedura prevăzută la prezentului articol, fie de către autoritatea națională de reglementare, fie de o altă autoritate competentă desemnată de statul membru în cauză în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului (*5) (în fiecare caz denumită «autoritatea de certificare»).
  Prezentul articol se aplică, de asemenea, operatorilor de înmagazinare controlați de operatorii de transport și de sistem care au fost deja certificați în temeiul normelor privind separarea prevăzute la articolele 9, 10 și 11 din Directiva 2009/73/CE.


  (2)   Autoritatea de certificare emite un proiect de decizie privind certificarea referitor la operatorii de înmagazinare care operează instalații de înmagazinare subterană a gazelor cu o capacitate mai mare de 3,5 TWh atunci când, indiferent de numărul de operatori de înmagazinare, în ansamblul instalațiilor de înmagazinare, stocurile constituite erau, la 31 martie 2021 și la 31 martie 2022, la un nivel care, în medie, reprezenta mai puțin de 30 % din capacitatea lor maximă, până la 1 februarie 2023 sau în termen de 150 de zile lucrătoare de la data primirii unei notificări în temeiul alineatului (9).
  În ceea ce privește operatorii de înmagazinare menționați la primul paragraf, autoritatea de certificare depune toate eforturile pentru a emite un proiect de decizie privind certificarea până la 1 noiembrie 2022.
  Pentru toți ceilalți operatori de înmagazinare, autoritatea de certificare adoptă un proiect de decizie privind certificarea până la 2 ianuarie 2024 sau în termen de 18 luni de la data primirii unei notificări în temeiul alineatului (8) sau (9).


  (3)   Atunci când evaluează riscul pentru securitatea aprovizionării cu energie în Uniune, autoritatea de certificare ia în considerare orice risc pentru siguranța furnizării de gaze la nivel național, regional sau la nivelul Uniunii, precum și orice atenuare a unui astfel de risc, care rezultă, printre altele, din:






  (a) | dreptul de proprietate, aprovizionarea sau alte relații comerciale care ar putea afecta în mod negativ stimulentele și capacitatea operatorului de înmagazinare de a constitui stocuri în instalația de înmagazinare subterană a gazelor; |
| --- | --- | --- |

1.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 3a

Certificarea operatorilor de înmagazinare

(1)   Statele membre se asigură că fiecare operator de înmagazinare, inclusiv orice operator de înmagazinare controlat de un operator de transport și de sistem, este certificat în conformitate cu procedura prevăzută la prezentului articol, fie de către autoritatea națională de reglementare, fie de o altă autoritate competentă desemnată de statul membru în cauză în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului (*5) (în fiecare caz denumită «autoritatea de certificare»).

Prezentul articol se aplică, de asemenea, operatorilor de înmagazinare controlați de operatorii de transport și de sistem care au fost deja certificați în temeiul normelor privind separarea prevăzute la articolele 9, 10 și 11 din Directiva 2009/73/CE.

(2)   Autoritatea de certificare emite un proiect de decizie privind certificarea referitor la operatorii de înmagazinare care operează instalații de înmagazinare subterană a gazelor cu o capacitate mai mare de 3,5 TWh atunci când, indiferent de numărul de operatori de înmagazinare, în ansamblul instalațiilor de înmagazinare, stocurile constituite erau, la 31 martie 2021 și la 31 martie 2022, la un nivel care, în medie, reprezenta mai puțin de 30 % din capacitatea lor maximă, până la 1 februarie 2023 sau în termen de 150 de zile lucrătoare de la data primirii unei notificări în temeiul alineatului (9).

În ceea ce privește operatorii de înmagazinare menționați la primul paragraf, autoritatea de certificare depune toate eforturile pentru a emite un proiect de decizie privind certificarea până la 1 noiembrie 2022.

Pentru toți ceilalți operatori de înmagazinare, autoritatea de certificare adoptă un proiect de decizie privind certificarea până la 2 ianuarie 2024 sau în termen de 18 luni de la data primirii unei notificări în temeiul alineatului (8) sau (9).

(3)   Atunci când evaluează riscul pentru securitatea aprovizionării cu energie în Uniune, autoritatea de certificare ia în considerare orice risc pentru siguranța furnizării de gaze la nivel național, regional sau la nivelul Uniunii, precum și orice atenuare a unui astfel de risc, care rezultă, printre altele, din:

(a)

dreptul de proprietate, aprovizionarea sau alte relații comerciale care ar putea afecta în mod negativ stimulentele și capacitatea operatorului de înmagazinare de a constitui stocuri în instalația de înmagazinare subterană a gazelor;

| (b) | drepturile și obligațiile Uniunii față de o țară terță în temeiul dreptului internațional, inclusiv în temeiul oricărui acord încheiat cu una sau mai multe țări terțe la care Uniunea este parte și în care este abordat aspectul securității aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

(b)

drepturile și obligațiile Uniunii față de o țară terță în temeiul dreptului internațional, inclusiv în temeiul oricărui acord încheiat cu una sau mai multe țări terțe la care Uniunea este parte și în care este abordat aspectul securității aprovizionării cu energie;

| (c) | drepturile și obligațiile statelor membre în cauză față de o țară terță care decurg din acorduri încheiate de statele membre în cauză cu una sau mai multe țări terțe, în măsura în care acordurile respective respectă dreptul Uniunii; sau |
| --- | --- |

(c)

drepturile și obligațiile statelor membre în cauză față de o țară terță care decurg din acorduri încheiate de statele membre în cauză cu una sau mai multe țări terțe, în măsura în care acordurile respective respectă dreptul Uniunii; sau

| (d) | orice alte fapte și circumstanțe specifice ale cazului respectiv. |
| --- | --- |

(d)

orice alte fapte și circumstanțe specifice ale cazului respectiv.

(4)   În cazul în care autoritatea de certificare stabilește că o persoană care, în mod direct sau indirect, controlează sau își exercită vreun drept asupra operatorului de înmagazinare în sensul articolului 9 din Directiva 2009/73/CE ar putea pune în pericol securitatea aprovizionării cu energie sau interesele esențiale în materie de securitate ale Uniunii sau ale oricărui stat membru, autoritatea de certificare refuză certificarea. Ca opțiune alternativă, autoritatea de certificare poate să emită o decizie privind certificarea sub rezerva unor condiții care să garanteze o atenuare suficientă a riscurilor care ar putea influența în mod negativ constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor și cu asigurarea că viabilitatea condițiilor poate fi asigurată pe deplin printr-o punere în aplicare și monitorizare eficace. Astfel de condiții pot include, în special, obligația pentru proprietarul sistemului de înmagazinare sau operatorul de înmagazinare de a transfera gestionarea sistemului de înmagazinare.

(5)   În cazul în care autoritatea de certificare ajunge la concluzia că riscurile legate de furnizarea de gaze nu pot fi eliminate prin condițiile stabilite în conformitate cu alineatul (4), inclusiv prin obligația pentru proprietarul sistemului de înmagazinare sau operatorul de înmagazinare de a transfera gestionarea sistemului de înmagazinare și, prin urmare, refuză certificarea, aceasta:

| (a) | solicită proprietarului sistemului de înmagazinare sau operatorului de înmagazinare ori oricărei persoane despre care consideră că ar putea pune în pericol securitatea aprovizionării cu energie sau interesele esențiale în materie de securitate ale Uniunii sau ale oricărui stat membru să cedeze participațiile sau drepturile pe care le deține asupra proprietății sistemului de înmagazinare sau a proprietății operatorului de înmagazinare, și stabilește un termen pentru o astfel de cedare; |
| --- | --- |

(a)

solicită proprietarului sistemului de înmagazinare sau operatorului de înmagazinare ori oricărei persoane despre care consideră că ar putea pune în pericol securitatea aprovizionării cu energie sau interesele esențiale în materie de securitate ale Uniunii sau ale oricărui stat membru să cedeze participațiile sau drepturile pe care le deține asupra proprietății sistemului de înmagazinare sau a proprietății operatorului de înmagazinare, și stabilește un termen pentru o astfel de cedare;

| (b) | dispune, dacă este cazul, măsuri provizorii pentru a se asigura că o astfel de persoană nu poate exercita niciun control sau drept asupra respectivului proprietar de sistem de înmagazinare sau operator de înmagazinare până la cedarea participațiilor sau a drepturilor; și |
| --- | --- |

(b)

dispune, dacă este cazul, măsuri provizorii pentru a se asigura că o astfel de persoană nu poate exercita niciun control sau drept asupra respectivului proprietar de sistem de înmagazinare sau operator de înmagazinare până la cedarea participațiilor sau a drepturilor; și

| (c) | decide cu privire la măsurile compensatorii adecvate în conformitate cu dreptul intern. |
| --- | --- |

(c)

decide cu privire la măsurile compensatorii adecvate în conformitate cu dreptul intern.

(6)   Autoritatea de certificare notifică fără întârziere Comisiei proiectul de decizie privind certificarea, împreună cu toate informațiile relevante.

Comisia transmite un aviz cu privire la proiectul de decizie privind certificarea autorității de certificare în termen de 25 de zile lucrătoare de la data unei astfel de notificări. Autoritatea de certificare ține seama în cea mai mare măsură de avizul Comisiei.

(7)   Autoritatea de certificare emite decizia privind certificarea în termen de 25 de zile lucrătoare de la primirea avizului Comisiei.

(8)   Înainte de punerea în funcțiune a unei instalații de înmagazinare subterană a gazelor nou construite, operatorul de înmagazinare este certificat în conformitate cu alineatele (1)-(7). Operatorul de înmagazinare notifică autorității de certificare intenția sa de a pune în funcțiune instalația de înmagazinare.

(9)   Operatorii de înmagazinare notifică autorității de certificare relevante orice tranzacție planificată care ar necesita o reevaluare a conformității lor cu cerințele de certificare prevăzute la alineatele (1)-(4).

(10)   Autoritățile de certificare monitorizează în mod continuu respectarea de către operatorii de înmagazinare a cerințelor de certificare de la alineatele (1)-(4). Acestea deschid o procedură de certificare în scopul reevaluării respectării cerințelor în oricare din circumstanțele următoare:

| (a) | la primirea unei notificări din partea operatorului de înmagazinare în temeiul alineatului (8) sau (9); |
| --- | --- |

(a)

la primirea unei notificări din partea operatorului de înmagazinare în temeiul alineatului (8) sau (9);

| (b) | din proprie inițiativă, în cazul în care au cunoștință de faptul că o modificare planificată a drepturilor sau a influenței asupra unui operator de înmagazinare ar putea duce la nerespectarea cerințelor de la alineatele (1), (2) și (3); |
| --- | --- |

(b)

din proprie inițiativă, în cazul în care au cunoștință de faptul că o modificare planificată a drepturilor sau a influenței asupra unui operator de înmagazinare ar putea duce la nerespectarea cerințelor de la alineatele (1), (2) și (3);

| (c) | la cererea motivată a Comisiei. |
| --- | --- |

(c)

la cererea motivată a Comisiei.

(11)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a asigura exploatarea continuă a instalațiilor de înmagazinare subterană a gazelor de pe teritoriile lor respective. Respectivele instalații de înmagazinare subterană a gazelor pot înceta operațiunile numai în cazul în care cerințele tehnice și de siguranță nu sunt respectate sau în cazul în care autoritatea de certificare stabilește, în urma unei evaluări și ținând seama de avizul ENTSO de gaze, potrivit căruia o astfel de încetare a operațiunilor nu ar diminua siguranța furnizării de gaze la nivelul Uniunii sau la nivel național.

Se iau măsuri compensatorii adecvate, dacă este cazul, în situația în care încetarea operațiunilor nu este permisă.

(12)   Comisia poate publica orientări privind aplicarea prezentului articol.

(13)   Prezentul articol nu se aplică părților din instalațiile de GNL care sunt utilizate pentru înmagazinare.

(*5)  Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2017 privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 994/2010 (JO L 280, 28.10.2017, p. 1).”
  "

*5

| 2. | La articolul 13, se adaugă următorul alineat:

  „(3)   Autoritatea națională de reglementare poate aplica o reducere de până la 100 % tarifelor de transport și distribuție bazate pe capacitate în punctele de intrare dinspre instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor și instalațiile de GNL și în punctele de ieșire către acestea, cu excepția cazului și în măsura în care o astfel de instalație care este conectată la mai multe rețele de transport sau de distribuție este utilizată pentru a concura cu un punct de interconectare.
  Prezentul alineat se aplică până la 31 decembrie 2025.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 13, se adaugă următorul alineat:

„(3)   Autoritatea națională de reglementare poate aplica o reducere de până la 100 % tarifelor de transport și distribuție bazate pe capacitate în punctele de intrare dinspre instalațiile de înmagazinare subterană a gazelor și instalațiile de GNL și în punctele de ieșire către acestea, cu excepția cazului și în măsura în care o astfel de instalație care este conectată la mai multe rețele de transport sau de distribuție este utilizată pentru a concura cu un punct de interconectare.

Prezentul alineat se aplică până la 31 decembrie 2025.”

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iunie 2022.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

F. RIESTER

---

(1)  Avizul din 18 mai 2022 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 23 iunie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 28 iunie 2022.

2

(3)  Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2017 privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 994/2010 (JO L 280, 28.10.2017, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2017/459 al Comisiei din 16 martie 2017 de stabilire a unui cod al rețelei privind mecanismele de alocare a capacității în sistemele de transport al gazelor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 984/2013 (JO L 72, 17.3.2017, p. 1).

5

(6)  Directiva 2008/114/CE a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora (JO L 345, 23.12.2008, p. 75).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 (JO L 211, 14.8.2009, p. 36).

8

---

ANEXĂ

„ANEXA Ia (1)

Traiectoria de constituire de stocuri cu obiective intermediare și obiectivul de constituire de stocuri pentru 2022 pentru statele membre care dispun de instalații de înmagazinare subterană a gazelor

| Statul membru | 1 august: obiectiv intermediar | 1 septembrie: obiectiv intermediar | 1 octombrie: obiectiv intermediar | 1 noiembrie: obiectiv intermediar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | 49  % | 60  % | 70  % | 80  % |
| BE | 49  % | 62  % | 75  % | 80  % |
| BG | 49  % | 61  % | 75  % | 80  % |
| CZ | 60  % | 67  % | 74  % | 80  % |
| DE | 45  % | 53  % | 80  % | 80  % |
| DK | 61  % | 68  % | 74  % | 80  % |
| ES | 71  % | 74  % | 77  % | 80  % |
| FR | 52  % | 65  % | 72  % | 80  % |
| HR | 49  % | 60  % | 70  % | 80  % |
| HU | 51  % | 60  % | 70  % | 80  % |
| IT | 58  % | 66  % | 73  % | 80  % |
| LV | 57  % | 65  % | 72  % | 80  % |
| NL | 54  % | 62  % | 71  % | 80  % |
| PL | 80  % | 80  % | 80  % | 80  % |
| PT | 72  % | 75  % | 77  % | 80  % |
| RO | 46  % | 57  % | 66  % | 80  % |
| SE | 40  % | 53  % | 67  % | 80  % |
| SK | 49  % | 60  % | 70  % | 80  % |

Statul membru

1 august: obiectiv intermediar

1 septembrie: obiectiv intermediar

1 octombrie: obiectiv intermediar

1 noiembrie: obiectiv intermediar

AT

49  %

60  %

70  %

80  %

BE

49  %

62  %

75  %

80  %

BG

49  %

61  %

75  %

80  %

CZ

60  %

67  %

74  %

80  %

DE

45  %

53  %

80  %

80  %

DK

61  %

68  %

74  %

80  %

ES

71  %

74  %

77  %

80  %

FR

52  %

65  %

72  %

80  %

HR

49  %

60  %

70  %

80  %

HU

51  %

60  %

70  %

80  %

IT

58  %

66  %

73  %

80  %

LV

57  %

65  %

72  %

80  %

NL

54  %

62  %

71  %

80  %

PL

80  %

80  %

80  %

80  %

PT

72  %

75  %

77  %

80  %

RO

46  %

57  %

66  %

80  %

SE

40  %

53  %

67  %

80  %

SK

49  %

60  %

70  %

80  %

ANEXA Ib

Responsabilitate comună pentru obiectivul de constituire de stocuri și traiectoria de constituire de stocuri

În ceea ce privește obiectivul de constituire de stocuri și traiectoria de constituire de stocuri în temeiul articolului 6a alineatul (1), Republica Federală Germania și Republica Austria își împart responsabilitatea în ceea ce privește instalațiile de înmagazinare Haidach și 7Fields. Proporția și amploarea exacte ale acestei responsabilități partajate între Republica Federală Germania și Republica Austria fac obiectul unui acord bilateral între aceste state membre.

---

(1)  Prezenta anexă face obiectul obligațiilor pro rata ale fiecărui stat membru în temeiul prezentului regulament, în special al articolelor 6a, 6b și 6c.

1

pro rata

Pentru statele membre care intră sub incidența articolului 6a alineatul (2), obiectivul intermediar pro rata se calculează înmulțind valoarea indicată în tabel cu limita de 35 % și împărțind rezultatul la 80 %.

pro rata

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/34

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/1033 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 29 iunie 2022

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 în ceea ce privește o măsură specifică de acordare a unui sprijin temporar cu caracter excepțional în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 42 și articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Fermierii și întreprinderile rurale din Uniune au fost afectați într-un mod fără precedent de consecințele invadării Ucrainei de către Rusia. Creșterea prețurilor factorilor de producție, în special pentru energie, îngrășăminte și hrană pentru animale, a creat perturbări economice pentru sectorul agricol și comunitățile rurale din Uniune și a condus la probleme de lichiditate pentru fermieri și pentru micile întreprinderi rurale care își desfășoară activitatea în domeniul prelucrării, comercializării sau dezvoltării produselor agricole. Astfel s-a a creat o situație excepțională care trebuie să fie remediată printr-o măsura cu caracter excepțional. |
| --- | --- |

(1)

Fermierii și întreprinderile rurale din Uniune au fost afectați într-un mod fără precedent de consecințele invadării Ucrainei de către Rusia. Creșterea prețurilor factorilor de producție, în special pentru energie, îngrășăminte și hrană pentru animale, a creat perturbări economice pentru sectorul agricol și comunitățile rurale din Uniune și a condus la probleme de lichiditate pentru fermieri și pentru micile întreprinderi rurale care își desfășoară activitatea în domeniul prelucrării, comercializării sau dezvoltării produselor agricole. Astfel s-a a creat o situație excepțională care trebuie să fie remediată printr-o măsura cu caracter excepțional.

| (2) | Pentru a contracara impactul invadării Ucrainei de către Rusia asupra sectorului agricol și al sectorului alimentar ale Uniunii, este necesar să se prevadă o măsură nouă, excepțională și temporară în prezentul regulament, care să abordeze problemele de lichidități care pun în pericol continuitatea activităților fermelor și ale micilor întreprinderi care își desfășoară activitatea în domeniul prelucrării, comercializării sau dezvoltării de produse agricole. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a contracara impactul invadării Ucrainei de către Rusia asupra sectorului agricol și al sectorului alimentar ale Uniunii, este necesar să se prevadă o măsură nouă, excepțională și temporară în prezentul regulament, care să abordeze problemele de lichidități care pun în pericol continuitatea activităților fermelor și ale micilor întreprinderi care își desfășoară activitatea în domeniul prelucrării, comercializării sau dezvoltării de produse agricole.

| (3) | Sprijinul în cadrul măsurii prevăzute de prezentul regulament, care vizează asigurarea competitivității întreprinderilor agroalimentare și a viabilității fermelor din Uniune, ar trebui să concentreze resursele disponibile către beneficiarii care au fost cei mai afectați de consecințele invadării Ucrainei de către Rusia și să fie acordat pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii. În cazul fermierilor, ar trebui să fie posibil ca astfel de criterii să includă sectoarele de producție, tipurile de agricultură sau de structuri de ferme și, în cazul întreprinderilor mici și mijlocii (IMM), sectoarele, tipurile de activități, tipurile de regiuni sau alte constrângeri specifice. |
| --- | --- |

(3)

Sprijinul în cadrul măsurii prevăzute de prezentul regulament, care vizează asigurarea competitivității întreprinderilor agroalimentare și a viabilității fermelor din Uniune, ar trebui să concentreze resursele disponibile către beneficiarii care au fost cei mai afectați de consecințele invadării Ucrainei de către Rusia și să fie acordat pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii. În cazul fermierilor, ar trebui să fie posibil ca astfel de criterii să includă sectoarele de producție, tipurile de agricultură sau de structuri de ferme și, în cazul întreprinderilor mici și mijlocii (IMM), sectoarele, tipurile de activități, tipurile de regiuni sau alte constrângeri specifice.

| (4) | Criza actuală gravă din sectorul agricol al Uniunii confirmă necesitatea de a accelera tranziția către sustenabilitate, pentru a ne putea pregăti mai bine pentru crizele viitoare. Prin urmare, este necesar ca sprijinul în cadrul măsurii prevăzute de prezentul regulament să nu ducă la o reducere a cotei totale din contribuția Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) rezervată pentru măsurile menționate la articolul 59 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(4)

Criza actuală gravă din sectorul agricol al Uniunii confirmă necesitatea de a accelera tranziția către sustenabilitate, pentru a ne putea pregăti mai bine pentru crizele viitoare. Prin urmare, este necesar ca sprijinul în cadrul măsurii prevăzute de prezentul regulament să nu ducă la o reducere a cotei totale din contribuția Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) rezervată pentru măsurile menționate la articolul 59 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (5) | Având în vedere urgența și caracterul temporar și excepțional al măsurii prevăzute de prezentul regulament, ar trebui să fie stabilită o plată unică și o dată limită pentru aplicarea măsurii. De asemenea, ar trebui respectat principiul în temeiul căruia plățile efectuate de Comisie se realizează în conformitate cu creditele bugetare și în funcție de disponibilitatea fondurilor. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere urgența și caracterul temporar și excepțional al măsurii prevăzute de prezentul regulament, ar trebui să fie stabilită o plată unică și o dată limită pentru aplicarea măsurii. De asemenea, ar trebui respectat principiul în temeiul căruia plățile efectuate de Comisie se realizează în conformitate cu creditele bugetare și în funcție de disponibilitatea fondurilor.

| (6) | Pentru a acorda un sprijin sporit celor mai afectați fermieri sau IMM-uri, este adecvat să se permită statelor membre să ajusteze nivelul sumelor forfetare pentru anumite categorii de beneficiari eligibili, de exemplu prin stabilirea anumitor intervale sau a unor categorii largi, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a acorda un sprijin sporit celor mai afectați fermieri sau IMM-uri, este adecvat să se permită statelor membre să ajusteze nivelul sumelor forfetare pentru anumite categorii de beneficiari eligibili, de exemplu prin stabilirea anumitor intervale sau a unor categorii largi, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii.

| (7) | Pentru a asigura o finanțare adecvată a măsurii prevăzute de prezentul regulament, fără a pune în pericol alte obiective ale programelor de dezvoltare rurală, este necesar să fie stabilită o cotă maximă a contribuției Uniunii la respectiva măsură. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a asigura o finanțare adecvată a măsurii prevăzute de prezentul regulament, fără a pune în pericol alte obiective ale programelor de dezvoltare rurală, este necesar să fie stabilită o cotă maximă a contribuției Uniunii la respectiva măsură.

| (8) | Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 să fie modificat în consecință.

| (9) | Având în vedere invadarea Ucrainei de către Rusia și urgența abordării impactului invadării respective asupra sectorului agricol și a sectorului alimentar ale Uniunii, se consideră oportun să se invoce excepția de la termenul de opt săptămâni prevăzută la articolul 4 din Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere invadarea Ucrainei de către Rusia și urgența abordării impactului invadării respective asupra sectorului agricol și a sectorului alimentar ale Uniunii, se consideră oportun să se invoce excepția de la termenul de opt săptămâni prevăzută la articolul 4 din Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice.

| (10) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume de a aborda situația excepțională creată în sectorul agricol și sectorul alimentar ale Uniunii de impactul invadării Ucrainei de către Rusia, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(10)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume de a aborda situația excepțională creată în sectorul agricol și sectorul alimentar ale Uniunii de impactul invadării Ucrainei de către Rusia, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

| (11) | Dat fiind caracterul urgent al situației referitoare la impactul invadării Ucrainei de către Rusia asupra sectorului agricol și a sectorului alimentar al Uniunii, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(11)

Dat fiind caracterul urgent al situației referitoare la impactul invadării Ucrainei de către Rusia asupra sectorului agricol și a sectorului alimentar al Uniunii, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 39c
  Sprijin temporar cu caracter excepțional acordat fermierilor și IMM-urilor care au fost afectați în mod deosebit de impactul invadării Ucrainei de către Rusia

  (1)   Sprijinul acordat în cadrul acestei măsuri oferă asistență de urgență fermierilor și IMM-urilor care au fost afectați în mod deosebit de invadarea Ucrainei de către Rusia, cu scopul de a asigura continuitatea activității acestora, sub rezerva condițiilor prevăzute în prezentul articol.


  (2)   Se acordă sprijin fermierilor și IMM-urilor care își desfășoară activitatea în domeniul prelucrării, comercializării sau dezvoltării produselor agricole prevăzute în anexa I la TFUE sau a bumbacului, cu excepția produselor pescărești. Rezultatul procesului de producție poate fi un produs care nu face obiectul anexei respective.


  (3)   Statele membre direcționează sprijinul către beneficiarii cei mai afectați de impactul invadării Ucrainei de către Rusia prin stabilirea, pe baza dovezilor disponibile, a condițiilor de eligibilitate și, atunci când statele membre în cauză consideră adecvat, a unor criterii de selecție, care trebuie să fie obiective și nediscriminatorii. Sprijinul acordat de statele membre contribuie la securitatea alimentară sau vizează corectarea dezechilibrelor pieței și sprijină fermierii sau IMM-urile care se angajează în una sau mai multe dintre următoarele activități care urmăresc aceste obiective:






  (a) | economia circulară; |
| --- | --- | --- |

1.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 39c

Sprijin temporar cu caracter excepțional acordat fermierilor și IMM-urilor care au fost afectați în mod deosebit de impactul invadării Ucrainei de către Rusia

(1)   Sprijinul acordat în cadrul acestei măsuri oferă asistență de urgență fermierilor și IMM-urilor care au fost afectați în mod deosebit de invadarea Ucrainei de către Rusia, cu scopul de a asigura continuitatea activității acestora, sub rezerva condițiilor prevăzute în prezentul articol.

(2)   Se acordă sprijin fermierilor și IMM-urilor care își desfășoară activitatea în domeniul prelucrării, comercializării sau dezvoltării produselor agricole prevăzute în anexa I la TFUE sau a bumbacului, cu excepția produselor pescărești. Rezultatul procesului de producție poate fi un produs care nu face obiectul anexei respective.

(3)   Statele membre direcționează sprijinul către beneficiarii cei mai afectați de impactul invadării Ucrainei de către Rusia prin stabilirea, pe baza dovezilor disponibile, a condițiilor de eligibilitate și, atunci când statele membre în cauză consideră adecvat, a unor criterii de selecție, care trebuie să fie obiective și nediscriminatorii. Sprijinul acordat de statele membre contribuie la securitatea alimentară sau vizează corectarea dezechilibrelor pieței și sprijină fermierii sau IMM-urile care se angajează în una sau mai multe dintre următoarele activități care urmăresc aceste obiective:

(a)

economia circulară;

| (b) | gestionarea nutrienților; |
| --- | --- |

(b)

gestionarea nutrienților;

| (c) | utilizarea eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

(c)

utilizarea eficientă a resurselor;

| (d) | metodele de producție favorabile mediului și climei. |
| --- | --- |

(d)

metodele de producție favorabile mediului și climei.

(4)   Sprijinul ia forma unei sume forfetare care urmează să fie plătită până la 15 octombrie 2023, pe baza cererilor de sprijin aprobate de autoritatea competentă până la 31 martie 2023. Rambursarea ulterioară de către Comisie se efectuează în conformitate cu creditele bugetare și sub rezerva finanțării disponibile. Nivelul plăților poate fi diferențiat pe categorii de beneficiari, în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii.

(5)   Cuantumul maxim al sprijinului nu depășește 15 000 EUR per fermier și 100 000 EUR per IMM.

(6)   Atunci când acordă sprijin în temeiul prezentului articol, statele membre iau în considerare sprijinul acordat prin alte instrumente de sprijin naționale sau ale Uniunii sau scheme private pentru a răspunde impactului invadării Ucrainei de către Rusia.”

| 2. | La articolul 49, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Autoritatea statului membru responsabilă cu selecția operațiunilor se asigură că operațiunile, cu excepția celor care fac obiectul articolului 18 alineatul (1) litera (b), al articolului 24 alineatul (1) litera (d), al articolelor 28-31, 33, 34 și 36-39c, sunt selectate în conformitate cu criteriile de selecție menționate la alineatul (1) de la prezentul articol și potrivit unei proceduri transparente și bine documentate.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 49, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Autoritatea statului membru responsabilă cu selecția operațiunilor se asigură că operațiunile, cu excepția celor care fac obiectul articolului 18 alineatul (1) litera (b), al articolului 24 alineatul (1) litera (d), al articolelor 28-31, 33, 34 și 36-39c, sunt selectate în conformitate cu criteriile de selecție menționate la alineatul (1) de la prezentul articol și potrivit unei proceduri transparente și bine documentate.”

| 3. | La articolul 59 se introduce următorul alineat:

  „(6b)   Sprijinul din FEADR acordat în temeiul articolului 39c nu depășește 5 % din totalul contribuției FEADR la programul de dezvoltare rurală pentru anii 2021-2022, astfel cum este prevăzut în partea a doua din anexa I.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 59 se introduce următorul alineat:

„(6b)   Sprijinul din FEADR acordat în temeiul articolului 39c nu depășește 5 % din totalul contribuției FEADR la programul de dezvoltare rurală pentru anii 2021-2022, astfel cum este prevăzut în partea a doua din anexa I.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iunie 2022.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

F. RIESTER

---

(1)  Avizul din 16 iunie 2022 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 23 iunie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și decizia Consiliului din 28 iunie 2022.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 487).

3

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/37

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/1034 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 29 iunie 2022

de modificare a Regulamentului (UE) 2021/953 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 21 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2021/953 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita titularilor acestora exercitarea dreptului de liberă circulație pe durata pandemiei de COVID-19. De asemenea, acesta contribuie la facilitarea eliminării treptate în mod coordonat a restricțiilor privind libera circulație instituite de statele membre, în conformitate cu dreptul Uniunii, pentru a limita răspândirea SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2021/953 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita titularilor acestora exercitarea dreptului de liberă circulație pe durata pandemiei de COVID-19. De asemenea, acesta contribuie la facilitarea eliminării treptate în mod coordonat a restricțiilor privind libera circulație instituite de statele membre, în conformitate cu dreptul Uniunii, pentru a limita răspândirea SARS-CoV-2.

| (2) | Conform Regulamentului (UE) 2021/953, certificatele de testare se eliberează pe baza a două tipuri de teste pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2, și anume testele de amplificare a acidului nucleic molecular (testele NAAT), inclusiv cele care utilizează reacția polimerazică în lanț-revers transcriptază (RT-PCR), și testele antigenice rapide, care se bazează pe detectarea proteinelor virale (antigeni) prin imunodozare cu flux lateral care dă rezultate în mai puțin de 30 de minute, cu condiția ca acestea să fie efectuate de cadre medicale sau de personal de testare calificat. |
| --- | --- |

(2)

Conform Regulamentului (UE) 2021/953, certificatele de testare se eliberează pe baza a două tipuri de teste pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2, și anume testele de amplificare a acidului nucleic molecular (testele NAAT), inclusiv cele care utilizează reacția polimerazică în lanț-revers transcriptază (RT-PCR), și testele antigenice rapide, care se bazează pe detectarea proteinelor virale (antigeni) prin imunodozare cu flux lateral care dă rezultate în mai puțin de 30 de minute, cu condiția ca acestea să fie efectuate de cadre medicale sau de personal de testare calificat.

| (3) | Regulamentul (UE) 2021/953 nu include în domeniul său de aplicare testele antigenice de laborator, cum ar fi testele de imunoadsorbție cu anticorpi marcați enzimatic sau testele imunologice automatizate. Începând din iulie 2021, grupul de lucru tehnic privind testele de diagnosticare a COVID-19, care este responsabil cu pregătirea actualizărilor listei comune a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19 convenite de Comitetul pentru securitate sanitară, instituit în temeiul articolului 17 din Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3), a examinat, de asemenea, propunerile înaintate de statele membre și de producători privind testele antigenice de laborator pentru depistarea COVID-19. Respectivele propuneri au fost evaluate pe baza acelorași criterii ca cele utilizate pentru testele antigenice rapide, iar Comitetul pentru securitate sanitară a stabilit o listă a testelor antigenice de laborator care îndeplinesc respectivele criterii. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE) 2021/953 nu include în domeniul său de aplicare testele antigenice de laborator, cum ar fi testele de imunoadsorbție cu anticorpi marcați enzimatic sau testele imunologice automatizate. Începând din iulie 2021, grupul de lucru tehnic privind testele de diagnosticare a COVID-19, care este responsabil cu pregătirea actualizărilor listei comune a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19 convenite de Comitetul pentru securitate sanitară, instituit în temeiul articolului 17 din Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3), a examinat, de asemenea, propunerile înaintate de statele membre și de producători privind testele antigenice de laborator pentru depistarea COVID-19. Respectivele propuneri au fost evaluate pe baza acelorași criterii ca cele utilizate pentru testele antigenice rapide, iar Comitetul pentru securitate sanitară a stabilit o listă a testelor antigenice de laborator care îndeplinesc respectivele criterii.

| (4) | Ca urmare a evoluțiilor respective, și pentru a extinde domeniul de aplicare al diferitelor tipuri de teste de diagnosticare ce pot fi utilizate pentru eliberarea unui certificat digital al UE privind COVID, ar trebui să se modifice definiția testelor antigenice rapide pentru a include testele antigenice de laborator. Prin urmare, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a elibera certificate de testare și, în urma adoptării Regulamentului delegat (UE) 2022/256 al Comisiei (4), certificate de vindecare, pe baza testelor antigenice care, în urma îndeplinirii criteriilor de calitate stabilite, au fost incluse pe lista comună a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19, convenită și actualizată periodic de Comitetul pentru securitate sanitară. Având în vedere faptul că strategiile de testare pentru COVID-19 ale statelor membre diferă, posibilitatea ca statele membre să utilizeze teste antigenice pentru eliberarea certificatelor de vindecare ar trebui să fie în continuare opțională și să fie utilizată îndeosebi atunci când nu există o capacitate suficientă în materie de teste NAAT din cauza numărului mare de infecții în zona în cauză sau din alt motiv. În cazul în care există o capacitate suficientă în materie de teste NAAT, statele membre pot continua să elibereze certificate de vindecare numai pe baza testelor NAAT, care sunt considerate drept cea mai fiabilă metodă pentru testarea cazurilor de COVID-19 și a contacților. În mod similar, în perioadele în care se înregistrează o creștere a numărului de infectări cu SARS-CoV-2 ce determină o cerere ridicată pentru teste sau un deficit de teste NAAT, statele membre ar putea avea posibilitatea temporară de a elibera certificate de vindecare pe baza testelor antigenice. După scăderea numărului de infectări, statele membre pot continua să elibereze certificate de vindecare numai pe baza testelor NAAT. |
| --- | --- |

(4)

Ca urmare a evoluțiilor respective, și pentru a extinde domeniul de aplicare al diferitelor tipuri de teste de diagnosticare ce pot fi utilizate pentru eliberarea unui certificat digital al UE privind COVID, ar trebui să se modifice definiția testelor antigenice rapide pentru a include testele antigenice de laborator. Prin urmare, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a elibera certificate de testare și, în urma adoptării Regulamentului delegat (UE) 2022/256 al Comisiei (4), certificate de vindecare, pe baza testelor antigenice care, în urma îndeplinirii criteriilor de calitate stabilite, au fost incluse pe lista comună a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19, convenită și actualizată periodic de Comitetul pentru securitate sanitară. Având în vedere faptul că strategiile de testare pentru COVID-19 ale statelor membre diferă, posibilitatea ca statele membre să utilizeze teste antigenice pentru eliberarea certificatelor de vindecare ar trebui să fie în continuare opțională și să fie utilizată îndeosebi atunci când nu există o capacitate suficientă în materie de teste NAAT din cauza numărului mare de infecții în zona în cauză sau din alt motiv. În cazul în care există o capacitate suficientă în materie de teste NAAT, statele membre pot continua să elibereze certificate de vindecare numai pe baza testelor NAAT, care sunt considerate drept cea mai fiabilă metodă pentru testarea cazurilor de COVID-19 și a contacților. În mod similar, în perioadele în care se înregistrează o creștere a numărului de infectări cu SARS-CoV-2 ce determină o cerere ridicată pentru teste sau un deficit de teste NAAT, statele membre ar putea avea posibilitatea temporară de a elibera certificate de vindecare pe baza testelor antigenice. După scăderea numărului de infectări, statele membre pot continua să elibereze certificate de vindecare numai pe baza testelor NAAT.

| (5) | În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) 2021/953, certificatele de vaccinare eliberate de statele membre trebuie să indice numărul de doze administrate titularului. Este necesar să se clarifice faptul că această cerință este menită să reflecte toate dozele administrate, în orice stat membru, nu doar dozele administrate în statul membru care eliberează certificatul de vaccinare. Indicarea doar a dozelor anterioare administrate în statul membru care eliberează certificatul de vaccinare ar putea conduce la o discrepanță între numărul total de doze administrate efectiv unei persoane și numărul indicat în certificatul de vaccinare și i-ar putea împiedica pe titulari să își utilizeze certificatul de vaccinare atunci când își exercită dreptul de liberă circulație pe teritoriul Uniunii. Administrarea dozelor anterioare în alte state membre este dovedită printr-un certificat digital al UE privind COVID valabil,. Statele membre nu ar trebui să solicite informații sau dovezi suplimentare din partea cetățenilor Uniunii care dețin astfel de certificate de vaccinare, cum ar fi numărul lotului dozelor anterioare. Statele membre ar trebui să poată solicita unei persoane să prezinte un act de identitate valabil și un certificat anterior de vaccinare sau de vindecare. În acest context, se aplică normele privind acceptarea certificatelor de vaccinare eliberate de alte state membre prevăzute la articolul 5 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/953. În plus, certificatele care intră sub incidența unui act de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 3 alineatul (10) și al articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/953 trebuie, în scopul de a facilita titularilor acestora exercitarea dreptului de liberă circulație, să fie acceptate în aceleași condiții ca certificatele digitale ale UE privind COVID eliberate de statele membre. În conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/953, titularul unui certificat digital al UE privind COVID are dreptul de a solicita eliberarea unui nou certificat în cazul în care datele cu caracter personal pe care le conține certificatul original nu sunt exacte, inclusiv în ceea ce privește situația titularului din punctul de vedere al vaccinării. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) 2021/953, certificatele de vaccinare eliberate de statele membre trebuie să indice numărul de doze administrate titularului. Este necesar să se clarifice faptul că această cerință este menită să reflecte toate dozele administrate, în orice stat membru, nu doar dozele administrate în statul membru care eliberează certificatul de vaccinare. Indicarea doar a dozelor anterioare administrate în statul membru care eliberează certificatul de vaccinare ar putea conduce la o discrepanță între numărul total de doze administrate efectiv unei persoane și numărul indicat în certificatul de vaccinare și i-ar putea împiedica pe titulari să își utilizeze certificatul de vaccinare atunci când își exercită dreptul de liberă circulație pe teritoriul Uniunii. Administrarea dozelor anterioare în alte state membre este dovedită printr-un certificat digital al UE privind COVID valabil,. Statele membre nu ar trebui să solicite informații sau dovezi suplimentare din partea cetățenilor Uniunii care dețin astfel de certificate de vaccinare, cum ar fi numărul lotului dozelor anterioare. Statele membre ar trebui să poată solicita unei persoane să prezinte un act de identitate valabil și un certificat anterior de vaccinare sau de vindecare. În acest context, se aplică normele privind acceptarea certificatelor de vaccinare eliberate de alte state membre prevăzute la articolul 5 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/953. În plus, certificatele care intră sub incidența unui act de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 3 alineatul (10) și al articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/953 trebuie, în scopul de a facilita titularilor acestora exercitarea dreptului de liberă circulație, să fie acceptate în aceleași condiții ca certificatele digitale ale UE privind COVID eliberate de statele membre. În conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/953, titularul unui certificat digital al UE privind COVID are dreptul de a solicita eliberarea unui nou certificat în cazul în care datele cu caracter personal pe care le conține certificatul original nu sunt exacte, inclusiv în ceea ce privește situația titularului din punctul de vedere al vaccinării.

| (6) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/953, statul membru în care a fost administrat un vaccin împotriva COVID-19 are obligația de a elibera un certificat de vaccinare persoanei în cauză. Acest lucru nu ar trebui însă înțeles ca împiedicând un stat membru să elibereze certificate de vaccinare astfel cum sunt menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2021/953 persoanelor care fac dovada faptului că au fost vaccinate într-un alt stat membru. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/953, statul membru în care a fost administrat un vaccin împotriva COVID-19 are obligația de a elibera un certificat de vaccinare persoanei în cauză. Acest lucru nu ar trebui însă înțeles ca împiedicând un stat membru să elibereze certificate de vaccinare astfel cum sunt menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2021/953 persoanelor care fac dovada faptului că au fost vaccinate într-un alt stat membru.

| (7) | Ținând seama în special de apariția unor noi variante ale SARS-CoV-2 care determină îngrijorare, continuarea dezvoltării și a studierii vaccinurilor împotriva COVID-19 reprezintă un factor esențial în combaterea pandemiei de COVID-19. În acest context, este important să se faciliteze participarea voluntarilor la studii clinice, și anume studii efectuate pentru a investiga siguranța sau eficacitatea unui medicament, în cazul de față a unui vaccin împotriva COVID-19. Cercetarea clinică joacă un rol fundamental în dezvoltarea vaccinurilor și, prin urmare, este necesar să se încurajeze participarea voluntară la studiile clinice. Faptul de a împiedica participanții la studii clinice să obțină certificate de vaccinare ar putea constitui un factor major de descurajare a participării la astfel de studii, ceea ce ar întârzia finalizarea studiilor clinice și, la un nivel mai general, ar avea un impact negativ asupra sănătății publice. În plus, ar trebui să se respecte integritatea studiilor clinice, inclusiv în ceea ce privește mascarea și confidențialitatea datelor, pentru a se asigura valabilitatea rezultatelor acestora. Prin urmare, statele membre ar trebui să poată elibera certificate de vaccinare participanților la studii clinice care au fost aprobate de comitetele de etică și de autoritățile competente ale statelor membre, indiferent dacă participantului i s-a administrat vaccinul împotriva COVID-19 candidat sau, pentru a se evita subminarea studiilor, doza destinată grupului de control. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama în special de apariția unor noi variante ale SARS-CoV-2 care determină îngrijorare, continuarea dezvoltării și a studierii vaccinurilor împotriva COVID-19 reprezintă un factor esențial în combaterea pandemiei de COVID-19. În acest context, este important să se faciliteze participarea voluntarilor la studii clinice, și anume studii efectuate pentru a investiga siguranța sau eficacitatea unui medicament, în cazul de față a unui vaccin împotriva COVID-19. Cercetarea clinică joacă un rol fundamental în dezvoltarea vaccinurilor și, prin urmare, este necesar să se încurajeze participarea voluntară la studiile clinice. Faptul de a împiedica participanții la studii clinice să obțină certificate de vaccinare ar putea constitui un factor major de descurajare a participării la astfel de studii, ceea ce ar întârzia finalizarea studiilor clinice și, la un nivel mai general, ar avea un impact negativ asupra sănătății publice. În plus, ar trebui să se respecte integritatea studiilor clinice, inclusiv în ceea ce privește mascarea și confidențialitatea datelor, pentru a se asigura valabilitatea rezultatelor acestora. Prin urmare, statele membre ar trebui să poată elibera certificate de vaccinare participanților la studii clinice care au fost aprobate de comitetele de etică și de autoritățile competente ale statelor membre, indiferent dacă participantului i s-a administrat vaccinul împotriva COVID-19 candidat sau, pentru a se evita subminarea studiilor, doza destinată grupului de control.

| (8) | În plus, este necesar să se clarifice faptul că alte state membre ar trebui să poată accepta certificate de vaccinare pentru vaccinurile împotriva COVID-19 care fac obiectul unor studii clinice în vederea eliminării restricțiilor privind libera circulație instituite, în conformitate cu dreptul Uniunii, ca răspuns la pandemia de COVID-19. Perioada de acceptare a unor astfel de certificate de vaccinare nu ar trebui să fie mai mare decât cea a certificatelor eliberate pe baza vaccinurilor împotriva COVID-19 cărora li s-a acordat o autorizație de comercializare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Perioada de acceptare a unor astfel de certificate poate fi diferită, în funcție de administrarea vaccinului ca parte a seriei primare de vaccinare sau ca doză booster. În această perioadă, statele membre pot să accepte astfel de certificate de vaccinare, cu excepția cazului în care au fost revocate după încheierea studiului clinic, în special în cazul în care vaccinul împotriva COVID-19 nu a primit ulterior o autorizație de comercializare sau în cazul în care certificatele de vaccinare au fost eliberate pentru un placebo administrat grupului de control în cadrul unui studiu orb. În acest sens, eliberarea certificatelor de vaccinare participanților la studii clinice pentru vaccinurile împotriva COVID-19 și acceptarea acestor certificate intră în competența statelor membre. În cazul în care unui vaccin împotriva COVID-19 care face obiectul unor studii clinice i se acordă ulterior o autorizație de comercializare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004, certificatele de vaccinare eliberate pentru respectivul vaccin intră, de la data eliberării respectivei autorizații de comercializare, sub incidența articolului 5 alineatul (5) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2021/953. Pentru a se asigura o abordare coerentă, Comisia ar trebui să fie împuternicită să solicite Comitetului pentru securitate sanitară, Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) sau Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) să emită orientări privind acceptarea certificatelor eliberate pentru un vaccin împotriva COVID-19 care face obiectul unor studii clinice și nu a primit încă o autorizație de comercializare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004, orientări care ar trebui să țină seama de criteriile etice și științifice necesare pentru efectuarea studiilor clinice. |
| --- | --- |

(8)

În plus, este necesar să se clarifice faptul că alte state membre ar trebui să poată accepta certificate de vaccinare pentru vaccinurile împotriva COVID-19 care fac obiectul unor studii clinice în vederea eliminării restricțiilor privind libera circulație instituite, în conformitate cu dreptul Uniunii, ca răspuns la pandemia de COVID-19. Perioada de acceptare a unor astfel de certificate de vaccinare nu ar trebui să fie mai mare decât cea a certificatelor eliberate pe baza vaccinurilor împotriva COVID-19 cărora li s-a acordat o autorizație de comercializare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Perioada de acceptare a unor astfel de certificate poate fi diferită, în funcție de administrarea vaccinului ca parte a seriei primare de vaccinare sau ca doză booster. În această perioadă, statele membre pot să accepte astfel de certificate de vaccinare, cu excepția cazului în care au fost revocate după încheierea studiului clinic, în special în cazul în care vaccinul împotriva COVID-19 nu a primit ulterior o autorizație de comercializare sau în cazul în care certificatele de vaccinare au fost eliberate pentru un placebo administrat grupului de control în cadrul unui studiu orb. În acest sens, eliberarea certificatelor de vaccinare participanților la studii clinice pentru vaccinurile împotriva COVID-19 și acceptarea acestor certificate intră în competența statelor membre. În cazul în care unui vaccin împotriva COVID-19 care face obiectul unor studii clinice i se acordă ulterior o autorizație de comercializare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004, certificatele de vaccinare eliberate pentru respectivul vaccin intră, de la data eliberării respectivei autorizații de comercializare, sub incidența articolului 5 alineatul (5) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2021/953. Pentru a se asigura o abordare coerentă, Comisia ar trebui să fie împuternicită să solicite Comitetului pentru securitate sanitară, Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) sau Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) să emită orientări privind acceptarea certificatelor eliberate pentru un vaccin împotriva COVID-19 care face obiectul unor studii clinice și nu a primit încă o autorizație de comercializare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004, orientări care ar trebui să țină seama de criteriile etice și științifice necesare pentru efectuarea studiilor clinice.

| (9) | De la adoptarea Regulamentului (UE) 2021/953, situația epidemiologică în ceea ce privește pandemia de COVID-19 a evoluat în mod considerabil. Deși au existat diferențe între statele membre în ceea ce privește nivelurile de vaccinare, până la 31 ianuarie 2022, populația adultă din Uniune își încheiase ciclul primar de vaccinare în proporție de peste 80 % și beneficiase de administrarea unei doze booster în proporție de peste 50 %. Creșterea ratei de vaccinare rămâne un obiectiv esențial în lupta împotriva pandemiei de COVID-19, având în vedere protecția sporită împotriva spitalizării și a formelor grave ale bolii oferită de vaccinare și, prin urmare, joacă un rol important în asigurarea faptului că pot fi ridicate restricțiile privind libera circulație a persoanelor. |
| --- | --- |

(9)

De la adoptarea Regulamentului (UE) 2021/953, situația epidemiologică în ceea ce privește pandemia de COVID-19 a evoluat în mod considerabil. Deși au existat diferențe între statele membre în ceea ce privește nivelurile de vaccinare, până la 31 ianuarie 2022, populația adultă din Uniune își încheiase ciclul primar de vaccinare în proporție de peste 80 % și beneficiase de administrarea unei doze booster în proporție de peste 50 %. Creșterea ratei de vaccinare rămâne un obiectiv esențial în lupta împotriva pandemiei de COVID-19, având în vedere protecția sporită împotriva spitalizării și a formelor grave ale bolii oferită de vaccinare și, prin urmare, joacă un rol important în asigurarea faptului că pot fi ridicate restricțiile privind libera circulație a persoanelor.

| (10) | În plus, răspândirea, în a doua jumătate a anului 2021, a variantei preocupante Delta a SARS-CoV-2 a cauzat o creștere a numărului de infectări, spitalizări și decese, statele membre trebuind să adopte măsuri stricte de sănătate publică pentru a proteja capacitatea sistemului de îngrijiri de sănătate. La începutul anului 2022, varianta preocupantă Omicron a SARS-CoV-2 a cauzat creșteri bruște ale numărului de infectări cu COVID-19, înlocuind rapid varianta Delta și atingând o intensitate fără precedent a transmiterii comunitare în întreaga Uniune. Astfel cum a menționat ECDC în evaluarea sa rapidă a riscurilor din 27 ianuarie 2022, infecțiile cu varianta Omicron par mai puțin susceptibile să conducă la un efect clinic grav care să necesite spitalizare sau internare în unitățile de terapie intensivă. Deși reducerea gravității se datorează parțial caracteristicilor intrinseci ale virusului, rezultatele studiilor privind eficacitatea vaccinală au arătat că vaccinarea joacă un rol semnificativ în prevenirea efectelor clinice grave ale infecției cu varianta Omicron, eficacitatea împotriva formelor grave ale bolii crescând în mod semnificativ în rândul persoanelor cărora li s-au administrat trei doze de vaccin. În plus, având în vedere nivelurile foarte ridicate de transmitere comunitară, care duc la îmbolnăvirea unui număr mare de persoane în același timp, este probabil ca statele membre să traverseze o perioadă de presiune considerabilă asupra sistemelor lor de îngrijiri de sănătate și asupra funcționării societății în ansamblul său, în principal ca urmare a absențelor de la locul de muncă și din unitățile de învățământ. |
| --- | --- |

(10)

În plus, răspândirea, în a doua jumătate a anului 2021, a variantei preocupante Delta a SARS-CoV-2 a cauzat o creștere a numărului de infectări, spitalizări și decese, statele membre trebuind să adopte măsuri stricte de sănătate publică pentru a proteja capacitatea sistemului de îngrijiri de sănătate. La începutul anului 2022, varianta preocupantă Omicron a SARS-CoV-2 a cauzat creșteri bruște ale numărului de infectări cu COVID-19, înlocuind rapid varianta Delta și atingând o intensitate fără precedent a transmiterii comunitare în întreaga Uniune. Astfel cum a menționat ECDC în evaluarea sa rapidă a riscurilor din 27 ianuarie 2022, infecțiile cu varianta Omicron par mai puțin susceptibile să conducă la un efect clinic grav care să necesite spitalizare sau internare în unitățile de terapie intensivă. Deși reducerea gravității se datorează parțial caracteristicilor intrinseci ale virusului, rezultatele studiilor privind eficacitatea vaccinală au arătat că vaccinarea joacă un rol semnificativ în prevenirea efectelor clinice grave ale infecției cu varianta Omicron, eficacitatea împotriva formelor grave ale bolii crescând în mod semnificativ în rândul persoanelor cărora li s-au administrat trei doze de vaccin. În plus, având în vedere nivelurile foarte ridicate de transmitere comunitară, care duc la îmbolnăvirea unui număr mare de persoane în același timp, este probabil ca statele membre să traverseze o perioadă de presiune considerabilă asupra sistemelor lor de îngrijiri de sănătate și asupra funcționării societății în ansamblul său, în principal ca urmare a absențelor de la locul de muncă și din unitățile de învățământ.

| (11) | După ce s-a atins nivelul maxim al cazurilor de infectare cu varianta Omicron la începutul anului 2022, se preconizează că o mare parte a populației se va bucura, cel puțin pentru o anumită perioadă, de protecție împotriva COVID-19, fie ca urmare a vaccinării, fie ca urmare a unei infectări anterioare, sau ca urmare a ambelor. Ca urmare a vaccinurilor împotriva COVID-19 disponibile în prezent, un procent semnificativ mai mare din populație este, de asemenea, mai bine protejat împotriva îmbolnăvirii grave și a decesului cauzat de COVID-19. Cu toate acestea, nu este posibil să se prevadă impactul unei posibile creșteri a infectărilor în a doua jumătate a anului 2022. În plus, nu poate fi exclusă posibilitatea înrăutățirii pandemiei de COVID-19 ca urmare a apariției unor noi variante ale SARS-CoV-2 care determină îngrijorare. Astfel cum a menționat și ECDC, persistă incertitudini semnificative în această etapă a pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

După ce s-a atins nivelul maxim al cazurilor de infectare cu varianta Omicron la începutul anului 2022, se preconizează că o mare parte a populației se va bucura, cel puțin pentru o anumită perioadă, de protecție împotriva COVID-19, fie ca urmare a vaccinării, fie ca urmare a unei infectări anterioare, sau ca urmare a ambelor. Ca urmare a vaccinurilor împotriva COVID-19 disponibile în prezent, un procent semnificativ mai mare din populație este, de asemenea, mai bine protejat împotriva îmbolnăvirii grave și a decesului cauzat de COVID-19. Cu toate acestea, nu este posibil să se prevadă impactul unei posibile creșteri a infectărilor în a doua jumătate a anului 2022. În plus, nu poate fi exclusă posibilitatea înrăutățirii pandemiei de COVID-19 ca urmare a apariției unor noi variante ale SARS-CoV-2 care determină îngrijorare. Astfel cum a menționat și ECDC, persistă incertitudini semnificative în această etapă a pandemiei de COVID-19.

| (12) | Având în vedere incertitudinile care persistă legate de evoluția viitoare a pandemiei de COVID-19, nu se poate exclude faptul că statele membre vor continua să solicite cetățenilor Uniunii și membrilor familiilor acestora care își exercită dreptul de liberă circulație să prezinte dovada vaccinării, a rezultatului testării sau a vindecării de COVID-19 după 30 iunie 2022, și anume data la care urmează să expire în prezent Regulamentul (UE) 2021/953. Prin urmare, este important să se evite ca, în cazul în care anumite restricții privind libera circulație din motive de sănătate publică rămân în vigoare după 30 iunie 2022, cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora să fie privați de posibilitatea de a-și utiliza certificatele digitale ale UE privind COVID, care reprezintă o modalitate eficace, sigură și care protejează viața privată de a dovedi situația în ceea ce privește vaccinarea, rezultatul testării sau vindecarea de COVID-19, în cazul în care statele membre impun deținerea acestor certificate pentru exercitarea dreptului de liberă circulație. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere incertitudinile care persistă legate de evoluția viitoare a pandemiei de COVID-19, nu se poate exclude faptul că statele membre vor continua să solicite cetățenilor Uniunii și membrilor familiilor acestora care își exercită dreptul de liberă circulație să prezinte dovada vaccinării, a rezultatului testării sau a vindecării de COVID-19 după 30 iunie 2022, și anume data la care urmează să expire în prezent Regulamentul (UE) 2021/953. Prin urmare, este important să se evite ca, în cazul în care anumite restricții privind libera circulație din motive de sănătate publică rămân în vigoare după 30 iunie 2022, cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora să fie privați de posibilitatea de a-și utiliza certificatele digitale ale UE privind COVID, care reprezintă o modalitate eficace, sigură și care protejează viața privată de a dovedi situația în ceea ce privește vaccinarea, rezultatul testării sau vindecarea de COVID-19, în cazul în care statele membre impun deținerea acestor certificate pentru exercitarea dreptului de liberă circulație.

| (13) | În acest context, statele membre ar trebui să solicite cetățenilor Uniunii și membrilor familiilor acestora care își exercită dreptul de liberă circulație să prezinte dovada vaccinării, a rezultatului testării sau vindecării de COVID-19 sau ar trebui să impună restricții suplimentare, cum ar fi testarea suplimentară în contextul călătoriilor pentru depistarea infecțiilor cu SARS-COV-2 sau carantina sau autoizolarea în contextul călătoriilor, numai în cazul în care astfel de restricții sunt nediscriminatorii și necesare și proporționale în scopul protejării sănătății publice, pe baza celor mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv a datelor epidemiologice publicate de ECDC pe baza Recomandării (UE) 2022/107 a Consiliului (6) și în conformitate cu principiul precauției. |
| --- | --- |

(13)

În acest context, statele membre ar trebui să solicite cetățenilor Uniunii și membrilor familiilor acestora care își exercită dreptul de liberă circulație să prezinte dovada vaccinării, a rezultatului testării sau vindecării de COVID-19 sau ar trebui să impună restricții suplimentare, cum ar fi testarea suplimentară în contextul călătoriilor pentru depistarea infecțiilor cu SARS-COV-2 sau carantina sau autoizolarea în contextul călătoriilor, numai în cazul în care astfel de restricții sunt nediscriminatorii și necesare și proporționale în scopul protejării sănătății publice, pe baza celor mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv a datelor epidemiologice publicate de ECDC pe baza Recomandării (UE) 2022/107 a Consiliului (6) și în conformitate cu principiul precauției.

| (14) | Atunci când impun restricții privind libera circulație din motive de sănătate publică, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită particularităților regiunilor ultraperiferice, exclavelor și zonelor izolate geografic, precum și impactului probabil al unor astfel de restricții asupra regiunilor transfrontaliere, având în vedere legăturile sociale și economice puternice din cadrul regiunilor respective. |
| --- | --- |

(14)

Atunci când impun restricții privind libera circulație din motive de sănătate publică, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită particularităților regiunilor ultraperiferice, exclavelor și zonelor izolate geografic, precum și impactului probabil al unor astfel de restricții asupra regiunilor transfrontaliere, având în vedere legăturile sociale și economice puternice din cadrul regiunilor respective.

| (15) | Verificarea certificatelor care alcătuiesc certificatul digital al UE privind COVID nu ar trebui să determine introducerea unor restricții suplimentare privind libera circulație pe teritoriul Uniunii sau a unor restricții pentru călătoriile în interiorul spațiului Schengen. |
| --- | --- |

(15)

Verificarea certificatelor care alcătuiesc certificatul digital al UE privind COVID nu ar trebui să determine introducerea unor restricții suplimentare privind libera circulație pe teritoriul Uniunii sau a unor restricții pentru călătoriile în interiorul spațiului Schengen.

| (16) | În același timp, având în vedere că orice restricții privind libera circulație a persoanelor pe teritoriul Uniunii instituite pentru a limita răspândirea virusului SARS-CoV-2, inclusiv cerința de a prezenta certificate digitale ale UE privind COVID, ar trebui eliminate de îndată ce situația epidemiologică permite acest lucru, prelungirea perioadei de aplicare a Regulamentului (UE) 2021/953 ar trebui limitată la 12 luni. În plus, prelungirea perioadei de aplicare a regulamentului menționat nu ar trebui înțeleasă ca impunând statelor membre, în special celor care elimină măsurile interne de sănătate publică, să mențină sau să impună restricții privind libera circulație. De asemenea, delegarea competenței de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care i-a fost conferită Comisiei în temeiul Regulamentului (UE) 2021/953, ar trebui să fie prelungită. Este necesar să se asigure faptul că este posibilă adaptarea cadrului de certificate digitale ale UE privind COVID la noile dovezi privind vaccinarea împotriva COVID-19, reinfectarea după vindecare sau testarea și la progresele științifice în ceea ce privește limitarea răspândirii pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(16)

În același timp, având în vedere că orice restricții privind libera circulație a persoanelor pe teritoriul Uniunii instituite pentru a limita răspândirea virusului SARS-CoV-2, inclusiv cerința de a prezenta certificate digitale ale UE privind COVID, ar trebui eliminate de îndată ce situația epidemiologică permite acest lucru, prelungirea perioadei de aplicare a Regulamentului (UE) 2021/953 ar trebui limitată la 12 luni. În plus, prelungirea perioadei de aplicare a regulamentului menționat nu ar trebui înțeleasă ca impunând statelor membre, în special celor care elimină măsurile interne de sănătate publică, să mențină sau să impună restricții privind libera circulație. De asemenea, delegarea competenței de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care i-a fost conferită Comisiei în temeiul Regulamentului (UE) 2021/953, ar trebui să fie prelungită. Este necesar să se asigure faptul că este posibilă adaptarea cadrului de certificate digitale ale UE privind COVID la noile dovezi privind vaccinarea împotriva COVID-19, reinfectarea după vindecare sau testarea și la progresele științifice în ceea ce privește limitarea răspândirii pandemiei de COVID-19.

| (17) | Până la 31 decembrie 2022, Comisia ar trebui să transmită Parlamentului European și Consiliului un al treilea raport privind aplicarea Regulamentului (UE) 2021/953. Raportul ar trebui să conțină, în special, o prezentare generală a informațiilor primite în temeiul articolul 11 din regulamentul respectiv cu privire la restricțiile privind libera circulație instituite de statele membre pentru a limita răspândirea SARS-CoV-2, o prezentare generală care să descrie toate evoluțiile în ceea ce privește utilizările interne și internaționale ale certificatului digital al UE privind COVID, orice actualizări relevante privind evaluarea inclusă în cel de al doilea raport și o evaluare a oportunității utilizării în continuare a certificatelor digitale ale UE privind COVID în sensul regulamentului respectiv, ținând seama de evoluțiile epidemiologice și de cele mai recente dovezi științifice disponibile și în lumina principiilor necesității și proporționalității. La elaborarea raportului, Comisia ar trebui să solicite orientări din partea ECDC și a Comitetului pentru securitate sanitară. Fără a aduce atingere dreptului de inițiativă al Comisiei, raportul ar trebui să fie însoțit de o propunere legislativă având ca obiect scurtarea perioadei de aplicare a Regulamentului (UE) 2021/953, ținând seama de evoluția situației epidemiologice legate de pandemia de COVID-19 și de orice recomandări în acest sens din partea ECDC și a Comitetului pentru securitate sanitară. |
| --- | --- |

(17)

Până la 31 decembrie 2022, Comisia ar trebui să transmită Parlamentului European și Consiliului un al treilea raport privind aplicarea Regulamentului (UE) 2021/953. Raportul ar trebui să conțină, în special, o prezentare generală a informațiilor primite în temeiul articolul 11 din regulamentul respectiv cu privire la restricțiile privind libera circulație instituite de statele membre pentru a limita răspândirea SARS-CoV-2, o prezentare generală care să descrie toate evoluțiile în ceea ce privește utilizările interne și internaționale ale certificatului digital al UE privind COVID, orice actualizări relevante privind evaluarea inclusă în cel de al doilea raport și o evaluare a oportunității utilizării în continuare a certificatelor digitale ale UE privind COVID în sensul regulamentului respectiv, ținând seama de evoluțiile epidemiologice și de cele mai recente dovezi științifice disponibile și în lumina principiilor necesității și proporționalității. La elaborarea raportului, Comisia ar trebui să solicite orientări din partea ECDC și a Comitetului pentru securitate sanitară. Fără a aduce atingere dreptului de inițiativă al Comisiei, raportul ar trebui să fie însoțit de o propunere legislativă având ca obiect scurtarea perioadei de aplicare a Regulamentului (UE) 2021/953, ținând seama de evoluția situației epidemiologice legate de pandemia de COVID-19 și de orice recomandări în acest sens din partea ECDC și a Comitetului pentru securitate sanitară.

| (18) | Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/953 ar trebui să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(18)

Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/953 ar trebui să fie modificat în consecință.

| (19) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume facilitarea exercitării dreptului de liberă circulație pe teritoriul Uniunii pe durata pandemiei de COVID-19 prin instituirea unui cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea unor certificate interoperabile privind COVID-19 care să ateste vaccinarea, rezultatul testării sau vindecarea de COVID-19 a unei persoane, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv. |
| --- | --- |

(19)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume facilitarea exercitării dreptului de liberă circulație pe teritoriul Uniunii pe durata pandemiei de COVID-19 prin instituirea unui cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea unor certificate interoperabile privind COVID-19 care să ateste vaccinarea, rezultatul testării sau vindecarea de COVID-19 a unei persoane, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv.

| (20) | Pentru a permite aplicarea sa promptă și în timp util pentru a asigura continuitatea certificatului digital al UE privind COVID, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a permite aplicarea sa promptă și în timp util pentru a asigura continuitatea certificatului digital al UE privind COVID, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (21) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Comitetul european pentru protecția datelor au fost consultate în conformitate cu articolul 42 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (7) și au emis un aviz comun la 14 martie 2022 (8), |
| --- | --- |

(21)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Comitetul european pentru protecția datelor au fost consultate în conformitate cu articolul 42 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (7) și au emis un aviz comun la 14 martie 2022 (8),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) 2021/953 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2, punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:






  „5. | «test antigenic» înseamnă una dintre următoarele categorii de teste, care se bazează pe detectarea proteinelor virale (antigeni) pentru a evidenția prezența SARS-CoV-2:






  (a) | teste antigenice rapide, cum ar fi imunodozările cu flux lateral care dau rezultate în mai puțin de 30 de minute; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

La articolul 2, punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„5.

«test antigenic» înseamnă una dintre următoarele categorii de teste, care se bazează pe detectarea proteinelor virale (antigeni) pentru a evidenția prezența SARS-CoV-2:

(a)

teste antigenice rapide, cum ar fi imunodozările cu flux lateral care dau rezultate în mai puțin de 30 de minute;

| (b) | teste antigenice de laborator, cum ar fi testele de imunoadsorbție cu anticorpi marcați enzimatic sau testele imunologice automatizate pentru detectarea antigenilor;”. |
| --- | --- |

(b)

teste antigenice de laborator, cum ar fi testele de imunoadsorbție cu anticorpi marcați enzimatic sau testele imunologice automatizate pentru detectarea antigenilor;”.

| 2. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (i) | la primul paragraf, literele (b) și (c) se înlocuiesc cu următorul text:






  „(b) | un certificat care confirmă faptul că titularul a efectuat un test NAAT sau un test antigenic enumerat în lista comună a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19 convenită de Comitetul pentru securitate sanitară, efectuat de cadre medicale sau de personal de testare calificat în statul membru care a eliberat certificatul, care indică tipul testului, data efectuării testului și rezultatul testului (certificat de testare); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(i)

la primul paragraf, literele (b) și (c) se înlocuiesc cu următorul text:

„(b)

un certificat care confirmă faptul că titularul a efectuat un test NAAT sau un test antigenic enumerat în lista comună a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19 convenită de Comitetul pentru securitate sanitară, efectuat de cadre medicale sau de personal de testare calificat în statul membru care a eliberat certificatul, care indică tipul testului, data efectuării testului și rezultatul testului (certificat de testare);

| (c) | un certificat care confirmă, pe baza rezultatului pozitiv al unui test NAAT sau al unui test antigenic enumerat în lista comună a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19 convenită de Comitetul pentru securitate sanitară, efectuat de cadre medicale sau de personal de testare calificat, faptul că titularul s-a vindecat după ce a fost infectat cu SARS-CoV-2 (certificat de vindecare).”; |
| --- | --- |

(c)

un certificat care confirmă, pe baza rezultatului pozitiv al unui test NAAT sau al unui test antigenic enumerat în lista comună a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19 convenită de Comitetul pentru securitate sanitară, efectuat de cadre medicale sau de personal de testare calificat, faptul că titularul s-a vindecat după ce a fost infectat cu SARS-CoV-2 (certificat de vindecare).”;

| (ii) | al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Comisia publică lista comună a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19 convenită de Comitetul pentru securitate sanitară, inclusiv orice actualizări ale acesteia.”; |
| --- | --- |

(ii)

al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia publică lista comună a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19 convenită de Comitetul pentru securitate sanitară, inclusiv orice actualizări ale acesteia.”;

| (b) | alineatul (11) se înlocuiește cu următorul text:

  „(11)   În cazul în care este necesar, Comisia solicită Comitetului pentru securitate sanitară, ECDC sau EMA să emită orientări referitoare la dovezile științifice disponibile privind efectele evenimentelor medicale documentate în certificatele menționate la alineatul (1), în special în ceea ce privește noi variante ale SARS-CoV-2 care determină îngrijorare și în ceea ce privește acceptarea vaccinurilor împotriva COVID-19 care fac obiectul unor studii clinice în statele membre.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (11) se înlocuiește cu următorul text:

„(11)   În cazul în care este necesar, Comisia solicită Comitetului pentru securitate sanitară, ECDC sau EMA să emită orientări referitoare la dovezile științifice disponibile privind efectele evenimentelor medicale documentate în certificatele menționate la alineatul (1), în special în ceea ce privește noi variante ale SARS-CoV-2 care determină îngrijorare și în ceea ce privește acceptarea vaccinurilor împotriva COVID-19 care fac obiectul unor studii clinice în statele membre.”

| 3. | La articolul 4, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Cadrul de încredere se bazează pe o infrastructură de chei publice și permite eliberarea și verificarea în mod fiabil și în condiții de siguranță a autenticității, valabilității și integrității certificatelor menționate la articolul 3 alineatul (1). Cadrul de încredere permite detectarea fraudelor, în special a falsificărilor. În plus, acesta permite, de asemenea, schimbul de liste cu certificate revocate care conțin identificatorii unici ai certificatelor revocate. Astfel de liste cu certificate revocate nu conțin alte date cu caracter personal. Verificarea certificatelor menționate la articolul 3 alineatul (1) și, după caz, a listelor cu certificate revocate nu conduce la notificarea emitentului cu privire la verificare.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 4, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Cadrul de încredere se bazează pe o infrastructură de chei publice și permite eliberarea și verificarea în mod fiabil și în condiții de siguranță a autenticității, valabilității și integrității certificatelor menționate la articolul 3 alineatul (1). Cadrul de încredere permite detectarea fraudelor, în special a falsificărilor. În plus, acesta permite, de asemenea, schimbul de liste cu certificate revocate care conțin identificatorii unici ai certificatelor revocate. Astfel de liste cu certificate revocate nu conțin alte date cu caracter personal. Verificarea certificatelor menționate la articolul 3 alineatul (1) și, după caz, a listelor cu certificate revocate nu conduce la notificarea emitentului cu privire la verificare.”

| 4. | Articolul 5 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2) primul paragraf, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | informații privind vaccinul împotriva COVID-19 și numărul de doze administrate titularului, indiferent de statul membru în care au fost administrate dozele respective;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Articolul 5 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2) primul paragraf, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

informații privind vaccinul împotriva COVID-19 și numărul de doze administrate titularului, indiferent de statul membru în care au fost administrate dozele respective;”;

| (b) | la alineatul (5), se adaugă următoarele paragrafe:

  „Statele membre pot, de asemenea, să elibereze certificate de vaccinare persoanelor care participă la un studiu clinic referitor la un vaccin împotriva COVID-19 care a fost aprobat de comitetele de etică și de autoritățile competente ale statelor membre, indiferent dacă participantului i s-a administrat vaccinul împotriva COVID-19 candidat sau doza destinată grupului de control. Informațiile despre vaccinul împotriva COVID-19 care trebuie incluse în certificatul de vaccinare în conformitate cu câmpurile de date specifice prevăzute la punctul 1 din anexă trebuie să nu submineze integritatea studiului clinic.
  Statele membre pot accepta certificatele de vaccinare eliberate de alte state membre în conformitate cu al patrulea paragraf pentru a elimina restricțiile privind libera circulație instituite, în conformitate cu dreptul Uniunii, pentru a limita răspândirea SARS-CoV-2, cu excepția cazului în care perioada de acceptare a acestora a expirat sau a cazului în care acestea au fost revocate după încheierea studiului clinic, în special întrucât vaccinul împotriva COVID-19 nu a primit ulterior autorizație de comercializare sau întrucât certificatele au fost eliberate pentru un placebo administrat grupului de control în cadrul unui studiu orb.” |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (5), se adaugă următoarele paragrafe:

„Statele membre pot, de asemenea, să elibereze certificate de vaccinare persoanelor care participă la un studiu clinic referitor la un vaccin împotriva COVID-19 care a fost aprobat de comitetele de etică și de autoritățile competente ale statelor membre, indiferent dacă participantului i s-a administrat vaccinul împotriva COVID-19 candidat sau doza destinată grupului de control. Informațiile despre vaccinul împotriva COVID-19 care trebuie incluse în certificatul de vaccinare în conformitate cu câmpurile de date specifice prevăzute la punctul 1 din anexă trebuie să nu submineze integritatea studiului clinic.

Statele membre pot accepta certificatele de vaccinare eliberate de alte state membre în conformitate cu al patrulea paragraf pentru a elimina restricțiile privind libera circulație instituite, în conformitate cu dreptul Uniunii, pentru a limita răspândirea SARS-CoV-2, cu excepția cazului în care perioada de acceptare a acestora a expirat sau a cazului în care acestea au fost revocate după încheierea studiului clinic, în special întrucât vaccinul împotriva COVID-19 nu a primit ulterior autorizație de comercializare sau întrucât certificatele au fost eliberate pentru un placebo administrat grupului de control în cadrul unui studiu orb.”

| 5. | La articolul 6 alineatul (2), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | informații despre testul NAAT sau despre testul antigenic pe care l-a efectuat titularul;”. |
| --- | --- | --- |

5.

La articolul 6 alineatul (2), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

informații despre testul NAAT sau despre testul antigenic pe care l-a efectuat titularul;”.

| 6. | Articolul 7 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Fiecare stat membru eliberează, la cerere, certificate de vindecare astfel cum se menționează la articolul 3 alineatul (1) litera (c), pe baza rezultatului pozitiv al unui test NAAT efectuat de cadre medicale sau de personal de testare calificat.
  De asemenea, statele membre pot elibera, la cerere, certificate de vindecare astfel cum se menționează la articolul 3 alineatul (1) litera (c), pe baza rezultatului pozitiv al unui test antigenic enumerat în lista comună a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19 convenită de Comitetul pentru securitate sanitară, efectuat de cadre medicale sau de personal de testare calificat.
  Statele membre pot elibera certificate de vindecare pe baza testelor antigenice efectuate de cadre medicale sau de personal de testare calificat începând cu data de 1 octombrie 2021, cu condiția ca testul antigenic utilizat să fi fost inclus în lista comună a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19 convenită de Comitetul pentru securitate sanitară la data obținerii rezultatului pozitiv al testului.
  Certificatele de vindecare se eliberează cel mai devreme la 11 zile de la data la care persoana în cauză a efectuat primul test NAAT sau test antigenic care a avut un rezultat pozitiv.
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 12 pentru a modifica numărul de zile după care se eliberează certificatul de vindecare, pe baza orientărilor primite de la Comitetul pentru securitate sanitară în conformitate cu articolul 3 alineatul (11) sau pe baza dovezilor științifice examinate de ECDC.”; |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Fiecare stat membru eliberează, la cerere, certificate de vindecare astfel cum se menționează la articolul 3 alineatul (1) litera (c), pe baza rezultatului pozitiv al unui test NAAT efectuat de cadre medicale sau de personal de testare calificat.

De asemenea, statele membre pot elibera, la cerere, certificate de vindecare astfel cum se menționează la articolul 3 alineatul (1) litera (c), pe baza rezultatului pozitiv al unui test antigenic enumerat în lista comună a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19 convenită de Comitetul pentru securitate sanitară, efectuat de cadre medicale sau de personal de testare calificat.

Statele membre pot elibera certificate de vindecare pe baza testelor antigenice efectuate de cadre medicale sau de personal de testare calificat începând cu data de 1 octombrie 2021, cu condiția ca testul antigenic utilizat să fi fost inclus în lista comună a UE a testelor antigenice pentru depistarea COVID-19 convenită de Comitetul pentru securitate sanitară la data obținerii rezultatului pozitiv al testului.

Certificatele de vindecare se eliberează cel mai devreme la 11 zile de la data la care persoana în cauză a efectuat primul test NAAT sau test antigenic care a avut un rezultat pozitiv.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 12 pentru a modifica numărul de zile după care se eliberează certificatul de vindecare, pe baza orientărilor primite de la Comitetul pentru securitate sanitară în conformitate cu articolul 3 alineatul (11) sau pe baza dovezilor științifice examinate de ECDC.”;

| (b) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

  „(4)   Pe baza orientărilor primite în temeiul articolului 3 alineatul (11), Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 12 pentru a modifica alineatul (1) de la prezentul articol și articolul 3 alineatul (1) litera (c) pentru a permite eliberarea certificatului de vindecare pe baza unui test antigenic cu rezultat pozitiv, a unui test de anticorpi, inclusiv a unui test serologic pentru depistarea anticorpilor de SARS-CoV-2, sau pe baza oricărei alte metode validate științific. Astfel de acte delegate modifică, de asemenea, punctul 3 din anexă prin adăugarea, modificarea sau eliminarea câmpurilor de date care se încadrează în categoriile de date cu caracter personal menționate la alineatul (2) literele (b) și (c) de la prezentul articol.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Pe baza orientărilor primite în temeiul articolului 3 alineatul (11), Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 12 pentru a modifica alineatul (1) de la prezentul articol și articolul 3 alineatul (1) litera (c) pentru a permite eliberarea certificatului de vindecare pe baza unui test antigenic cu rezultat pozitiv, a unui test de anticorpi, inclusiv a unui test serologic pentru depistarea anticorpilor de SARS-CoV-2, sau pe baza oricărei alte metode validate științific. Astfel de acte delegate modifică, de asemenea, punctul 3 din anexă prin adăugarea, modificarea sau eliminarea câmpurilor de date care se încadrează în categoriile de date cu caracter personal menționate la alineatul (2) literele (b) și (c) de la prezentul articol.”

| 7. | La articolul 10, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

  „(5)   Listele cu certificate revocate care au fost transmise în temeiul articolului 4 alineatul (2) nu se păstrează după sfârșitul perioadei de aplicare a prezentului regulament.” |
| --- | --- |

7.

La articolul 10, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Listele cu certificate revocate care au fost transmise în temeiul articolului 4 alineatul (2) nu se păstrează după sfârșitul perioadei de aplicare a prezentului regulament.”

| 8. | Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 11
  Restricții privind libera circulație și schimbul de informații

  (1)   Fără a aduce atingere competenței statelor membre de a impune restricții privind libera circulație din motive de sănătate publică, în cazul în care statele membre acceptă certificate de vaccinare, certificate de testare care indică un rezultat negativ sau certificate de vindecare, acestea nu impun restricții suplimentare privind libera circulație, cu excepția cazului în care astfel de restricții sunt nediscriminatorii și necesare și proporționale în scopul protejării sănătății publice, pe baza celor mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv a datelor epidemiologice publicate de ECDC pe baza Recomandării (UE) 2022/107 a Consiliului (*1) și în conformitate cu principiul precauției.


  (2)   În cazul în care, în conformitate cu dreptul Uniunii, inclusiv cu principiile prevăzute la alineatul (1) de la prezentul articol, un stat membru impune restricții suplimentare titularilor certificatelor menționate la articolul 3 alineatul (1), în special ca urmare a unei variante SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau interes, acesta informează Comisia și celelalte state membre în consecință, dacă este posibil cu 48 de ore înainte de introducerea unor astfel de noi restricții. În acest scop, statul membru transmite următoarele informații:






  (a) | motivele care stau la baza restricțiilor respective, inclusiv toate datele epidemiologice relevante și dovezile științifice, disponibile și accesibile la momentul respectiv, care justifică restricțiile respective; |
| --- | --- | --- |

8.

Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 11

Restricții privind libera circulație și schimbul de informații

(1)   Fără a aduce atingere competenței statelor membre de a impune restricții privind libera circulație din motive de sănătate publică, în cazul în care statele membre acceptă certificate de vaccinare, certificate de testare care indică un rezultat negativ sau certificate de vindecare, acestea nu impun restricții suplimentare privind libera circulație, cu excepția cazului în care astfel de restricții sunt nediscriminatorii și necesare și proporționale în scopul protejării sănătății publice, pe baza celor mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv a datelor epidemiologice publicate de ECDC pe baza Recomandării (UE) 2022/107 a Consiliului (*1) și în conformitate cu principiul precauției.

(2)   În cazul în care, în conformitate cu dreptul Uniunii, inclusiv cu principiile prevăzute la alineatul (1) de la prezentul articol, un stat membru impune restricții suplimentare titularilor certificatelor menționate la articolul 3 alineatul (1), în special ca urmare a unei variante SARS-CoV-2 care determină îngrijorare sau interes, acesta informează Comisia și celelalte state membre în consecință, dacă este posibil cu 48 de ore înainte de introducerea unor astfel de noi restricții. În acest scop, statul membru transmite următoarele informații:

(a)

motivele care stau la baza restricțiilor respective, inclusiv toate datele epidemiologice relevante și dovezile științifice, disponibile și accesibile la momentul respectiv, care justifică restricțiile respective;

| (b) | domeniul de aplicare al restricțiilor respective, precizând titularii căror certificate intră sub incidența restricțiilor sau sunt exceptați de la acestea; |
| --- | --- |

(b)

domeniul de aplicare al restricțiilor respective, precizând titularii căror certificate intră sub incidența restricțiilor sau sunt exceptați de la acestea;

| (c) | data de la care se aplică restricțiile respective și durata acestora. |
| --- | --- |

(c)

data de la care se aplică restricțiile respective și durata acestora.

(2a)   În cazul în care un stat membru impune restricții în conformitate cu alineatele (1) și (2), acesta acordă o atenție deosebită impactului probabil al unor astfel de restricții asupra regiunilor transfrontaliere și particularităților regiunilor ultraperiferice, exclavelor și zonelor izolate geografic.

(3)   Statele membre informează Comisia și celelalte state membre cu privire la eliberarea și condițiile de acceptare a certificatelor menționate la articolul 3 alineatul (1), inclusiv cu privire la vaccinurile împotriva COVID-19 pe care le acceptă în temeiul articolului 5 alineatul (5) al doilea paragraf.

(4)   Statele membre pun la dispoziția publicului informații clare, cuprinzătoare și în timp util cu privire la alineatele (1), (2) și (3). Ca regulă generală, statele membre publică informațiile respective cu 24 de ore înainte de intrarea în vigoare a noilor restricții, ținând seama de faptul că este necesară o anumită flexibilitate în ceea ce privește urgențele epidemiologice. În plus, informațiile puse la dispoziție de statele membre pot fi publicate de către Comisie în mod centralizat.

(*1)  Recomandarea (UE) 2022/107 a Consiliului din 25 ianuarie 2022 privind o abordare coordonată pentru a facilita libera circulație în condiții de siguranță pe durata pandemiei de COVID-19 și de înlocuire a Recomandării (UE) 2020/1475 (JO L 18, 27.1.2022, p. 110).”
  "

*1

| 9. | La articolul 12, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 5 alineatul (2), la articolul 6 alineatul (2) și la articolul 7 alineatele (1) și (2) se conferă Comisiei pe o perioadă de 24 de luni de la 1 iulie 2021.” |
| --- | --- |

9.

La articolul 12, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 5 alineatul (2), la articolul 6 alineatul (2) și la articolul 7 alineatele (1) și (2) se conferă Comisiei pe o perioadă de 24 de luni de la 1 iulie 2021.”

| 10. | Articolul 16 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2), al treilea paragraf se elimină; |
| --- | --- | --- |

10.

Articolul 16 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2), al treilea paragraf se elimină;

| (b) | se adaugă următorul alineat:

  „(3)   Până la 31 decembrie 2022 Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament.
  Raportul conține, în special:






  (a) | o prezentare generală a informațiilor primite în temeiul articolului 11 cu privire la restricțiile privind libera circulație instituite de statele membre pentru a limita răspândirea SARS-CoV-2; |
| --- | --- | --- |

(b)

se adaugă următorul alineat:

„(3)   Până la 31 decembrie 2022 Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament.

Raportul conține, în special:

(a)

o prezentare generală a informațiilor primite în temeiul articolului 11 cu privire la restricțiile privind libera circulație instituite de statele membre pentru a limita răspândirea SARS-CoV-2;

| (b) | o prezentare generală care descrie toate evoluțiile în ceea ce privește utilizările interne și internaționale ale certificatelor menționate la articolul 3 alineatul (1) și adoptarea, în temeiul articolului 8 alineatul (2), de acte de punere în aplicare referitoare la certificatele privind COVID-19 eliberate de țări terțe; |
| --- | --- |

(b)

o prezentare generală care descrie toate evoluțiile în ceea ce privește utilizările interne și internaționale ale certificatelor menționate la articolul 3 alineatul (1) și adoptarea, în temeiul articolului 8 alineatul (2), de acte de punere în aplicare referitoare la certificatele privind COVID-19 eliberate de țări terțe;

| (c) | orice actualizări relevante privind evaluarea prevăzută în raportul prezentat în temeiul alineatului (2) de la prezentul articol a impactului prezentului regulament asupra facilitării liberei circulații, inclusiv asupra călătoriilor și turismului și acceptarea diferitelor tipuri de vaccinuri, drepturile fundamentale și nediscriminarea, precum și protecția datelor cu caracter personal în timpul pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

(c)

orice actualizări relevante privind evaluarea prevăzută în raportul prezentat în temeiul alineatului (2) de la prezentul articol a impactului prezentului regulament asupra facilitării liberei circulații, inclusiv asupra călătoriilor și turismului și acceptarea diferitelor tipuri de vaccinuri, drepturile fundamentale și nediscriminarea, precum și protecția datelor cu caracter personal în timpul pandemiei de COVID-19;

| (d) | o evaluare a oportunității utilizării în continuare a certificatelor menționate la articolul 3 alineatul (1) în sensul prezentului regulament, ținând seama de evoluțiile epidemiologice și de cele mai recente dovezi științifice disponibile.
  La elaborarea raportului, Comisia solicită orientări din partea ECDC și a Comitetului pentru securitate sanitară, orientări care se anexează la raportul respectiv.
  Raportul poate fi însoțit de o propunere legislativă, în special având ca obiect scurtarea perioadei de aplicare a prezentului regulament, ținând seama de evoluția situației epidemiologice legate de pandemia de COVID-19 și de orice recomandări în acest sens din partea ECDC și a Comitetului pentru securitate sanitară.” |
| --- | --- |

(d)

o evaluare a oportunității utilizării în continuare a certificatelor menționate la articolul 3 alineatul (1) în sensul prezentului regulament, ținând seama de evoluțiile epidemiologice și de cele mai recente dovezi științifice disponibile.

La elaborarea raportului, Comisia solicită orientări din partea ECDC și a Comitetului pentru securitate sanitară, orientări care se anexează la raportul respectiv.

Raportul poate fi însoțit de o propunere legislativă, în special având ca obiect scurtarea perioadei de aplicare a prezentului regulament, ținând seama de evoluția situației epidemiologice legate de pandemia de COVID-19 și de orice recomandări în acest sens din partea ECDC și a Comitetului pentru securitate sanitară.”

| 11. | La articolul 17, al doilea alineat se înlocuiește cu următorul text:

  „Se aplică de la 1 iulie 2021 la 30 iunie 2023.” |
| --- | --- |

11.

La articolul 17, al doilea alineat se înlocuiește cu următorul text:

„Se aplică de la 1 iulie 2021 la 30 iunie 2023.”

| 12. | În anexă, punctul 2 litera (i) se înlocuiește cu următorul text:






  „(i) | centrul sau infrastructura de testare (opțional pentru testul antigenic);”. |
| --- | --- | --- |

12.

În anexă, punctul 2 litera (i) se înlocuiește cu următorul text:

„(i)

centrul sau infrastructura de testare (opțional pentru testul antigenic);”.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iunie 2022.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

F. RIESTER

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 23 iunie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 28 iunie 2022.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2021/953 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2021 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19 (JO L 211, 15.6.2021, p. 1).

2

(3)  Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 2119/98/CE (JO L 293, 5.11.2013, p. 1).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2022/256 al Comisiei din 22 februarie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2021/953 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește eliberarea certificatelor de vindecare pe baza testelor antigenice rapide (JO L 42, 23.2.2022, p. 4).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (JO L 136, 30.4.2004, p. 1).

5

(6)  Recomandarea (UE) 2022/107 a Consiliului din 25 ianuarie 2022 privind o abordare coordonată pentru a facilita libera circulație în condiții de siguranță pe durata pandemiei de COVID-19 și de înlocuire a Recomandării (UE) 2020/1475 (JO L 18, 27.1.2022, p. 110).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

7

(8)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

8

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/46

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/1035 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 29 iunie 2022

de modificare a Regulamentului (UE) 2021/954 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) referitor la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul statelor membre, pe durata pandemiei de COVID-19

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) litera (c),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | În temeiul acquis-ului Schengen, în special al Regulamentului (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului (2) (Codul frontierelor Schengen), resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședința legală în Uniune și resortisanții țărilor terțe care au intrat în mod legal pe teritoriul unui stat membru pot circula liber pe teritoriile tuturor celorlalte state membre în decursul a 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul acquis-ului Schengen, în special al Regulamentului (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului (2) (Codul frontierelor Schengen), resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședința legală în Uniune și resortisanții țărilor terțe care au intrat în mod legal pe teritoriul unui stat membru pot circula liber pe teritoriile tuturor celorlalte state membre în decursul a 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile.

| (2) | Certificatul digital al UE privind COVID a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2021/953 al Parlamentului European și Consiliului (3), care a stabilit un cadru comun pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare sau vindecare de COVID-19, pentru a facilita exercitarea dreptului la liberă circulație al cetățenilor Uniunii și al membrilor familiilor acestora pe durata pandemiei de COVID-19. Regulamentul respectiv a fost însoțit de Regulamentul (UE) 2021/954 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a extins cadrul pentru certificatul digital al UE privind COVID la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriile statelor membre și care au dreptul de a călători în alte state membre în conformitate cu dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Certificatul digital al UE privind COVID a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2021/953 al Parlamentului European și Consiliului (3), care a stabilit un cadru comun pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare sau vindecare de COVID-19, pentru a facilita exercitarea dreptului la liberă circulație al cetățenilor Uniunii și al membrilor familiilor acestora pe durata pandemiei de COVID-19. Regulamentul respectiv a fost însoțit de Regulamentul (UE) 2021/954 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a extins cadrul pentru certificatul digital al UE privind COVID la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriile statelor membre și care au dreptul de a călători în alte state membre în conformitate cu dreptul Uniunii.

| (3) | Regulamentele (UE) 2021/953 și (UE) 2021/954 urmează să expire la 30 iunie 2022. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 continuă, iar apariția variantelor care determină îngrijorare poate continua să aibă un impact negativ asupra călătoriilor în interiorul Uniunii. În consecință, perioada de aplicare a regulamentelor respective ar trebui prelungită, astfel încât certificatul digital al UE privind COVID să poată fi utilizat în continuare. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentele (UE) 2021/953 și (UE) 2021/954 urmează să expire la 30 iunie 2022. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 continuă, iar apariția variantelor care determină îngrijorare poate continua să aibă un impact negativ asupra călătoriilor în interiorul Uniunii. În consecință, perioada de aplicare a regulamentelor respective ar trebui prelungită, astfel încât certificatul digital al UE privind COVID să poată fi utilizat în continuare.

| (4) | Perioada de aplicare a Regulamentului (UE) 2021/953 urmează să fie prelungită cu 12 luni. Întrucât obiectivul Regulamentului (UE) 2021/954 este de a extinde aplicarea Regulamentului (UE) 2021/953 la anumite categorii de resortisanți ai țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală în Uniune, durata aplicării sale ar trebui să fie direct legată de cea a Regulamentului (UE) 2021/953. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/954 ar trebui să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Perioada de aplicare a Regulamentului (UE) 2021/953 urmează să fie prelungită cu 12 luni. Întrucât obiectivul Regulamentului (UE) 2021/954 este de a extinde aplicarea Regulamentului (UE) 2021/953 la anumite categorii de resortisanți ai țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală în Uniune, durata aplicării sale ar trebui să fie direct legată de cea a Regulamentului (UE) 2021/953. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/954 ar trebui să fie modificat în consecință.

| (5) | Prezentul regulament nu ar trebui înțeles ca o facilitare sau ca o încurajare a adoptării de restricții de călătorie instituite ca răspuns la pandemia de COVID-19. În plus, cerința de a verifica certificatele instituite prin Regulamentul (UE) 2021/953 nu justifică, ca atare, reintroducerea temporară a controlului la frontierele interne. Verificările la frontierele interne ar trebui să rămână o măsură de ultimă instanță, reglementată de normele specifice prevăzute în Codul frontierelor Schengen. |
| --- | --- |

(5)

Prezentul regulament nu ar trebui înțeles ca o facilitare sau ca o încurajare a adoptării de restricții de călătorie instituite ca răspuns la pandemia de COVID-19. În plus, cerința de a verifica certificatele instituite prin Regulamentul (UE) 2021/953 nu justifică, ca atare, reintroducerea temporară a controlului la frontierele interne. Verificările la frontierele interne ar trebui să rămână o măsură de ultimă instanță, reglementată de normele specifice prevăzute în Codul frontierelor Schengen.

| (6) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, acesta nu este obligatoriu pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. Deoarece prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezentul regulament, dacă îl va pune în aplicare în dreptul său intern. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, acesta nu este obligatoriu pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. Deoarece prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezentul regulament, dacă îl va pune în aplicare în dreptul său intern.

| (7) | Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (5); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu este obligatoriu pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. Pentru ca statele membre să poată accepta, în condițiile stabilite de Regulamentul (UE) 2021/953, certificatele privind COVID-19 eliberate de Irlanda resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul său pentru a facilita călătoriile pe teritoriul statelor membre, Irlanda ar trebui să le elibereze respectivilor resortisanți ai țărilor terțe certificate privind COVID-19 care respectă cerințele cadrului de încredere pentru certificatul digital al UE privind COVID. Irlanda și celelalte state membre ar trebui să accepte certificatele eliberate resortisanților țărilor terțe vizați de prezentul regulament, în condiții de reciprocitate. |
| --- | --- |

(7)

Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (5); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu este obligatoriu pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. Pentru ca statele membre să poată accepta, în condițiile stabilite de Regulamentul (UE) 2021/953, certificatele privind COVID-19 eliberate de Irlanda resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul său pentru a facilita călătoriile pe teritoriul statelor membre, Irlanda ar trebui să le elibereze respectivilor resortisanți ai țărilor terțe certificate privind COVID-19 care respectă cerințele cadrului de încredere pentru certificatul digital al UE privind COVID. Irlanda și celelalte state membre ar trebui să accepte certificatele eliberate resortisanților țărilor terțe vizați de prezentul regulament, în condiții de reciprocitate.

| (8) | În ceea ce privește Cipru, Bulgaria, România și Croația, prezentul regulament constituie un act care se întemeiază pe acquis-ul Schengen, sau care se raportează la acesta, în înțelesul articolului 3 alineatul (1) din Actul de aderare din 2003, al articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2005 și, respectiv, al articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2011. |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește Cipru, Bulgaria, România și Croația, prezentul regulament constituie un act care se întemeiază pe acquis-ul Schengen, sau care se raportează la acesta, în înțelesul articolului 3 alineatul (1) din Actul de aderare din 2003, al articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2005 și, respectiv, al articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2011.

| (9) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (6), care se află sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul C din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (7). |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (6), care se află sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul C din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (7).

| (10) | În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (8), care se află sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul C din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (9). |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (8), care se află sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul C din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (9).

| (11) | În ceea ce privește Liechtensteinul, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (10), care se află sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul C din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (11). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește Liechtensteinul, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (10), care se află sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul C din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (11).

| (12) | Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/954 ar trebui să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/954 ar trebui să fie modificat în consecință.

| (13) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume facilitarea călătoriei pe durata pandemiei de COVID-19 a resortisanților țărilor terțe care se află în situație de ședere legală sau care au reședința legală pe teritoriul statelor membre, prin instituirea unui cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea unor certificate interoperabile privind COVID-19 care să ateste vaccinarea, rezultatul testării sau vindecarea de COVID-19 a unei persoane, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv. |
| --- | --- |

(13)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume facilitarea călătoriei pe durata pandemiei de COVID-19 a resortisanților țărilor terțe care se află în situație de ședere legală sau care au reședința legală pe teritoriul statelor membre, prin instituirea unui cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea unor certificate interoperabile privind COVID-19 care să ateste vaccinarea, rezultatul testării sau vindecarea de COVID-19 a unei persoane, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv.

| (14) | În vederea aplicării sale cu promptitudine și la timp pentru a se asigura continuitatea certificatului digital al UE privind COVID, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în ziua publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(14)

În vederea aplicării sale cu promptitudine și la timp pentru a se asigura continuitatea certificatului digital al UE privind COVID, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în ziua publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (15) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Comitetul european pentru protecția datelor au fost consultate în conformitate cu articolul 42 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (12) și au emis un aviz comun la 14 martie 2022 (13), |
| --- | --- |

(15)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Comitetul european pentru protecția datelor au fost consultate în conformitate cu articolul 42 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (12) și au emis un aviz comun la 14 martie 2022 (13),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/954 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică începând de la 1 iulie 2021 pe durata pe care se aplică Regulamentul (UE) 2021/953.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.

Adoptat la Bruxelles, 29 iunie 2022.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

F. RIESTER

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 23 iunie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 28 iunie 2022.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO L 77, 23.3.2016, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2021/953 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2021 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19 (JO L 211, 15.6.2021, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/954 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2021 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) referitor la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul statelor membre, pe durata pandemiei de COVID-19 (JO L 211, 15.6.2021, p. 24).

4

(5)  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

5

(6)  
  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

6

(7)  Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (JO L 176, 10.7.1999, p. 31).

7

(8)  
  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

8

(9)  Decizia 2008/146/CE a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 1).

9

(10)  
  JO L 160, 18.6.2011, p. 21.

10

(11)  Decizia 2011/350/UE a Consiliului din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în ceea ce privește eliminarea controalelor la frontierele interne și circulația persoanelor (JO L 160, 18.6.2011, p. 19).

11

(12)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

12

(13)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

13

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/50

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/1036 AL COMISIEI

din 29 iunie 2022

de modificare a Regulamentului (UE) 2020/1429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește prelungirea perioadei de referință

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/1429 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 octombrie 2020 de stabilire a unor măsuri pentru o piață feroviară durabilă în contextul epidemiei de COVID-19 (1), în special articolul 5 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Pandemia de COVID-19 a condus la o diminuare drastică a traficului feroviar din cauza unei scăderi semnificative a cererii și a măsurilor directe luate de statele membre pentru a limita pandemia. |
| --- | --- |

(1)

Pandemia de COVID-19 a condus la o diminuare drastică a traficului feroviar din cauza unei scăderi semnificative a cererii și a măsurilor directe luate de statele membre pentru a limita pandemia.

| (2) | Aceste circumstanțe sunt în afara controlului întreprinderilor feroviare, care s-au confruntat neîntrerupt cu probleme considerabile de lichiditate, cu pierderi majore și, în unele cazuri, cu riscul de insolvență. |
| --- | --- |

(2)

Aceste circumstanțe sunt în afara controlului întreprinderilor feroviare, care s-au confruntat neîntrerupt cu probleme considerabile de lichiditate, cu pierderi majore și, în unele cazuri, cu riscul de insolvență.

| (3) | Pentru a contracara efectele economice negative ale pandemiei de COVID-19 și pentru a sprijini întreprinderile feroviare, Regulamentul (UE) 2020/1429 permite statelor membre să autorizeze administratorii de infrastructură să reducă, să elimine sau să amâne tarifele pentru accesul la infrastructura feroviară. Această posibilitate a fost acordată pentru o perioadă de referință limitată, care a fost prelungită ultima dată prin Regulamentul (UE) 2022/312 al Parlamentului European și al Consiliului (2) până la 30 iunie 2022. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a contracara efectele economice negative ale pandemiei de COVID-19 și pentru a sprijini întreprinderile feroviare, Regulamentul (UE) 2020/1429 permite statelor membre să autorizeze administratorii de infrastructură să reducă, să elimine sau să amâne tarifele pentru accesul la infrastructura feroviară. Această posibilitate a fost acordată pentru o perioadă de referință limitată, care a fost prelungită ultima dată prin Regulamentul (UE) 2022/312 al Parlamentului European și al Consiliului (2) până la 30 iunie 2022.

| (4) | Limitările impuse în ceea ce privește mobilitatea în perioada pandemiei au avut un impact semnificativ asupra utilizării serviciilor de transport feroviar de călători. Serviciile de transport feroviar de marfă au fost și ele afectate, dar într-un mod mai limitat. Pe baza datelor furnizate de administratorii de infrastructură feroviară din Uniune, pandemia a afectat cel mai puternic segmentul serviciilor de transport de călători. Cel mai afectat a fost segmentul serviciilor comerciale de transport de călători, cu o reducere semnificativă a ofertei sale în toate statele membre, care nu a ajuns încă la nivelurile din 2019. |
| --- | --- |

(4)

Limitările impuse în ceea ce privește mobilitatea în perioada pandemiei au avut un impact semnificativ asupra utilizării serviciilor de transport feroviar de călători. Serviciile de transport feroviar de marfă au fost și ele afectate, dar într-un mod mai limitat. Pe baza datelor furnizate de administratorii de infrastructură feroviară din Uniune, pandemia a afectat cel mai puternic segmentul serviciilor de transport de călători. Cel mai afectat a fost segmentul serviciilor comerciale de transport de călători, cu o reducere semnificativă a ofertei sale în toate statele membre, care nu a ajuns încă la nivelurile din 2019.

| (5) | S-a înregistrat o redresare în ceea ce privește numărul de trenuri de marfă care circulă în rețea, nivelurile din 2021 fiind cu doar 0,1 % mai scăzute în comparație cu 2019. Numărul de trenuri de călători care circulau în rețea în temeiul unei obligații de serviciu public („OSP”) în 2021 a fost cu 2 % mai mare decât în 2019, în timp ce, în 2020, acest număr a fost cu 5,1 % mai scăzut decât în 2019. Cu toate acestea, având în vedere că atât în 2020, cât și în 2021, numărul de călători nu a ajuns la două treimi din numărul de călători din 2019, impactul redus al pandemiei și redresarea ulterioară au fost probabil ajutate de sprijinul financiar continuu acordat de autoritățile competente în temeiul contractelor OSP. De fapt, în 2021, numărul de trenuri comerciale de călători era în continuare cu 18,2 % mai mic în comparație cu numărul din 2019. În 2020, acesta a fost cu 22,9 % mai mic în comparație cu 2019, ceea ce înseamnă că nu s-a înregistrat nicio redresare semnificativă. |
| --- | --- |

(5)

S-a înregistrat o redresare în ceea ce privește numărul de trenuri de marfă care circulă în rețea, nivelurile din 2021 fiind cu doar 0,1 % mai scăzute în comparație cu 2019. Numărul de trenuri de călători care circulau în rețea în temeiul unei obligații de serviciu public („OSP”) în 2021 a fost cu 2 % mai mare decât în 2019, în timp ce, în 2020, acest număr a fost cu 5,1 % mai scăzut decât în 2019. Cu toate acestea, având în vedere că atât în 2020, cât și în 2021, numărul de călători nu a ajuns la două treimi din numărul de călători din 2019, impactul redus al pandemiei și redresarea ulterioară au fost probabil ajutate de sprijinul financiar continuu acordat de autoritățile competente în temeiul contractelor OSP. De fapt, în 2021, numărul de trenuri comerciale de călători era în continuare cu 18,2 % mai mic în comparație cu numărul din 2019. În 2020, acesta a fost cu 22,9 % mai mic în comparație cu 2019, ceea ce înseamnă că nu s-a înregistrat nicio redresare semnificativă.

| (6) | Se pot observa tendințe similare atunci când traficul este exprimat în tren-km. Numărul de tren-km înregistrat de trenurile de marfă care circulau în rețea a arătat semne de redresare, la niveluri cu doar 0,5 % mai mici în 2021 comparativ cu 2019. Nivelul serviciilor OSP de călători exprimate în tren-km a fost cu 1,1 % mai mare în 2021 comparativ cu 2019. Cu toate acestea, în 2021, serviciile comerciale de transport de călători exprimate în tren-km au rămas cu 18,7 % sub nivelurile din 2019, ceea ce reprezintă o ușoară îmbunătățire în comparație cu 2020. |
| --- | --- |

(6)

Se pot observa tendințe similare atunci când traficul este exprimat în tren-km. Numărul de tren-km înregistrat de trenurile de marfă care circulau în rețea a arătat semne de redresare, la niveluri cu doar 0,5 % mai mici în 2021 comparativ cu 2019. Nivelul serviciilor OSP de călători exprimate în tren-km a fost cu 1,1 % mai mare în 2021 comparativ cu 2019. Cu toate acestea, în 2021, serviciile comerciale de transport de călători exprimate în tren-km au rămas cu 18,7 % sub nivelurile din 2019, ceea ce reprezintă o ușoară îmbunătățire în comparație cu 2020.

| (7) | Prin urmare, este evident că există o reducere persistentă a nivelului traficului feroviar ca urmare a impactului pandemiei de COVID-19 asupra segmentului de călători, care în 2018 reprezenta aproximativ 80 % din totalul traficului exprimat în tren-km. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, este evident că există o reducere persistentă a nivelului traficului feroviar ca urmare a impactului pandemiei de COVID-19 asupra segmentului de călători, care în 2018 reprezenta aproximativ 80 % din totalul traficului exprimat în tren-km.

| (8) | Datele Organizației Mondiale a Sănătății arată că numărul de cazuri de COVID-19 înregistrate zilnic în Europa a crescut brusc la începutul anului 2022, ajungând la niveluri care nu au fost atinse niciodată în timpul pandemiei. În plus, numărul de cazuri raportate zilnic rămâne foarte ridicat. |
| --- | --- |

(8)

Datele Organizației Mondiale a Sănătății arată că numărul de cazuri de COVID-19 înregistrate zilnic în Europa a crescut brusc la începutul anului 2022, ajungând la niveluri care nu au fost atinse niciodată în timpul pandemiei. În plus, numărul de cazuri raportate zilnic rămâne foarte ridicat.

| (9) | Este probabil ca pandemia să aibă un impact negativ persistent asupra traficului feroviar, iar situația financiară dificilă a întreprinderilor feroviare riscă să persiste, de asemenea, până la sfârșitul anului 2022. |
| --- | --- |

(9)

Este probabil ca pandemia să aibă un impact negativ persistent asupra traficului feroviar, iar situația financiară dificilă a întreprinderilor feroviare riscă să persiste, de asemenea, până la sfârșitul anului 2022.

| (10) | Prin urmare, este necesar să se prelungească perioada de referință stabilită la articolul 1 din Regulamentul (UE) 2020/1429 până la 31 decembrie 2022. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, este necesar să se prelungească perioada de referință stabilită la articolul 1 din Regulamentul (UE) 2020/1429 până la 31 decembrie 2022.

| (11) | În cazul în care Parlamentul European și Consiliul ar examina prezentul regulament pentru întreaga perioadă de formulare a obiecțiilor prevăzută la articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2020/1429, prezentul regulament ar intra în vigoare numai după sfârșitul perioadei de referință prevăzute în prezent la articolul 1 din Regulamentul (UE) 2020/1429. Pentru a se evita insecuritatea juridică, prezentul regulament trebuie adoptat în conformitate cu procedura de urgență prevăzută la articolul 7 din Regulamentul (UE) 2020/1429 și trebuie să intre în vigoare în regim de urgență în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(11)

În cazul în care Parlamentul European și Consiliul ar examina prezentul regulament pentru întreaga perioadă de formulare a obiecțiilor prevăzută la articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2020/1429, prezentul regulament ar intra în vigoare numai după sfârșitul perioadei de referință prevăzute în prezent la articolul 1 din Regulamentul (UE) 2020/1429. Pentru a se evita insecuritatea juridică, prezentul regulament trebuie adoptat în conformitate cu procedura de urgență prevăzută la articolul 7 din Regulamentul (UE) 2020/1429 și trebuie să intre în vigoare în regim de urgență în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Articolul 1 din Regulamentul (UE) 2020/1429 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

Prezentul regulament stabilește norme temporare privind perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare, astfel cum se prevede în capitolul IV din Directiva 2012/34/UE. Prezentul regulament se aplică utilizării infrastructurii feroviare pentru serviciile feroviare naționale și internaționale reglementate de directiva în cauză, în perioada 1 martie 2020 – 31 decembrie 2022 (denumită în continuare «perioada de referință»).”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 333, 12.10.2020, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2022/312 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 februarie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2020/1429 în ceea ce privește durata perioadei de referință pentru aplicarea măsurilor temporare privind perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare (JO L 55, 28.2.2022, p. 1).

2

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/52

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/1037 AL COMISIEI

din 29 iunie 2022

de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului și a anexei la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei în ceea ce privește utilizarea glicolipidelor ca agent conservant în băuturi

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (1), în special articolul 10 alineatul (3) și articolul 14,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare (2), în special articolul 7 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 stabilește o listă a Uniunii de aditivi alimentari autorizați pentru utilizare în produsele alimentare și condițiile de utilizare a acestor aditivi. |
| --- | --- |

(1)

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 stabilește o listă a Uniunii de aditivi alimentari autorizați pentru utilizare în produsele alimentare și condițiile de utilizare a acestor aditivi.

| (2) | Anexa la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei (3) stabilește specificațiile pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008. |
| --- | --- |

(2)

Anexa la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei (3) stabilește specificațiile pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008.

| (3) | Lista de aditivi alimentari a Uniunii și specificațiile pentru aditivii alimentari pot fi actualizate în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008, fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri din partea unui stat membru sau a unei părți interesate. |
| --- | --- |

(3)

Lista de aditivi alimentari a Uniunii și specificațiile pentru aditivii alimentari pot fi actualizate în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008, fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri din partea unui stat membru sau a unei părți interesate.

| (4) | În decembrie 2019, a fost prezentată Comisiei o cerere de autorizare a utilizării gliccolipidelor drept agent conservant în băuturile aromatizate, în alte produse care se încadrează în categoria 14.1 „băuturi nealcoolice” și în berea fără alcool și băuturile din malț. |
| --- | --- |

(4)

În decembrie 2019, a fost prezentată Comisiei o cerere de autorizare a utilizării gliccolipidelor drept agent conservant în băuturile aromatizate, în alte produse care se încadrează în categoria 14.1 „băuturi nealcoolice” și în berea fără alcool și băuturile din malț.

| (5) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a evaluat siguranța utilizării propuse a glicolipidelor ca aditiv alimentar. În avizul autorității (4) adoptat la 4 mai 2021, s-a stabilit o doză zilnică acceptabilă (DZA) de 10 mg/kg greutate corporală pe zi. Autoritatea a constatat că cea mai mare estimare a expunerii de 3,1 mg/kg greutate corporală pe zi, în cazul copiilor de vârstă mică, se încadrează în DZA stabilită și a concluzionat că expunerea la glicolipide nu ridică probleme de siguranță la utilizările și la nivelurile de utilizare propuse de solicitant. |
| --- | --- |

(5)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a evaluat siguranța utilizării propuse a glicolipidelor ca aditiv alimentar. În avizul autorității (4) adoptat la 4 mai 2021, s-a stabilit o doză zilnică acceptabilă (DZA) de 10 mg/kg greutate corporală pe zi. Autoritatea a constatat că cea mai mare estimare a expunerii de 3,1 mg/kg greutate corporală pe zi, în cazul copiilor de vârstă mică, se încadrează în DZA stabilită și a concluzionat că expunerea la glicolipide nu ridică probleme de siguranță la utilizările și la nivelurile de utilizare propuse de solicitant.

| (6) | Glicolipidele sunt produse de ciuperca Dacryopinax spathularia în cadrul unui proces de fermentare. Glicolipidele, atunci când sunt utilizate ca agent conservant, prelungesc perioada de valabilitate a băuturilor prin protejarea acestora împotriva deteriorării cauzate de microorganisme și inhibă dezvoltarea microorganismelor patogene. Glicolipidele sunt active împotriva drojdiei, a mucegaiurilor și a bacteriilor gram-pozitive și pot servi ca alternativă la alți conservanți autorizați în prezent în băuturi. |
| --- | --- |

(6)

Glicolipidele sunt produse de ciuperca Dacryopinax spathularia în cadrul unui proces de fermentare. Glicolipidele, atunci când sunt utilizate ca agent conservant, prelungesc perioada de valabilitate a băuturilor prin protejarea acestora împotriva deteriorării cauzate de microorganisme și inhibă dezvoltarea microorganismelor patogene. Glicolipidele sunt active împotriva drojdiei, a mucegaiurilor și a bacteriilor gram-pozitive și pot servi ca alternativă la alți conservanți autorizați în prezent în băuturi.

| (7) | Prin urmare, este adecvat să se autorizeze utilizarea glicolipidelor drept agent conservant în băuturile care fac obiectul cererii și să se atribuie aditivului respectiv numărul E 246 ca număr E. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, este adecvat să se autorizeze utilizarea glicolipidelor drept agent conservant în băuturile care fac obiectul cererii și să se atribuie aditivului respectiv numărul E 246 ca număr E.

| (8) | Specificațiile pentru glicolipide (E 246) trebuie să fie incluse în anexa la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 deoarece acest aditiv este inclus pentru prima dată în lista Uniunii cu aditivi alimentari prevăzută în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008. |
| --- | --- |

(8)

Specificațiile pentru glicolipide (E 246) trebuie să fie incluse în anexa la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 deoarece acest aditiv este inclus pentru prima dată în lista Uniunii cu aditivi alimentari prevăzută în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008.

| (9) | Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1333/2008 și (UE) nr. 231/2012 trebuie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1333/2008 și (UE) nr. 231/2012 trebuie modificate în consecință.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

Articolul 2

Anexa la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 354, 31.12.2008, p. 16.

1

(2)  
  JO L 354, 31.12.2008, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei din 9 martie 2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 83, 22.3.2012, p. 1).

3

(4)  
  EFSA Journal 2021; 19(6):6609.

4

EFSA Journal

---

ANEXA I

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 se modifică după cum urmează:

| (a) | În partea B, la punctul 3 „Aditivi alimentari, alții decât coloranții și îndulcitorii”, după rubrica referitoare la aditivul alimentar E 243, se introduce următoarea rubrică nouă:






  „E 246 | Glicolipide” |
| --- | --- | --- |

(a)

În partea B, la punctul 3 „Aditivi alimentari, alții decât coloranții și îndulcitorii”, după rubrica referitoare la aditivul alimentar E 243, se introduce următoarea rubrică nouă:

„E 246

Glicolipide”

| (b) | Partea E se modifică după cum urmează:






  1. | În categoria 14.1.4 (Băuturi aromatizate), rubrica referitoare la E 246 (Glicolipide) se introduce după rubrica referitoare la E 242: | „E 246 | Glicolipide | 50 | | cu excepția băuturilor pe bază de produse lactate” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

Partea E se modifică după cum urmează:

1.

În categoria 14.1.4 (Băuturi aromatizate), rubrica referitoare la E 246 (Glicolipide) se introduce după rubrica referitoare la E 242:

„E 246

Glicolipide

50

cu excepția băuturilor pe bază de produse lactate”

| 2. | În categoria 14.1.5.2 (Altele), rubrica referitoare la E 246 (Glicolipide) se introduce după rubrica referitoare la E 242: | „E 246 | Glicolipide | 20 | (93) | numai concentrate lichide de ceai și concentrate lichide de infuzii de plante și fructe” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

În categoria 14.1.5.2 (Altele), rubrica referitoare la E 246 (Glicolipide) se introduce după rubrica referitoare la E 242:

„E 246

Glicolipide

20

(93)

numai concentrate lichide de ceai și concentrate lichide de infuzii de plante și fructe”

| 3. | În categoria 14.2.1 (Bere și băuturi din malț), rubrica referitoare la E 246 (Glicolipide) se introduce după rubrica referitoare la E 220-228: | „E 246 | Glicolipide | 50 | | numai bere fără alcool și băuturi din malț” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

În categoria 14.2.1 (Bere și băuturi din malț), rubrica referitoare la E 246 (Glicolipide) se introduce după rubrica referitoare la E 220-228:

„E 246

Glicolipide

50

numai bere fără alcool și băuturi din malț”

---

ANEXA II

În anexa la Regulamentul (UE) nr. 231/2012, după rubrica referitoare la aditivul alimentar E 243 se introduce următoarea rubrică nouă:

| „E 246 glicolipide |
| --- |
| Sinonime | |
| Definiție | Glicolipidele prezente în mod natural se obțin printr-un proces de fermentare utilizând sușa sălbatică MUCL 53181 a ciupercii Dacryopinax spathularia (ciupercă de ureche Osmanthus dulce comestibilă). Glucoza este utilizată ca sursă de carbon. Procesul din aval fără solvenți include filtrarea și microfiltrarea pentru îndepărtarea celulelor microbiene, precipitarea și spălarea cu apă tamponată pentru purificare. Produsul este pasteurizat și uscat prin pulverizare. Procesul de producție nu modifică chimic glicolipidele și nici compoziția naturală a acestora. |
| Numărul CAS | 2205009-17-0 |
| Denumire chimică | Glicolipide din Dacryopinax spathularia |
| Test | Nu mai puțin de 93 % conținut total de glicolipide pe bază uscată. |
| Descriere | Pulbere de culoare bej până la maro deschis, miros caracteristic slab |
| Identificare | |
| Solubilitate | Conformă (10 g/l în apă) |
| pH | Între 5,0 și 7,0 (10 g/l în apă) |
| Turbiditate | Maximum 28 NTU (10 g/l în apă) |
| Puritate | |
| Conținut de apă | Maximum 5 % (metoda Karl Fischer) |
| Proteine | Maximum 3 % (factor N × 6,25) |
| Grăsime | Maximum 2 % (gravimetric) |
| Sodiu | Maximum 3,3 % |
| Arsen | Maximum 1 mg/kg |
| Plumb | Maximum 0,7 mg/kg |
| Cadmiu | Maximum 0,1 mg/kg |
| Mercur | Maximum 0,1 mg/kg |
| Nichel | Maximum 2 mg/kg |
| Criterii microbiologice | |
| Număr total de bacterii aerobe | Cel mult 100 colonii per gram |
| Drojdii și mucegaiuri | Cel mult 10 colonii per gram |
| Bacterii coliforme | Cel mult 3 MPN per gram |
| Salmonella spp. | Absentă în 25 g” |

„E 246 glicolipide

Sinonime

Definiție

Glicolipidele prezente în mod natural se obțin printr-un proces de fermentare utilizând sușa sălbatică MUCL 53181 a ciupercii Dacryopinax spathularia (ciupercă de ureche Osmanthus dulce comestibilă). Glucoza este utilizată ca sursă de carbon. Procesul din aval fără solvenți include filtrarea și microfiltrarea pentru îndepărtarea celulelor microbiene, precipitarea și spălarea cu apă tamponată pentru purificare. Produsul este pasteurizat și uscat prin pulverizare. Procesul de producție nu modifică chimic glicolipidele și nici compoziția naturală a acestora.

Numărul CAS

2205009-17-0

Denumire chimică

Glicolipide din Dacryopinax spathularia

Test

Nu mai puțin de 93 % conținut total de glicolipide pe bază uscată.

Descriere

Pulbere de culoare bej până la maro deschis, miros caracteristic slab

Identificare

Solubilitate

Conformă (10 g/l în apă)

pH

Între 5,0 și 7,0 (10 g/l în apă)

Turbiditate

Maximum 28 NTU (10 g/l în apă)

Puritate

Conținut de apă

Maximum 5 % (metoda Karl Fischer)

Proteine

Maximum 3 % (factor N × 6,25)

Grăsime

Maximum 2 % (gravimetric)

Sodiu

Maximum 3,3 %

Arsen

Maximum 1 mg/kg

Plumb

Maximum 0,7 mg/kg

Cadmiu

Maximum 0,1 mg/kg

Mercur

Maximum 0,1 mg/kg

Nichel

Maximum 2 mg/kg

Criterii microbiologice

Număr total de bacterii aerobe

Cel mult 100 colonii per gram

Drojdii și mucegaiuri

Cel mult 10 colonii per gram

Bacterii coliforme

Cel mult 3 MPN per gram

Salmonella spp.

Absentă în 25 g”

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/56 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/56

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/1038 AL COMISIEI

din 29 iunie 2022

de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea polivinilpirolidonei (E1201) în alimente destinate unor scopuri medicale speciale, sub formă de tablete și tablete filmate

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (1), în special articolul 10 alineatul (3),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare (2), în special articolul 7 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 stabilește o listă a Uniunii conținând aditivii alimentari autorizați pentru utilizare în produsele alimentare și condițiile de utilizare a acestor aditivi. |
| --- | --- |

(1)

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 stabilește o listă a Uniunii conținând aditivii alimentari autorizați pentru utilizare în produsele alimentare și condițiile de utilizare a acestor aditivi.

| (2) | Această listă poate fi actualizată în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri. |
| --- | --- |

(2)

Această listă poate fi actualizată în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri.

| (3) | În conformitate cu anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, polivinilpirolidona (E1201) este autorizată pentru utilizare ca aditiv alimentar în îndulcitorii de masă sub formă de tablete și în suplimentele alimentare furnizate sub formă solidă, cu excepția suplimentelor alimentare pentru sugari și copii de vârstă mică. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, polivinilpirolidona (E1201) este autorizată pentru utilizare ca aditiv alimentar în îndulcitorii de masă sub formă de tablete și în suplimentele alimentare furnizate sub formă solidă, cu excepția suplimentelor alimentare pentru sugari și copii de vârstă mică.

| (4) | La 29 octombrie 2018, a fost depusă o cerere de autorizare a utilizării polivinilpirolidonei (E1201) ca aditiv alimentar în alimentele destinate unor scopuri medicale speciale, sub formă de tablete și tablete filmate, ca liant pentru tablete. Cererea a fost pusă la dispoziția statelor membre în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008. |
| --- | --- |

(4)

La 29 octombrie 2018, a fost depusă o cerere de autorizare a utilizării polivinilpirolidonei (E1201) ca aditiv alimentar în alimentele destinate unor scopuri medicale speciale, sub formă de tablete și tablete filmate, ca liant pentru tablete. Cererea a fost pusă la dispoziția statelor membre în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008.

| (5) | Polivinilpirolidona (E 1201) a fost evaluată de Comitetul științific pentru alimentație umană în 1990 (3). În avizul său științific din 1 iulie 2020 (4), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a reevaluat siguranța polivinilpirolidonei (E1201) ca aditiv alimentar și a luat în considerare extinderea utilizării sale în alimentele destinate unor scopuri medicale speciale sub formă de tablete și tablete filmate. În avizul respectiv, autoritatea a concluzionat că o astfel de extindere a utilizării, la nivelul maxim permis propus și la nivelul de consum recomandat, nu ar trebui să reprezinte o problemă de siguranță. |
| --- | --- |

(5)

Polivinilpirolidona (E 1201) a fost evaluată de Comitetul științific pentru alimentație umană în 1990 (3). În avizul său științific din 1 iulie 2020 (4), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a reevaluat siguranța polivinilpirolidonei (E1201) ca aditiv alimentar și a luat în considerare extinderea utilizării sale în alimentele destinate unor scopuri medicale speciale sub formă de tablete și tablete filmate. În avizul respectiv, autoritatea a concluzionat că o astfel de extindere a utilizării, la nivelul maxim permis propus și la nivelul de consum recomandat, nu ar trebui să reprezinte o problemă de siguranță.

| (6) | Există o necesitate tehnologică pentru adăugarea de polivinilpirolidonă (E1201) în timpul producției de tablete în scopuri medicale speciale, pentru a lega puternic ingredientele, a le asigura coeziunea și a încetini dezintegrarea. Prin urmare, este adecvat să se autorizeze utilizarea acestui aditiv ca stabilizator al alimentelor destinate unor scopuri medicale speciale sub formă de tablete și tablete filmate. |
| --- | --- |

(6)

Există o necesitate tehnologică pentru adăugarea de polivinilpirolidonă (E1201) în timpul producției de tablete în scopuri medicale speciale, pentru a lega puternic ingredientele, a le asigura coeziunea și a încetini dezintegrarea. Prin urmare, este adecvat să se autorizeze utilizarea acestui aditiv ca stabilizator al alimentelor destinate unor scopuri medicale speciale sub formă de tablete și tablete filmate.

| (7) | Autorizarea utilizării polivinilpirolidonei (E1201) ca aditiv alimentar în categoria 13.2 „Alimente dietetice destinate unor scopuri medicale speciale definite în Directiva 1999/21/CE (cu excepția produselor din categoria de produse alimentare 13.1.5)” din partea E a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 nu implică clasificarea unui produs prelucrat cu aditivul alimentar respectiv ca aliment destinat unor scopuri medicale speciale în temeiul Regulamentului (UE) nr. 609/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5). |
| --- | --- |

(7)

Autorizarea utilizării polivinilpirolidonei (E1201) ca aditiv alimentar în categoria 13.2 „Alimente dietetice destinate unor scopuri medicale speciale definite în Directiva 1999/21/CE (cu excepția produselor din categoria de produse alimentare 13.1.5)” din partea E a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 nu implică clasificarea unui produs prelucrat cu aditivul alimentar respectiv ca aliment destinat unor scopuri medicale speciale în temeiul Regulamentului (UE) nr. 609/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5).

| (8) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 trebuie modificat în consecință.

| (9) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În partea E din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, la categoria de produse alimentare 13.2 „Alimente dietetice destinate unor scopuri medicale speciale definite în Directiva 1999/21/CE (cu excepția produselor din categoria de produse alimentare 13.1.5)”, se adaugă următoarea rubrică:

| | „E 1201 | Polivinilpirolidonă | quantum satis | | numai sub formă de tablete și tablete filmate” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„E 1201

Polivinilpirolidonă

quantum satis

numai sub formă de tablete și tablete filmate”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 354, 31.12.2008, p. 16.

1

(2)  
  JO L 354, 31.12.2008, p. 1.

2

(3)  Raport al Comitetului științific pentru alimentație, seria douăzeci și șase. Raport EUR 13 913.

3

(4)  EFSA Journal 2020;18(8):6215.

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 609/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, alimentele destinate unor scopuri medicale speciale și înlocuitorii unei diete totale pentru controlul greutății și de abrogare a Directivei 92/52/CEE a Consiliului, a Directivelor 96/8/CE, 1999/21/CE, 2006/125/CE și 2006/141/CE ale Comisiei, a Directivei 2009/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 41/2009 și (CE) nr. 953/2009 ale Comisiei (JO L 181, 29.6.2013, p. 35).

5

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/58

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/1039 AL COMISIEI

din 29 iunie 2022

de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește suspendarea, pentru anul 2023, a anumitor preferințe tarifare acordate anumitor țări beneficiare ale SGP

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului (1), în special articolul 8 alineatul (3),

în urma consultării Comitetului pentru preferințe generalizate, în sensul articolului 39 din Regulamentul (UE) nr. 978/2012,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012, preferințele tarifare acordate în cadrul regimului general al sistemului generalizat de preferințe tarifare (SGP) urmează să fie suspendate în ceea ce privește produsele dintr-o secțiune a SGP originare dintr-o țară beneficiară a SGP atunci când, timp de trei ani consecutiv, valoarea medie a importurilor acestor produse în Uniune din respectiva țară beneficiară a SGP depășește pragurile stabilite în anexa VI la regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012, preferințele tarifare acordate în cadrul regimului general al sistemului generalizat de preferințe tarifare (SGP) urmează să fie suspendate în ceea ce privește produsele dintr-o secțiune a SGP originare dintr-o țară beneficiară a SGP atunci când, timp de trei ani consecutiv, valoarea medie a importurilor acestor produse în Uniune din respectiva țară beneficiară a SGP depășește pragurile stabilite în anexa VI la regulamentul menționat.

| (2) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 și pe baza statisticilor comerciale privind anii calendaristici 2015-2017, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/249 al Comisiei (2) a stabilit lista de secțiuni de produse pentru care preferințele tarifare au fost suspendate de la 1 ianuarie 2020 până la 31 decembrie 2022. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 și pe baza statisticilor comerciale privind anii calendaristici 2015-2017, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/249 al Comisiei (2) a stabilit lista de secțiuni de produse pentru care preferințele tarifare au fost suspendate de la 1 ianuarie 2020 până la 31 decembrie 2022.

| (3) | În temeiul articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012, Comisia urmează să reexamineze lista respectivă, la fiecare trei ani, și să adopte un act de punere în aplicare pentru a suspenda sau restabili preferințele tarifare. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012, Comisia urmează să reexamineze lista respectivă, la fiecare trei ani, și să adopte un act de punere în aplicare pentru a suspenda sau restabili preferințele tarifare.

| (4) | Întrucât Regulamentul (UE) nr. 978/2012 urmează să expire la 31 decembrie 2023, lista revizuită trebuie să se aplice pentru o perioadă de un an începând cu 1 ianuarie 2023. Lista se bazează pe statisticile comerciale privind anii calendaristici 2018-2020, disponibile la 1 septembrie 2021, și ia în considerare importurile din țările care beneficiază de SPG enumerate în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 978/2012, astfel cum era în vigoare la data respectivă. Cu toate acestea, valoarea importurilor din țările beneficiare ale SGP care, începând cu 1 ianuarie 2023, nu mai beneficiază de preferințele tarifare acordate în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 nu este luată în considerare, |
| --- | --- |

(4)

Întrucât Regulamentul (UE) nr. 978/2012 urmează să expire la 31 decembrie 2023, lista revizuită trebuie să se aplice pentru o perioadă de un an începând cu 1 ianuarie 2023. Lista se bazează pe statisticile comerciale privind anii calendaristici 2018-2020, disponibile la 1 septembrie 2021, și ia în considerare importurile din țările care beneficiază de SPG enumerate în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 978/2012, astfel cum era în vigoare la data respectivă. Cu toate acestea, valoarea importurilor din țările beneficiare ale SGP care, începând cu 1 ianuarie 2023, nu mai beneficiază de preferințele tarifare acordate în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 nu este luată în considerare,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Preferințele tarifare menționate la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 sunt suspendate în ceea ce privește țările beneficiare ale SGP, pentru lista de produse din secțiunile SGP menționate în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2023 până la 31 decembrie 2023.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 303, 31.10.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/249 al Comisiei din 12 februarie 2019 de suspendare a preferințelor tarifare pentru anumite țări beneficiare ale SGP în ceea ce privește anumite secțiuni din SGP, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare (JO L 42, 13.2.2019, p. 6).

2

---

ANEXĂ

Lista secțiunilor din SGP pentru care preferințele tarifare menționate la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 sunt suspendate în ceea ce privește o țară beneficiară a SGP vizată:

| Coloana A: numele țării

  Coloana B: secțiunea din SGP [articolul 2 litera (j) din Regulamentul SGP]

  Coloana C: descriere |
| --- |
| A | B | C |
| India | S-6a | Produse chimice anorganice și organice |
| S-7a | Materiale plastice și articole din material plastic |
| S-8b | Obiecte din piele; blănuri și blănuri artificiale |
| S-11a | Textile |
| S-13 | Articole din piatră, ipsos, ciment, azbest, mică sau din materiale similare; produse ceramice; sticlă și articole din sticlă |
| S-14 | Perle și metale prețioase |
| S-15a | Fier, oțel și articole din fier și oțel |
| S-15b | Metale comune (cu excepția fierului și a oțelului), articole din metale comune (cu excepția fierului și oțelului) |
| S-16 | Mașini, aparate și dispozitive mecanice; mașini, aparate și echipamente electrice și părți ale acestora |
| S-17a | Locomotive de tren sau vagoane-motor de tramvai, material rulant |
| Indonezia | S-1a | Animale vii și produse de origine animală, cu excepția peștilor |
| S-3 | Uleiuri de origine animală sau vegetală, grăsimi și ceruri |
| S-5 | Produse minerale |
| S-9a | Lemn și articole din lemn; cărbune de lemn |
| Kenya | S-2a | Plante vii și produse de floricultură |

Coloana A: numele țării

Coloana B: secțiunea din SGP [articolul 2 litera (j) din Regulamentul SGP]

Coloana C: descriere

A

B

C

India

S-6a

Produse chimice anorganice și organice

S-7a

Materiale plastice și articole din material plastic

S-8b

Obiecte din piele; blănuri și blănuri artificiale

S-11a

Textile

S-13

Articole din piatră, ipsos, ciment, azbest, mică sau din materiale similare; produse ceramice; sticlă și articole din sticlă

S-14

Perle și metale prețioase

S-15a

Fier, oțel și articole din fier și oțel

S-15b

Metale comune (cu excepția fierului și a oțelului), articole din metale comune (cu excepția fierului și oțelului)

S-16

Mașini, aparate și dispozitive mecanice; mașini, aparate și echipamente electrice și părți ale acestora

S-17a

Locomotive de tren sau vagoane-motor de tramvai, material rulant

Indonezia

S-1a

Animale vii și produse de origine animală, cu excepția peștilor

S-3

Uleiuri de origine animală sau vegetală, grăsimi și ceruri

S-5

Produse minerale

S-9a

Lemn și articole din lemn; cărbune de lemn

Kenya

S-2a

Plante vii și produse de floricultură

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/61

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/1040 AL COMISIEI

din 29 iunie 2022

de modificare a anexelor VI și XV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 în ceea ce privește listele cu țările terțe, teritoriile sau zonele din acestea autorizate pentru introducerea în Uniune a anumitor păsări captive și a materialului germinativ provenit de la acestea, precum și a produselor din carne de pasăre

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (1), în special articolul 230 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2016/429 stabilește, printre altele, cerințele de sănătate animală pentru introducerea în Uniune a transporturilor de animale, de material germinativ și de produse de origine animală, și se aplică de la 21 aprilie 2021. Una dintre aceste cerințe de sănătate animală este ca transporturile respective să provină dintr-o țară terță, dintr-un teritoriu sau dintr-o zonă sau dintr-un compartiment din acestea, menționate în conformitate cu articolul 230 alineatul (1) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2016/429 stabilește, printre altele, cerințele de sănătate animală pentru introducerea în Uniune a transporturilor de animale, de material germinativ și de produse de origine animală, și se aplică de la 21 aprilie 2021. Una dintre aceste cerințe de sănătate animală este ca transporturile respective să provină dintr-o țară terță, dintr-un teritoriu sau dintr-o zonă sau dintr-un compartiment din acestea, menționate în conformitate cu articolul 230 alineatul (1) din regulamentul respectiv.

| (2) | Regulamentul delegat (UE) 2020/692 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) 2016/429 în ceea ce privește cerințele de sănătate animală pentru introducerea în Uniune a transporturilor de animale din anumite specii și categorii, de materiale germinative și de produse de origine animală din țări sau teritorii terțe ori din zone sau compartimente ale acestora. Regulamentul delegat (UE) 2020/692 prevede că transporturile de animale, de material germinativ și de produse de origine animală care intră în domeniul său de aplicare pot fi introduse în Uniune numai dacă provin dintr-o țară terță sau dintr-un teritoriu terț ori dintr-o zonă sau dintr-un compartiment al acestora, menționate pentru speciile și categoriile de animale, de material germinativ și de produse de origine animală respective în conformitate cu cerințele de sănătate animală prevăzute în regulamentul delegat respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul delegat (UE) 2020/692 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) 2016/429 în ceea ce privește cerințele de sănătate animală pentru introducerea în Uniune a transporturilor de animale din anumite specii și categorii, de materiale germinative și de produse de origine animală din țări sau teritorii terțe ori din zone sau compartimente ale acestora. Regulamentul delegat (UE) 2020/692 prevede că transporturile de animale, de material germinativ și de produse de origine animală care intră în domeniul său de aplicare pot fi introduse în Uniune numai dacă provin dintr-o țară terță sau dintr-un teritoriu terț ori dintr-o zonă sau dintr-un compartiment al acestora, menționate pentru speciile și categoriile de animale, de material germinativ și de produse de origine animală respective în conformitate cu cerințele de sănătate animală prevăzute în regulamentul delegat respectiv.

| (3) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 al Comisiei (3) stabilește listele cu țările terțe, teritoriile sau zonele sau compartimentele din acestea, din care este permisă introducerea în Uniune a animalelor din speciile și categoriile, a materialelor germinative și a produselor de origine animală care intră sub incidența Regulamentului delegat (UE) 2020/692. Listele și anumite norme generale privind listele respective sunt prevăzute în anexele I-XXII la respectivul regulament de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 al Comisiei (3) stabilește listele cu țările terțe, teritoriile sau zonele sau compartimentele din acestea, din care este permisă introducerea în Uniune a animalelor din speciile și categoriile, a materialelor germinative și a produselor de origine animală care intră sub incidența Regulamentului delegat (UE) 2020/692. Listele și anumite norme generale privind listele respective sunt prevăzute în anexele I-XXII la respectivul regulament de punere în aplicare.

| (4) | Partea 1 secțiunea A din anexa VI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 stabilește lista țărilor terțe sau a teritoriilor terțe sau a zonelor din acestea autorizate pentru introducerea în Uniune a transporturilor de păsări captive și de material germinativ provenit de la păsări captive, altele decât păsările captive care fac obiectul derogărilor menționate la articolul 62 din Regulamentul delegat (UE) 2020/692. |
| --- | --- |

(4)

Partea 1 secțiunea A din anexa VI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 stabilește lista țărilor terțe sau a teritoriilor terțe sau a zonelor din acestea autorizate pentru introducerea în Uniune a transporturilor de păsări captive și de material germinativ provenit de la păsări captive, altele decât păsările captive care fac obiectul derogărilor menționate la articolul 62 din Regulamentul delegat (UE) 2020/692.

| (5) | Regatul Unit a prezentat Comisiei o cerere de autorizare a intrării în Uniune a transporturilor de păsări captive și de material germinativ provenit de la acestea, altele decât păsările captive menționate la articolul 62 din Regulamentul delegat (UE) 2020/692, din teritoriile dependente ale Coroanei Britanice Insula Man și Jersey și a oferit garanții în ceea ce privește capacitățile autorităților competente din teritoriile dependente ale Coroanei Britanice respective de a asigura o certificare oficială fiabilă și conformitatea cu cerințele de sănătate animală relevante pentru astfel de transporturi de păsări captive și de material germinativ provenit de la acestea destinate intrării în Uniune. Prin urmare, aceste teritorii dependente ale Coroanei britanice trebuie să fie enumerate în anexa VI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404. |
| --- | --- |

(5)

Regatul Unit a prezentat Comisiei o cerere de autorizare a intrării în Uniune a transporturilor de păsări captive și de material germinativ provenit de la acestea, altele decât păsările captive menționate la articolul 62 din Regulamentul delegat (UE) 2020/692, din teritoriile dependente ale Coroanei Britanice Insula Man și Jersey și a oferit garanții în ceea ce privește capacitățile autorităților competente din teritoriile dependente ale Coroanei Britanice respective de a asigura o certificare oficială fiabilă și conformitatea cu cerințele de sănătate animală relevante pentru astfel de transporturi de păsări captive și de material germinativ provenit de la acestea destinate intrării în Uniune. Prin urmare, aceste teritorii dependente ale Coroanei britanice trebuie să fie enumerate în anexa VI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404.

| (6) | Prin urmare, anexa VI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 trebuie să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, anexa VI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 trebuie să fie modificată în consecință.

| (7) | Partea 1 secțiunea A din anexa XV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 stabilește lista țărilor terțe, a teritoriilor terțe sau a zonelor din acestea autorizate pentru introducerea în Uniune a transporturilor de produse din carne de ungulate, de păsări de curte și de vânat cu pene care au fost supuse tratamentelor de atenuare a riscurilor menționate în anexa XXVI la Regulamentul delegat (UE) 2020/692. |
| --- | --- |

(7)

Partea 1 secțiunea A din anexa XV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 stabilește lista țărilor terțe, a teritoriilor terțe sau a zonelor din acestea autorizate pentru introducerea în Uniune a transporturilor de produse din carne de ungulate, de păsări de curte și de vânat cu pene care au fost supuse tratamentelor de atenuare a riscurilor menționate în anexa XXVI la Regulamentul delegat (UE) 2020/692.

| (8) | Marocul a prezentat Comisiei o cerere de autorizare a introducerii în Uniune a transporturilor de produse din carne de păsări de curte, altele decât ratitele, și a oferit garanții în ceea ce privește respectarea de către țara terță respectivă a cerințelor privind notificarea și raportarea bolilor listate menționate la punctul 1 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2020/692 relevante pentru păsările de curte, precum și garanții în ceea ce privește respectarea de către țara terță respectivă a cerințelor relevante de sănătate animală ale Uniunii sau a unor cerințe echivalente. Prin urmare, ținând seama de situația sănătății păsărilor de curte din Maroc, este oportun să se includă țara terță respectivă în lista prevăzută în partea 1 secțiunea A din anexa XV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 în ceea ce privește produsele din carne de pasăre, altele decât ratitele, care au fost supuse tratamentului specific de atenuare a riscurilor „D” menționat în anexa XXVI la Regulamentul delegat (UE) 2020/692. |
| --- | --- |

(8)

Marocul a prezentat Comisiei o cerere de autorizare a introducerii în Uniune a transporturilor de produse din carne de păsări de curte, altele decât ratitele, și a oferit garanții în ceea ce privește respectarea de către țara terță respectivă a cerințelor privind notificarea și raportarea bolilor listate menționate la punctul 1 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2020/692 relevante pentru păsările de curte, precum și garanții în ceea ce privește respectarea de către țara terță respectivă a cerințelor relevante de sănătate animală ale Uniunii sau a unor cerințe echivalente. Prin urmare, ținând seama de situația sănătății păsărilor de curte din Maroc, este oportun să se includă țara terță respectivă în lista prevăzută în partea 1 secțiunea A din anexa XV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 în ceea ce privește produsele din carne de pasăre, altele decât ratitele, care au fost supuse tratamentului specific de atenuare a riscurilor „D” menționat în anexa XXVI la Regulamentul delegat (UE) 2020/692.

| (9) | Prin urmare, anexa XV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 trebuie să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, anexa XV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 trebuie să fie modificată în consecință.

| (10) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 trebuie să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 trebuie să fie modificat în consecință.

| (11) | Întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 se aplică începând cu 21 aprilie 2021, este necesar, din motive de securitate juridică și pentru a facilita schimburile comerciale, ca modificările Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/404 efectuate prin prezentul regulament să intre în vigoare în regim de urgență. |
| --- | --- |

(11)

Întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 se aplică începând cu 21 aprilie 2021, este necesar, din motive de securitate juridică și pentru a facilita schimburile comerciale, ca modificările Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/404 efectuate prin prezentul regulament să intre în vigoare în regim de urgență.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele VI și XV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 84, 31.3.2016, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2020/692 al Comisiei din 30 ianuarie 2020 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele privind intrarea în Uniune, precum și circulația și manipularea după intrare, a transporturilor de anumite animale, de materiale germinative și de produse de origine animală (JO L 174, 3.6.2020, p. 379).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 al Comisiei din 24 martie 2021 de stabilire a listelor cu țările terțe, teritoriile sau zonele din acestea din care introducerea în Uniune de animale, material germinativ și produse de origine animală este autorizată în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 114, 31.3.2021, p. 1).

3

---

ANEXĂ

Anexele VI și XV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 se modifică după cum urmează:

| 1. | În anexa VI partea 1 secțiunea A, următoarele rubrici referitoare la Insula Man și Jersey se introduc între rubricile referitoare la Israel și Noua Zeelandă:












  „IM

  Insula Man | IM-0 | Păsări captive | CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ouă de incubație de păsări captive | HE-CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| JE

  Jersey | JE-0 | Păsări captive | CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| Ouă de incubație de păsări captive | HE-CAPTIVE-BIRDS” | | | | |

1.

În anexa VI partea 1 secțiunea A, următoarele rubrici referitoare la Insula Man și Jersey se introduc între rubricile referitoare la Israel și Noua Zeelandă:

„IM

Insula Man

IM-0

Păsări captive

CAPTIVE-BIRDS

Ouă de incubație de păsări captive

HE-CAPTIVE-BIRDS

JE

Jersey

JE-0

Păsări captive

CAPTIVE-BIRDS

Ouă de incubație de păsări captive

HE-CAPTIVE-BIRDS”

| 2. | În anexa XV partea 1 secțiunea A, rubrica referitoare la Maroc se înlocuiește cu următorul text:


















  „MA

  Maroc | MA-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | Nu sunt autorizate | Nu sunt autorizate | MPST” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

În anexa XV partea 1 secțiunea A, rubrica referitoare la Maroc se înlocuiește cu următorul text:

„MA

Maroc

MA-0

B

B

B

B

B

B

B

D

Nu sunt autorizate

Nu sunt autorizate

MPST”

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/64 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/64

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/1041 AL COMISIEI

din 29 iunie 2022

privind supunerea la înregistrare a importurilor de anumite tipuri de hârtie termică subțire originară din Republica Coreea ca urmare a redeschiderii investigației în vederea punerii în aplicare a hotărârii Tribunalului din 2 aprilie 2020 în cauza T-383/17, astfel cum a fost confirmată de Curtea de Justiție în cauza C-260/20 P, în ceea ce privește Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/763 al Comisiei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 14,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

1.1.   Adoptarea de măsuri

Adoptarea de măsuri

| (1) | La 17 noiembrie 2017, Comisia (denumită în continuare „Comisia”) a publicat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2005 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite tipuri de hârtie termică subțire originară din Republica Coreea (2). La 3 mai 2017, Comisia a publicat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/763 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de anumite tipuri de hârtie termică subțire originară din Republica Coreea (3) (denumit în continuare „regulamentul în cauză). |
| --- | --- |

(1)

La 17 noiembrie 2017, Comisia (denumită în continuare „Comisia”) a publicat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2005 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite tipuri de hârtie termică subțire originară din Republica Coreea (2). La 3 mai 2017, Comisia a publicat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/763 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de anumite tipuri de hârtie termică subțire originară din Republica Coreea (3) (denumit în continuare „regulamentul în cauză).

2

3

1.2.   Hotărârile pronunțate în cauzele T-383/17 și C-260/20 P

Hotărârile pronunțate în cauzele T-383/17 și C-260/20 P

| (2) | Prin cererea introductivă depusă la grefa Tribunalului la 20 iunie 2017, grupul Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. și Hansol Artone Paper Co. Ltd.) (denumit în continuare „Hansol”) a introdus o acțiune în anulare împotriva Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/763 în măsura în care privea Hansol (cauza T-383/17). Hansol a contestat legalitatea regulamentului în litigiu din mai multe motive. În cadrul unuia dintre motivele sale, Hansol a contestat construirea anumitor valori normale în temeiul articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. În cadrul unui alt motiv, Hansol a susținut că Comisia a săvârșit o eroare vădită de apreciere în ponderarea vânzărilor în Uniune către clienți independenți în raport cu vânzările către prelucrătorii afiliați. Hansol a susținut că această presupusă eroare de calcul a denaturat calculul marjei de dumping și, printre altele, marja de subcotare. |
| --- | --- |

(2)

Prin cererea introductivă depusă la grefa Tribunalului la 20 iunie 2017, grupul Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. și Hansol Artone Paper Co. Ltd.) (denumit în continuare „Hansol”) a introdus o acțiune în anulare împotriva Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/763 în măsura în care privea Hansol (cauza T-383/17). Hansol a contestat legalitatea regulamentului în litigiu din mai multe motive. În cadrul unuia dintre motivele sale, Hansol a contestat construirea anumitor valori normale în temeiul articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. În cadrul unui alt motiv, Hansol a susținut că Comisia a săvârșit o eroare vădită de apreciere în ponderarea vânzărilor în Uniune către clienți independenți în raport cu vânzările către prelucrătorii afiliați. Hansol a susținut că această presupusă eroare de calcul a denaturat calculul marjei de dumping și, printre altele, marja de subcotare.

| (3) | La 2 aprilie 2020, Tribunalul a pronunțat hotărârea în cauza T-383/17, anulând Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/763 în ceea ce privește produsele fabricate de Hansol (4). Tribunalul a constatat că Comisia a încălcat articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază atunci când a stabilit construirea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază pentru un tip de produs vândut de Hansol Artone Paper Co. Ltd., în timp ce același tip de produs a avut vânzări interne reprezentative realizate de Hansol Paper Co. Ltd. Tribunalul a confirmat, de asemenea, că presupusa eroare de ponderare fusese stabilită și că Comisia ar fi trebuit să ia în considerare cantitățile vândute de Schades Nordic, una dintre întreprinderile prelucrătoare afiliate ale grupului Hansol din Uniune, unor clienți independenți. Prin urmare, Comisia a încălcat articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, deoarece calculele efectuate de Comisie nu au reflectat amploarea completă a dumpingului practicat de Hansol. În sfârșit, Tribunalul a considerat că această eroare de ponderare a afectat și calculul marjei de subcotare, întrucât Comisia a utilizat aceeași pondere pentru acest calcul. Tribunalul a constatat, de asemenea, că Comisia a comis o eroare ala aplicarea prin analogie a articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, atunci când a dedus costurile VAG și o marjă de profit pentru revânzările produsului în cauză de către entitatea de vânzare afiliată din UE, în scopul stabilirii prețului de export al produsului respectiv în contextul stabilirii prejudiciului. |
| --- | --- |

(3)

La 2 aprilie 2020, Tribunalul a pronunțat hotărârea în cauza T-383/17, anulând Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/763 în ceea ce privește produsele fabricate de Hansol (4). Tribunalul a constatat că Comisia a încălcat articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază atunci când a stabilit construirea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază pentru un tip de produs vândut de Hansol Artone Paper Co. Ltd., în timp ce același tip de produs a avut vânzări interne reprezentative realizate de Hansol Paper Co. Ltd. Tribunalul a confirmat, de asemenea, că presupusa eroare de ponderare fusese stabilită și că Comisia ar fi trebuit să ia în considerare cantitățile vândute de Schades Nordic, una dintre întreprinderile prelucrătoare afiliate ale grupului Hansol din Uniune, unor clienți independenți. Prin urmare, Comisia a încălcat articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, deoarece calculele efectuate de Comisie nu au reflectat amploarea completă a dumpingului practicat de Hansol. În sfârșit, Tribunalul a considerat că această eroare de ponderare a afectat și calculul marjei de subcotare, întrucât Comisia a utilizat aceeași pondere pentru acest calcul. Tribunalul a constatat, de asemenea, că Comisia a comis o eroare ala aplicarea prin analogie a articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, atunci când a dedus costurile VAG și o marjă de profit pentru revânzările produsului în cauză de către entitatea de vânzare afiliată din UE, în scopul stabilirii prețului de export al produsului respectiv în contextul stabilirii prejudiciului.

4

| (4) | La 11 iunie 2020, Comisia a solicitat Curții de Justiție să anuleze hotărârea Tribunalului prin introducerea unui recurs (cauza C-260/20 P). La 12 mai 2022, Camera a doua a Curții a respins recursul și a confirmat constatările Tribunalului (5). Cu toate acestea, Curtea de Justiție a observat că, spre deosebire de ceea ce a constatat Tribunalul, Comisia nu a săvârșit nicio eroare atunci când a aplicat articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază prin analogie în acest caz. |
| --- | --- |

(4)

La 11 iunie 2020, Comisia a solicitat Curții de Justiție să anuleze hotărârea Tribunalului prin introducerea unui recurs (cauza C-260/20 P). La 12 mai 2022, Camera a doua a Curții a respins recursul și a confirmat constatările Tribunalului (5). Cu toate acestea, Curtea de Justiție a observat că, spre deosebire de ceea ce a constatat Tribunalul, Comisia nu a săvârșit nicio eroare atunci când a aplicat articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază prin analogie în acest caz.

5

| (5) | În consecință, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/763 este anulat în ceea ce privește Hansol. |
| --- | --- |

(5)

În consecință, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/763 este anulat în ceea ce privește Hansol.

2.   MOTIVE PENTRU ÎNREGISTRARE

MOTIVE PENTRU ÎNREGISTRARE

| (6) | Comisia a analizat dacă ar fi necesară supunerea la înregistrare a importurilor produsului în cauză. În contextul respectiv, Comisia a ținut seama de următoarele aspecte. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a analizat dacă ar fi necesară supunerea la înregistrare a importurilor produsului în cauză. În contextul respectiv, Comisia a ținut seama de următoarele aspecte.

| (7) | Articolul 266 din TFUE prevede că instituțiile trebuie să ia măsurile necesare pentru executarea hotărârilor tribunalului. În cazul anulării unui act adoptat de instituții în cadrul unei proceduri administrative, cum ar fi investigațiile antidumping, executarea hotărârii Tribunalului constă în înlocuirea actului anulat cu un nou act, în care este eliminată ilegalitatea identificată de către Tribunal (6). |
| --- | --- |

(7)

Articolul 266 din TFUE prevede că instituțiile trebuie să ia măsurile necesare pentru executarea hotărârilor tribunalului. În cazul anulării unui act adoptat de instituții în cadrul unei proceduri administrative, cum ar fi investigațiile antidumping, executarea hotărârii Tribunalului constă în înlocuirea actului anulat cu un nou act, în care este eliminată ilegalitatea identificată de către Tribunal (6).

6

| (8) | În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, procedura de înlocuire a actului anulat poate fi reluată chiar din punctul în care a intervenit ilegalitatea (7). Aceasta implică, în special, faptul că, într-o situație în care este anulat un act care încheie o procedură administrativă, anularea respectivă nu afectează în mod necesar actele pregătitoare, cum ar fi deschiderea procedurii antidumping. Într-o situație în care, de exemplu, un regulament de instituire a unor măsuri antidumping definitive este anulat, aceasta înseamnă că, ulterior anulării, procedura antidumping este încă deschisă, deoarece actul de încheiere a procedurii antidumping a dispărut din ordinea juridică a Uniunii (8), cu excepția cazului în care ilegalitatea s-a produs în etapa de deschidere. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, procedura de înlocuire a actului anulat poate fi reluată chiar din punctul în care a intervenit ilegalitatea (7). Aceasta implică, în special, faptul că, într-o situație în care este anulat un act care încheie o procedură administrativă, anularea respectivă nu afectează în mod necesar actele pregătitoare, cum ar fi deschiderea procedurii antidumping. Într-o situație în care, de exemplu, un regulament de instituire a unor măsuri antidumping definitive este anulat, aceasta înseamnă că, ulterior anulării, procedura antidumping este încă deschisă, deoarece actul de încheiere a procedurii antidumping a dispărut din ordinea juridică a Uniunii (8), cu excepția cazului în care ilegalitatea s-a produs în etapa de deschidere.

7

8

| (9) | Astfel cum s-a explicat în avizul de redeschidere, și întrucât ilegalitatea nu s-a produs în etapa de deschidere, ci în etapa de investigație, Comisia a decis să redeschidă investigația antidumping în ceea ce privește Hansol și a reluat-o din punctul în care s-a produs neregula. |
| --- | --- |

(9)

Astfel cum s-a explicat în avizul de redeschidere, și întrucât ilegalitatea nu s-a produs în etapa de deschidere, ci în etapa de investigație, Comisia a decis să redeschidă investigația antidumping în ceea ce privește Hansol și a reluat-o din punctul în care s-a produs neregula.

| (10) | Conform jurisprudenței Curții de Justiție, reluarea procedurii administrative și eventuala reinstituire a taxelor nu pot fi considerate a fi contrare principiului neretroactivității (9). Avizul de redeschidere a informat părțile interesate, inclusiv importatorii, că orice datorie viitoare, în cazul în care se justifică, ar deriva din constatările reexaminării. |
| --- | --- |

(10)

Conform jurisprudenței Curții de Justiție, reluarea procedurii administrative și eventuala reinstituire a taxelor nu pot fi considerate a fi contrare principiului neretroactivității (9). Avizul de redeschidere a informat părțile interesate, inclusiv importatorii, că orice datorie viitoare, în cazul în care se justifică, ar deriva din constatările reexaminării.

9

| (11) | Pe baza noilor sale constatări și a rezultatului redeschiderii investigației, care nu este cunoscut în acest stadiu, Comisia poate adopta un regulament de revizuire, dacă este cazul, a nivelului taxei aplicabile. Noua taxă, dacă este cazul, va intra în vigoare de la data la care a intrat în vigoare regulamentul în cauză. |
| --- | --- |

(11)

Pe baza noilor sale constatări și a rezultatului redeschiderii investigației, care nu este cunoscut în acest stadiu, Comisia poate adopta un regulament de revizuire, dacă este cazul, a nivelului taxei aplicabile. Noua taxă, dacă este cazul, va intra în vigoare de la data la care a intrat în vigoare regulamentul în cauză.

| (12) | În acest scop, Comisia a solicitat autorităților vamale naționale să aștepte rezultatul reexaminării înainte de a lua o decizie cu privire la orice cerere de rambursare privind taxele antidumping anulate de Tribunal în ceea ce privește Hansol. Autoritățile vamale sunt îndemnate, astfel, să suspende orice cereri de rambursare a taxelor anulate până la data publicării rezultatului reexaminării în Jurnalul Oficial. |
| --- | --- |

(12)

În acest scop, Comisia a solicitat autorităților vamale naționale să aștepte rezultatul reexaminării înainte de a lua o decizie cu privire la orice cerere de rambursare privind taxele antidumping anulate de Tribunal în ceea ce privește Hansol. Autoritățile vamale sunt îndemnate, astfel, să suspende orice cereri de rambursare a taxelor anulate până la data publicării rezultatului reexaminării în Jurnalul Oficial.

| (13) | În plus, în cazul în care redeschiderea investigației ar conduce la reinstituirea taxelor antidumping, taxele respective vor trebui să fie percepute inclusiv pentru perioada în care se desfășoară investigația redeschisă. |
| --- | --- |

(13)

În plus, în cazul în care redeschiderea investigației ar conduce la reinstituirea taxelor antidumping, taxele respective vor trebui să fie percepute inclusiv pentru perioada în care se desfășoară investigația redeschisă.

| (14) | În această privință, Comisia remarcă faptul că înregistrarea este un instrument prevăzut la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază astfel încât măsurile să poată fi aplicate, ulterior, importurilor începând de la data înregistrării (10). În cazul de față, Comisia consideră adecvat să se înregistreze importurile în ceea ce privește Hansol în vederea facilitării perceperii taxelor antidumping după revizuirea nivelurilor acestora, în conformitate cu hotărârea Tribunalului. |
| --- | --- |

(14)

În această privință, Comisia remarcă faptul că înregistrarea este un instrument prevăzut la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază astfel încât măsurile să poată fi aplicate, ulterior, importurilor începând de la data înregistrării (10). În cazul de față, Comisia consideră adecvat să se înregistreze importurile în ceea ce privește Hansol în vederea facilitării perceperii taxelor antidumping după revizuirea nivelurilor acestora, în conformitate cu hotărârea Tribunalului.

10

| (15) | În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție (11), spre deosebire de înregistrarea ce are loc în cursul perioadei dinaintea adoptării măsurilor provizorii, condițiile prevăzute la articolul 10 alineatul (4) din regulamentul de bază nu sunt aplicabile în cazul de față. Într-adevăr, scopul înregistrării în contextul punerii în aplicare a hotărârilor Tribunalului nu este de a permite eventuala percepere retroactivă a taxelor impuse de măsurile de apărare comercială, astfel cum se prevede în dispozițiile respective. Scopul este mai degrabă acela de a proteja eficacitatea măsurilor în vigoare, fără întreruperi nejustificate de la data intrării în vigoare a regulamentelor în cauză până la reinstituirea taxelor corectate, asigurându-se că, în viitor, este posibilă colectarea taxelor în cuantumul corect. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție (11), spre deosebire de înregistrarea ce are loc în cursul perioadei dinaintea adoptării măsurilor provizorii, condițiile prevăzute la articolul 10 alineatul (4) din regulamentul de bază nu sunt aplicabile în cazul de față. Într-adevăr, scopul înregistrării în contextul punerii în aplicare a hotărârilor Tribunalului nu este de a permite eventuala percepere retroactivă a taxelor impuse de măsurile de apărare comercială, astfel cum se prevede în dispozițiile respective. Scopul este mai degrabă acela de a proteja eficacitatea măsurilor în vigoare, fără întreruperi nejustificate de la data intrării în vigoare a regulamentelor în cauză până la reinstituirea taxelor corectate, asigurându-se că, în viitor, este posibilă colectarea taxelor în cuantumul corect.

11

| (16) | În lumina observațiilor de mai sus, Comisia a considerat că există motive pentru înregistrare în temeiul articolului 14 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(16)

În lumina observațiilor de mai sus, Comisia a considerat că există motive pentru înregistrare în temeiul articolului 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.

3.   ÎNREGISTRAREA

ÎNREGISTRAREA

| (17) | Pe baza celor de mai sus, importurile produsului în cauză fabricat de Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. și Hansol Artone Paper Co. Ltd.) trebuie să facă obiectul înregistrării. |
| --- | --- |

(17)

Pe baza celor de mai sus, importurile produsului în cauză fabricat de Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. și Hansol Artone Paper Co. Ltd.) trebuie să facă obiectul înregistrării.

| (18) | Astfel cum se indică în avizul de redeschidere, datoriile finale aferente plății taxei antidumping, după caz, începând de la data intrării în vigoare a regulamentului antidumping în cauză vor decurge din constatările reexaminării. |
| --- | --- |

(18)

Astfel cum se indică în avizul de redeschidere, datoriile finale aferente plății taxei antidumping, după caz, începând de la data intrării în vigoare a regulamentului antidumping în cauză vor decurge din constatările reexaminării.

| (19) | Nu se pot percep taxe mai mari decât taxele stabilite în regulamentul în cauză pentru perioada cuprinsă între data publicării avizului de redeschidere și data intrării în vigoare a rezultatelor investigației redeschise. |
| --- | --- |

(19)

Nu se pot percep taxe mai mari decât taxele stabilite în regulamentul în cauză pentru perioada cuprinsă între data publicării avizului de redeschidere și data intrării în vigoare a rezultatelor investigației redeschise.

| (20) | Taxa antidumping actuală aplicabilă Hansol este de 104,46 EUR pe tonă netă, |
| --- | --- |

(20)

Taxa antidumping actuală aplicabilă Hansol este de 104,46 EUR pe tonă netă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   În temeiul articolului 14 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2016/1036 și al articolului 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2016/1037, autoritățile vamale iau măsurile corespunzătoare pentru a înregistra importurile de anumite tipuri de hârtie termică subțire cu o greutate de maximum 65 g/m2; în rulouri cu o lățime de minimum 20 cm, cu o greutate a ruloului (inclusiv hârtia) de minimum 50 kg și cu un diametru al ruloului (inclusiv hârtia) de minimum 40 cm („rulouri jumbo”); cu sau fără un strat de bază pe una sau pe ambele fețe; acoperită cu o substanță termosensibilă pe una sau pe ambele fețe; și cu sau fără un strat de suprafață, încadrate în prezent la codurile NC ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 și ex 4823 90 85 (coduri TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), originare din Republica Coreea și produse de grupul Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. și Hansol Artone Paper Co. Ltd) (cod adițional TARIC C874).

(2)   Înregistrarea expiră la nouă luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(3)   Nivelul taxei antidumping care poate fi percepută la importurile de anumite tipuri de hârtie termică subțire, încadrate în prezent la codurile NC ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 și ex 4823 90 85 (coduri TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), originare din Republica Coreea și produse de Grupul Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. și Hansol Artone Paper Co. Ltd) între redeschiderea investigației și data intrării în vigoare a rezultatelor investigației redeschise, nu trebuie să îl depășească pe cel impus prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/763.

(4)   Autoritățile vamale naționale așteaptă publicarea regulamentului de punere în aplicare al Comisiei relevant de reinstituire a taxelor înainte de a lua o decizie cu privire la cererile de rambursare sau de remitere a taxelor antidumping în ceea ce privește importurile de la Grupul Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. și Hansol Artone Paper Co. Ltd).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  
  JO L 310, 17.11.2016, p. 1.

2

(3)  
  JO L 114, 3.5.2017, p. 3.

3

(4)  ECLI:EU:T:2020:139.

4

(5)  ECLI:EU:C:2022:370.

5

(6)  Cauzele conexate 97, 193, 99 și 215/86 Asteris AE și alții și Republica Elenă/Comisia, Rec., 1988, p. 2181, punctele 27 și 28; și cauza T-440/20 Jindal Saw/Comisia Europeană, EU:T:2022:318.

6

(7)  Cauza C-415/96 Spania/Comisia, Rec., 1998, p. I-6993, punctul 31; Cauza C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Consiliul, [2000] I-8147, punctele 80-85; Cauza T-301/01 Alitalia/Comisia, Rep., 2008, p. II-1753, punctele 99 și 142; Cauzele conexate T-267/08 și T-279/08 Région Nord-Pas de Calais/Comisia, Rep., 2011, p. II-0000, punctul 83.

7

(8)  Cauza C-415/96 Spania/Comisia, Rec., 1998, p. I-6993, punctul 31; Cauza C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Consiliul, [2000] I-8147, punctele 80-85.

8

(9)  Cauza C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, hotărârea Tribunalului din 15 martie 2018, punctul 79 și C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, hotărârea din 19 iunie 2019, punctul 5.

9

(10)  Cauza T-440/20, Jindal Saw/Comisia Europeană, EU:T:2022:318, punctele 154-159.

10

(11)  Cauza C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, punctul 79 și Cauza C-612/16, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, hotărârea din 19 iunie 2019, punctul 58.

11

---

DECIZII

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/68

---

DECIZIA (UE) 2022/1042 A CONSILIULUI

din 21 iunie 2022

privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE privind modificarea Protocolului 31 privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți, anexat la Acordul privind SEE (Linia bugetară 07 20 03 01 – Asigurări sociale)

(Text cu relevanță pentru SEE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 46 și 48, coroborate cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 privind normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European (1), în special articolul 1 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Acordul privind Spațiul Economic European (2) („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994. |
| --- | --- |

(1)

Acordul privind Spațiul Economic European (2) („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994.

| (2) | În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE înființat prin Acordul privind SEE (denumit în continuare „Comitetul mixt al SEE”) poate decide să modifice, printre altele, Protocolul 31 privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți, anexat la Acordul privind SEE (denumit în continuare „Protocolul 31”). |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE înființat prin Acordul privind SEE (denumit în continuare „Comitetul mixt al SEE”) poate decide să modifice, printre altele, Protocolul 31 privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți, anexat la Acordul privind SEE (denumit în continuare „Protocolul 31”).

| (3) | Este adecvat să se continue cooperarea dintre părțile contractante la Acordul privind SEE în cadrul acțiunilor Uniunii finanțate din bugetul general al Uniunii privind libera circulație a lucrătorilor, coordonarea sistemelor de asigurări sociale și măsuri în favoarea lucrătorilor migranți, inclusiv a lucrătorilor migranți din țări terțe. |
| --- | --- |

(3)

Este adecvat să se continue cooperarea dintre părțile contractante la Acordul privind SEE în cadrul acțiunilor Uniunii finanțate din bugetul general al Uniunii privind libera circulație a lucrătorilor, coordonarea sistemelor de asigurări sociale și măsuri în favoarea lucrătorilor migranți, inclusiv a lucrătorilor migranți din țări terțe.

| (4) | Prin urmare, Protocolul 31 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Protocolul 31 ar trebui modificat în consecință.

| (5) | Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Comitetului mixt al SEE cu privire la modificarea Protocolului 31 privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți, anexat la Acordul privind SEE, se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 21 iunie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

C. BEAUNE

---

(1)  
  JO L 305, 30.11.1994, p. 6.

1

(2)  
  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

2

---

PROIECT

Decizia nr. ... a Comitetului mixt al SEE

din ...

de modificare a Protocolului 31 privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți, anexat la Acordul privind SEE

COMITETUL MIXT AL SEE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 86 și 98,

întrucât:

| (1) | Este adecvat să se continue cooperarea dintre părțile contractante la Acordul privind SEE în cadrul acțiunilor Uniunii finanțate din bugetul general al Uniunii privind libera circulație a lucrătorilor, coordonarea sistemelor de asigurări sociale și măsurile în favoarea lucrătorilor migranți, inclusiv a lucrătorilor migranți din țări terțe. |
| --- | --- |

(1)

Este adecvat să se continue cooperarea dintre părțile contractante la Acordul privind SEE în cadrul acțiunilor Uniunii finanțate din bugetul general al Uniunii privind libera circulație a lucrătorilor, coordonarea sistemelor de asigurări sociale și măsurile în favoarea lucrătorilor migranți, inclusiv a lucrătorilor migranți din țări terțe.

| (2) | Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru ca această cooperare extinsă să poată avea loc începând cu 1 ianuarie 2022, |
| --- | --- |

(2)

Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru ca această cooperare extinsă să poată avea loc începând cu 1 ianuarie 2022,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 5 alineatele (5) și (14) din Protocolul 31 la Acordul privind SEE, cuvintele „exercițiul financiar 2021” se înlocuiesc cu cuvintele „exercițiile financiare 2021 și 2022”.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei la care s-a efectuat ultima notificare în temeiul articolului 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE ( (*1).

Aceasta se aplică de la 1 ianuarie 2022.

Articolul 3

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, [...].

Pentru Comitetul mixt al SEE

Președintele

Secretarii

Comitetului mixt al SEE

---

(*1)  [Nu au fost semnalate obligații constituționale.] [Au fost semnalate obligații constituționale.]

*1

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/71

---

DECIZIA (UE) 2022/1043 A CONSILIULUI

din 28 iunie 2022

de numire a unui membru și a doi supleanți, propuși de Regatul Spaniei, în Comitetul Regiunilor

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,

având în vedere Decizia (UE) 2019/852 a Consiliului din 21 mai 2019 cu privire la stabilirea componenței Comitetului Regiunilor (1),

având în vedere propunerile guvernului spaniol,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 300 alineatul (3) din tratat, Comitetul Regiunilor este format din reprezentanți ai colectivităților regionale și locale care sunt fie titularii unui mandat electoral în cadrul unei autorități regionale sau locale, fie răspund din punct de vedere politic în fața unei adunări alese. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 300 alineatul (3) din tratat, Comitetul Regiunilor este format din reprezentanți ai colectivităților regionale și locale care sunt fie titularii unui mandat electoral în cadrul unei autorități regionale sau locale, fie răspund din punct de vedere politic în fața unei adunări alese.

| (2) | La 3 februarie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2020/144 (2) de numire a membrilor și a supleanților în Comitetul Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2020-25 ianuarie 2025. |
| --- | --- |

(2)

La 3 februarie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2020/144 (2) de numire a membrilor și a supleanților în Comitetul Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2020-25 ianuarie 2025.

| (3) | Un loc de membru în Comitetul Regiunilor a devenit vacant ca urmare a demisiei domnului Juan ESPADAS CEJAS. |
| --- | --- |

(3)

Un loc de membru în Comitetul Regiunilor a devenit vacant ca urmare a demisiei domnului Juan ESPADAS CEJAS.

| (4) | Două locuri de supleant în Comitetul Regiunilor au devenit vacante ca urmare a demisiei domnului Carlos MARTÍNEZ MÍNGUEZ și ca urmare a încheierii mandatului național în temeiul căruia a fost propusă numirea domnului José Francisco BALLESTA GERMÁN. |
| --- | --- |

(4)

Două locuri de supleant în Comitetul Regiunilor au devenit vacante ca urmare a demisiei domnului Carlos MARTÍNEZ MÍNGUEZ și ca urmare a încheierii mandatului național în temeiul căruia a fost propusă numirea domnului José Francisco BALLESTA GERMÁN.

| (5) | Guvernul spaniol l-a propus pe domnul Julio MILLÁN MUÑOZ, reprezentant al unei colectivități locale care este titularul unui mandat electoral în cadrul unei autorități locale, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía) [primarul consiliului local al orașului Jaén (Andaluzia)], pentru calitatea de membru în Comitetul Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2025. |
| --- | --- |

(5)

Guvernul spaniol l-a propus pe domnul Julio MILLÁN MUÑOZ, reprezentant al unei colectivități locale care este titularul unui mandat electoral în cadrul unei autorități locale, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía) [primarul consiliului local al orașului Jaén (Andaluzia)], pentru calitatea de membru în Comitetul Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2025.

| (6) | Guvernul spaniol a propus următorii reprezentanți ai colectivităților locale care sunt titularii unui mandat electoral în cadrul unei autorități locale pentru calitatea de supleanți în Comitetul Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2025: doamna Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) [primărița consiliului local al orașului Cartagena (Murcia)], și domnul Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) [primarul consiliului local al orașului Valladolid (Castilia și Leon)], |
| --- | --- |

(6)

Guvernul spaniol a propus următorii reprezentanți ai colectivităților locale care sunt titularii unui mandat electoral în cadrul unei autorități locale pentru calitatea de supleanți în Comitetul Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2025: doamna Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) [primărița consiliului local al orașului Cartagena (Murcia)], și domnul Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) [primarul consiliului local al orașului Valladolid (Castilia și Leon)],

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Următorii reprezentanți ai colectivităților locale care sunt titulari ai unui mandat electoral sunt numiți în Comitetul Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2025:

| (a) | în calitatea de membru:






  — | domnul Julio MILLÁN MUÑOZ, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía) [primarul consiliului local al orașului Jaén (Andaluzia)], |
| --- | --- | --- |

(a)

în calitatea de membru:

—

domnul Julio MILLÁN MUÑOZ, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía) [primarul consiliului local al orașului Jaén (Andaluzia)],

și

| (b) | în calitatea de supleanți:






  — | doamna Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) [primărița consiliului local al orașului Cartagena (Murcia)], |
| --- | --- | --- |

(b)

în calitatea de supleanți:

—

doamna Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) [primărița consiliului local al orașului Cartagena (Murcia)],

| — | domnul Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) [primarul consiliului local al orașului Valladolid (Castilia și Leon)]. |
| --- | --- |

—

domnul Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) [primarul consiliului local al orașului Valladolid (Castilia și Leon)].

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 28 iunie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

A. PANNIER-RUNACHER

---

(1)  
  JO L 139, 27.5.2019, p. 13.

1

(2)  Decizia (UE) 2020/144 a Consiliului din 3 februarie 2020 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2020-25 ianuarie 2025 (JO L 32, 4.2.2020, p. 16).

2

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/73

---

DECIZIA (PESC) 2022/1044 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 28 iunie 2022

de prelungire a mandatului șefului Misiunii de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2022)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38 paragraful al treilea,

având în vedere Decizia 2013/354/PESC a Consiliului din 3 iulie 2013 privind Misiunea de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS) (1), în special articolul 9 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 9 alineatul (1) din Decizia 2013/354/PESC, Comitetul politic și de securitate (COPS) este autorizat, în conformitate cu articolul 38 din tratat, să adopte deciziile relevante în scopul exercitării controlului politic și a conducerii strategice ale Misiunii de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS), inclusiv decizia de numire a șefului misiunii. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 9 alineatul (1) din Decizia 2013/354/PESC, Comitetul politic și de securitate (COPS) este autorizat, în conformitate cu articolul 38 din tratat, să adopte deciziile relevante în scopul exercitării controlului politic și a conducerii strategice ale Misiunii de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS), inclusiv decizia de numire a șefului misiunii.

| (2) | La 13 octombrie 2020, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2020/1541 (2) de numire a doamnei Nataliya APOSTOLOVA în calitatea de șef al misiunii EUPOL COPPS pentru perioada cuprinsă între 15 noiembrie 2020 și 30 iunie 2021. |
| --- | --- |

(2)

La 13 octombrie 2020, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2020/1541 (2) de numire a doamnei Nataliya APOSTOLOVA în calitatea de șef al misiunii EUPOL COPPS pentru perioada cuprinsă între 15 noiembrie 2020 și 30 iunie 2021.

| (3) | La 28 iunie 2021, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2021/1066 (3), de prelungire a mandatului EUPOL COPPS până la 30 iunie 2022. |
| --- | --- |

(3)

La 28 iunie 2021, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2021/1066 (3), de prelungire a mandatului EUPOL COPPS până la 30 iunie 2022.

| (4) | La 1 iulie 2021, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2021/1128 (4) de prelungire a mandatului doamnei Nataliya APOSTOLOVA de șef al misiunii EUPOL COPPS până la 30 iunie 2022. |
| --- | --- |

(4)

La 1 iulie 2021, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2021/1128 (4) de prelungire a mandatului doamnei Nataliya APOSTOLOVA de șef al misiunii EUPOL COPPS până la 30 iunie 2022.

| (5) | La 27 iunie 2022, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2022/1018 (5) de prelungire a mandatului EUPOL COPPS pentru perioada 1 iulie 2022-30 iunie 2023. |
| --- | --- |

(5)

La 27 iunie 2022, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2022/1018 (5) de prelungire a mandatului EUPOL COPPS pentru perioada 1 iulie 2022-30 iunie 2023.

| (6) | Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a propus prelungirea mandatului doamnei Nataliya APOSTOLOVA de șef al misiunii EUPOL COPPS de la 1 iulie 2022 până la 30 iunie 2023, |
| --- | --- |

(6)

Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a propus prelungirea mandatului doamnei Nataliya APOSTOLOVA de șef al misiunii EUPOL COPPS de la 1 iulie 2022 până la 30 iunie 2023,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Mandatul doamnei Nataliya APOSTOLOVA de șef al Misiunii de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS) se prelungește de la 1 iulie 2022 până la 30 iunie 2023.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se aplică de la 1 iulie 2022.

Adoptată la Bruxelles, 28 iunie 2022.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

D. PRONK

---

(1)  
  JO L 185, 4.7.2013, p. 12.

1

(2)  Decizia (PESC) 2020/1541 a Comitetului politic și de securitate din 13 octombrie 2020 privind numirea șefului Misiunii de poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2020) (JO L 353, 23.10.2020, p. 8).

2

(3)  Decizia (PESC) 2021/1066 a Consiliului din 28 iunie 2021 de modificare a Deciziei 2013/354/PESC privind Misiunea de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS) (JO L 229, 29.6.2021, p. 13).

3

(4)  Decizia (PESC) 2021/1128 a Comitetului politic și de securitate din 1 iulie 2021 de prelungire a mandatului șefului Misiunii de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2021) (JO L 244, 9.7.2021, p. 3).

4

(5)  Decizia (PESC) 2022/1018 a Consiliului din 27 iunie 2022 de modificare a Deciziei 2013/354/PESC privind Misiunea de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS) (JO L 170, 28.6.2022, p. 76).

5

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/75

---

DECIZIA (PESC) 2022/1045 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 28 iunie 2022

de prelungire a mandatului șefului Misiunii de Asistență la Frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2022)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38 al treilea paragraf,

având în vedere Acțiunea comună 2005/889/PESC a Consiliului din 25 noiembrie 2005 privind instituirea Misiunii de Asistență la Frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (1), în special articolul 10 alineatul (1),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Acțiunea comună 2005/889/PESC, Comitetul politic și de securitate (COPS) este autorizat, în conformitate cu articolul 38 din tratat, să adopte deciziile relevante în scopul exercitării controlului politic și a conducerii strategice a Misiunii de Asistență la Frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah), inclusiv decizia de numire a șefului misiunii. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Acțiunea comună 2005/889/PESC, Comitetul politic și de securitate (COPS) este autorizat, în conformitate cu articolul 38 din tratat, să adopte deciziile relevante în scopul exercitării controlului politic și a conducerii strategice a Misiunii de Asistență la Frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah), inclusiv decizia de numire a șefului misiunii.

| (2) | La 13 octombrie 2020, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2020/1548 (2), prin care dl Mihai Florin BULGARIU a fost numit în calitatea de șef al Misiunii EU BAM Rafah pentru perioada 1 noiembrie 2020-30 iunie 2021. |
| --- | --- |

(2)

La 13 octombrie 2020, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2020/1548 (2), prin care dl Mihai Florin BULGARIU a fost numit în calitatea de șef al Misiunii EU BAM Rafah pentru perioada 1 noiembrie 2020-30 iunie 2021.

| (3) | La 28 iunie 2021, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2021/1065 (3), prin care mandatul EU BAM Rafah s-a prelungit până la 30 iunie 2022. |
| --- | --- |

(3)

La 28 iunie 2021, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2021/1065 (3), prin care mandatul EU BAM Rafah s-a prelungit până la 30 iunie 2022.

| (4) | La 1 iulie 2021, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2021/1127 (4), prin care a fost prelungit mandatul domnului Mihai-Florin BULGARIU în calitatea de șef al Misiunii EU BAM Rafah pentru perioada 1 iulie 2021-30 iunie 2022. |
| --- | --- |

(4)

La 1 iulie 2021, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2021/1127 (4), prin care a fost prelungit mandatul domnului Mihai-Florin BULGARIU în calitatea de șef al Misiunii EU BAM Rafah pentru perioada 1 iulie 2021-30 iunie 2022.

| (5) | La 27 iunie 2022, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2022/1017 (5) prin care a prelungit mandatul EU BAM Rafah până la 30 iunie 2023. |
| --- | --- |

(5)

La 27 iunie 2022, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2022/1017 (5) prin care a prelungit mandatul EU BAM Rafah până la 30 iunie 2023.

| (6) | Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a propus prelungirea mandatului domnului Mihai-Florin BULGARIU în calitatea de șef al Misiunii EU BAM Rafah până la 30 iunie 2023, |
| --- | --- |

(6)

Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a propus prelungirea mandatului domnului Mihai-Florin BULGARIU în calitatea de șef al Misiunii EU BAM Rafah până la 30 iunie 2023,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Mandatul domnului Mihai-Florin BULGARIU în calitatea de șef al Misiunii EU BAM Rafah se prelungește pentru perioada 1 iulie 2022-30 iunie 2023.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Aceasta se aplică de la 1 iulie 2022.

Adoptată la Bruxelles, 28 iunie 2022.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

D. PRONK

---

(1)  
  JO L 327, 14.12.2005, p. 28.

1

(2)  Decizia (PESC) 2020/1548 a Comitetului politic și de securitate din 13 octombrie 2020 privind numirea șefului Misiunii de Asistență la Frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020) (JO L 354, 26.10.2020, p. 5).

2

(3)  Decizia (PESC) 2021/1065 a Consiliului din 28 iunie 2021 de modificare a Acțiunii comune 2005/889/PESC privind instituirea Misiunii de Asistență la Frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (JO L 229, 29.6.2021, p. 11).

3

(4)  Decizia (PESC) 2021/1127 a Comitetului politic și de securitate din 1 iulie 2021 de prelungire a mandatului șefului Misiunii de Asistență la Frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2021) (JO L 244, 9.7.2021, p. 1).

4

(5)  Decizia (PESC) 2022/1017 a Consiliului din 27 iunie 2022 de modificare a Acțiunii comune 2005/889/PESC privind instituirea Misiunii de asistență la frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EU BAM Rafah) (JO L 170, 28.6.2022, p. 74).

5

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/77

---

DECIZIA (UE) 2022/1046 A REPREZENTANȚILOR GUVERNELOR STATELOR MEMBRE

din 29 iunie 2022

privind numirea unor judecători în cadrul Tribunalului

REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE ALE UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 19,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 254 și 255,

întrucât:

| (1) | Mandatele a 26 de judecători din cadrul Tribunalului urmează să expire la 31 august 2022. Este necesară efectuarea unor numiri pentru ocuparea acestor posturi pentru perioada 1 septembrie 2022-31 august 2028. |
| --- | --- |

(1)

Mandatele a 26 de judecători din cadrul Tribunalului urmează să expire la 31 august 2022. Este necesară efectuarea unor numiri pentru ocuparea acestor posturi pentru perioada 1 septembrie 2022-31 august 2028.

| (2) | Au fost propuse candidaturile dlui Ion GÂLEA, dlui Marc JAEGER, dlui Dean SPIELMANN și dnei Mirela STANCU în vederea reînnoirii mandatului acestora de judecători în cadrul Tribunalului. |
| --- | --- |

(2)

Au fost propuse candidaturile dlui Ion GÂLEA, dlui Marc JAEGER, dlui Dean SPIELMANN și dnei Mirela STANCU în vederea reînnoirii mandatului acestora de judecători în cadrul Tribunalului.

| (3) | A fost propusă candidatura dlui Steven VERSCHUUR pentru un prim mandat de judecător în cadrul Tribunalului. |
| --- | --- |

(3)

A fost propusă candidatura dlui Steven VERSCHUUR pentru un prim mandat de judecător în cadrul Tribunalului.

| (4) | În plus, articolul 48 din Protocolul nr. 3 privind statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE, Euratom) 2015/2422 al Parlamentului European și al Consiliului (1), prevede că numărul judecătorilor din cadrul Tribunalului crește în trei etape, astfel încât, începând cu 1 septembrie 2019, Tribunalul să fie alcătuit din doi judecători pentru fiecare stat membru. În temeiul articolului 2 litera (a) din regulamentul menționat, prima etapă a creșterii numărului de judecători din cadrul Tribunalului constă în numirea a 12 judecători suplimentari, dintre care șase judecători cu un mandat care s-a încheiat la 31 august 2016. Acești șase judecători sunt aleși astfel încât guvernele a șase state membre să propună doi judecători pentru reînnoirea parțială a Tribunalului în 2016, al căror mandat începe la 1 septembrie 2016 și se încheie la 31 august 2022. Postul de judecător suplimentar care urmează să fie numit la propunerea guvernului Republicii Slovace este unul dintre posturile celor șase judecători suplimentari vizați de reînnoirea parțială a Tribunalului în 2016. A fost propusă candidatura dnei Beatrix RICZIOVÁ pentru postul de judecător suplimentar în cadrul Tribunalului. |
| --- | --- |

(4)

În plus, articolul 48 din Protocolul nr. 3 privind statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE, Euratom) 2015/2422 al Parlamentului European și al Consiliului (1), prevede că numărul judecătorilor din cadrul Tribunalului crește în trei etape, astfel încât, începând cu 1 septembrie 2019, Tribunalul să fie alcătuit din doi judecători pentru fiecare stat membru. În temeiul articolului 2 litera (a) din regulamentul menționat, prima etapă a creșterii numărului de judecători din cadrul Tribunalului constă în numirea a 12 judecători suplimentari, dintre care șase judecători cu un mandat care s-a încheiat la 31 august 2016. Acești șase judecători sunt aleși astfel încât guvernele a șase state membre să propună doi judecători pentru reînnoirea parțială a Tribunalului în 2016, al căror mandat începe la 1 septembrie 2016 și se încheie la 31 august 2022. Postul de judecător suplimentar care urmează să fie numit la propunerea guvernului Republicii Slovace este unul dintre posturile celor șase judecători suplimentari vizați de reînnoirea parțială a Tribunalului în 2016. A fost propusă candidatura dnei Beatrix RICZIOVÁ pentru postul de judecător suplimentar în cadrul Tribunalului.

| (5) | În temeiul articolului 7 din Protocolul nr. 3 și ca urmare a decesului dlui Barna BERKE, este necesară efectuarea numirii unui judecător în cadrul Tribunalului pentru durata rămasă a mandatului dlui Barna BERKE, și anume până la 31 august 2022. |
| --- | --- |

(5)

În temeiul articolului 7 din Protocolul nr. 3 și ca urmare a decesului dlui Barna BERKE, este necesară efectuarea numirii unui judecător în cadrul Tribunalului pentru durata rămasă a mandatului dlui Barna BERKE, și anume până la 31 august 2022.

| (6) | A fost propusă candidatura dlui Tihamér TÓTH pentru postul devenit vacant. |
| --- | --- |

(6)

A fost propusă candidatura dlui Tihamér TÓTH pentru postul devenit vacant.

| (7) | Comitetul constituit în temeiul articolului 255 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene a emis un aviz favorabil cu privire la capacitatea acestor candidați de a exercita funcția de judecător în cadrul Tribunalului, |
| --- | --- |

(7)

Comitetul constituit în temeiul articolului 255 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene a emis un aviz favorabil cu privire la capacitatea acestor candidați de a exercita funcția de judecător în cadrul Tribunalului,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Sunt numiți judecători în cadrul Tribunalului pentru perioada 1 septembrie 2022-31 august 2028:

| — | dl Ion GÂLEA, |
| --- | --- |

—

dl Ion GÂLEA,

| — | dl Marc JAEGER, |
| --- | --- |

—

dl Marc JAEGER,

| — | dl Dean SPIELMANN, |
| --- | --- |

—

dl Dean SPIELMANN,

| — | dna Mirela STANCU, |
| --- | --- |

—

dna Mirela STANCU,

| — | dl Steven VERSCHUUR. |
| --- | --- |

—

dl Steven VERSCHUUR.

Articolul 2

Sunt numiți judecători în cadrul Tribunalului pentru perioada cuprinsă între data intrării în vigoare a prezentei decizii și 31 august 2022:

| — | dna Beatrix RICZIOVÁ, |
| --- | --- |

—

dna Beatrix RICZIOVÁ,

| — | dl Tihamér TÓTH. |
| --- | --- |

—

dl Tihamér TÓTH.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 29 iunie 2022.

Președintele

P. LÉGLISE-COSTA

---

(1)  Regulamentul (UE, Euratom) 2015/2422 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2015 de modificare a Protocolului nr. 3 privind statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene (JO L 341, 24.12.2015, p. 14).

1

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/79

---

DECIZIA nr. 269/21/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 1 decembrie 2021

de introducere a Orientărilor revizuite privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2022-2027 [2022/1047]

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 61-63 și Protocolul 26 la acesta,

având în vedere Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 24 și articolul 5 alineatul (2) litera (b),

având în vedere Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție („Protocolul 3”), în special articolul 1 alineatul (1) din partea I,

întrucât:

În temeiul articolului 24 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea AELS de Supraveghere pune în aplicare dispozițiile Acordului privind SEE referitoare la ajutoarele de stat.

În temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea AELS de Supraveghere emite comunicări sau orientări referitoare la aspectele tratate în Acordul privind SEE, în cazul în care respectivul acord sau Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție prevede în mod expres acest lucru ori în cazul în care Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că este necesar.

În temeiul articolului 1 alineatul (1) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea AELS de Supraveghere reexaminează în mod constant toate sistemele de ajutoare existente în statele AELS și propune orice măsuri adecvate care se impun ca urmare a evoluției treptate sau a funcționării Acordului privind SEE.

La 19 aprilie 2021, Comisia Europeană („Comisia”) a adoptat Orientările revizuite ale UE privind ajutoarele de stat regionale (1).

Aceste orientări sunt relevante și pentru Spațiul Economic European.

Aplicarea uniformă a normelor SEE privind ajutoarele de stat trebuie asigurată pe întregul teritoriu al Spațiului Economic European, în conformitate cu obiectivul de omogenitate stabilit la articolul 1 din Acordul privind SEE.

În conformitate cu punctul II de la titlul „GENERALITĂȚI” de la pagina 11 din anexa XV la Acordul privind SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere, după consultarea Comisiei, trebuie să adopte acte corespunzătoare celor adoptate de Comisia Europeană,

după consultarea Comisiei Europene,

după consultarea statelor AELS,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Normele de fond în domeniul ajutoarelor de stat se modifică prin introducerea Orientărilor revizuite privind ajutoarele de stat regionale cu efect de la data prezentei decizii. Orientările revizuite sunt anexate la prezenta decizie și fac parte integrantă din aceasta.

Articolul 2

Orientările existente privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2021 se înlocuiesc cu efect de la 1 ianuarie 2022.

Articolul 3

Numai versiunea în limba engleză a prezentei decizii este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 1 decembrie 2021.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere,

Bente ANGELL-HANSEN

Președintă

Membră responsabilă a Colegiului

Högni S. KRISTJÁNSSON

Membru al Colegiului

Stefan BARRIGA

Membru al Colegiului

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS,

Contrasemnatară în calitate de directoare,

Afaceri juridice și executive

---

(1)  Publicate în JO C 153, 29.4.2021, p. 1.

1

---

Orientări privind ajutoarele de stat regionale (*)

Cuprins

Cuprins

| 1. | Introducere | 83 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Domeniu de aplicare și definiții | 85 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Domeniul de aplicare al ajutoarelor regionale | 85 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Definiții | 86 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | Ajutoarele regionale care fac obiectul notificării | 89 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Costuri eligibile | 89 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ajutoare pentru investiții | 89 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Costurile eligibile calculate pe baza costurilor investiției | 90 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Costurile eligibile calculate pe baza costurilor salariale | 91 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Ajutoare de exploatare | 91 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | Evaluarea compatibilității ajutoarelor regionale | 91 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Contribuția la dezvoltarea regională și la coeziune | 92 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Schemele de ajutoare pentru investiții | 92 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării | 93 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Schemele de ajutoare de exploatare | 94 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | Efectul stimulativ | 94 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Ajutoare pentru investiții | 94 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Schemele de ajutoare de exploatare | 96 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | Necesitatea intervenției statului | 96 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Adecvarea ajutoarelor regionale | 96 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Adecvarea în comparație cu instrumente alternative de politică | 97 |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Adecvarea în comparație cu alte instrumente de ajutor | 97 |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

| 5.5. | Proporționalitatea valorii ajutorului (limitarea ajutorului la minimul necesar) | 97 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Ajutoare pentru investiții | 97 |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Schemele de ajutoare de exploatare | 99 |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

| 5.6. | Evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale | 99 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Observații generale | 99 |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Efecte negative evidente asupra concurenței și a schimburilor comerciale | 100 |
| --- | --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | Schemele de ajutoare pentru investiții | 101 |
| --- | --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | Ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării | 102 |
| --- | --- | --- |

5.6.4.

| 5.6.5. | Schemele de ajutoare de exploatare | 103 |
| --- | --- | --- |

5.6.5.

| 5.7. | Transparența | 103 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 6. | Evaluarea | 104 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Hărțile ajutoarelor regionale | 105 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Acoperirea demografică eligibilă pentru ajutoare regionale | 106 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Derogarea prevăzută la articolul 61 alineatul (3) litera (a) | 106 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Derogarea prevăzută la articolul 61 alineatul (3) litera (c) | 107 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Zonele „c” predefinite | 107 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Zone „c” care nu sunt predefinite | 108 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| 7.4. | Intensitățile maxime ale ajutoarelor aplicabile ajutoarelor regionale pentru investiții | 109 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Intensitățile maxime ale ajutoarelor în zonele „a” | 109 |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Intensitățile maxime ale ajutoarelor în zonele „c” | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | Intensități majorate ale ajutoarelor pentru IMM-uri | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.3.

| 7.4.4. | Intensități majorate ale ajutoarelor pentru teritoriile identificate pentru a beneficia de sprijin din partea Fondului pentru o tranziție justă () | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.4.

| 7.4.5. | Intensități majorate ale ajutoarelor pentru regiunile cu pierderi de populație | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.5.

| 7.5. | Notificarea hărților ajutoarelor regionale și evaluarea acestora | 110 |
| --- | --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Modificări | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.

| 7.6.1. | Rezerva demografică | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.1.

| 7.6.2. | Evaluarea la jumătatea perioadei | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.2.

| 8. | Modificarea Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 | 111 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Aplicabilitatea normelor privind ajutoarele regionale | 112 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Raportarea și monitorizarea | 112 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Revizuire | 112 |
| --- | --- | --- |

11.

1.   Introducere

Introducere

| 1. | Autoritatea AELS de Supraveghere poate considera următoarele tipuri de ajutoare de stat compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, în temeiul articolului 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE:






  (a) | ajutoarele de stat destinate să favorizeze dezvoltarea economică a zonelor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut și |
| --- | --- | --- |

1.

Autoritatea AELS de Supraveghere poate considera următoarele tipuri de ajutoare de stat compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, în temeiul articolului 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE:

(a)

ajutoarele de stat destinate să favorizeze dezvoltarea economică a zonelor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut și

| (b) | ajutoarele de stat destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor zone economice din cadrul Spațiului Economic European („SEE”) (1). |
| --- | --- |

(b)

ajutoarele de stat destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor zone economice din cadrul Spațiului Economic European („SEE”) (1).

1

Aceste tipuri de ajutoare de stat sunt cunoscute sub denumirea de ajutoare regionale.

| 2. | Prezentele orientări stabilesc condițiile în care ajutoarele regionale pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE. De asemenea, orientările stabilesc criteriile pentru identificarea zonelor care îndeplinesc condițiile de compatibilitate în temeiul articolului 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

2.

Prezentele orientări stabilesc condițiile în care ajutoarele regionale pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE. De asemenea, orientările stabilesc criteriile pentru identificarea zonelor care îndeplinesc condițiile de compatibilitate în temeiul articolului 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE.

| 3. | Obiectivul principal al controlului ajutoarelor de stat în domeniul ajutoarelor regionale este de a asigura faptul că ajutoarele pentru dezvoltare regională și coeziune teritorială (2) nu afectează într-o măsură nejustificată condițiile schimburilor comerciale dintre statele SEE (3). În special, se urmărește prevenirea goanei după subvenții care poate apărea atunci când statele SEE încearcă să atragă sau să mențină întreprinderi în zonele asistate ale SEE, precum și limitarea la minimul necesar a efectelor ajutoarelor regionale asupra schimburilor comerciale și a concurenței. |
| --- | --- |

3.

Obiectivul principal al controlului ajutoarelor de stat în domeniul ajutoarelor regionale este de a asigura faptul că ajutoarele pentru dezvoltare regională și coeziune teritorială (2

3

| 4. | Obiectivul de dezvoltare regională și coeziune teritorială distinge ajutoarele regionale de alte tipuri de ajutoare, precum ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ocuparea forței de muncă, formare profesională, energie sau protecția mediului, care urmăresc alte obiective de dezvoltare economică în temeiul articolului 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE. În unele cazuri, pot fi permise intensități mai mari ale ajutoarelor pentru acele alte tipuri de ajutoare, atunci când sunt acordate întreprinderilor stabilite în zone asistate, ca recunoaștere a dificultăților specifice cu care se confruntă acestea în respectivele zone (4). |
| --- | --- |

4.

Obiectivul de dezvoltare regională și coeziune teritorială distinge ajutoarele regionale de alte tipuri de ajutoare, precum ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ocuparea forței de muncă, formare profesională, energie sau protecția mediului, care urmăresc alte obiective de dezvoltare economică în temeiul articolului 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE. În unele cazuri, pot fi permise intensități mai mari ale ajutoarelor pentru acele alte tipuri de ajutoare, atunci când sunt acordate întreprinderilor stabilite în zone asistate, ca recunoaștere a dificultăților specifice cu care se confruntă acestea în respectivele zone (4

| 5. | Ajutoarele regionale pot juca un rol eficace doar dacă sunt utilizate cu moderație și în mod proporțional și dacă se axează asupra zonelor asistate din SEE (5). În special, plafoanele permisibile ale ajutoarelor ar trebui să reflecte amploarea problemelor care afectează dezvoltarea zonelor în cauză. Avantajele create prin intermediul ajutoarelor în ceea ce privește dezvoltarea unei zone asistate trebuie să fie mai semnificative decât denaturarea concurenței și a schimburilor comerciale care poate rezulta ca urmare a acordării respectivelor ajutoare (6). Este probabil ca importanța acordată efectelor pozitive ale ajutoarelor să varieze în funcție de derogarea prevăzută la articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE, ceea ce înseamnă că poate fi acceptată o denaturare mai mare a concurenței în cazul zonelor celor mai defavorizate care fac obiectul articolului 61 alineatul (3) litera (a) decât în cazul zonelor care fac obiectul articolului 61 alineatul (3) litera (c) (7). |
| --- | --- |

5.

Ajutoarele regionale pot juca un rol eficace doar dacă sunt utilizate cu moderație și în mod proporțional și dacă se axează asupra zonelor asistate din SEE (5

6

7

| 6. | De asemenea, ajutoarele regionale pot contribui în mod eficace la promovarea sau facilitarea dezvoltării economice a zonelor asistate numai dacă sunt acordate pentru a stimula realizarea de investiții suplimentare sau activități economice în acele zone. În anumite cazuri, foarte rare și bine definite, obstacolele cu care se confruntă aceste zone în ceea ce privește atragerea sau menținerea activității economice pot să fie atât de grave sau permanente încât zona respectivă să nu se poată dezvolta dacă se acordă doar ajutoare pentru investiții. În această situație, ajutoarele regionale pentru investiții pot fi completate cu ajutoare regionale de exploatare. |
| --- | --- |

6.

De asemenea, ajutoarele regionale pot contribui în mod eficace la promovarea sau facilitarea dezvoltării economice a zonelor asistate numai dacă sunt acordate pentru a stimula realizarea de investiții suplimentare sau activități economice în acele zone. În anumite cazuri, foarte rare și bine definite, obstacolele cu care se confruntă aceste zone în ceea ce privește atragerea sau menținerea activității economice pot să fie atât de grave sau permanente încât zona respectivă să nu se poată dezvolta dacă se acordă doar ajutoare pentru investiții. În această situație, ajutoarele regionale pentru investiții pot fi completate cu ajutoare regionale de exploatare.

| 7. | În 2019, Comisia Europeană („Comisia”) a lansat o evaluare a cadrului privind ajutoarele regionale pentru a verifica dacă orientările privind ajutoarele regionale erau în continuare adecvate scopului. Rezultatele (8) au arătat că, în principiu, normele funcționează bine, dar necesită unele îmbunătățiri pentru a reflecta evoluțiile economice. În plus, comunicările „Pactul verde european” (9), „Noua strategie industrială pentru Europa” (10) și „Conturarea viitorului digital al Europei” (11) pot fi luate în considerare de Comisie atunci când aceasta evaluează impactul ajutoarelor regionale, ceea ce impune efectuarea unor modificări ale normelor. În acest context, alte norme privind ajutoarele de stat fac, de asemenea, obiectul unui proces de revizuire, iar Comisia acordă o atenție deosebită domeniului de aplicare al fiecăreia dintre orientările tematice, precum și posibilităților de combinare potențială a diferitelor tipuri de ajutoare pentru aceeași investiție. Ca atare, sprijinul pentru investițiile inițiale în noi tehnologii ecologice care contribuie la decarbonizarea proceselor de producție din industrie, inclusiv din industriile energointensive, precum industria siderurgică, poate fi evaluat, în funcție de caracteristicile exacte ale acestora, în special în temeiul normelor privind ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare sau pentru protecția mediului și energie. Ajutoarele regionale pot fi, de asemenea, combinate cu alte tipuri de ajutoare. De exemplu, pentru același proiect de investiții, este posibil să se combine ajutorul regional cu sprijinul acordat în temeiul normelor privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie dacă respectivul proiect de investiții facilitează dezvoltarea unei zone asistate și, în același timp, îmbunătățește nivelul de protecție a mediului în măsura în care investiția sau o parte a acesteia îndeplinește condițiile necesare pentru a putea beneficia de sprijin în temeiul normelor tematice din ambele domenii și sunt respectate dispozițiile ambelor seturi de norme. În acest mod, statele SEE pot încuraja atingerea ambelor obiective în mod optim, evitând totodată supracompensarea. [...] (12). |
| --- | --- |

7.

În 2019, Comisia Europeană („Comisia”) a lansat o evaluare a cadrului privind ajutoarele regionale pentru a verifica dacă orientările privind ajutoarele regionale erau în continuare adecvate scopului. Rezultatele (8

9

10

11

12

| 7a. | Autoritatea AELS de Supraveghere ia act de faptul că anumite instrumente de politică și dispoziții legislative menționate de Comisie nu pot fi încorporate în Acordul privind SEE. Totuși, pentru a asigura o aplicare uniformă a dispozițiilor privind ajutoarele de stat și condiții egale de concurență pe întreg teritoriul SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere va aplica, în general, aceleași puncte de referință ca cele prevăzute în cadrul orientărilor Comisiei atunci când evaluează compatibilitatea ajutoarelor regionale cu funcționarea Acordului privind SEE (*), ținând totodată seama de situația legislativă specială a statelor AELS care fac parte din SEE. În consecință, prezentele orientări includ trimiteri la legislația Uniunii Europene și la documentele de politică prevăzute în orientările Comisiei (**). Acest lucru nu înseamnă că statele AELS care fac parte din SEE au obligația de a respecta legislația care nu a fost implementată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

7a.

Autoritatea AELS de Supraveghere ia act de faptul că anumite instrumente de politică și dispoziții legislative menționate de Comisie nu pot fi încorporate în Acordul privind SEE. Totuși, pentru a asigura o aplicare uniformă a dispozițiilor privind ajutoarele de stat și condiții egale de concurență pe întreg teritoriul SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere va aplica, în general, aceleași puncte de referință ca cele prevăzute în cadrul orientărilor Comisiei atunci când evaluează compatibilitatea ajutoarelor regionale cu funcționarea Acordului privind SEE (*

**

| 8. | Ca răspuns la perturbarea economică provocată de pandemia de COVID-19, Comisia a instituit instrumente specifice, cum ar fi Cadrul temporar pentru măsuri de ajutor de stat (13). Este posibil ca în unele zone, pandemia să aibă efecte pe termen mai lung decât în altele. În acest stadiu, este prea devreme să se prevadă impactul pandemiei pe termen mediu și lung și să se identifice zonele care vor fi deosebit de afectate. Prin urmare, Autoritatea AELS de Supraveghere intenționează ca în 2023 să realizeze o evaluare la jumătatea perioadei a hărților ajutoarelor regionale, care va ține seama de cele mai recente statistici disponibile. |
| --- | --- |

8.

Ca răspuns la perturbarea economică provocată de pandemia de COVID-19, Comisia a instituit instrumente specifice, cum ar fi Cadrul temporar pentru măsuri de ajutor de stat (13

2.   Domeniu de aplicare și definiții

Domeniu de aplicare și definiții

2.1.   Domeniul de aplicare al ajutoarelor regionale

Domeniul de aplicare al ajutoarelor regionale

| 9. | Condițiile de compatibilitate prevăzute în prezentele orientări se aplică atât schemelor de ajutoare regionale, cât și ajutoarelor individuale care fac obiectul notificării. |
| --- | --- |

9.

Condițiile de compatibilitate prevăzute în prezentele orientări se aplică atât schemelor de ajutoare regionale, cât și ajutoarelor individuale care fac obiectul notificării.

| 10. | Prezentele orientări nu se aplică ajutoarelor de stat acordate sectoarelor oțelului (14), lignitului (15) și cărbunelui (16). |
| --- | --- |

10.

Prezentele orientări nu se aplică ajutoarelor de stat acordate sectoarelor oțelului (14

15

16

| 11. | Autoritatea AELS de Supraveghere va aplica principiile stabilite în prezentele orientări ajutoarelor regionale din toate sectoarele de activitate economică ce se încadrează în domeniul de aplicare al Acordului privind SEE, cu excepția sectoarelor care fac obiectul unor norme specifice privind ajutoarele de stat, în special [...] (17) (18) transporturile (19), rețelele în bandă largă (20) și energia (21), cu excepția cazurilor în care ajutoarele de stat sunt acordate în aceste sectoare în cadrul unei scheme orizontale de ajutoare regionale de exploatare. |
| --- | --- |

11.

Autoritatea AELS de Supraveghere va aplica principiile stabilite în prezentele orientări ajutoarelor regionale din toate sectoarele de activitate economică ce se încadrează în domeniul de aplicare al Acordului privind SEE, cu excepția sectoarelor care fac obiectul unor norme specifice privind ajutoarele de stat, în special [...] (17

18

19

20

21

| 12. | Autoritatea AELS de Supraveghere va aplica principiile stabilite în prezentele orientări în ceea ce privește prelucrarea produselor agricole în produse neagricole și comercializarea acestora (22). |
| --- | --- |

12.

Autoritatea AELS de Supraveghere va aplica principiile stabilite în prezentele orientări în ceea ce privește prelucrarea produselor agricole în produse neagricole și comercializarea acestora (22

| 13. | Întreprinderile mari tind să fie mai puțin afectate decât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) de constrângerile regionale în ceea ce privește investițiile sau menținerea activității economice într-o zonă asistată. În primul rând, întreprinderile mari pot obține mai ușor capital și credite pe piețele mondiale și sunt mai puțin constrânse de oferta mai redusă de servicii financiare din zonele asistate. În al doilea rând, investițiile efectuate de întreprinderile mari pot să producă economii de scară prin care se reduc costurile inițiale specifice amplasării geografice și nu sunt legate, din multe puncte de vedere, de zona în care se investește. În al treilea rând, întreprinderile mari care planifică investiții au, de regulă, o putere semnificativă de a negocia cu autoritățile, fapt care poate duce la acordarea de ajutoare fără ca acestea să fie necesare sau justificate corespunzător. În fine, este mai probabil ca întreprinderile mari să fie actori importanți pe piața în cauză și, prin urmare, investiția pentru care se acordă ajutoare poate denatura concurența și schimburile comerciale de pe piața internă. |
| --- | --- |

13.

Întreprinderile mari tind să fie mai puțin afectate decât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) de constrângerile regionale în ceea ce privește investițiile sau menținerea activității economice într-o zonă asistată. În primul rând, întreprinderile mari pot obține mai ușor capital și credite pe piețele mondiale și sunt mai puțin constrânse de oferta mai redusă de servicii financiare din zonele asistate. În al doilea rând, investițiile efectuate de întreprinderile mari pot să producă economii de scară prin care se reduc costurile inițiale specifice amplasării geografice și nu sunt legate, din multe puncte de vedere, de zona în care se investește. În al treilea rând, întreprinderile mari care planifică investiții au, de regulă, o putere semnificativă de a negocia cu autoritățile, fapt care poate duce la acordarea de ajutoare fără ca acestea să fie necesare sau justificate corespunzător. În fine, este mai probabil ca întreprinderile mari să fie actori importanți pe piața în cauză și, prin urmare, investiția pentru care se acordă ajutoare poate denatura concurența și schimburile comerciale de pe piața internă.

| 14. | Deoarece este puțin probabil ca ajutoarele regionale acordate întreprinderilor mari pentru investițiile lor să aibă un efect stimulativ, de regulă acestea nu pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, cu excepția cazului în care sunt acordate pentru investiții inițiale care creează activități economice noi în respectivele zone „c”, în concordanță cu criteriile prevăzute în prezentele orientări. [...] (23) (24). |
| --- | --- |

14.

Deoarece este puțin probabil ca ajutoarele regionale acordate întreprinderilor mari pentru investițiile lor să aibă un efect stimulativ, de regulă acestea nu pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, cu excepția cazului în care sunt acordate pentru investiții inițiale care creează activități economice noi în respectivele zone „c”, în concordanță cu criteriile prevăzute în prezentele orientări. [...] (23

24

| 15. | Ajutoarele regionale destinate reducerii cheltuielilor curente ale unei întreprinderi constituie ajutoare de exploatare. Ajutoarele de exploatare pot fi considerate compatibile numai dacă se poate demonstra că sunt necesare pentru dezvoltarea zonei, de exemplu dacă vizează reducerea anumitor dificultăți specifice cu care se confruntă IMM-urile în zonele cele mai defavorizate [în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE], dacă compensează costurile suplimentare suportate pentru desfășurarea unei activități economice în regiunile ultraperiferice sau dacă previn ori reduc depopularea în zonele slab populate și foarte slab populate. |
| --- | --- |

15.

Ajutoarele regionale destinate reducerii cheltuielilor curente ale unei întreprinderi constituie ajutoare de exploatare. Ajutoarele de exploatare pot fi considerate compatibile numai dacă se poate demonstra că sunt necesare pentru dezvoltarea zonei, de exemplu dacă vizează reducerea anumitor dificultăți specifice cu care se confruntă IMM-urile în zonele cele mai defavorizate [în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE], dacă compensează costurile suplimentare suportate pentru desfășurarea unei activități economice în regiunile ultraperiferice sau dacă previn ori reduc depopularea în zonele slab populate și foarte slab populate.

| 16. | Prezentele orientări nu se aplică ajutoarelor de exploatare acordate întreprinderilor a căror activitate principală se încadrează la secțiunea K, „Activități financiare și de asigurări”, din nomenclatorul statistic al activităților economice NACE a doua revizuire (25) sau întreprinderilor care desfășoară activități intra-grup și a căror activitate principală se încadrează la clasele 70.10 „Activități privind sediile sociale” sau 70.22 „Activități de consultanță în afaceri și management” din NACE a doua revizuire. |
| --- | --- |

16.

Prezentele orientări nu se aplică ajutoarelor de exploatare acordate întreprinderilor a căror activitate principală se încadrează la secțiunea K, „Activități financiare și de asigurări”, din nomenclatorul statistic al activităților economice NACE a doua revizuire (25

| 17. | Nu se pot acorda ajutoare regionale întreprinderilor aflate în dificultate, definite, în sensul prezentelor orientări, de Orientările privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (26). |
| --- | --- |

17.

Nu se pot acorda ajutoare regionale întreprinderilor aflate în dificultate, definite, în sensul prezentelor orientări, de Orientările privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (26

| 18. | În evaluarea ajutoarelor regionale acordate unei întreprinderi care face obiectul unui ordin de recuperare neexecutat în urma unei decizii anterioare a Autorității AELS de Supraveghere de declarare a unui ajutor ilegal și incompatibil cu funcționarea Acordului privind SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere va lua în considerare orice ajutor care a rămas de recuperat (27). |
| --- | --- |

18.

În evaluarea ajutoarelor regionale acordate unei întreprinderi care face obiectul unui ordin de recuperare neexecutat în urma unei decizii anterioare a Autorității AELS de Supraveghere de declarare a unui ajutor ilegal și incompatibil cu funcționarea Acordului privind SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere va lua în considerare orice ajutor care a rămas de recuperat (27

2.2.   Definiții

Definiții

| 19. | În sensul prezentelor orientări, se aplică următoarele definiții:






  (1) | „zone «a»” înseamnă zonele desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE, iar „zone «c»” înseamnă zonele desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE; |
| --- | --- | --- |

19.

În sensul prezentelor orientări, se aplică următoarele definiții:

(1)

„zone «a»” înseamnă zonele desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE, iar „zone «c»” înseamnă zonele desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE;

| (2) | „ajutor ad-hoc” înseamnă ajutorul care nu este acordat pe baza unei scheme; |
| --- | --- |

(2)

„ajutor ad-hoc” înseamnă ajutorul care nu este acordat pe baza unei scheme;

| (3) | „valoarea ajustată a ajutoarelor” înseamnă valoarea maximă permisă a ajutoarelor pentru un proiect mare de investiții, calculată conform formulei:






  3.1. | valoarea maximă a ajutoarelor = R × (A + 0,50 × B + 0,34 × C), |
| --- | --- | --- |

(3)

„valoarea ajustată a ajutoarelor” înseamnă valoarea maximă permisă a ajutoarelor pentru un proiect mare de investiții, calculată conform formulei:

3.1.

valoarea maximă a ajutoarelor = R × (A + 0,50 × B + 0,34 × C),

| 3.2. | unde: R este intensitatea maximă a ajutoarelor aplicabilă în zona respectivă, excluzând intensitatea majorată a ajutoarelor pentru IMM-uri; A reprezintă partea din costurile eligibile în valoare de 50 de milioane EUR, B este partea din costurile eligibile cuprinsă între 50 de milioane EUR și 100 de milioane EUR, iar C este partea din costurile eligibile de peste 100 de milioane EUR; |
| --- | --- |

3.2.

unde: R este intensitatea maximă a ajutoarelor aplicabilă în zona respectivă, excluzând intensitatea majorată a ajutoarelor pentru IMM-uri; A reprezintă partea din costurile eligibile în valoare de 50 de milioane EUR, B este partea din costurile eligibile cuprinsă între 50 de milioane EUR și 100 de milioane EUR, iar C este partea din costurile eligibile de peste 100 de milioane EUR;

| (4) | „intensitate a ajutoarelor” înseamnă echivalentul subvenție brută exprimat ca procent din costurile eligibile; |
| --- | --- |

(4)

„intensitate a ajutoarelor” înseamnă echivalentul subvenție brută exprimat ca procent din costurile eligibile;

| (5) | „zonă asistată” înseamnă fie o zonă „a”, fie o zonă „c”; |
| --- | --- |

(5)

„zonă asistată” înseamnă fie o zonă „a”, fie o zonă „c”;

| (6) | „finalizarea investiției” înseamnă momentul în care autoritățile naționale consideră că investiția a fost finalizată sau trei ani de la începerea lucrărilor, oricare dintre acestea survine mai întâi; |
| --- | --- |

(6)

„finalizarea investiției” înseamnă momentul în care autoritățile naționale consideră că investiția a fost finalizată sau trei ani de la începerea lucrărilor, oricare dintre acestea survine mai întâi;

| (7) | „data acordării ajutorului” înseamnă data la care dreptul legal de a primi ajutorul este conferit beneficiarului în conformitate cu legislația națională aplicabilă; |
| --- | --- |

(7)

„data acordării ajutorului” înseamnă data la care dreptul legal de a primi ajutorul este conferit beneficiarului în conformitate cu legislația națională aplicabilă;

| (8) | „UE-27” înseamnă toate cele 27 de state membre (excluzând Irlanda de Nord) (*);






  (8a) | „statele SEE” înseamnă UE-27 și statele AELS care fac parte din SEE; |
| --- | --- | --- |

(8)

„UE-27” înseamnă toate cele 27 de state membre (excluzând Irlanda de Nord) (*);

*

(8a)

„statele SEE” înseamnă UE-27 și statele AELS care fac parte din SEE;

| (8b) | „statele AELS care fac parte din SEE” înseamnă Islanda, Liechtenstein și Norvegia; |
| --- | --- |

(8b)

„statele AELS care fac parte din SEE” înseamnă Islanda, Liechtenstein și Norvegia;

| (9) | „plan de evaluare” înseamnă un document care cuprinde una sau mai multe scheme de ajutor și care cuprinde cel puțin următoarele aspecte minime: obiectivele care urmează a fi evaluate, întrebările evaluării, indicatorii de rezultat, metoda avută în vedere pentru realizarea evaluării, cerințele privind colectarea datelor, calendarul propus al evaluării, inclusiv data prezentării rapoartelor de evaluare intermediară și finală, descrierea organismului independent care va realiza evaluarea sau a criteriilor care vor fi utilizate pentru selectarea acestuia și modalitățile pentru a face publică evaluarea; |
| --- | --- |

(9)

„plan de evaluare” înseamnă un document care cuprinde una sau mai multe scheme de ajutor și care cuprinde cel puțin următoarele aspecte minime: obiectivele care urmează a fi evaluate, întrebările evaluării, indicatorii de rezultat, metoda avută în vedere pentru realizarea evaluării, cerințele privind colectarea datelor, calendarul propus al evaluării, inclusiv data prezentării rapoartelor de evaluare intermediară și finală, descrierea organismului independent care va realiza evaluarea sau a criteriilor care vor fi utilizate pentru selectarea acestuia și modalitățile pentru a face publică evaluarea;

| (10) | „echivalent subvenție brută” înseamnă valoarea actualizată a ajutorului echivalentă cu valoarea acestuia în cazul în care ar fi fost acordat sub formă de grant beneficiarului, înainte de impozitare sau de alte impuneri, astfel cum a fost calculată la data acordării ajutorului sau la momentul notificării ajutorului către Autoritatea AELS de Supraveghere, oricare dintre acestea survine mai întâi, pe baza ratei de referință aplicabile la data respectivă; |
| --- | --- |

(10)

„echivalent subvenție brută” înseamnă valoarea actualizată a ajutorului echivalentă cu valoarea acestuia în cazul în care ar fi fost acordat sub formă de grant beneficiarului, înainte de impozitare sau de alte impuneri, astfel cum a fost calculată la data acordării ajutorului sau la momentul notificării ajutorului către Autoritatea AELS de Supraveghere, oricare dintre acestea survine mai întâi, pe baza ratei de referință aplicabile la data respectivă;

| (11) | „schemă orizontală de ajutoare regionale de exploatare” înseamnă un act pe baza căruia, fără alte măsuri de punere în aplicare, se pot acorda ajutoare individuale de exploatare întreprinderilor definite în mod general și abstract în actul respectiv. În sensul prezentei definiții, o schemă sectorială de ajutoare nu poate fi considerată o schemă orizontală de ajutoare regionale de exploatare; |
| --- | --- |

(11)

„schemă orizontală de ajutoare regionale de exploatare” înseamnă un act pe baza căruia, fără alte măsuri de punere în aplicare, se pot acorda ajutoare individuale de exploatare întreprinderilor definite în mod general și abstract în actul respectiv. În sensul prezentei definiții, o schemă sectorială de ajutoare nu poate fi considerată o schemă orizontală de ajutoare regionale de exploatare;

| (12) | „ajutor individual” înseamnă un ajutor ad-hoc sau acordarea de ajutoare unor beneficiari individuali pe baza unei scheme de ajutoare; |
| --- | --- |

(12)

„ajutor individual” înseamnă un ajutor ad-hoc sau acordarea de ajutoare unor beneficiari individuali pe baza unei scheme de ajutoare;

| (13) | „investiție inițială” înseamnă:






  (a) | o investiție în active corporale și necorporale legată de una sau mai multe dintre următoarele activități:






  — | înființarea unei noi unități; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

„investiție inițială” înseamnă:

(a)

o investiție în active corporale și necorporale legată de una sau mai multe dintre următoarele activități:

—

înființarea unei noi unități;

| — | extinderea capacității unei unități existente; |
| --- | --- |

—

extinderea capacității unei unități existente;

| — | diversificarea producției unei unități prin produse (28) care nu au fost fabricate anterior în unitate sau |
| --- | --- |

—

diversificarea producției unei unități prin produse (28) care nu au fost fabricate anterior în unitate sau

28

| — | o schimbare fundamentală a procesului general de producție a produsului (produselor) vizat(e) de investiția în unitate sau |
| --- | --- |

—

o schimbare fundamentală a procesului general de producție a produsului (produselor) vizat(e) de investiția în unitate sau

| (b) | achiziționarea de active aparținând unei unități care a fost închisă sau care ar fi fost închisă dacă nu ar fi fost cumpărată. Simpla achiziționare a acțiunilor unei întreprinderi nu reprezintă o investiție inițială. |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea de active aparținând unei unități care a fost închisă sau care ar fi fost închisă dacă nu ar fi fost cumpărată. Simpla achiziționare a acțiunilor unei întreprinderi nu reprezintă o investiție inițială.

(1) Prin urmare, investițiile de înlocuire nu constituie investiții inițiale;

| (14) | „investiție inițială care creează o nouă activitate economică” înseamnă:






  (a) | o investiție în active corporale și necorporale legată de una sau mai multe dintre următoarele activități:






  — | înființarea unei noi unități sau |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

„investiție inițială care creează o nouă activitate economică” înseamnă:

(a)

o investiție în active corporale și necorporale legată de una sau mai multe dintre următoarele activități:

—

înființarea unei noi unități sau

| — | diversificarea activității unei unități, cu condiția ca noua activitate să nu fie identică sau similară cu activitatea desfășurată anterior în unitatea respectivă sau |
| --- | --- |

—

diversificarea activității unei unități, cu condiția ca noua activitate să nu fie identică sau similară cu activitatea desfășurată anterior în unitatea respectivă sau

| (b) | achiziționarea de active aparținând unei unități care a fost închisă sau care ar fi fost închisă dacă nu ar fi fost cumpărată, cu condiția ca noua activitate care urmează să fie desfășurată utilizând activele achiziționate să nu fie o activitate identică sau similară cu activitatea desfășurată în unitatea respectivă înainte de achiziție. Simpla achiziționare a acțiunilor unei întreprinderi nu reprezintă o investiție inițială care creează o nouă activitate economică; |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea de active aparținând unei unități care a fost închisă sau care ar fi fost închisă dacă nu ar fi fost cumpărată, cu condiția ca noua activitate care urmează să fie desfășurată utilizând activele achiziționate să nu fie o activitate identică sau similară cu activitatea desfășurată în unitatea respectivă înainte de achiziție. Simpla achiziționare a acțiunilor unei întreprinderi nu reprezintă o investiție inițială care creează o nouă activitate economică;

| (15) | „active necorporale” înseamnă active care nu au o concretizare fizică sau financiară, precum drepturi de brevet, licențe, know-how sau alte drepturi de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

(15)

„active necorporale” înseamnă active care nu au o concretizare fizică sau financiară, precum drepturi de brevet, licențe, know-how sau alte drepturi de proprietate intelectuală;

| (16) | „crearea de locuri de muncă” înseamnă creșterea netă a numărului de salariați dintr-o anumită unitate comparativ cu media din ultimele 12 luni, după deducerea din numărul de locuri de muncă create a eventualelor pierderi de locuri de muncă din perioada respectivă, exprimate în unități de muncă pe an; |
| --- | --- |

(16)

„crearea de locuri de muncă” înseamnă creșterea netă a numărului de salariați dintr-o anumită unitate comparativ cu media din ultimele 12 luni, după deducerea din numărul de locuri de muncă create a eventualelor pierderi de locuri de muncă din perioada respectivă, exprimate în unități de muncă pe an;

| (17) | „întreprinderi mari” înseamnă întreprinderi care nu îndeplinesc condițiile pentru a fi considerate IMM-uri în conformitate cu subpunctul (28); |
| --- | --- |

(17)

„întreprinderi mari” înseamnă întreprinderi care nu îndeplinesc condițiile pentru a fi considerate IMM-uri în conformitate cu subpunctul (28);

| (18) | „proiect mare de investiții” reprezintă o investiție inițială cu cheltuieli eligibile de peste 50 de milioane EUR; |
| --- | --- |

(18)

„proiect mare de investiții” reprezintă o investiție inițială cu cheltuieli eligibile de peste 50 de milioane EUR;

| (19) | „intensitatea maximă a ajutoarelor” înseamnă intensitatea ajutoarelor reflectată de hărțile ajutoarelor regionale prevăzute în subsecțiunea 7.4, inclusiv intensitatea majorată a ajutoarelor pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

(19)

„intensitatea maximă a ajutoarelor” înseamnă intensitatea ajutoarelor reflectată de hărțile ajutoarelor regionale prevăzute în subsecțiunea 7.4, inclusiv intensitatea majorată a ajutoarelor pentru IMM-uri;

| (20) | „numărul de salariați” înseamnă numărul de unități de muncă pe an, și anume numărul de persoane angajate cu normă întreagă pe parcursul unui an; persoanele care își desfășoară activitatea cu normă redusă și persoanele care desfășoară o muncă sezonieră sunt contabilizate ca fracțiuni de unități de muncă pe an; |
| --- | --- |

(20)

„numărul de salariați” înseamnă numărul de unități de muncă pe an, și anume numărul de persoane angajate cu normă întreagă pe parcursul unui an; persoanele care își desfășoară activitatea cu normă redusă și persoanele care desfășoară o muncă sezonieră sunt contabilizate ca fracțiuni de unități de muncă pe an;

| (21) | [...] (29); |
| --- | --- |

(21)

[...] (29);

29

| (22) | „ajutoare de exploatare” înseamnă ajutoare care vizează să reducă cheltuielile curente ale unei întreprinderi, inclusiv categorii precum cheltuielile cu personalul, materialele, serviciile contractate, comunicațiile, energia, întreținerea, chiria și administrarea, dar nu cuprind costurile de amortizare și costurile de finanțare în cazul în care acestea au fost incluse în costurile eligibile la acordarea ajutorului regional pentru investiții; |
| --- | --- |

(22)

„ajutoare de exploatare” înseamnă ajutoare care vizează să reducă cheltuielile curente ale unei întreprinderi, inclusiv categorii precum cheltuielile cu personalul, materialele, serviciile contractate, comunicațiile, energia, întreținerea, chiria și administrarea, dar nu cuprind costurile de amortizare și costurile de finanțare în cazul în care acestea au fost incluse în costurile eligibile la acordarea ajutorului regional pentru investiții;

| (23) | „harta ajutoarelor regionale” înseamnă lista zonelor definite de un stat AELS care face parte din SEE conform condițiilor stabilite în prezentele orientări, care a fost aprobată de Autoritatea AELS de Supraveghere; |
| --- | --- |

(23)

„harta ajutoarelor regionale” înseamnă lista zonelor definite de un stat AELS care face parte din SEE conform condițiilor stabilite în prezentele orientări, care a fost aprobată de Autoritatea AELS de Supraveghere;

| (24) | „relocare” înseamnă transferul unei activități identice sau similare sau a unei părți din aceasta de la o unitate a uneia dintre părțile contractante la Acordul privind SEE (unitatea inițială) către unitatea unei alte părți contractante la Acordul privind SEE unde are loc investiția care beneficiază de ajutor (unitatea care beneficiază de ajutor). Există un transfer în cazul în care produsul de la unitatea inițială și de la unitatea care beneficiază de ajutor au cel puțin parțial aceleași scopuri, îndeplinesc cerințele sau necesitățile aceluiași tip de clienți și se pierd locuri de muncă în activități identice sau similare la una din unitățile inițiale ale beneficiarului ajutorului din SEE; |
| --- | --- |

(24)

„relocare” înseamnă transferul unei activități identice sau similare sau a unei părți din aceasta de la o unitate a uneia dintre părțile contractante la Acordul privind SEE (unitatea inițială) către unitatea unei alte părți contractante la Acordul privind SEE unde are loc investiția care beneficiază de ajutor (unitatea care beneficiază de ajutor). Există un transfer în cazul în care produsul de la unitatea inițială și de la unitatea care beneficiază de ajutor au cel puțin parțial aceleași scopuri, îndeplinesc cerințele sau necesitățile aceluiași tip de clienți și se pierd locuri de muncă în activități identice sau similare la una din unitățile inițiale ale beneficiarului ajutorului din SEE;

| (25) | „activitate identică sau similară” înseamnă o activitate din aceeași clasă (cod numeric din patru cifre) din Nomenclatorul statistic al activităților economice NACE a doua revizuire; |
| --- | --- |

(25)

„activitate identică sau similară” înseamnă o activitate din aceeași clasă (cod numeric din patru cifre) din Nomenclatorul statistic al activităților economice NACE a doua revizuire;

| (26) | „schemă sectorială de ajutoare” înseamnă o schemă care acoperă activități ce intră în domeniul de aplicare al mai puțin de cinci clase (cod numeric din patru cifre) din nomenclatorul statistic NACE a doua revizuire; |
| --- | --- |

(26)

„schemă sectorială de ajutoare” înseamnă o schemă care acoperă activități ce intră în domeniul de aplicare al mai puțin de cinci clase (cod numeric din patru cifre) din nomenclatorul statistic NACE a doua revizuire;

| (27) | „proiect unic de investiție” înseamnă orice investiție inițială legată de aceeași activitate sau de o activitate similară demarată de beneficiarul ajutorului la nivel de grup într-un interval de trei ani de la data inițierii lucrărilor la o altă investiție care beneficiază de ajutor în aceeași regiune statistică de nivelul 3 (30); |
| --- | --- |

(27)

„proiect unic de investiție” înseamnă orice investiție inițială legată de aceeași activitate sau de o activitate similară demarată de beneficiarul ajutorului la nivel de grup într-un interval de trei ani de la data inițierii lucrărilor la o altă investiție care beneficiază de ajutor în aceeași regiune statistică de nivelul 3 (30);

30

| (28) | „IMM-uri” înseamnă întreprinderile care îndeplinesc condițiile prevăzute în Orientările Autorității AELS de Supraveghere din 19 aprilie 2006 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (31); |
| --- | --- |

(28)

„IMM-uri” înseamnă întreprinderile care îndeplinesc condițiile prevăzute în Orientările Autorității AELS de Supraveghere din 19 aprilie 2006 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (31);

31

| (29) | „demararea lucrărilor” înseamnă fie demararea lucrărilor de construcții în cadrul investiției, fie primul angajament cu caracter juridic obligatoriu de comandă pentru echipamente sau oricare alt angajament prin care investiția devine ireversibilă, în funcție de care are loc primul. Cumpărarea de terenuri și lucrările pregătitoare, precum obținerea permiselor și realizarea studiilor preliminare de fezabilitate nu sunt considerate drept demarare a lucrărilor. În cazul preluărilor, „demararea lucrărilor” corespunde datei la care au fost cumpărate activele legate direct de unitatea achiziționată; |
| --- | --- |

(29)

„demararea lucrărilor” înseamnă fie demararea lucrărilor de construcții în cadrul investiției, fie primul angajament cu caracter juridic obligatoriu de comandă pentru echipamente sau oricare alt angajament prin care investiția devine ireversibilă, în funcție de care are loc primul. Cumpărarea de terenuri și lucrările pregătitoare, precum obținerea permiselor și realizarea studiilor preliminare de fezabilitate nu sunt considerate drept demarare a lucrărilor. În cazul preluărilor, „demararea lucrărilor” corespunde datei la care au fost cumpărate activele legate direct de unitatea achiziționată;

| (30) | „zone slab populate” înseamnă zonele desemnate de respectivul stat AELS care face parte din SEE în concordanță cu punctul 169; |
| --- | --- |

(30)

„zone slab populate” înseamnă zonele desemnate de respectivul stat AELS care face parte din SEE în concordanță cu punctul 169;

| (31) | „active corporale” înseamnă active precum terenuri, clădiri și instalații, utilaje și echipamente; |
| --- | --- |

(31)

„active corporale” înseamnă active precum terenuri, clădiri și instalații, utilaje și echipamente;

| (32) | „zone foarte slab populate” înseamnă regiuni statistice de nivelul 2 cu mai puțin de opt locuitori pe km2 sau părți ale unor astfel de regiuni statistice desemnate de respectivul stat AELS care face parte din SEE în concordanță cu punctul 169; |
| --- | --- |

(32)

„zone foarte slab populate” înseamnă regiuni statistice de nivelul 2 cu mai puțin de opt locuitori pe km2 sau părți ale unor astfel de regiuni statistice desemnate de respectivul stat AELS care face parte din SEE în concordanță cu punctul 169;

2

| (33) | „costuri salariale” înseamnă valoarea totală care trebuie plătită efectiv de beneficiarul ajutorului pentru locurile de muncă respective, cuprinzând salariile brute înainte de impozitare și contribuțiile obligatorii, precum contribuțiile la sistemul de securitate socială și costurile cu îngrijirea copiilor și a părinților, dintr-o perioadă definită. |
| --- | --- |

(33)

„costuri salariale” înseamnă valoarea totală care trebuie plătită efectiv de beneficiarul ajutorului pentru locurile de muncă respective, cuprinzând salariile brute înainte de impozitare și contribuțiile obligatorii, precum contribuțiile la sistemul de securitate socială și costurile cu îngrijirea copiilor și a părinților, dintr-o perioadă definită.

3.   Ajutoarele regionale care fac obiectul notificării

Ajutoarele regionale care fac obiectul notificării

| 20. | În principiu, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să notifice ajutoarele regionale în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 la Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Protocolul 3”), cu excepția măsurilor care îndeplinesc condițiile prevăzute într-un regulament de exceptare pe categorii încorporat în Acordul privind SEE prin anexa XV (32). |
| --- | --- |

20.

În principiu, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să notifice ajutoarele regionale în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 la Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Protocolul 3”), cu excepția măsurilor care îndeplinesc condițiile prevăzute într-un regulament de exceptare pe categorii încorporat în Acordul privind SEE prin anexa XV (32

| 21. | Autoritatea AELS de Supraveghere va aplica prezentele orientări schemelor de ajutoare regionale și ajutoarelor regionale individuale care fac obiectul notificării. |
| --- | --- |

21.

Autoritatea AELS de Supraveghere va aplica prezentele orientări schemelor de ajutoare regionale și ajutoarelor regionale individuale care fac obiectul notificării.

| 22. | Ajutoarele individuale acordate în cadrul unei scheme notificate fac în continuare obiectul obligației de notificare în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 dacă ajutoarele din toate sursele depășesc pragul individual de notificare prevăzut în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (33) („RGECA”) în ceea ce privește ajutoarele regionale pentru investiții. |
| --- | --- |

22.

Ajutoarele individuale acordate în cadrul unei scheme notificate fac în continuare obiectul obligației de notificare în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 dacă ajutoarele din toate sursele depășesc pragul individual de notificare prevăzut în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (33

| 23. | Ajutoarele individuale acordate în cadrul unei scheme notificate fac în continuare obiectul obligației de notificare în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3, cu excepția cazului în care beneficiarul:






  (a) | confirmă că, în cei 2 ani anteriori cererii de ajutor, nu a efectuat o relocare către unitatea în care urmează să aibă loc investiția inițială care beneficiază de ajutor și |
| --- | --- | --- |

23.

Ajutoarele individuale acordate în cadrul unei scheme notificate fac în continuare obiectul obligației de notificare în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3, cu excepția cazului în care beneficiarul:

(a)

confirmă că, în cei 2 ani anteriori cererii de ajutor, nu a efectuat o relocare către unitatea în care urmează să aibă loc investiția inițială care beneficiază de ajutor și

| (b) | se angajează să nu efectueze o astfel de relocare în intervalul de doi ani de la finalizarea investiției inițiale. |
| --- | --- |

(b)

se angajează să nu efectueze o astfel de relocare în intervalul de doi ani de la finalizarea investiției inițiale.

4.   Costuri eligibile

Costuri eligibile

4.1.   Ajutoare pentru investiții

Ajutoare pentru investiții

| 24. | Costurile eligibile sunt următoarele:






  1. | costurile investițiilor în active corporale și necorporale sau |
| --- | --- | --- |

24.

Costurile eligibile sunt următoarele:

1.

costurile investițiilor în active corporale și necorporale sau

| 2. | costurile salariale estimate care rezultă din crearea de locuri de muncă în urma unei investiții inițiale, calculate pe o perioadă de doi ani sau |
| --- | --- |

2.

costurile salariale estimate care rezultă din crearea de locuri de muncă în urma unei investiții inițiale, calculate pe o perioadă de doi ani sau

| 3. | o combinație între o parte a costurilor menționate la punctele 1) și 2) care să nu depășească suma de la punctul 1) sau 2), în funcție de care dintre acestea este mai mare. |
| --- | --- |

3.

o combinație între o parte a costurilor menționate la punctele 1) și 2) care să nu depășească suma de la punctul 1) sau 2), în funcție de care dintre acestea este mai mare.

| 25. | În cazul în care costurile eligibile sunt stabilite pe baza costurilor investițiilor în active corporale și necorporale, sunt eligibile numai costurile activelor care fac parte din investiția inițială în unitatea beneficiarului ajutorului, situată în zona asistată vizată. |
| --- | --- |

25.

În cazul în care costurile eligibile sunt stabilite pe baza costurilor investițiilor în active corporale și necorporale, sunt eligibile numai costurile activelor care fac parte din investiția inițială în unitatea beneficiarului ajutorului, situată în zona asistată vizată.

| 26. | Prin derogare de la condiția prevăzută la punctul 25, activele de echipare a furnizorilor (34) pot fi incluse în costurile eligibile ale întreprinderii care le-a achiziționat (sau produs) dacă sunt utilizate pe parcursul întregii perioade minime de întreținere de cinci ani pentru întreprinderile mari și de trei ani pentru IMM-uri, pentru o operațiune de prelucrare sau asamblare a beneficiarului ajutorului legată direct de un proces de producție bazat pe investiția inițială care beneficiază de ajutor realizată de beneficiar. Această derogare este aplicabilă cu condiția ca unitatea furnizorului să fie situată într-o zonă asistată, furnizorul să nu primească ajutoare regionale pentru investiții sau ajutoare pentru investiții destinate IMM-urilor în temeiul articolului 17 din RGECA pentru activele în cauză, iar intensitatea ajutoarelor să nu depășească intensitatea maximă relevantă a ajutoarelor aplicabilă locului în care se află unitatea furnizorului. Orice ajustare a intensității ajutoarelor pentru proiecte mari de investiții se aplică, de asemenea, ajutoarelor calculate pentru costurile activelor de echipare a furnizorilor, care sunt considerate ca făcând parte din costul de investiție total al investiției inițiale. |
| --- | --- |

26.

Prin derogare de la condiția prevăzută la punctul 25, activele de echipare a furnizorilor (34

4.1.1.   Costurile eligibile calculate pe baza costurilor investiției

Costurile eligibile calculate pe baza costurilor investiției

| 27. | Activele achiziționate trebuie să fie noi, cu excepția celor pentru IMM-uri sau pentru achiziționarea unei unități (35). |
| --- | --- |

27.

Activele achiziționate trebuie să fie noi, cu excepția celor pentru IMM-uri sau pentru achiziționarea unei unități (35

| 28. | În cazul IMM-urilor, până la 50 % din costurile studiilor preliminare sau ale serviciilor de consultanță legate de investiție pot fi, de asemenea, considerate costuri eligibile. |
| --- | --- |

28.

În cazul IMM-urilor, până la 50 % din costurile studiilor preliminare sau ale serviciilor de consultanță legate de investiție pot fi, de asemenea, considerate costuri eligibile.

| 29. | În cazul ajutoarelor acordate întreprinderilor mari pentru o schimbare fundamentală a procesului de producție, costurile eligibile trebuie să depășească amortizarea efectuată în cursul ultimelor trei exerciții financiare pentru activele legate de activitatea care trebuie modernizată. |
| --- | --- |

29.

În cazul ajutoarelor acordate întreprinderilor mari pentru o schimbare fundamentală a procesului de producție, costurile eligibile trebuie să depășească amortizarea efectuată în cursul ultimelor trei exerciții financiare pentru activele legate de activitatea care trebuie modernizată.

| 30. | În cazul ajutoarelor acordate pentru diversificarea unei unități existente, costurile eligibile trebuie să depășească cu cel puțin 200 % valoarea contabilă a activelor reutilizate, astfel cum au fost înregistrate în exercițiul financiar ce precedă începerea lucrărilor. |
| --- | --- |

30.

În cazul ajutoarelor acordate pentru diversificarea unei unități existente, costurile eligibile trebuie să depășească cu cel puțin 200 % valoarea contabilă a activelor reutilizate, astfel cum au fost înregistrate în exercițiul financiar ce precedă începerea lucrărilor.

| 31. | Costurile legate de închirierea de active corporale pot fi luate în considerare în următoarele situații:






  1. | în cazul terenurilor și clădirilor, contractul de închiriere trebuie să continue cel puțin timp de cinci ani de la data preconizată de finalizare a investiției pentru întreprinderile mari și cel puțin timp de trei ani pentru IMM-uri; |
| --- | --- | --- |

31.

Costurile legate de închirierea de active corporale pot fi luate în considerare în următoarele situații:

1.

în cazul terenurilor și clădirilor, contractul de închiriere trebuie să continue cel puțin timp de cinci ani de la data preconizată de finalizare a investiției pentru întreprinderile mari și cel puțin timp de trei ani pentru IMM-uri;

| 2. | în cazul închirierii de instalații sau de utilaje, contractul trebuie să fie unul de leasing financiar și trebuie să conțină obligația ca beneficiarul ajutorului să achiziționeze activul la data la care expiră contractul. |
| --- | --- |

2.

în cazul închirierii de instalații sau de utilaje, contractul trebuie să fie unul de leasing financiar și trebuie să conțină obligația ca beneficiarul ajutorului să achiziționeze activul la data la care expiră contractul.

| 32. | În cazul unei investiții inițiale, astfel cum se menționează la punctul 19 subpunctul (13) litera (b) sau la punctul 19 subpunctul (14) litera (b), în principiu ar trebui luate în considerare numai costurile de achiziționare a activelor de la terți care nu au legătură cu cumpărătorul. Cu toate acestea, dacă un membru al familiei proprietarului inițial sau un angajat preia o întreprindere mică, condiția ca activele să fie cumpărate de la terți care nu au legătură cu cumpărătorul nu se aplică. Tranzacția trebuie să aibă loc în condițiile pieței. Dacă achiziționarea activelor unei unități este însoțită de o investiție suplimentară eligibilă pentru ajutorul regional, costurile eligibile ale acestei investiții suplimentare ar trebui să fie adăugate la costurile achiziționării activelor unității. |
| --- | --- |

32.

În cazul unei investiții inițiale, astfel cum se menționează la punctul 19 subpunctul (13) litera (b) sau la punctul 19 subpunctul (14) litera (b), în principiu ar trebui luate în considerare numai costurile de achiziționare a activelor de la terți care nu au legătură cu cumpărătorul. Cu toate acestea, dacă un membru al familiei proprietarului inițial sau un angajat preia o întreprindere mică, condiția ca activele să fie cumpărate de la terți care nu au legătură cu cumpărătorul nu se aplică. Tranzacția trebuie să aibă loc în condițiile pieței. Dacă achiziționarea activelor unei unități este însoțită de o investiție suplimentară eligibilă pentru ajutorul regional, costurile eligibile ale acestei investiții suplimentare ar trebui să fie adăugate la costurile achiziționării activelor unității.

| 33. | Pentru întreprinderile mari, costurile activelor necorporale sunt eligibile numai până la 50 % din costurile totale eligibile ale investiției inițiale. Pentru IMM-uri, sunt eligibile 100 % din costurile imobilizărilor necorporale. |
| --- | --- |

33.

Pentru întreprinderile mari, costurile activelor necorporale sunt eligibile numai până la 50 % din costurile totale eligibile ale investiției inițiale. Pentru IMM-uri, sunt eligibile 100 % din costurile imobilizărilor necorporale.

| 34. | Activele necorporale care pot fi luate în considerare la calculul costurilor investiției trebuie să rămână asociate zonei în cauză și nu trebuie să fie transferate în alte regiuni. În acest scop, activele necorporale trebuie să îndeplinească următoarele condiții:






  1. | trebuie să fie utilizate exclusiv în cadrul unității care primește ajutorul; |
| --- | --- | --- |

34.

Activele necorporale care pot fi luate în considerare la calculul costurilor investiției trebuie să rămână asociate zonei în cauză și nu trebuie să fie transferate în alte regiuni. În acest scop, activele necorporale trebuie să îndeplinească următoarele condiții:

1.

trebuie să fie utilizate exclusiv în cadrul unității care primește ajutorul;

| 2. | trebuie să fie amortizabile; |
| --- | --- |

2.

trebuie să fie amortizabile;

| 3. | trebuie să fie achiziționate în condițiile pieței de la terți care nu au legături cu cumpărătorul; |
| --- | --- |

3.

trebuie să fie achiziționate în condițiile pieței de la terți care nu au legături cu cumpărătorul;

| 4. | trebuie să fie incluse în activele întreprinderii care primește ajutorul și trebuie să rămână asociate proiectului pentru care s-a acordat ajutorul pe o perioadă de minimum cinci ani (trei ani în cazul IMM-urilor). |
| --- | --- |

4.

trebuie să fie incluse în activele întreprinderii care primește ajutorul și trebuie să rămână asociate proiectului pentru care s-a acordat ajutorul pe o perioadă de minimum cinci ani (trei ani în cazul IMM-urilor).

4.1.2.   Costurile eligibile calculate pe baza costurilor salariale

Costurile eligibile calculate pe baza costurilor salariale

| 35. | Ajutoarele regionale pot fi calculate și prin raportare la costurile salariale estimate pe baza locurilor de muncă create în urma investiției inițiale. Ajutoarele pot compensa numai costurile salariale legate de crearea de locuri de muncă, calculate pe o perioadă de doi ani, iar intensitatea rezultată a ajutoarelor nu trebuie să depășească intensitatea maximă a ajutoarelor aplicabilă în zona vizată. |
| --- | --- |

35.

Ajutoarele regionale pot fi calculate și prin raportare la costurile salariale estimate pe baza locurilor de muncă create în urma investiției inițiale. Ajutoarele pot compensa numai costurile salariale legate de crearea de locuri de muncă, calculate pe o perioadă de doi ani, iar intensitatea rezultată a ajutoarelor nu trebuie să depășească intensitatea maximă a ajutoarelor aplicabilă în zona vizată.

| 36. | În cazul în care costurile eligibile sunt calculate în funcție de costurile salariale estimate astfel cum se menționează la punctul 35, trebuie să fie îndeplinite următoarele condiții:






  1. | proiectul de investiții trebuie să conducă la crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- | --- |

36.

În cazul în care costurile eligibile sunt calculate în funcție de costurile salariale estimate astfel cum se menționează la punctul 35, trebuie să fie îndeplinite următoarele condiții:

1.

proiectul de investiții trebuie să conducă la crearea de locuri de muncă;

| 2. | toate posturile trebuie ocupate în termen de trei ani de la finalizarea investiției; |
| --- | --- |

2.

toate posturile trebuie ocupate în termen de trei ani de la finalizarea investiției;

| 3. | toate posturile create ca urmare a investiției trebuie menținute în regiunea în cauză pentru o perioadă de cel puțin cinci ani sau, în cazul IMM-urilor, de trei ani de la data la care postul a fost ocupat prima dată. |
| --- | --- |

3.

toate posturile create ca urmare a investiției trebuie menținute în regiunea în cauză pentru o perioadă de cel puțin cinci ani sau, în cazul IMM-urilor, de trei ani de la data la care postul a fost ocupat prima dată.

4.2.   Ajutoare de exploatare

Ajutoare de exploatare

| 37. | Costurile eligibile pentru schemele de ajutoare de exploatare trebuie să fie predefinite și să poată fi atribuite integral problemelor pe care ajutorul este destinat să le remedieze, astfel cum este demonstrat de statul AELS care face parte din SEE. |
| --- | --- |

37.

Costurile eligibile pentru schemele de ajutoare de exploatare trebuie să fie predefinite și să poată fi atribuite integral problemelor pe care ajutorul este destinat să le remedieze, astfel cum este demonstrat de statul AELS care face parte din SEE.

| 38. | [...]. |
| --- | --- |

38.

[...].

5.   Evaluarea compatibilității ajutoarelor regionale

Evaluarea compatibilității ajutoarelor regionale

| 39. | Autoritatea AELS de Supraveghere va considera că o măsură de ajutor regional este compatibilă cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE numai în cazul în care ajutorul contribuie la dezvoltarea regională și la coeziune. Obiectivul trebuie să fie promovarea dezvoltării economice a zonelor „a” sau facilitarea dezvoltării zonelor „c” (secțiunea 5.1) și, în plus, trebuie să îndeplinească fiecare dintre următoarele criterii:






  1. | efectul stimulativ: ajutoarele trebuie să modifice comportamentul întreprinderilor în cauză astfel încât acestea să desfășoare o activitate suplimentară pe care nu ar desfășura-o în absența ajutoarelor sau ar desfășura-o într-un mod diferit sau limitat sau într-un alt loc (secțiunea 5.2); |
| --- | --- | --- |

39.

Autoritatea AELS de Supraveghere va considera că o măsură de ajutor regional este compatibilă cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE numai în cazul în care ajutorul contribuie la dezvoltarea regională și la coeziune. Obiectivul trebuie să fie promovarea dezvoltării economice a zonelor „a” sau facilitarea dezvoltării zonelor „c” (secțiunea 5.1) și, în plus, trebuie să îndeplinească fiecare dintre următoarele criterii:

1.

efectul stimulativ: ajutoarele trebuie să modifice comportamentul întreprinderilor în cauză astfel încât acestea să desfășoare o activitate suplimentară pe care nu ar desfășura-o în absența ajutoarelor sau ar desfășura-o într-un mod diferit sau limitat sau într-un alt loc (secțiunea 5.2);

| 2. | necesitatea intervenției statului: o măsură de ajutor de stat trebuie să vizeze o situație în care ajutorul poate aduce o îmbunătățire materială pe care piața nu o poate asigura pe cont propriu, de exemplu prin remedierea unei deficiențe a pieței sau abordarea unei probleme legate de echitate sau coeziune (secțiunea 5.3); |
| --- | --- |

2.

necesitatea intervenției statului: o măsură de ajutor de stat trebuie să vizeze o situație în care ajutorul poate aduce o îmbunătățire materială pe care piața nu o poate asigura pe cont propriu, de exemplu prin remedierea unei deficiențe a pieței sau abordarea unei probleme legate de echitate sau coeziune (secțiunea 5.3);

| 3. | adecvarea măsurii de ajutor: măsura de ajutor propusă trebuie să fie un instrument de politică adecvat pentru îndeplinirea obiectivului vizat (secțiunea 5.4); |
| --- | --- |

3.

adecvarea măsurii de ajutor: măsura de ajutor propusă trebuie să fie un instrument de politică adecvat pentru îndeplinirea obiectivului vizat (secțiunea 5.4);

| 4. | proporționalitatea ajutoarelor (ajutorul minim): valoarea ajutorului trebuie să fie limitată la minimul necesar pentru a stimula realizarea investițiilor sau a activităților suplimentare în zona în cauză (secțiunea 5.5); |
| --- | --- |

4.

proporționalitatea ajutoarelor (ajutorul minim): valoarea ajutorului trebuie să fie limitată la minimul necesar pentru a stimula realizarea investițiilor sau a activităților suplimentare în zona în cauză (secțiunea 5.5);

| 5. | evitarea efectelor negative necorespunzătoare asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele SEE: efectele negative ale ajutorului asupra concurenței și a schimburilor comerciale trebuie să fie compensate de efectele pozitive (secțiunea 5.6); |
| --- | --- |

5.

evitarea efectelor negative necorespunzătoare asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele SEE: efectele negative ale ajutorului asupra concurenței și a schimburilor comerciale trebuie să fie compensate de efectele pozitive (secțiunea 5.6);

| 6. | transparența ajutoarelor: statele SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere, operatorii economici și publicul trebuie să aibă acces cu ușurință la toate actele și informațiile pertinente cu privire la ajutorul acordat (secțiunea 5.7). |
| --- | --- |

6.

transparența ajutoarelor: statele SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere, operatorii economici și publicul trebuie să aibă acces cu ușurință la toate actele și informațiile pertinente cu privire la ajutorul acordat (secțiunea 5.7).

| 40. | Bilanțul general al anumitor categorii de scheme poate face ulterior obiectul unei cerințe de evaluare ex post, astfel cum se descrie în secțiunea 6. În aceste cazuri, Autoritatea AELS de Supraveghere poate limita durata schemelor respective (de regulă, la maximum patru ani) cu opțiunea de a renotifica prelungirea ulterior. |
| --- | --- |

40.

Bilanțul general al anumitor categorii de scheme poate face ulterior obiectul unei cerințe de evaluare ex post

| 41. | Dacă o măsură de ajutor de stat, condițiile aferente acesteia (inclusiv metoda de finanțare a acesteia atunci când metoda de finanțare face parte integrantă din măsura de ajutor de stat) sau activitatea pe care o finanțează duce la încălcarea unei dispoziții relevante a dreptului SEE, ajutorul nu poate fi declarat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE (36). |
| --- | --- |

41.

Dacă o măsură de ajutor de stat, condițiile aferente acesteia (inclusiv metoda de finanțare a acesteia atunci când metoda de finanțare face parte integrantă din măsura de ajutor de stat) sau activitatea pe care o finanțează duce la încălcarea unei dispoziții relevante a dreptului SEE, ajutorul nu poate fi declarat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE (36

5.1.   Contribuția la dezvoltarea regională și la coeziune

Contribuția la dezvoltarea regională și la coeziune

| 42. | Obiectivul principal al ajutoarelor regionale este dezvoltarea economică a zonelor defavorizate din SEE. Prin promovarea și facilitarea dezvoltării durabile a zonelor asistate, ajutorul îmbunătățește coeziunea economică și socială prin reducerea disparităților dintre regiuni în ceea ce privește nivelul de dezvoltare. |
| --- | --- |

42.

Obiectivul principal al ajutoarelor regionale este dezvoltarea economică a zonelor defavorizate din SEE. Prin promovarea și facilitarea dezvoltării durabile a zonelor asistate, ajutorul îmbunătățește coeziunea economică și socială prin reducerea disparităților dintre regiuni în ceea ce privește nivelul de dezvoltare.

5.1.1.   Schemele de ajutoare pentru investiții

Schemele de ajutoare pentru investiții

| 43. | Schemele de ajutoare regionale ar trebui să facă parte integrantă dintr-o strategie de dezvoltare regională cu obiective clar definite. |
| --- | --- |

43.

Schemele de ajutoare regionale ar trebui să facă parte integrantă dintr-o strategie de dezvoltare regională cu obiective clar definite.

| 44. | Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze că schema este coerentă cu strategia de dezvoltare a zonei în cauză și contribuie la aceasta. În acest scop, statele AELS care fac parte din SEE pot face referire la evaluările schemelor anterioare de ajutoare de stat, la evaluările impactului efectuate de autoritățile care au acordat ajutoarele sau la opiniile experților. Pentru ca schema de ajutoare să contribuie la strategia de dezvoltare, trebuie să includă o metodă care să le permită autorităților care acordă ajutorul să stabilească o ordine a priorităților și să selecteze proiectele de investiții care îndeplinesc obiectivele schemei (de exemplu, prin utilizarea unei metode oficiale de punctare). |
| --- | --- |

44.

Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze că schema este coerentă cu strategia de dezvoltare a zonei în cauză și contribuie la aceasta. În acest scop, statele AELS care fac parte din SEE pot face referire la evaluările schemelor anterioare de ajutoare de stat, la evaluările impactului efectuate de autoritățile care au acordat ajutoarele sau la opiniile experților. Pentru ca schema de ajutoare să contribuie la strategia de dezvoltare, trebuie să includă o metodă care să le permită autorităților care acordă ajutorul să stabilească o ordine a priorităților și să selecteze proiectele de investiții care îndeplinesc obiectivele schemei (de exemplu, prin utilizarea unei metode oficiale de punctare).

| 45. | Schemele de ajutoare regionale pot fi aplicate în zonele „a” în vederea sprijinirii investițiilor inițiale realizate de IMM-uri sau de întreprinderi mari. În zonele „c”, schemele pot fi aplicate pentru sprijinirea investițiilor inițiale realizate de IMM-uri și a investițiilor inițiale care creează o nouă activitate economică realizate de întreprinderi mari. |
| --- | --- |

45.

Schemele de ajutoare regionale pot fi aplicate în zonele „a” în vederea sprijinirii investițiilor inițiale realizate de IMM-uri sau de întreprinderi mari. În zonele „c”, schemele pot fi aplicate pentru sprijinirea investițiilor inițiale realizate de IMM-uri și a investițiilor inițiale care creează o nouă activitate economică realizate de întreprinderi mari.

| 46. | Atunci când acordă ajutoare pentru proiecte individuale de investiții pe baza unei scheme, autoritatea de resort trebuie să verifice faptul că proiectul selectat contribuie la îndeplinirea obiectivului schemei și, astfel, la strategia de dezvoltare din zona respectivă. În acest scop, statele AELS care fac parte din SEE ar trebui să facă referire la informațiile furnizate de solicitantul ajutorului în formularul de cerere de ajutor, care descriu efectele pozitive ale investițiilor asupra zonei în cauză (37). |
| --- | --- |

46.

Atunci când acordă ajutoare pentru proiecte individuale de investiții pe baza unei scheme, autoritatea de resort trebuie să verifice faptul că proiectul selectat contribuie la îndeplinirea obiectivului schemei și, astfel, la strategia de dezvoltare din zona respectivă. În acest scop, statele AELS care fac parte din SEE ar trebui să facă referire la informațiile furnizate de solicitantul ajutorului în formularul de cerere de ajutor, care descriu efectele pozitive ale investițiilor asupra zonei în cauză (37

| 47. | Pentru a garanta că investiția va avea o contribuție efectivă și durabilă la dezvoltarea zonei în cauză, investiția trebuie menținută în zona respectivă pentru cel puțin cinci ani după finalizarea acesteia sau, în cazul IMM-urilor, pentru cel puțin trei ani (38). |
| --- | --- |

47.

Pentru a garanta că investiția va avea o contribuție efectivă și durabilă la dezvoltarea zonei în cauză, investiția trebuie menținută în zona respectivă pentru cel puțin cinci ani după finalizarea acesteia sau, în cazul IMM-urilor, pentru cel puțin trei ani (38

| 48. | Pentru ca investiția să fie viabilă, statul AELS care face parte din SEE trebuie să se asigure că beneficiarul ajutorului contribuie financiar cu minimum 25 % (39) din costurile eligibile, din resurse proprii sau prin finanțare externă, sub o formă care nu include niciun sprijin public (40). |
| --- | --- |

48.

Pentru ca investiția să fie viabilă, statul AELS care face parte din SEE trebuie să se asigure că beneficiarul ajutorului contribuie financiar cu minimum 25 % (39

40

| 49. | Pentru a evita măsurile de ajutor de stat cu un impact negativ asupra mediului, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să asigure, de asemenea, conformitatea cu legislația SEE din domeniul mediului, inclusiv în ceea ce privește cerința unei evaluări a impactului asupra mediului atunci când această măsură este prevăzută de lege, și să obțină toate autorizațiile necesare. |
| --- | --- |

49.

Pentru a evita măsurile de ajutor de stat cu un impact negativ asupra mediului, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să asigure, de asemenea, conformitatea cu legislația SEE din domeniul mediului, inclusiv în ceea ce privește cerința unei evaluări a impactului asupra mediului atunci când această măsură este prevăzută de lege, și să obțină toate autorizațiile necesare.

5.1.2.   Ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării

Ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării

| 50. | Pentru a demonstra contribuția la dezvoltarea regională pe care o aduc ajutoarele individuale pentru investiții ce fac obiectul notificării, statele AELS care fac parte din SEE pot utiliza o gamă variată de indicatori, precum cei menționați mai jos, care pot fi direcți (de exemplu, locurile de muncă direct create) și indirecți (de exemplu, inovarea la nivel local):






  1. | numărul de locuri de muncă create direct în urma investiției este un indicator important al contribuției la dezvoltarea regională și la coeziune. Calitatea și durabilitatea locurilor de muncă create și nivelul de calificare solicitat ar trebui, de asemenea, luate în considerare; |
| --- | --- | --- |

50.

Pentru a demonstra contribuția la dezvoltarea regională pe care o aduc ajutoarele individuale pentru investiții ce fac obiectul notificării, statele AELS care fac parte din SEE pot utiliza o gamă variată de indicatori, precum cei menționați mai jos, care pot fi direcți (de exemplu, locurile de muncă direct create) și indirecți (de exemplu, inovarea la nivel local):

1.

numărul de locuri de muncă create direct în urma investiției este un indicator important al contribuției la dezvoltarea regională și la coeziune. Calitatea și durabilitatea locurilor de muncă create și nivelul de calificare solicitat ar trebui, de asemenea, luate în considerare;

| 2. | s-ar putea crea un număr și mai mare de locuri noi de muncă în rețeaua locală de (sub)furnizori, contribuind la o mai bună integrare a investiției în zona respectivă și asigurând o propagare mai largă a efectelor. Prin urmare, numărul de locuri de muncă create indirect reprezintă, de asemenea, un indicator de luat în considerare; |
| --- | --- |

2.

s-ar putea crea un număr și mai mare de locuri noi de muncă în rețeaua locală de (sub)furnizori, contribuind la o mai bună integrare a investiției în zona respectivă și asigurând o propagare mai largă a efectelor. Prin urmare, numărul de locuri de muncă create indirect reprezintă, de asemenea, un indicator de luat în considerare;

| 3. | angajamentul beneficiarului ajutorului de a realiza activități de formare de anvergură pentru a îmbunătăți calificările (generale și specifice) ale personalului său va fi considerat un factor care contribuie la dezvoltarea regională și la coeziune. Se va pune accentul și pe oferirea de stagii sau programe de ucenicie, în special pentru tineri, precum și pe activitățile de formare care îmbunătățesc cunoștințele lucrătorilor și capacitatea acestora de inserție profesională în afara întreprinderii; |
| --- | --- |

3.

angajamentul beneficiarului ajutorului de a realiza activități de formare de anvergură pentru a îmbunătăți calificările (generale și specifice) ale personalului său va fi considerat un factor care contribuie la dezvoltarea regională și la coeziune. Se va pune accentul și pe oferirea de stagii sau programe de ucenicie, în special pentru tineri, precum și pe activitățile de formare care îmbunătățesc cunoștințele lucrătorilor și capacitatea acestora de inserție profesională în afara întreprinderii;

| 4. | ca urmare a proximității (efectul de grupare), pot rezulta economii externe de scară sau alte beneficii din perspectiva dezvoltării regionale. Gruparea întreprinderilor care fac parte din același sector de activitate permite fiecărei unități să se specializeze într-o măsură mai mare, fapt care duce la îmbunătățirea eficienței. Totuși, importanța acestui indicator în stabilirea contribuției la dezvoltarea regională și la coeziune depinde de cât de dezvoltată este gruparea respectivă; |
| --- | --- |

4.

ca urmare a proximității (efectul de grupare), pot rezulta economii externe de scară sau alte beneficii din perspectiva dezvoltării regionale. Gruparea întreprinderilor care fac parte din același sector de activitate permite fiecărei unități să se specializeze într-o măsură mai mare, fapt care duce la îmbunătățirea eficienței. Totuși, importanța acestui indicator în stabilirea contribuției la dezvoltarea regională și la coeziune depinde de cât de dezvoltată este gruparea respectivă;

| 5. | investițiile implică cunoștințe tehnice și pot genera un transfer important de tehnologie (diseminarea cunoștințelor). Investițiile în sectoarele cu utilizare intensivă a tehnologiei sunt mai susceptibile să implice un transfer de tehnologie către zona respectivă. Din acest punct de vedere, sunt importante și nivelul și gradul de specificitate al diseminării cunoștințelor; |
| --- | --- |

5.

investițiile implică cunoștințe tehnice și pot genera un transfer important de tehnologie (diseminarea cunoștințelor). Investițiile în sectoarele cu utilizare intensivă a tehnologiei sunt mai susceptibile să implice un transfer de tehnologie către zona respectivă. Din acest punct de vedere, sunt importante și nivelul și gradul de specificitate al diseminării cunoștințelor;

| 6. | de asemenea, se poate lua în considerare contribuția proiectelor la capacitatea zonei de a genera tehnologii noi prin inovare la nivel local. Cooperarea cu organizațiile locale de cercetare și diseminare a cunoștințelor, cum ar fi universitățile sau institutele de cercetare, poate fi considerată un element pozitiv în acest sens; |
| --- | --- |

6.

de asemenea, se poate lua în considerare contribuția proiectelor la capacitatea zonei de a genera tehnologii noi prin inovare la nivel local. Cooperarea cu organizațiile locale de cercetare și diseminare a cunoștințelor, cum ar fi universitățile sau institutele de cercetare, poate fi considerată un element pozitiv în acest sens;

| 7. | durata investiției și posibilele investiții ulterioare indică un angajament de durată al întreprinderii în zona în cauză. |
| --- | --- |

7.

durata investiției și posibilele investiții ulterioare indică un angajament de durată al întreprinderii în zona în cauză.

| 51. | Statele AELS care fac parte din SEE pot face referire la planul de afaceri al beneficiarului ajutorului, care ar putea oferi informații despre numărul de locuri de muncă ce urmează a fi create, salariile care vor fi plătite (având drept efect colateral pozitiv creșterea nivelului de bunăstare a gospodăriilor), volumul de achiziții de la producătorii locali, cifra de afaceri generată de investiție și de care beneficiază zona, eventual prin venituri fiscale suplimentare. |
| --- | --- |

51.

Statele AELS care fac parte din SEE pot face referire la planul de afaceri al beneficiarului ajutorului, care ar putea oferi informații despre numărul de locuri de muncă ce urmează a fi create, salariile care vor fi plătite (având drept efect colateral pozitiv creșterea nivelului de bunăstare a gospodăriilor), volumul de achiziții de la producătorii locali, cifra de afaceri generată de investiție și de care beneficiază zona, eventual prin venituri fiscale suplimentare.

| 52. | În ceea ce privește ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării, se aplică cerințele prevăzute la punctele 47-49. |
| --- | --- |

52.

În ceea ce privește ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării, se aplică cerințele prevăzute la punctele 47-49.

| 53. | În ceea ce privește ajutoarele ad-hoc (41), statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze, pe lângă cerințele prevăzute la punctele 50-52, că proiectul este coerent cu strategia de dezvoltare a zonei în cauză și contribuie la aceasta. |
| --- | --- |

53.

În ceea ce privește ajutoarele ad-hoc (41

5.1.3.   Schemele de ajutoare de exploatare

Schemele de ajutoare de exploatare

| 54. | Schemele de ajutoare de exploatare promovează dezvoltarea zonelor asistate doar dacă provocările cu care se confruntă zonele respective sunt clar identificate în prealabil. Obstacolele în calea atragerii sau a menținerii activității economice pot să fie atât de grave sau permanente încât doar ajutoarele pentru investiții să nu fie suficiente pentru dezvoltarea zonelor respective. |
| --- | --- |

54.

Schemele de ajutoare de exploatare promovează dezvoltarea zonelor asistate doar dacă provocările cu care se confruntă zonele respective sunt clar identificate în prealabil. Obstacolele în calea atragerii sau a menținerii activității economice pot să fie atât de grave sau permanente încât doar ajutoarele pentru investiții să nu fie suficiente pentru dezvoltarea zonelor respective.

| 55. | Pentru ca ajutoarele să reducă anumite dificultăți specifice cu care se confruntă IMM-urile în zonele „a”, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să dovedească existența și amploarea acestor dificultăți specifice și să demonstreze că este necesară o schemă de ajutoare de exploatare, deoarece respectivele dificultăți specifice nu pot fi depășite prin ajutoarele pentru investiții. |
| --- | --- |

55.

Pentru ca ajutoarele să reducă anumite dificultăți specifice cu care se confruntă IMM-urile în zonele „a”, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să dovedească existența și amploarea acestor dificultăți specifice și să demonstreze că este necesară o schemă de ajutoare de exploatare, deoarece respectivele dificultăți specifice nu pot fi depășite prin ajutoarele pentru investiții.

| 56. | [...]. |
| --- | --- |

56.

[...].

| 57. | În ceea ce privește ajutoarele de exploatare pentru prevenirea sau reducerea depopulării în zonele slab și foarte slab populate, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze riscul de depopulare în cazul în care nu s-ar acorda ajutoare de exploatare. |
| --- | --- |

57.

În ceea ce privește ajutoarele de exploatare pentru prevenirea sau reducerea depopulării în zonele slab și foarte slab populate, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze riscul de depopulare în cazul în care nu s-ar acorda ajutoare de exploatare.

5.2.   Efectul stimulativ

Efectul stimulativ

5.2.1.   Ajutoare pentru investiții

Ajutoare pentru investiții

| 58. | Ajutoarele regionale pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE numai dacă au un efect stimulativ. Se consideră că ajutoarele de stat au un efect stimulativ atunci când ajutoarele modifică comportamentul unei întreprinderi astfel încât aceasta să desfășoare o activitate suplimentară prin care contribuie la dezvoltarea unei zone, activitate pe care nu ar fi desfășurat-o sau pe care ar fi desfășurat-o într-un mod diferit sau limitat ori într-un alt loc în cazul în care ajutoarele nu ar fi fost acordate. Ajutoarele nu trebuie să subvenționeze costurile unei activități pe care o întreprindere ar desfășura-o în orice caz și nu trebuie să compenseze riscul comercial normal al unei activități economice. |
| --- | --- |

58.

Ajutoarele regionale pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE numai dacă au un efect stimulativ. Se consideră că ajutoarele de stat au un efect stimulativ atunci când ajutoarele modifică comportamentul unei întreprinderi astfel încât aceasta să desfășoare o activitate suplimentară prin care contribuie la dezvoltarea unei zone, activitate pe care nu ar fi desfășurat-o sau pe care ar fi desfășurat-o într-un mod diferit sau limitat ori într-un alt loc în cazul în care ajutoarele nu ar fi fost acordate. Ajutoarele nu trebuie să subvenționeze costurile unei activități pe care o întreprindere ar desfășura-o în orice caz și nu trebuie să compenseze riscul comercial normal al unei activități economice.

| 59. | Efectul stimulativ poate fi demonstrat în două moduri:






  1. | ajutoarele oferă un stimulent pentru a lua o decizie pozitivă de a investi în zona în cauză, deoarece, în caz contrar, investiția nu ar fi suficient de profitabilă pentru beneficiarul ajutorului nicăieri în SEE (42) (scenariul 1, decizia de realizare a investiției); |
| --- | --- | --- |

59.

Efectul stimulativ poate fi demonstrat în două moduri:

1.

ajutoarele oferă un stimulent pentru a lua o decizie pozitivă de a investi în zona în cauză, deoarece, în caz contrar, investiția nu ar fi suficient de profitabilă pentru beneficiarul ajutorului nicăieri în SEE (42) (scenariul 1, decizia de realizare a investiției);

42

scenariul 1, decizia de realizare a investiției

| 2. | ajutorul oferă un stimulent pentru a efectua o investiție planificată în zona în cauză, mai degrabă decât într-un alt loc, deoarece compensează dezavantajele și costurile nete ale investiției într-un amplasament din zona în cauză (scenariul 2, decizia privind alegerea amplasamentului). |
| --- | --- |

2.

ajutorul oferă un stimulent pentru a efectua o investiție planificată în zona în cauză, mai degrabă decât într-un alt loc, deoarece compensează dezavantajele și costurile nete ale investiției într-un amplasament din zona în cauză (scenariul 2, decizia privind alegerea amplasamentului).

scenariul 2, decizia privind alegerea amplasamentului

| 60. | Dacă ajutorul nu modifică comportamentul beneficiarului prin stimularea investițiilor (suplimentare) în zona respectivă, atunci se poate considera că aceeași investiție s-ar efectua în acea zonă și în absența ajutorului. Prin urmare, ajutoarele nu au efect stimulativ în vederea atingerii obiectivului de dezvoltare regională și de coeziune și nu pot fi aprobate drept compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul prezentelor orientări. |
| --- | --- |

60.

Dacă ajutorul nu modifică comportamentul beneficiarului prin stimularea investițiilor (suplimentare) în zona respectivă, atunci se poate considera că aceeași investiție s-ar efectua în acea zonă și în absența ajutorului. Prin urmare, ajutoarele nu au efect stimulativ în vederea atingerii obiectivului de dezvoltare regională și de coeziune și nu pot fi aprobate drept compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul prezentelor orientări.

| 61. | Cu toate acestea, în cazul ajutoarelor regionale acordate prin fonduri destinate politicii de coeziune în zonele „a” pentru investiții necesare pentru a atinge standarde stabilite de dreptul SEE, se poate considera că ajutorul are efect stimulativ dacă în absența ajutorului nu ar fi fost suficient de profitabil pentru beneficiar să facă investiția în zona respectivă, ceea ce ar fi dus la închiderea unei unități existente în acea zonă. |
| --- | --- |

61.

Cu toate acestea, în cazul ajutoarelor regionale acordate prin fonduri destinate politicii de coeziune în zonele „a” pentru investiții necesare pentru a atinge standarde stabilite de dreptul SEE, se poate considera că ajutorul are efect stimulativ dacă în absența ajutorului nu ar fi fost suficient de profitabil pentru beneficiar să facă investiția în zona respectivă, ceea ce ar fi dus la închiderea unei unități existente în acea zonă.

5.2.1.1.   Schemele de ajutoare pentru investiții

Schemele de ajutoare pentru investiții

| 62. | Lucrările privind o investiție individuală pot începe doar după depunerea formularului de cerere de ajutor. |
| --- | --- |

62.

Lucrările privind o investiție individuală pot începe doar după depunerea formularului de cerere de ajutor.

| 63. | Dacă lucrările încep înainte de depunerea formularului de cerere de ajutor, niciun ajutor acordat în legătură cu acea investiție individuală nu va fi considerat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE. |
| --- | --- |

63.

Dacă lucrările încep înainte de depunerea formularului de cerere de ajutor, niciun ajutor acordat în legătură cu acea investiție individuală nu va fi considerat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE.

| 64. | Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să depună un formular standard de cerere de ajutor care să conțină cel puțin toate informațiile prevăzute în anexa VII. În formularul de cerere de ajutor, IMM-urile și întreprinderile mari trebuie să explice dintr-o perspectivă contrafactuală ce s-ar întâmpla dacă nu ar primi ajutorul, indicând scenariul aplicabil dintre cele descrise la punctul 59. |
| --- | --- |

64.

Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să depună un formular standard de cerere de ajutor care să conțină cel puțin toate informațiile prevăzute în anexa VII. În formularul de cerere de ajutor, IMM-urile și întreprinderile mari trebuie să explice dintr-o perspectivă contrafactuală ce s-ar întâmpla dacă nu ar primi ajutorul, indicând scenariul aplicabil dintre cele descrise la punctul 59.

| 65. | În plus, întreprinderile mari trebuie să prezinte documente justificative cu privire la efectul scenariului contrafactual descris în formularul de cerere. IMM-urile nu sunt supuse unei astfel de obligații în ceea ce privește ajutoarele care nu fac obiectul notificării acordate în cadrul unei scheme. |
| --- | --- |

65.

În plus, întreprinderile mari trebuie să prezinte documente justificative cu privire la efectul scenariului contrafactual descris în formularul de cerere. IMM-urile nu sunt supuse unei astfel de obligații în ceea ce privește ajutoarele care nu fac obiectul notificării acordate în cadrul unei scheme.

| 66. | Autoritatea care acordă ajutorul trebuie să verifice credibilitatea scenariului contrafactual, precum și dacă ajutorul regional are efectul stimulativ necesar care corespunde unuia dintre scenariile descrise la punctul 59. Un scenariu contrafactual este credibil dacă este autentic și se referă la principalii factori de care s-a ținut seama la data luării de către beneficiar a deciziei privind investiția. |
| --- | --- |

66.

Autoritatea care acordă ajutorul trebuie să verifice credibilitatea scenariului contrafactual, precum și dacă ajutorul regional are efectul stimulativ necesar care corespunde unuia dintre scenariile descrise la punctul 59. Un scenariu contrafactual este credibil dacă este autentic și se referă la principalii factori de care s-a ținut seama la data luării de către beneficiar a deciziei privind investiția.

5.2.1.2.   Ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării

Ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării

| 67. | În plus față de cerințele de la punctele 62-66, pentru ajutoarele individuale care fac obiectul notificării, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să furnizeze dovezi clare ale faptului că ajutorul are un impact real asupra deciziei de realizare a investiției sau a deciziei privind alegerea amplasamentului (43). Statele membre trebuie să specifice care scenariu descris la punctul 59 se aplică. Pentru a permite realizarea unei evaluări cuprinzătoare, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să furnizeze nu numai informații privind proiectul, ci și o descriere detaliată a scenariului contrafactual în care beneficiarul nu primește ajutor din partea niciunei autorități publice din SEE. |
| --- | --- |

67.

În plus față de cerințele de la punctele 62-66, pentru ajutoarele individuale care fac obiectul notificării, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să furnizeze dovezi clare ale faptului că ajutorul are un impact real asupra deciziei de realizare a investiției sau a deciziei privind alegerea amplasamentului (43

| 68. | În scenariul 1, statele AELS care fac parte din SEE pot dovedi că ajutorul are un efect stimulativ furnizând documente ale întreprinderii care demonstrează că investiția nu ar fi suficient de profitabilă în absența ajutorului. |
| --- | --- |

68.

În scenariul 1

| 69. | În scenariul 2, statele AELS care fac parte din SEE pot dovedi că ajutorul are un efect stimulativ furnizând documente ale întreprinderii care demonstrează că a fost efectuată o comparație între costurile și beneficiile amplasării investiției în zona respectivă și cele din zona (zonele) alternativă (alternative). Autoritatea AELS de Supraveghere verifică dacă aceste comparații sunt realiste. |
| --- | --- |

69.

În scenariul 2

| 70. | Statele AELS care fac parte din SEE sunt invitate să se bazeze pe documente oficiale emise de conducerea întreprinderii, pe evaluări ale riscurilor (inclusiv evaluarea riscurilor specifice unui anumit loc), pe rapoarte financiare, planuri interne de afaceri, opinii ale experților și pe alte studii referitoare la proiectul de investiții care face obiectul evaluării. Aceste documente trebuie să fie contemporane cu procesul de luare a deciziilor privind investiția sau locul realizării acesteia. Documentele care conțin informații despre estimările privind cererea, estimările costurilor, estimările financiare, documentele prezentate unui comitet de investiții și care dezvoltă scenarii de investiție sau documentele furnizate instituțiilor financiare ar putea ajuta statele AELS care fac parte din SEE să demonstreze efectul stimulativ. |
| --- | --- |

70.

Statele AELS care fac parte din SEE sunt invitate să se bazeze pe documente oficiale emise de conducerea întreprinderii, pe evaluări ale riscurilor (inclusiv evaluarea riscurilor specifice unui anumit loc), pe rapoarte financiare, planuri interne de afaceri, opinii ale experților și pe alte studii referitoare la proiectul de investiții care face obiectul evaluării. Aceste documente trebuie să fie contemporane cu procesul de luare a deciziilor privind investiția sau locul realizării acesteia. Documentele care conțin informații despre estimările privind cererea, estimările costurilor, estimările financiare, documentele prezentate unui comitet de investiții și care dezvoltă scenarii de investiție sau documentele furnizate instituțiilor financiare ar putea ajuta statele AELS care fac parte din SEE să demonstreze efectul stimulativ.

| 71. | În acest context și în special în cazul scenariului 1, nivelul profitabilității poate fi evaluat utilizând metodele standard aplicate în sectorul respectiv de activitate, care pot include metode de evaluare a valorii actualizate nete a proiectului (44), a ratei interne a rentabilității (45) sau a rentabilității medii a capitalului angajat. Profitabilitatea proiectului trebuie să fie comparată cu ratele normale ale rentabilității aplicate de beneficiar în alte proiecte de investiții de natură similară. Dacă aceste rate nu sunt disponibile, profitabilitatea proiectului trebuie să fie comparată cu costul capitalului beneficiarului în ansamblu sau cu ratele rentabilității observate în mod normal în sectorul în cauză. |
| --- | --- |

71.

În acest context și în special în cazul scenariului 1

44

45

| 72. | Dacă ajutorul nu modifică comportamentul beneficiarului prin stimularea investițiilor (suplimentare) în zona respectivă, aceasta nu beneficiază de un efect pozitiv. Prin urmare, ajutorul nu va fi considerat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE dacă se dovedește că aceeași investiție s-ar efectua în zonă chiar dacă ajutorul nu ar fi fost acordat. |
| --- | --- |

72.

Dacă ajutorul nu modifică comportamentul beneficiarului prin stimularea investițiilor (suplimentare) în zona respectivă, aceasta nu beneficiază de un efect pozitiv. Prin urmare, ajutorul nu va fi considerat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE dacă se dovedește că aceeași investiție s-ar efectua în zonă chiar dacă ajutorul nu ar fi fost acordat.

5.2.2.   Schemele de ajutoare de exploatare

Schemele de ajutoare de exploatare

| 73. | În cazul schemelor de ajutoare de exploatare, se consideră că ajutorul are un efect stimulativ dacă este probabil ca, în absența ajutorului, nivelul activității economice din zona respectivă să fie redus semnificativ din cauza problemelor pe care ajutorul își propune să le remedieze. |
| --- | --- |

73.

În cazul schemelor de ajutoare de exploatare, se consideră că ajutorul are un efect stimulativ dacă este probabil ca, în absența ajutorului, nivelul activității economice din zona respectivă să fie redus semnificativ din cauza problemelor pe care ajutorul își propune să le remedieze.

| 74. | Astfel, Autoritatea AELS de Supraveghere va considera că ajutorul de exploatare oferă un stimulent în favoarea activității economice suplimentare din zonă dacă statul AELS care face parte din SEE a demonstrat existența și natura substanțială a acelor probleme în zona respectivă (a se vedea punctele 54-57). |
| --- | --- |

74.

Astfel, Autoritatea AELS de Supraveghere va considera că ajutorul de exploatare oferă un stimulent în favoarea activității economice suplimentare din zonă dacă statul AELS care face parte din SEE a demonstrat existența și natura substanțială a acelor probleme în zona respectivă (a se vedea punctele 54-57).

5.3.   Necesitatea intervenției statului

Necesitatea intervenției statului

| 75. | Pentru a evalua dacă ajutorul de stat este necesar pentru atingerea obiectivului de dezvoltare regională și de coeziune, este necesar ca în primul rând să se stabilească un diagnostic al problemei. Ajutoarele de stat ar trebuie să fie direcționate către situațiile în care acestea pot aduce o îmbunătățire materială pe care piața nu o poate realiza. Acest lucru este important în special în contextul unor resurse publice limitate. |
| --- | --- |

75.

Pentru a evalua dacă ajutorul de stat este necesar pentru atingerea obiectivului de dezvoltare regională și de coeziune, este necesar ca în primul rând să se stabilească un diagnostic al problemei. Ajutoarele de stat ar trebuie să fie direcționate către situațiile în care acestea pot aduce o îmbunătățire materială pe care piața nu o poate realiza. Acest lucru este important în special în contextul unor resurse publice limitate.

| 76. | Măsurile de ajutor de stat pot, în anumite condiții, să corecteze deficiențele pieței, contribuind astfel la funcționarea eficientă a piețelor și la stimularea competitivității. Atunci când piețele produc rezultate eficiente, dar aceste rezultate sunt considerate nesatisfăcătoare din punctul de vedere al echității sau al coeziunii, ajutorul de stat poate fi utilizat pentru a obține un rezultat de piață mai favorabil și mai echitabil. |
| --- | --- |

76.

Măsurile de ajutor de stat pot, în anumite condiții, să corecteze deficiențele pieței, contribuind astfel la funcționarea eficientă a piețelor și la stimularea competitivității. Atunci când piețele produc rezultate eficiente, dar aceste rezultate sunt considerate nesatisfăcătoare din punctul de vedere al echității sau al coeziunii, ajutorul de stat poate fi utilizat pentru a obține un rezultat de piață mai favorabil și mai echitabil.

| 77. | În ceea ce privește ajutoarele acordate pentru dezvoltarea zonelor incluse pe harta ajutoarelor regionale în concordanță cu regulile prevăzute în secțiunea 7 din prezentele orientări, Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că în zonele respective, fără intervenția statului, piața nu aduce rezultate care să asigure un nivel suficient de dezvoltare economică și de coeziune. Prin urmare, ajutoarele acordate în zonele respective sunt considerate necesare. |
| --- | --- |

77.

În ceea ce privește ajutoarele acordate pentru dezvoltarea zonelor incluse pe harta ajutoarelor regionale în concordanță cu regulile prevăzute în secțiunea 7 din prezentele orientări, Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că în zonele respective, fără intervenția statului, piața nu aduce rezultate care să asigure un nivel suficient de dezvoltare economică și de coeziune. Prin urmare, ajutoarele acordate în zonele respective sunt considerate necesare.

5.4.   Adecvarea ajutoarelor regionale

Adecvarea ajutoarelor regionale

| 78. | Măsura de ajutor trebuie să fie un instrument corespunzător de politică pentru abordarea obiectivului urmărit. O măsură de ajutor nu va fi considerată compatibilă dacă alte instrumente de politică sau alte tipuri de instrumente de ajutor care denaturează mai puțin piața fac posibilă realizarea aceleiași contribuții pozitive la dezvoltarea regională și la coeziune. |
| --- | --- |

78.

Măsura de ajutor trebuie să fie un instrument corespunzător de politică pentru abordarea obiectivului urmărit. O măsură de ajutor nu va fi considerată compatibilă dacă alte instrumente de politică sau alte tipuri de instrumente de ajutor care denaturează mai puțin piața fac posibilă realizarea aceleiași contribuții pozitive la dezvoltarea regională și la coeziune.

5.4.1.   Adecvarea în comparație cu instrumente alternative de politică

Adecvarea în comparație cu instrumente alternative de politică

5.4.1.1.   Ajutoare pentru investiții

Ajutoare pentru investiții

| 79. | Ajutoarele regionale pentru investiții nu sunt singurele instrumente de politică de care dispun statele AELS care fac parte din SEE pentru a stimula investițiile și crearea de locuri de muncă în zonele asistate. Statele AELS care fac parte din SEE pot utiliza alte măsuri, precum dezvoltarea infrastructurii, îmbunătățirea calității educației și a formării sau ameliorarea mediului de afaceri. |
| --- | --- |

79.

Ajutoarele regionale pentru investiții nu sunt singurele instrumente de politică de care dispun statele AELS care fac parte din SEE pentru a stimula investițiile și crearea de locuri de muncă în zonele asistate. Statele AELS care fac parte din SEE pot utiliza alte măsuri, precum dezvoltarea infrastructurii, îmbunătățirea calității educației și a formării sau ameliorarea mediului de afaceri.

| 80. | Atunci când notifică o schemă de ajutoare pentru investiții, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să indice motivul pentru care ajutorul regional este un instrument adecvat pentru a contribui la dezvoltarea zonei. |
| --- | --- |

80.

Atunci când notifică o schemă de ajutoare pentru investiții, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să indice motivul pentru care ajutorul regional este un instrument adecvat pentru a contribui la dezvoltarea zonei.

| 81. | Dacă un stat AELS care face parte din SEE decide să aplice o schemă sectorială de ajutoare, acesta trebuie să demonstreze avantajele acestei opțiuni în raport cu utilizarea unei scheme multisectoriale sau a altor opțiuni de politică. |
| --- | --- |

81.

Dacă un stat AELS care face parte din SEE decide să aplice o schemă sectorială de ajutoare, acesta trebuie să demonstreze avantajele acestei opțiuni în raport cu utilizarea unei scheme multisectoriale sau a altor opțiuni de politică.

| 82. | În special, Autoritatea AELS de Supraveghere va lua în considerare evaluările impactului schemei de ajutoare propuse pe care le transmit statele AELS care fac parte din SEE. De asemenea, Autoritatea AELS de Supraveghere poate lua în considerare rezultatele evaluărilor ex post descrise în secțiunea 6 pentru a evalua caracterul adecvat al schemei propuse. |
| --- | --- |

82.

În special, Autoritatea AELS de Supraveghere va lua în considerare evaluările impactului schemei de ajutoare propuse pe care le transmit statele AELS care fac parte din SEE. De asemenea, Autoritatea AELS de Supraveghere poate lua în considerare rezultatele evaluărilor ex post

| 83. | În cazul ajutoarelor ad-hoc pentru investiții, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze modul în care ajutorul poate contribui mai bine la dezvoltarea zonei decât ajutorul acordat în cadrul unei scheme sau al altor tipuri de măsuri. |
| --- | --- |

83.

În cazul ajutoarelor ad-hoc pentru investiții, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze modul în care ajutorul poate contribui mai bine la dezvoltarea zonei decât ajutorul acordat în cadrul unei scheme sau al altor tipuri de măsuri.

5.4.1.2.   Schemele de ajutoare de exploatare

Schemele de ajutoare de exploatare

| 84. | Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze că ajutorul este adecvat pentru atingerea obiectivelor schemei în ceea ce privește problemele pe care ajutorul urmărește să le soluționeze. Pentru a demonstra că ajutorul este adecvat, statele AELS care fac parte din SEE pot calcula cuantumul ajutorului ex ante ca o sumă fixă care acoperă costurile suplimentare estimate pe o perioadă dată, pentru a încuraja întreprinderile să limiteze costurile și, cu timpul, să își dezvolte activitatea în mod mai eficient (46). |
| --- | --- |

84.

Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze că ajutorul este adecvat pentru atingerea obiectivelor schemei în ceea ce privește problemele pe care ajutorul urmărește să le soluționeze. Pentru a demonstra că ajutorul este adecvat, statele AELS care fac parte din SEE pot calcula cuantumul ajutorului ex ante

46

5.4.2.   Adecvarea în comparație cu alte instrumente de ajutor

Adecvarea în comparație cu alte instrumente de ajutor

| 85. | Ajutoarele regionale pot fi acordate sub mai multe forme. Cu toate acestea, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să garanteze că ajutorul este acordat sub forma care este probabil să aibă cel mai mic impact în ceea ce privește denaturarea schimburilor comerciale și a concurenței. Dacă ajutorul este acordat sub forme care presupun beneficii pecuniare directe (de exemplu, granturi directe, scutiri sau reduceri ale impozitelor, ale contribuțiilor la asigurările sociale sau ale altor taxe obligatorii ori furnizarea de terenuri, mărfuri sau servicii la prețuri avantajoase), statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze motivul pentru care nu sunt adecvate alte forme de ajutor care au potențialul de a denatura piața într-o măsură mai mică, cum ar fi avansurile rambursabile sau ajutoarele bazate pe instrumente de datorii sau de capitaluri proprii (de exemplu, împrumuturi cu dobândă mică sau bonificări ale dobânzii, garanții de stat, cumpărarea de acțiuni sau alte injecții de capital în condiții avantajoase). |
| --- | --- |

85.

Ajutoarele regionale pot fi acordate sub mai multe forme. Cu toate acestea, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să garanteze că ajutorul este acordat sub forma care este probabil să aibă cel mai mic impact în ceea ce privește denaturarea schimburilor comerciale și a concurenței. Dacă ajutorul este acordat sub forme care presupun beneficii pecuniare directe (de exemplu, granturi directe, scutiri sau reduceri ale impozitelor, ale contribuțiilor la asigurările sociale sau ale altor taxe obligatorii ori furnizarea de terenuri, mărfuri sau servicii la prețuri avantajoase), statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze motivul pentru care nu sunt adecvate alte forme de ajutor care au potențialul de a denatura piața într-o măsură mai mică, cum ar fi avansurile rambursabile sau ajutoarele bazate pe instrumente de datorii sau de capitaluri proprii (de exemplu, împrumuturi cu dobândă mică sau bonificări ale dobânzii, garanții de stat, cumpărarea de acțiuni sau alte injecții de capital în condiții avantajoase).

| 86. | Rezultatele evaluărilor ex post, astfel cum sunt descrise în secțiunea 6, pot fi luate în considerare pentru evaluarea gradului de adecvare a instrumentului de ajutor propus. |
| --- | --- |

86.

Rezultatele evaluărilor ex post

5.5.   Proporționalitatea valorii ajutorului (limitarea ajutorului la minimul necesar)

Proporționalitatea valorii ajutorului (limitarea ajutorului la minimul necesar)

5.5.1.   Ajutoare pentru investiții

Ajutoare pentru investiții

| 87. | Valoarea ajutoarelor regionale trebuie să fie limitată la minimul necesar pentru a stimula realizarea de investiții sau activități economice suplimentare în zona respectivă. |
| --- | --- |

87.

Valoarea ajutoarelor regionale trebuie să fie limitată la minimul necesar pentru a stimula realizarea de investiții sau activități economice suplimentare în zona respectivă.

| 88. | Pentru a asigura predictibilitatea și existența unor condiții de concurență echitabile, Autoritatea AELS de Supraveghere aplică intensități maxime ale ajutoarelor (47) în cazul ajutoarelor pentru investiții. |
| --- | --- |

88.

Pentru a asigura predictibilitatea și existența unor condiții de concurență echitabile, Autoritatea AELS de Supraveghere aplică intensități maxime ale ajutoarelor (47

| 89. | În cazul unui proiect de investiții inițiale, intensitatea maximă a ajutoarelor și valoarea maximă a ajutoarelor (48) [valoarea ajustată a ajutoarelor (49) și intensitatea redusă aferentă a ajutoarelor pentru un proiect mare de investiții] trebuie să fie calculate de autoritatea care acordă ajutorul atunci când acordă ajutorul sau când îl notifică Autorității AELS de Supraveghere, oricare dintre aceste date este mai apropiată. |
| --- | --- |

89.

În cazul unui proiect de investiții inițiale, intensitatea maximă a ajutoarelor și valoarea maximă a ajutoarelor (48

49

| 90. | Întrucât este probabil ca proiectele mari de investiții să ducă la denaturări mai mari ale concurenței și ale schimburilor comerciale, valoarea ajutorului pentru aceste proiecte nu trebuie să depășească valoarea ajustată a ajutorului. |
| --- | --- |

90.

Întrucât este probabil ca proiectele mari de investiții să ducă la denaturări mai mari ale concurenței și ale schimburilor comerciale, valoarea ajutorului pentru aceste proiecte nu trebuie să depășească valoarea ajustată a ajutorului.

| 91. | Dacă investiția inițială face parte dintr-un proiect unic de investiție, iar acesta din urmă reprezintă un proiect mare de investiții, valoarea ajutorului pentru proiectul unic de investiții nu trebuie să depășească valoarea ajustată a ajutorului. Cursul de schimb și rata de actualizare care trebuie aplicate în sensul acestei norme sunt cele aplicabile la data acordării ajutorului pentru primul proiect din cadrul proiectului unic de investiții. |
| --- | --- |

91.

Dacă investiția inițială face parte dintr-un proiect unic de investiție, iar acesta din urmă reprezintă un proiect mare de investiții, valoarea ajutorului pentru proiectul unic de investiții nu trebuie să depășească valoarea ajustată a ajutorului. Cursul de schimb și rata de actualizare care trebuie aplicate în sensul acestei norme sunt cele aplicabile la data acordării ajutorului pentru primul proiect din cadrul proiectului unic de investiții.

| 92. | Intensitățile maxime ale ajutoarelor au un dublu scop. |
| --- | --- |

92.

Intensitățile maxime ale ajutoarelor au un dublu scop.

| 93. | În primul rând, în cazul schemelor care fac obiectul notificării, aceste intensități maxime ale ajutoarelor reprezintă o sferă de siguranță pentru IMM-uri: dacă intensitatea ajutorului rămâne sub nivelul maxim permis, se consideră că ajutorul este proporțional. |
| --- | --- |

93.

În primul rând, în cazul schemelor care fac obiectul notificării, aceste intensități maxime ale ajutoarelor reprezintă o sferă de siguranță pentru IMM-uri: dacă intensitatea ajutorului rămâne sub nivelul maxim permis, se consideră că ajutorul este proporțional.

| 94. | În al doilea rând, în toate celelalte cazuri, intensitățile maxime ale ajutoarelor sunt utilizate ca plafon pentru abordarea costurilor nete suplimentare descrisă la punctele 95-97. |
| --- | --- |

94.

În al doilea rând, în toate celelalte cazuri, intensitățile maxime ale ajutoarelor sunt utilizate ca plafon pentru abordarea costurilor nete suplimentare descrisă la punctele 95-97.

| 95. | Ca regulă generală, Autoritatea AELS de Supraveghere va considera că un ajutor individual care face obiectul notificării este limitat la minimum, în cazul în care cuantumul ajutorului corespunde costurilor nete suplimentare ale realizării investiției în zona în cauză, comparativ cu scenariul contrafactual în absența ajutorului (50), cu intensitățile maxime ale ajutoarelor ca valoare-plafon. Tot astfel, în cazul ajutorului pentru investiții acordat unor întreprinderi mari în cadrul unor scheme care fac obiectul notificării, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să se asigure că valoarea ajutorului este limitată la minimum, folosind „abordarea pe baza costurilor nete suplimentare”, cu intensitățile maxime ale ajutoarelor ca valoare-plafon. |
| --- | --- |

95.

Ca regulă generală, Autoritatea AELS de Supraveghere va considera că un ajutor individual care face obiectul notificării este limitat la minimum, în cazul în care cuantumul ajutorului corespunde costurilor nete suplimentare ale realizării investiției în zona în cauză, comparativ cu scenariul contrafactual în absența ajutorului (50

| 96. | În situațiile de tipul scenariului 1 (decizii de realizare a investiției), valoarea ajutorului nu ar trebui, prin urmare, să depășească minimul necesar pentru ca proiectul să devină suficient de profitabil, de exemplu sporind rata internă a rentabilității acestuia peste rata normală aplicată de întreprindere în alte proiecte de investiții de natură similară sau, dacă este cazul, sporind rata internă a rentabilității peste costul capitalului beneficiarului în ansamblu sau peste ratele de rentabilitate înregistrate de regulă în sectorul respectiv. |
| --- | --- |

96.

În situațiile de tipul scenariului 1

| 97. | Pentru situațiile de tipul scenariului 2 (stimulente pentru alegerea amplasamentului), valoarea ajutorului nu ar trebui să depășească diferența dintre valoarea actualizată netă a investiției pentru zona vizată și valoarea actualizată netă a investiției într-un amplasament alternativ. Trebuie luate în considerare toate costurile și beneficiile relevante, inclusiv, de exemplu, costurile administrative, cheltuielile de transport, costurile cu formarea profesională neacoperite de un ajutor pentru formare, precum și diferențele salariale. Cu toate acestea, dacă amplasamentul alternativ este în SEE, subvențiile acordate în acest amplasament alternativ nu pot fi luate în considerare. |
| --- | --- |

97.

Pentru situațiile de tipul scenariului 2

| 98. | Calculele utilizate pentru a analiza efectul stimulativ pot fi folosite și pentru a evalua dacă ajutorul este proporțional. Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze proporționalitatea prin documente de tipul celor specificate la punctul 70. |
| --- | --- |

98.

Calculele utilizate pentru a analiza efectul stimulativ pot fi folosite și pentru a evalua dacă ajutorul este proporțional. Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze proporționalitatea prin documente de tipul celor specificate la punctul 70.

| 99. | Ajutorul pentru investiții poate fi acordat concomitent în cadrul mai multor scheme de ajutoare regionale ori cumulat cu un ajutor regional ad-hoc, cu condiția ca valoarea totală a ajutorului din toate sursele să nu depășească intensitatea maximă a ajutorului pentru fiecare proiect, care trebuie calculată în prealabil de prima autoritate care acordă ajutorul. Orice alt ajutor de stat în legătură cu aceleași costuri eligibile, care se suprapun parțial sau integral, poate fi cumulat numai în cazul în care cumulul nu are drept rezultat depășirea celui mai ridicat nivel de intensitate a ajutorului sau a celei mai ridicate valori a ajutorului care se aplică ajutorului respectiv în temeiul normelor tematice aplicabile. Trebuie efectuate verificări privind cumulul atât la momentul acordării ajutorului, cât și la momentul efectuării plății ajutorului (51). Dacă statul AELS care face parte din SEE permite ca ajutorul de stat acordat în temeiul unei scheme să fie cumulat cu un ajutor de stat acordat în cadrul altor scheme, acesta trebuie să specifice, pentru fiecare schemă, metoda pentru a asigura respectarea condițiilor de la prezentul punct. |
| --- | --- |

99.

Ajutorul pentru investiții poate fi acordat concomitent în cadrul mai multor scheme de ajutoare regionale ori cumulat cu un ajutor regional ad-hoc, cu condiția ca valoarea totală a ajutorului din toate sursele să nu depășească intensitatea maximă a ajutorului pentru fiecare proiect, care trebuie calculată în prealabil de prima autoritate care acordă ajutorul. Orice alt ajutor de stat în legătură cu aceleași costuri eligibile, care se suprapun parțial sau integral, poate fi cumulat numai în cazul în care cumulul nu are drept rezultat depășirea celui mai ridicat nivel de intensitate a ajutorului sau a celei mai ridicate valori a ajutorului care se aplică ajutorului respectiv în temeiul normelor tematice aplicabile. Trebuie efectuate verificări privind cumulul atât la momentul acordării ajutorului, cât și la momentul efectuării plății ajutorului (51

| 100. | Pentru o investiție inițială legată de proiectele de cooperare teritorială europeană (CTE) care îndeplinesc criteriile Regulamentului privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) (52), intensitatea ajutoarelor aplicabilă zonei în care se află investiția inițială se aplică tuturor beneficiarilor participanți la proiect. Dacă investiția inițială se află în două sau mai multe zone asistate, intensitatea maximă a ajutoarelor pentru investiția inițială este cea aplicabilă în zona asistată unde este suportată cea mai mare parte a costurilor eligibile. Investițiile inițiale efectuate de întreprinderile mari în zonele „c” pot primi ajutoare regionale în contextul proiectelor CTE doar dacă sunt investiții inițiale care creează o nouă activitate economică. |
| --- | --- |

100.

Pentru o investiție inițială legată de proiectele de cooperare teritorială europeană (CTE) care îndeplinesc criteriile Regulamentului privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) (52

5.5.2.   Schemele de ajutoare de exploatare

Schemele de ajutoare de exploatare

| 101. | Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze că nivelul ajutorului este proporțional cu problemele pe care ajutorul urmărește să le soluționeze. |
| --- | --- |

101.

Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze că nivelul ajutorului este proporțional cu problemele pe care ajutorul urmărește să le soluționeze.

| 102. | În special, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să îndeplinească următoarele condiții:






  1. | ajutorul trebuie calculat în funcție de un set predefinit de costuri eligibile ce pot fi atribuite integral problemelor pe care ajutorul urmărește să le soluționeze, conform demonstrației statului AELS care face parte din SEE; |
| --- | --- | --- |

102.

În special, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să îndeplinească următoarele condiții:

1.

ajutorul trebuie calculat în funcție de un set predefinit de costuri eligibile ce pot fi atribuite integral problemelor pe care ajutorul urmărește să le soluționeze, conform demonstrației statului AELS care face parte din SEE;

| 2. | ajutorul trebuie să se limiteze la un anumit procent din setul predefinit de costuri eligibile și nu poate depăși costurile respective; |
| --- | --- |

2.

ajutorul trebuie să se limiteze la un anumit procent din setul predefinit de costuri eligibile și nu poate depăși costurile respective;

| 3. | valoarea ajutorului pentru fiecare beneficiar trebuie să fie proporțională cu amploarea problemelor cu care se confruntă efectiv fiecare beneficiar. |
| --- | --- |

3.

valoarea ajutorului pentru fiecare beneficiar trebuie să fie proporțională cu amploarea problemelor cu care se confruntă efectiv fiecare beneficiar.

| 103. | În ceea ce privește ajutoarele destinate reducerii anumitor dificultăți specifice cu care se confruntă IMM-urile în zonele „a”, nivelul ajutorului trebuie redus progresiv pe durata schemei (53). Această dispoziție nu se aplică schemelor care urmăresc să prevină depopularea în zonele slab și foarte slab populate. |
| --- | --- |

103.

În ceea ce privește ajutoarele destinate reducerii anumitor dificultăți specifice cu care se confruntă IMM-urile în zonele „a”, nivelul ajutorului trebuie redus progresiv pe durata schemei (53

5.6.   Evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale

Evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale

| 104. | Pentru ca ajutorul să fie compatibil, efectele negative ale măsurii de ajutor în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre statele SEE trebuie să fie limitate și să nu depășească efectele pozitive ale ajutorului într-o măsură care să fie contrară interesului comun. |
| --- | --- |

104.

Pentru ca ajutorul să fie compatibil, efectele negative ale măsurii de ajutor în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre statele SEE trebuie să fie limitate și să nu depășească efectele pozitive ale ajutorului într-o măsură care să fie contrară interesului comun.

5.6.1.   Observații generale

Observații generale

| 105. | Atunci când examinează efectele pozitive ale ajutorului (secțiunea 5.1) comparativ cu efectele sale negative asupra concurenței și a schimburilor comerciale, Autoritatea AELS de Supraveghere poate lua în considerare, atunci când este relevant, faptul că ajutorul produce și alte efecte pozitive, pe lângă contribuția sa la dezvoltarea regională și la coeziune. Acest lucru poate fi valabil, de exemplu, dacă se stabilește că investiția inițială, pe lângă crearea de locuri de muncă la nivel local, introducerea de noi activități și/sau generarea de venituri locale, contribuie în mod substanțial în special la tranziția digitală sau la tranziția către activități durabile din punctul de vedere al mediului, inclusiv activități cu emisii scăzute de dioxid de carbon, neutre din punct de vedere climatic sau reziliente la schimbările climatice. Autoritatea AELS de Supraveghere va acorda o atenție deosebită articolului 3 din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului privind taxonomia UE (54), inclusiv principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative”, sau altor metodologii comparabile. De asemenea, în cadrul evaluării efectelor negative asupra concurenței și a schimburilor comerciale, Autoritatea AELS de Supraveghere poate ține seama, după caz, de externalitățile negative ale activității care beneficiază de ajutor, în cazul în care acestea afectează în mod negativ concurența și schimburile comerciale dintre statele SEE într-o măsură care contravine interesului comun, prin crearea sau agravarea unor ineficiențe ale pieței (55). |
| --- | --- |

105.

Atunci când examinează efectele pozitive ale ajutorului (secțiunea 5.1) comparativ cu efectele sale negative asupra concurenței și a schimburilor comerciale, Autoritatea AELS de Supraveghere poate lua în considerare, atunci când este relevant, faptul că ajutorul produce și alte efecte pozitive, pe lângă contribuția sa la dezvoltarea regională și la coeziune. Acest lucru poate fi valabil, de exemplu, dacă se stabilește că investiția inițială, pe lângă crearea de locuri de muncă la nivel local, introducerea de noi activități și/sau generarea de venituri locale, contribuie în mod substanțial în special la tranziția digitală sau la tranziția către activități durabile din punctul de vedere al mediului, inclusiv activități cu emisii scăzute de dioxid de carbon, neutre din punct de vedere climatic sau reziliente la schimbările climatice. Autoritatea AELS de Supraveghere va acorda o atenție deosebită articolului 3 din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului privind taxonomia UE (54

55

| 106. | În ceea ce privește efectele negative, ajutoarele regionale pot determina două tipuri principale de denaturări potențiale ale concurenței și ale schimburilor comerciale. Este vorba despre denaturările piețelor de produse și efectele legate de alegerea amplasamentului. Ambele tipuri de denaturări pot duce atât la alocări ineficiente de resurse (care subminează performanța economică a pieței interne), cât și la probleme de distribuție (distribuția activității economice la nivelul zonelor). |
| --- | --- |

106.

În ceea ce privește efectele negative, ajutoarele regionale pot determina două tipuri principale de denaturări potențiale ale concurenței și ale schimburilor comerciale. Este vorba despre denaturările piețelor de produse și efectele legate de alegerea amplasamentului. Ambele tipuri de denaturări pot duce atât la alocări ineficiente de resurse (care subminează performanța economică a pieței interne), cât și la probleme de distribuție (distribuția activității economice la nivelul zonelor).

| 107. | Unul dintre posibilele efecte negative ale ajutoarelor de stat este faptul că acestea împiedică piața să furnizeze rezultate eficiente prin recompensarea producătorilor celor mai eficienți și prin exercitarea de presiuni asupra celor mai puțin eficienți pentru ce aceștia să își îmbunătățească activitatea, să se restructureze sau să iasă de pe piață. Ajutoarele de stat care determină o majorare semnificativă a capacității pe o piață neperformantă pot denatura în mod nejustificat concurența, deoarece crearea sau menținerea supracapacității poate să diminueze marjele de profit, să reducă investițiile concurenților sau chiar să ducă la ieșirea de pe piață a concurenților. Acest fapt poate duce la o situație în care concurenți care altfel ar fi putut să concureze pe piață sunt forțați să iasă de pe piață. De asemenea, această situație poate împiedica întreprinderile să intre sau să se extindă pe piață și poate descuraja concurenții să inoveze, ceea ce poate duce la structuri de piață ineficiente, care pe termen lung dăunează și consumatorilor. Disponibilitatea ajutorului ar putea să îi determine pe potențialii beneficiari să se complacă sau să adopte un comportament excesiv de riscant. Este probabil ca aceasta să aibă un efect negativ pe termen lung asupra performanței globale a sectorului. |
| --- | --- |

107.

Unul dintre posibilele efecte negative ale ajutoarelor de stat este faptul că acestea împiedică piața să furnizeze rezultate eficiente prin recompensarea producătorilor celor mai eficienți și prin exercitarea de presiuni asupra celor mai puțin eficienți pentru ce aceștia să își îmbunătățească activitatea, să se restructureze sau să iasă de pe piață. Ajutoarele de stat care determină o majorare semnificativă a capacității pe o piață neperformantă pot denatura în mod nejustificat concurența, deoarece crearea sau menținerea supracapacității poate să diminueze marjele de profit, să reducă investițiile concurenților sau chiar să ducă la ieșirea de pe piață a concurenților. Acest fapt poate duce la o situație în care concurenți care altfel ar fi putut să concureze pe piață sunt forțați să iasă de pe piață. De asemenea, această situație poate împiedica întreprinderile să intre sau să se extindă pe piață și poate descuraja concurenții să inoveze, ceea ce poate duce la structuri de piață ineficiente, care pe termen lung dăunează și consumatorilor. Disponibilitatea ajutorului ar putea să îi determine pe potențialii beneficiari să se complacă sau să adopte un comportament excesiv de riscant. Este probabil ca aceasta să aibă un efect negativ pe termen lung asupra performanței globale a sectorului.

| 108. | Ajutorul poate produce efecte de denaturare și în ceea ce privește creșterea sau menținerea unei puteri semnificative de piață a beneficiarului. Chiar și în cazul în care ajutorul nu consolidează în mod direct o putere de piață substanțială, o poate face în mod indirect, prin descurajarea extinderii concurenților existenți, provocând ieșirea de pe piață a acestora sau descurajând intrarea pe piață a unor concurenți noi. |
| --- | --- |

108.

Ajutorul poate produce efecte de denaturare și în ceea ce privește creșterea sau menținerea unei puteri semnificative de piață a beneficiarului. Chiar și în cazul în care ajutorul nu consolidează în mod direct o putere de piață substanțială, o poate face în mod indirect, prin descurajarea extinderii concurenților existenți, provocând ieșirea de pe piață a acestora sau descurajând intrarea pe piață a unor concurenți noi.

| 109. | În afara denaturărilor de pe piețele de produse, ajutoarele regionale afectează, prin natura lor, și locul în care se desfășoară activitatea economică. Dacă o zonă atrage investiții datorită ajutorului, o alta pierde această oportunitate. Aceste efecte negative în zonele afectate de ajutor se pot resimți prin pierderea activității economice și pierderea de locuri de muncă, inclusiv a locurilor de muncă pentru subcontractanți. Efectele negative se pot resimți și prin pierderea unor externalități pozitive (de exemplu, efectul de grupare, diseminarea cunoștințelor, educație și formare). |
| --- | --- |

109.

În afara denaturărilor de pe piețele de produse, ajutoarele regionale afectează, prin natura lor, și locul în care se desfășoară activitatea economică. Dacă o zonă atrage investiții datorită ajutorului, o alta pierde această oportunitate. Aceste efecte negative în zonele afectate de ajutor se pot resimți prin pierderea activității economice și pierderea de locuri de muncă, inclusiv a locurilor de muncă pentru subcontractanți. Efectele negative se pot resimți și prin pierderea unor externalități pozitive (de exemplu, efectul de grupare, diseminarea cunoștințelor, educație și formare).

| 110. | Specificitatea geografică a ajutoarelor regionale le diferențiază pe acestea de alte forme de ajutoare orizontale. O caracteristică specifică a ajutoarelor regionale este faptul că acestea urmăresc să influențeze investitorii în alegerea amplasamentului proiectelor de investiții. Atunci când ajutoarele regionale compensează costurile suplimentare rezultate din constrângerile regionale și sprijină realizarea de investiții suplimentare în zonele asistate fără a le devia pe cele din alte zone asistate cu un nivel de dezvoltare egal sau mai scăzut, acestea contribuie nu numai la dezvoltarea zonei, ci și la realizarea coeziunii și, în ultimă instanță, prezintă avantaje pentru întregul SEE. Efectele negative potențiale ale ajutoarelor regionale asupra alegerii amplasamentului sunt deja limitate într-o anumită măsură prin intermediul hărților ajutoarelor regionale, care definesc zonele în care se pot acorda ajutoare regionale, în concordanță cu obiectivele de dezvoltare economică regională și cu obiectivele politicii de coeziune, precum și prin intermediul intensităților maxime permise ale ajutoarelor. Cu toate acestea, rămâne important să se înțeleagă ce s-ar întâmpla în absența ajutorului pentru a evalua impactul ajutorului asupra dezvoltării zonei și asupra coeziunii. |
| --- | --- |

110.

Specificitatea geografică a ajutoarelor regionale le diferențiază pe acestea de alte forme de ajutoare orizontale. O caracteristică specifică a ajutoarelor regionale este faptul că acestea urmăresc să influențeze investitorii în alegerea amplasamentului proiectelor de investiții. Atunci când ajutoarele regionale compensează costurile suplimentare rezultate din constrângerile regionale și sprijină realizarea de investiții suplimentare în zonele asistate fără a le devia pe cele din alte zone asistate cu un nivel de dezvoltare egal sau mai scăzut, acestea contribuie nu numai la dezvoltarea zonei, ci și la realizarea coeziunii și, în ultimă instanță, prezintă avantaje pentru întregul SEE. Efectele negative potențiale ale ajutoarelor regionale asupra alegerii amplasamentului sunt deja limitate într-o anumită măsură prin intermediul hărților ajutoarelor regionale, care definesc zonele în care se pot acorda ajutoare regionale, în concordanță cu obiectivele de dezvoltare economică regională și cu obiectivele politicii de coeziune, precum și prin intermediul intensităților maxime permise ale ajutoarelor. Cu toate acestea, rămâne important să se înțeleagă ce s-ar întâmpla în absența ajutorului pentru a evalua impactul ajutorului asupra dezvoltării zonei și asupra coeziunii.

5.6.2.   Efecte negative evidente asupra concurenței și a schimburilor comerciale

Efecte negative evidente asupra concurenței și a schimburilor comerciale

| 111. | Autoritatea AELS de Supraveghere identifică o serie de situații în care efectele negative ale ajutoarelor regionale pentru investiții asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele SEE depășesc în mod evident orice efecte pozitive, ceea ce înseamnă că este improbabil ca ajutorul să fie declarat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE. |
| --- | --- |

111.

Autoritatea AELS de Supraveghere identifică o serie de situații în care efectele negative ale ajutoarelor regionale pentru investiții asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele SEE depășesc în mod evident orice efecte pozitive, ceea ce înseamnă că este improbabil ca ajutorul să fie declarat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE.

5.6.2.1.   Crearea unei supracapacități pe o piață în declin absolut

Crearea unei supracapacități pe o piață în declin absolut

| 112. | Astfel cum s-a arătat la punctul 107, pentru a evalua efectele negative ale ajutorului, Autoritatea AELS de Supraveghere ține seama de capacitatea de producție suplimentară creată de proiect atunci când piața este neperformantă. |
| --- | --- |

112.

Astfel cum s-a arătat la punctul 107, pentru a evalua efectele negative ale ajutorului, Autoritatea AELS de Supraveghere ține seama de capacitatea de producție suplimentară creată de proiect atunci când piața este neperformantă.

| 113. | Atunci când ajutorul de stat face posibile investiții care conduc la creșterea capacității de producție pe o piață, există riscul ca producția sau investițiile din alte zone ale SEE să fie afectate negativ. Acest lucru este probabil în special atunci când creșterea capacității depășește creșterea pieței sau are loc pe o piață în care există o supracapacitate. |
| --- | --- |

113.

Atunci când ajutorul de stat face posibile investiții care conduc la creșterea capacității de producție pe o piață, există riscul ca producția sau investițiile din alte zone ale SEE să fie afectate negativ. Acest lucru este probabil în special atunci când creșterea capacității depășește creșterea pieței sau are loc pe o piață în care există o supracapacitate.

| 114. | Prin urmare, în cazul în care investiția conduce la crearea sau la creșterea unei supracapacități pe o piață care este structural în declin absolut (piață în contracție) (56), Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că ajutorul are un efect negativ care este improbabil să fie compensat de efectele pozitive. Acest lucru este valabil în special în situațiile de tipul scenariului 1 (decizii de realizare a investiției). |
| --- | --- |

114.

Prin urmare, în cazul în care investiția conduce la crearea sau la creșterea unei supracapacități pe o piață care este structural în declin absolut (piață în contracție) (56

| 115. | Pentru situațiile de tipul scenariului 2 (decizii privind alegerea amplasamentului), în care investiția ar fi efectuată în orice caz pe aceeași piață geografică sau, în mod excepțional, pe o altă piață geografică, dar în care vânzările vizează aceeași piață geografică, ajutorul – cu condiția să se limiteze la minimul necesar pentru a compensa dezavantajul legat de amplasament și să nu ofere lichidități suplimentare beneficiarului ajutorului – influențează doar decizia privind alegerea amplasamentului. În această situație, investiția ar adăuga o capacitate suplimentară pe piața geografică dată, independent de ajutor. Prin urmare, posibilele rezultate în ceea ce privește supracapacitatea ar fi, în principiu, aceleași, indiferent de ajutor. Cu toate acestea, dacă amplasamentul alternativ al investiției este pe o piață geografică diferită, iar ajutorul conduce la crearea unei supracapacități pe o piață care este structural în declin absolut, se aplică, de asemenea, concluziile de la punctul 114. |
| --- | --- |

115.

Pentru situațiile de tipul scenariului 2 (decizii privind alegerea amplasamentului), în care investiția ar fi efectuată în orice caz pe aceeași piață geografică sau, în mod excepțional, pe o altă piață geografică, dar în care vânzările vizează aceeași piață geografică, ajutorul – cu condiția să se limiteze la minimul necesar pentru a compensa dezavantajul legat de amplasament și să nu ofere lichidități suplimentare beneficiarului ajutorului – influențează doar decizia privind alegerea amplasamentului. În această situație, investiția ar adăuga o capacitate suplimentară pe piața geografică dată, independent de ajutor. Prin urmare, posibilele rezultate în ceea ce privește supracapacitatea ar fi, în principiu, aceleași, indiferent de ajutor. Cu toate acestea, dacă amplasamentul alternativ al investiției este pe o piață geografică diferită, iar ajutorul conduce la crearea unei supracapacități pe o piață care este structural în declin absolut, se aplică, de asemenea, concluziile de la punctul 114.

5.6.2.2.   Efecte anti-coeziune

Efecte anti-coeziune

| 116. | Astfel cum s-a arătat la punctele 109 și 110, pentru a evalua efectele negative ale ajutorului, Autoritatea AELS de Supraveghere trebuie să țină seama de efectele asupra alegerii amplasamentului activității economice. |
| --- | --- |

116.

Astfel cum s-a arătat la punctele 109 și 110, pentru a evalua efectele negative ale ajutorului, Autoritatea AELS de Supraveghere trebuie să țină seama de efectele asupra alegerii amplasamentului activității economice.

| 117. | În situațiile de tipul scenariului 2 (decizii privind alegerea amplasamentului), dacă, în absența ajutorului, investiția ar fi fost localizată într-o zonă cu o intensitate a ajutoarelor regionale (57) superioară sau similară celei din zona vizată, se va considera că acordarea ajutorului are un efect negativ care este improbabil să fie compensat de efectele pozitive, deoarece este în contradicție clară cu obiectivul ajutoarelor regionale. |
| --- | --- |

117.

În situațiile de tipul scenariului 2 (decizii privind alegerea amplasamentului), dacă, în absența ajutorului, investiția ar fi fost localizată într-o zonă cu o intensitate a ajutoarelor regionale (57

5.6.2.3.   Relocare

Relocare

| 118. | Atunci când evaluează măsurile notificate, Autoritatea AELS de Supraveghere va solicita toate informațiile necesare pentru a analiza dacă este probabil ca ajutoarele de stat să aibă ca efect pierderi substanțiale de locuri de muncă în amplasamentele existente din SEE. În această situație și dacă investiția îi permite beneficiarului ajutorului să transfere o activitate în zona vizată, dacă există o legătură de cauzalitate între ajutor și relocare, acest fapt constituie un efect negativ care este improbabil să fie compensat de efectele pozitive. |
| --- | --- |

118.

Atunci când evaluează măsurile notificate, Autoritatea AELS de Supraveghere va solicita toate informațiile necesare pentru a analiza dacă este probabil ca ajutoarele de stat să aibă ca efect pierderi substanțiale de locuri de muncă în amplasamentele existente din SEE. În această situație și dacă investiția îi permite beneficiarului ajutorului să transfere o activitate în zona vizată, dacă există o legătură de cauzalitate între ajutor și relocare, acest fapt constituie un efect negativ care este improbabil să fie compensat de efectele pozitive.

5.6.3.   Schemele de ajutoare pentru investiții

Schemele de ajutoare pentru investiții

| 119. | Schemele de ajutoare pentru investiții nu trebuie să ducă la denaturări semnificative ale concurenței și ale schimburilor comerciale. În special, chiar dacă denaturările pot fi considerate ca fiind limitate la nivel individual (cu condiția să fie îndeplinite toate criteriile pentru ajutoarele pentru investiții), atunci când sunt cumulate, schemele ar putea totuși să ducă la denaturări semnificative. Astfel de denaturări ar putea afecta piețele de producție prin crearea sau agravarea unei situații de supracapacitate sau prin crearea, creșterea ori menținerea unei puteri semnificative de piață a unor beneficiari într-un mod care să aibă un impact negativ asupra stimulentelor dinamice. Ajutoarele acordate în baza schemelor ar putea duce, de asemenea, la pierderi semnificative de activități economice în alte zone ale SEE. Dacă o schemă vizează anumite sectoare, riscul unor astfel de denaturări este chiar mai ridicat. |
| --- | --- |

119.

Schemele de ajutoare pentru investiții nu trebuie să ducă la denaturări semnificative ale concurenței și ale schimburilor comerciale. În special, chiar dacă denaturările pot fi considerate ca fiind limitate la nivel individual (cu condiția să fie îndeplinite toate criteriile pentru ajutoarele pentru investiții), atunci când sunt cumulate, schemele ar putea totuși să ducă la denaturări semnificative. Astfel de denaturări ar putea afecta piețele de producție prin crearea sau agravarea unei situații de supracapacitate sau prin crearea, creșterea ori menținerea unei puteri semnificative de piață a unor beneficiari într-un mod care să aibă un impact negativ asupra stimulentelor dinamice. Ajutoarele acordate în baza schemelor ar putea duce, de asemenea, la pierderi semnificative de activități economice în alte zone ale SEE. Dacă o schemă vizează anumite sectoare, riscul unor astfel de denaturări este chiar mai ridicat.

| 120. | Prin urmare, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze că aceste efecte negative vor fi limitate la minimum, ținând seama, de exemplu, de amploarea proiectelor, de valorile individuale și cumulate ale ajutoarelor, de beneficiarii preconizați și de caracteristicile sectoarelor vizate. În vederea evaluării de către Autoritatea AELS de Supraveghere a efectelor negative probabile, statele AELS care fac parte din SEE pot prezenta toate evaluările de impact disponibile și evaluările ex post efectuate pentru scheme anterioare similare. |
| --- | --- |

120.

Prin urmare, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze că aceste efecte negative vor fi limitate la minimum, ținând seama, de exemplu, de amploarea proiectelor, de valorile individuale și cumulate ale ajutoarelor, de beneficiarii preconizați și de caracteristicile sectoarelor vizate. În vederea evaluării de către Autoritatea AELS de Supraveghere a efectelor negative probabile, statele AELS care fac parte din SEE pot prezenta toate evaluările de impact disponibile și evaluările ex post

| 121. | Atunci când acordă ajutorul unor proiecte individuale în cadrul unei scheme, autoritatea care acordă ajutorul trebuie să verifice și să confirme că ajutorul nu creează efecte negative evidente, astfel cum se descrie la punctele 111-118. Această verificare se poate baza pe informațiile primite de la beneficiarul ajutorului la momentul depunerii cererii și pe declarația prezentată în formularul de cerere standard, care ar trebui să indice amplasamentul alternativ în cazul în care ajutorul nu este acordat. |
| --- | --- |

121.

Atunci când acordă ajutorul unor proiecte individuale în cadrul unei scheme, autoritatea care acordă ajutorul trebuie să verifice și să confirme că ajutorul nu creează efecte negative evidente, astfel cum se descrie la punctele 111-118. Această verificare se poate baza pe informațiile primite de la beneficiarul ajutorului la momentul depunerii cererii și pe declarația prezentată în formularul de cerere standard, care ar trebui să indice amplasamentul alternativ în cazul în care ajutorul nu este acordat.

5.6.4.   Ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării

Ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării

| 122. | La evaluarea efectelor negative ale ajutoarelor individuale, Autoritatea AELS de Supraveghere face distincție între cele două scenarii contrafactuale descrise la punctele 96 și 97. |
| --- | --- |

122.

La evaluarea efectelor negative ale ajutoarelor individuale, Autoritatea AELS de Supraveghere face distincție între cele două scenarii contrafactuale descrise la punctele 96 și 97.

5.6.4.1.   Situațiile de tipul scenariului 1 (decizia de realizare a investiției)

Situațiile de tipul scenariului 1 (decizia de realizare a investiției)

| 123. | În situațiile de tipul scenariului 1, Autoritatea AELS de Supraveghere acordă atenție în special efectelor negative legate de cumularea supracapacităților pe piețe aflate în declin, de împiedicarea ieșirii de pe piață și de conceptul de putere semnificativă de piață. Aceste efecte negative sunt descrise la punctele 124-133 și trebuie să fie contrabalansate de efectele pozitive ale ajutoarelor. Cu toate acestea, în cazul în care se stabilește că ajutorul ar avea ca rezultat efectele negative evidente descrise la punctul 114, este improbabil ca ajutorul să fie compensat de efectele pozitive și, prin urmare, să fie considerat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE. |
| --- | --- |

123.

În situațiile de tipul scenariului 1, Autoritatea AELS de Supraveghere acordă atenție în special efectelor negative legate de cumularea supracapacităților pe piețe aflate în declin, de împiedicarea ieșirii de pe piață și de conceptul de putere semnificativă de piață. Aceste efecte negative sunt descrise la punctele 124-133 și trebuie să fie contrabalansate de efectele pozitive ale ajutoarelor. Cu toate acestea, în cazul în care se stabilește că ajutorul ar avea ca rezultat efectele negative evidente descrise la punctul 114, este improbabil ca ajutorul să fie compensat de efectele pozitive și, prin urmare, să fie considerat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE.

| 124. | Pentru a identifica și a evalua eventualele denaturări ale concurenței și ale schimburilor comerciale, statele AELS care fac parte din SEE ar trebui să furnizeze dovezi care să îi permită Autorității AELS de Supraveghere să identifice piețele de produse vizate (adică produsele afectate de schimbarea de comportament a beneficiarului ajutorului), precum și concurenții și clienții/consumatorii afectați. Produsul în cauză este în general produsul care face obiectul proiectului de investiții (58). Atunci când proiectul vizează un produs intermediar și o parte importantă a producției nu se vinde pe piață, produsul în cauză poate fi produsul din aval. Piața relevantă a produsului cuprinde produsul în cauză și înlocuitorii săi, considerați astfel de către consumator (din motive care țin de caracteristicile produsului, prețuri sau utilizarea preconizată) sau de către producător (din motive care țin de flexibilitatea instalațiilor de producție). |
| --- | --- |

124.

Pentru a identifica și a evalua eventualele denaturări ale concurenței și ale schimburilor comerciale, statele AELS care fac parte din SEE ar trebui să furnizeze dovezi care să îi permită Autorității AELS de Supraveghere să identifice piețele de produse vizate (adică produsele afectate de schimbarea de comportament a beneficiarului ajutorului), precum și concurenții și clienții/consumatorii afectați. Produsul în cauză este în general produsul care face obiectul proiectului de investiții (58

| 125. | Autoritatea AELS de Supraveghere va utiliza criterii multiple pentru a evalua aceste denaturări potențiale, cum ar fi structura pieței produsului în cauză, performanțele pieței (piață în scădere sau în creștere), procesul de selecție a beneficiarului ajutorului, barierele la intrare și la ieșire, gradul de diferențiere a produsului. |
| --- | --- |

125.

Autoritatea AELS de Supraveghere va utiliza criterii multiple pentru a evalua aceste denaturări potențiale, cum ar fi structura pieței produsului în cauză, performanțele pieței (piață în scădere sau în creștere), procesul de selecție a beneficiarului ajutorului, barierele la intrare și la ieșire, gradul de diferențiere a produsului.

| 126. | Faptul că o întreprindere apelează în mod sistematic la ajutoare de stat ar putea indica faptul că întreprinderea în cauză nu este în măsură să facă față concurenței fără sprijin sau că beneficiază de avantaje necuvenite comparativ cu concurenții săi. |
| --- | --- |

126.

Faptul că o întreprindere apelează în mod sistematic la ajutoare de stat ar putea indica faptul că întreprinderea în cauză nu este în măsură să facă față concurenței fără sprijin sau că beneficiază de avantaje necuvenite comparativ cu concurenții săi.

| 127. | Autoritatea AELS de Supraveghere distinge două surse principale ale eventualelor efecte negative asupra piețelor de produse:






  1. | cazurile de majorare a capacității care creează o situație de supracapacitate sau agravează o astfel de situație, mai ales pe o piață aflată în declin; |
| --- | --- | --- |

127.

Autoritatea AELS de Supraveghere distinge două surse principale ale eventualelor efecte negative asupra piețelor de produse:

1.

cazurile de majorare a capacității care creează o situație de supracapacitate sau agravează o astfel de situație, mai ales pe o piață aflată în declin;

| 2. | cazurile în care beneficiarul ajutorului deține o putere semnificativă de piață. |
| --- | --- |

2.

cazurile în care beneficiarul ajutorului deține o putere semnificativă de piață.

| 128. | Pentru a evalua dacă ajutorul servește la crearea sau la menținerea unor structuri de piață ineficiente, Autoritatea AELS de Supraveghere va lua în considerare capacitatea suplimentară de producție creată de proiect și va determina dacă piața este neperformantă. |
| --- | --- |

128.

Pentru a evalua dacă ajutorul servește la crearea sau la menținerea unor structuri de piață ineficiente, Autoritatea AELS de Supraveghere va lua în considerare capacitatea suplimentară de producție creată de proiect și va determina dacă piața este neperformantă.

| 129. | În cazul în care piața vizată este în creștere, în general există mai puține motive să se considere că ajutorul va afecta negativ stimulentele dinamice sau că va împiedica în mod nejustificat ieșirea de pe piață sau intrarea pe piață. |
| --- | --- |

129.

În cazul în care piața vizată este în creștere, în general există mai puține motive să se considere că ajutorul va afecta negativ stimulentele dinamice sau că va împiedica în mod nejustificat ieșirea de pe piață sau intrarea pe piață.

| 130. | Situația este mai problematică în cazul piețelor aflate în declin. Autoritatea AELS de Supraveghere face distincția între cazurile în care, dintr-o perspectivă pe termen lung, piața este în mod structural în declin (piață în contracție) și cazurile în care piața relevantă se află într-un declin relativ (încă este în creștere, însă nu depășește o rată de creștere de referință). |
| --- | --- |

130.

Situația este mai problematică în cazul piețelor aflate în declin. Autoritatea AELS de Supraveghere face distincția între cazurile în care, dintr-o perspectivă pe termen lung, piața este în mod structural în declin (piață în contracție) și cazurile în care piața relevantă se află într-un declin relativ (încă este în creștere, însă nu depășește o rată de creștere de referință).

| 131. | Performanța insuficientă a pieței este, de regulă, măsurată în raport cu produsul intern brut (PIB) al SEE pe parcursul celor trei ani dinaintea începerii proiectului (rata de referință). Aceasta poate fi măsurată și pe baza ratelor de creștere anticipate pentru următorii trei până la cinci ani. Indicatorii pot include creșterea viitoare estimată a pieței în cauză, ratele anticipate de utilizare a capacității și impactul probabil al creșterii capacității asupra concurenților, prin efectele sale asupra prețurilor și a marjelor de profit. |
| --- | --- |

131.

Performanța insuficientă a pieței este, de regulă, măsurată în raport cu produsul intern brut (PIB) al SEE pe parcursul celor trei ani dinaintea începerii proiectului (rata de referință). Aceasta poate fi măsurată și pe baza ratelor de creștere anticipate pentru următorii trei până la cinci ani. Indicatorii pot include creșterea viitoare estimată a pieței în cauză, ratele anticipate de utilizare a capacității și impactul probabil al creșterii capacității asupra concurenților, prin efectele sale asupra prețurilor și a marjelor de profit.

| 132. | În unele cazuri, este posibil ca evaluarea creșterii pieței de produse în SEE să nu fie adecvată pentru evaluarea tuturor efectelor ajutorului, în special dacă piața geografică este mondială. În aceste situații, Autoritatea AELS de Supraveghere va analiza efectul ajutoarelor asupra structurilor pieței în cauză, în special posibilitatea ca acestea să elimine producători din SEE. |
| --- | --- |

132.

În unele cazuri, este posibil ca evaluarea creșterii pieței de produse în SEE să nu fie adecvată pentru evaluarea tuturor efectelor ajutorului, în special dacă piața geografică este mondială. În aceste situații, Autoritatea AELS de Supraveghere va analiza efectul ajutoarelor asupra structurilor pieței în cauză, în special posibilitatea ca acestea să elimine producători din SEE.

| 133. | Pentru a evalua existența unei puteri semnificative de piață, Autoritatea AELS de Supraveghere va ține seama de poziția beneficiarului ajutorului pe o anumită perioadă de timp înainte de primirea ajutorului și de poziția pe piață preconizată după finalizarea investiției. Autoritatea AELS de Supraveghere va ține seama de cotele de piață ale beneficiarului ajutorului, precum și de cotele de piață ale concurenților acestuia și de alți factori relevanți. De exemplu, Autoritatea AELS de Supraveghere va evalua structura pieței analizând concentrarea pieței, potențialele bariere la intrare (59), puterea de cumpărare (60) și barierele în calea extinderii sau ieșirii. |
| --- | --- |

133.

Pentru a evalua existența unei puteri semnificative de piață, Autoritatea AELS de Supraveghere va ține seama de poziția beneficiarului ajutorului pe o anumită perioadă de timp înainte de primirea ajutorului și de poziția pe piață preconizată după finalizarea investiției. Autoritatea AELS de Supraveghere va ține seama de cotele de piață ale beneficiarului ajutorului, precum și de cotele de piață ale concurenților acestuia și de alți factori relevanți. De exemplu, Autoritatea AELS de Supraveghere va evalua structura pieței analizând concentrarea pieței, potențialele bariere la intrare (59

60

5.6.4.2.   Situațiile de tipul scenariului 2 (decizia privind alegerea amplasamentului)

Situațiile de tipul scenariului 2 (decizia privind alegerea amplasamentului)

| 134. | Dacă în urma analizei scenariului contrafactual rezultă că în absența ajutorului investiția s-ar fi realizat în alt loc (scenariul 2) de pe aceeași piață geografică a produsului vizat și dacă ajutorul este proporțional, efectul în ceea ce privește supracapacitatea sau puterea semnificativă de piață este, în principiu, același, indiferent de acordarea sau nu a ajutorului. În astfel de cazuri, este posibil ca efectele pozitive ale ajutorului să fie mai semnificative decât efectele negative limitate asupra concurenței. Cu toate acestea, în cazul în care amplasamentul alternativ se află în SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere este preocupată în special de efectele negative legate de amplasamentul alternativ. Prin urmare, dacă ajutorul are ca rezultat un efect negativ evident astfel cum se descrie la punctele 117 și 118, este improbabil ca ajutorul să fie compensat de efectele pozitive și, prin urmare, să fie considerat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE. |
| --- | --- |

134.

Dacă în urma analizei scenariului contrafactual rezultă că în absența ajutorului investiția s-ar fi realizat în alt loc (scenariul 2) de pe aceeași piață geografică a produsului vizat și dacă ajutorul este proporțional, efectul în ceea ce privește supracapacitatea sau puterea semnificativă de piață este, în principiu, același, indiferent de acordarea sau nu a ajutorului. În astfel de cazuri, este posibil ca efectele pozitive ale ajutorului să fie mai semnificative decât efectele negative limitate asupra concurenței. Cu toate acestea, în cazul în care amplasamentul alternativ se află în SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere este preocupată în special de efectele negative legate de amplasamentul alternativ. Prin urmare, dacă ajutorul are ca rezultat un efect negativ evident astfel cum se descrie la punctele 117 și 118, este improbabil ca ajutorul să fie compensat de efectele pozitive și, prin urmare, să fie considerat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE.

5.6.5.   Schemele de ajutoare de exploatare

Schemele de ajutoare de exploatare

| 135. | În cazul în care ajutorul este necesar și proporțional în vederea îndeplinirii contribuției la dezvoltarea regională și la coeziune descrise în subsecțiunea 5.1.3, este probabil ca efectele negative ale ajutorului asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele SEE să fie compensate de efectele pozitive. Cu toate acestea, în unele cazuri, ajutorul poate determina modificări ale structurii pieței sau ale caracteristicilor unui sector de activitate sau ale unei industrii, fapt care ar putea denatura semnificativ concurența prin bariere la intrarea sau la ieșirea de pe piață, prin efecte de substituire sau prin devierea fluxurilor comerciale. În astfel de cazuri, este improbabil ca efectele negative să fie compensate de efectele pozitive. |
| --- | --- |

135.

În cazul în care ajutorul este necesar și proporțional în vederea îndeplinirii contribuției la dezvoltarea regională și la coeziune descrise în subsecțiunea 5.1.3, este probabil ca efectele negative ale ajutorului asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele SEE să fie compensate de efectele pozitive. Cu toate acestea, în unele cazuri, ajutorul poate determina modificări ale structurii pieței sau ale caracteristicilor unui sector de activitate sau ale unei industrii, fapt care ar putea denatura semnificativ concurența prin bariere la intrarea sau la ieșirea de pe piață, prin efecte de substituire sau prin devierea fluxurilor comerciale. În astfel de cazuri, este improbabil ca efectele negative să fie compensate de efectele pozitive.

5.7.   Transparența

Transparența

| 136. | Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să publice următoarele informații în modulul Comisiei Europene privind transparența (61) sau pe un site web cuprinzător consacrat ajutoarelor de stat, la nivel național sau regional:






  1. | textul integral al deciziei de acordare a unui ajutor individual sau al schemei de ajutoare aprobate și dispozițiile de punere în aplicare a acesteia sau un link către textul respectiv; |
| --- | --- | --- |

136.

Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să publice următoarele informații în modulul Comisiei Europene privind transparența (61

1.

textul integral al deciziei de acordare a unui ajutor individual sau al schemei de ajutoare aprobate și dispozițiile de punere în aplicare a acesteia sau un link către textul respectiv;

| 2. | informații privind fiecare ajutor individual acordat care depășește 100 000 EUR, utilizând structura din anexa VIII. |
| --- | --- |

2.

informații privind fiecare ajutor individual acordat care depășește 100 000 EUR, utilizând structura din anexa VIII.

| 137. | În ceea ce privește ajutoarele acordate proiectelor de cooperare teritorială europeană (CTE), informațiile menționate la punctul 136 trebuie să fie publicate pe site-ul web al statului SEE în care este situată autoritatea de management (62) relevantă. Alternativ, statele SEE participante pot, de asemenea, să decidă ca fiecare dintre ele să ofere informații privind măsurile de ajutor de pe teritoriul său pe propriul site web. |
| --- | --- |

137.

În ceea ce privește ajutoarele acordate proiectelor de cooperare teritorială europeană (CTE), informațiile menționate la punctul 136 trebuie să fie publicate pe site-ul web al statului SEE în care este situată autoritatea de management (62

| 138. | Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să organizeze propriile site-uri web cuprinzătoare privind ajutoarele de stat, astfel cum se menționează la punctul 136, astfel încât aceste informații să poată fi accesate cu ușurință. Informațiile se publică sub formă de foi de calcul cu date fără drepturi de proprietate, care să permită căutarea, extragerea și publicarea cu ușurință a datelor pe internet, de exemplu în format CSV sau XML. Publicului larg trebuie să i se permită accesul la site-ul web fără nicio restricție, inclusiv în ceea ce privește înregistrarea prealabilă a utilizatorului. |
| --- | --- |

138.

Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să organizeze propriile site-uri web cuprinzătoare privind ajutoarele de stat, astfel cum se menționează la punctul 136, astfel încât aceste informații să poată fi accesate cu ușurință. Informațiile se publică sub formă de foi de calcul cu date fără drepturi de proprietate, care să permită căutarea, extragerea și publicarea cu ușurință a datelor pe internet, de exemplu în format CSV sau XML. Publicului larg trebuie să i se permită accesul la site-ul web fără nicio restricție, inclusiv în ceea ce privește înregistrarea prealabilă a utilizatorului.

| 139. | Pentru schemele sub formă de avantaje fiscale, condițiile stabilite la punctul 136 subpunctul 2) se vor considera îndeplinite dacă statele AELS care fac parte din SEE publică informațiile necesare privind valorile ajutorului individual conform următoarelor intervale (în milioane EUR): | 0,1-0,5; |
| --- | --- | --- |

139.

Pentru schemele sub formă de avantaje fiscale, condițiile stabilite la punctul 136 subpunctul 2) se vor considera îndeplinite dacă statele AELS care fac parte din SEE publică informațiile necesare privind valorile ajutorului individual conform următoarelor intervale (în milioane EUR):

0,1-0,5;

| | 0,5-1; |
| --- | --- |

0,5-1;

| | 1-2; |
| --- | --- |

1-2;

| | 2-5; |
| --- | --- |

2-5;

| | 5-10; |
| --- | --- |

5-10;

| | 10-30; |
| --- | --- |

10-30;

| | 30-60; |
| --- | --- |

30-60;

| | 60-100; |
| --- | --- |

60-100;

| | 100-250 și |
| --- | --- |

100-250 și

| | 250 sau mai mult. |
| --- | --- |

250 sau mai mult.

| 140. | Informațiile menționate la punctul 136 subpunctul 2) trebuie publicate în termen de șase luni de la data acordării ajutorului sau, în cazul ajutoarelor sub formă de avantaje fiscale, în termen de un an de la data la care trebuie depusă declarația fiscală (63). În cazul ajutoarelor ilegale, dar care ulterior sunt considerate compatibile, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să publice aceste informații în termen de șase luni de la data deciziei Autorității AELS de Supraveghere prin care ajutorul este declarat compatibil. Pentru a permite aplicarea normelor privind ajutoarele de stat prevăzute de Acordul privind SEE, informațiile trebuie să fie disponibile timp de cel puțin 10 ani de la data acordării ajutorului. |
| --- | --- |

140.

Informațiile menționate la punctul 136 subpunctul 2) trebuie publicate în termen de șase luni de la data acordării ajutorului sau, în cazul ajutoarelor sub formă de avantaje fiscale, în termen de un an de la data la care trebuie depusă declarația fiscală (63

| 141. | Autoritatea AELS de Supraveghere va publica pe site-ul său web linkul către site-ul web privind ajutoarele de stat menționat la punctul 136. |
| --- | --- |

141.

Autoritatea AELS de Supraveghere va publica pe site-ul său web linkul către site-ul web privind ajutoarele de stat menționat la punctul 136.

6.   Evaluarea

Evaluarea

| 142. | Ca garanție suplimentară că denaturarea concurenței și a schimburilor comerciale este limitată, Autoritatea AELS de Supraveghere poate solicita ca schemele de ajutoare menționate la punctul 143 să facă obiectul unei evaluări ex post. Vor fi evaluate schemele care au un efect potențial deosebit de ridicat de denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale, adică schemele care riscă să restricționeze sau să denatureze concurența în mod semnificativ dacă implementarea nu este reexaminată în timp util. |
| --- | --- |

142.

Ca garanție suplimentară că denaturarea concurenței și a schimburilor comerciale este limitată, Autoritatea AELS de Supraveghere poate solicita ca schemele de ajutoare menționate la punctul 143 să facă obiectul unei evaluări ex post

| 143. | Evaluarea ex post poate fi necesară pentru schemele de ajutor cu bugete mari sau care cuprind caracteristici noi ori atunci când sunt prevăzute modificări semnificative ale pieței, ale tehnologiei sau ale reglementărilor. În orice caz, evaluarea va fi necesară pentru schemele al căror buget sau ale căror cheltuieli contabilizate pentru ajutoarele de stat depășesc 150 de milioane EUR în orice an dat sau 750 de milioane EUR pe durata lor totală, adică durata combinată a schemei și a oricărei scheme anterioare care a acoperit un obiectiv similar și o zonă geografică similară, începând de la 1 ianuarie 2022. Având în vedere obiectivele evaluării și pentru a evita impunerea unei sarcini disproporționate asupra statelor AELS care fac parte din SEE, evaluările ex post sunt necesare numai pentru schemele de ajutoare a căror durată totală depășește trei ani, începând cu 1 ianuarie 2022. |
| --- | --- |

143.

Evaluarea ex post

ex post

| 144. | Se poate renunța la cerința evaluării ex post pentru schemele de ajutoare ce urmează direct unei scheme care a acoperit un obiectiv similar și o zonă geografică similară și care a făcut obiectul unei evaluări, pentru care a fost emis un raport de evaluare finală în conformitate cu planul de evaluare aprobat de Autoritatea AELS de Supraveghere și care nu a generat constatări negative. Dacă raportul final de evaluare a unei scheme nu este conform cu planul de evaluare aprobat, schema respectivă trebuie suspendată cu efect imediat. |
| --- | --- |

144.

Se poate renunța la cerința evaluării ex post

| 145. | Obiectivul evaluării ar trebui să fie acela de a verifica îndeplinirea ipotezelor și a condițiilor care stau la baza compatibilității schemei, în special verificarea caracterului necesar și a eficacității măsurii de ajutor din perspectiva obiectivelor sale generale și specifice. De asemenea, evaluarea ar trebui să examineze impactul schemei asupra concurenței și a schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

145.

Obiectivul evaluării ar trebui să fie acela de a verifica îndeplinirea ipotezelor și a condițiilor care stau la baza compatibilității schemei, în special verificarea caracterului necesar și a eficacității măsurii de ajutor din perspectiva obiectivelor sale generale și specifice. De asemenea, evaluarea ar trebui să examineze impactul schemei asupra concurenței și a schimburilor comerciale.

| 146. | Pentru schemele de ajutoare supuse obligației de evaluare în conformitate cu punctul 143, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să notifice un proiect de plan de evaluare, care va face parte integrantă din evaluarea schemei de către Autoritatea AELS de Supraveghere după cum urmează:






  1. | împreună cu schema de ajutoare, dacă bugetul pentru ajutoare de stat al schemei depășește 150 de milioane EUR în orice an dat sau 750 de milioane EUR pe durata sa totală; |
| --- | --- | --- |

146.

Pentru schemele de ajutoare supuse obligației de evaluare în conformitate cu punctul 143, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să notifice un proiect de plan de evaluare, care va face parte integrantă din evaluarea schemei de către Autoritatea AELS de Supraveghere după cum urmează:

1.

împreună cu schema de ajutoare, dacă bugetul pentru ajutoare de stat al schemei depășește 150 de milioane EUR în orice an dat sau 750 de milioane EUR pe durata sa totală;

| 2. | în termen de 30 de zile lucrătoare de la o modificare semnificativă care majorează bugetul schemei la peste 150 de milioane EUR în orice an dat sau la 750 de milioane EUR pe durata totală a schemei; |
| --- | --- |

2.

în termen de 30 de zile lucrătoare de la o modificare semnificativă care majorează bugetul schemei la peste 150 de milioane EUR în orice an dat sau la 750 de milioane EUR pe durata totală a schemei;

| 3. | în termen de 30 de zile lucrătoare de la contabilizarea oficială a unor cheltuieli în cadrul schemei de peste 150 de milioane EUR în orice an. |
| --- | --- |

3.

în termen de 30 de zile lucrătoare de la contabilizarea oficială a unor cheltuieli în cadrul schemei de peste 150 de milioane EUR în orice an.

| 147. | Proiectul de plan de evaluare trebuie să respecte principiile metodologice comune puse la dispoziție de Autoritatea AELS de Supraveghere (64). Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să publice planul de evaluare aprobat de Autoritatea AELS de Supraveghere. |
| --- | --- |

147.

Proiectul de plan de evaluare trebuie să respecte principiile metodologice comune puse la dispoziție de Autoritatea AELS de Supraveghere (64

| 148. | Evaluarea ex post trebuie efectuată de către un expert independent de autoritatea care acordă ajutorul de stat, pe baza planului de evaluare. Fiecare evaluare trebuie să includă cel puțin un raport de evaluare intermediar și un raport de evaluare final. Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să publice ambele rapoarte. |
| --- | --- |

148.

Evaluarea ex post

| 149. | Raportul de evaluare final trebuie transmis Autorității AELS de Supraveghere în timp util pentru evaluarea eventualelor prelungiri ale schemei de ajutoare și cel târziu cu nouă luni înainte de expirarea acesteia. Perioada respectivă poate fi redusă pentru schemele care declanșează aplicarea cerinței de evaluare în ultimii doi ani de punere în aplicare. Domeniul de aplicare și modalitățile precise ale fiecărei evaluări vor fi definite în decizia de aprobare a schemei de ajutoare. Notificarea oricărei măsuri de ajutor ulterioară cu un obiectiv similar trebuie să descrie modul în care au fost luate în considerare rezultatele evaluării. |
| --- | --- |

149.

Raportul de evaluare final trebuie transmis Autorității AELS de Supraveghere în timp util pentru evaluarea eventualelor prelungiri ale schemei de ajutoare și cel târziu cu nouă luni înainte de expirarea acesteia. Perioada respectivă poate fi redusă pentru schemele care declanșează aplicarea cerinței de evaluare în ultimii doi ani de punere în aplicare. Domeniul de aplicare și modalitățile precise ale fiecărei evaluări vor fi definite în decizia de aprobare a schemei de ajutoare. Notificarea oricărei măsuri de ajutor ulterioară cu un obiectiv similar trebuie să descrie modul în care au fost luate în considerare rezultatele evaluării.

7.   Hărțile ajutoarelor regionale

Hărțile ajutoarelor regionale

| 150. | În această secțiune, Autoritatea AELS de Supraveghere stabilește criteriile pentru identificarea zonelor care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE. Zonele care îndeplinesc aceste criterii și pe care statele AELS care fac parte din SEE intenționează să le numească zone „a” sau zone „c” (65) trebuie identificate pe o hartă a ajutoarelor regionale care trebuie notificată Autorității AELS de Supraveghere și aprobată de aceasta înainte de a se putea acorda ajutoare regionale întreprinderilor din zonele desemnate. |
| --- | --- |

150.

În această secțiune, Autoritatea AELS de Supraveghere stabilește criteriile pentru identificarea zonelor care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE. Zonele care îndeplinesc aceste criterii și pe care statele AELS care fac parte din SEE intenționează să le numească zone „a” sau zone „c” (65

| 151. | Hărțile trebuie să specifice, de asemenea, intensitățile maxime ale ajutoarelor care se aplică în zonele respective în perioada de valabilitate a hărții aprobate. |
| --- | --- |

151.

Hărțile trebuie să specifice, de asemenea, intensitățile maxime ale ajutoarelor care se aplică în zonele respective în perioada de valabilitate a hărții aprobate.

| 152. | Pentru a menține efectul stimulativ al ajutoarelor, în cazul în care cererile de ajutor pentru măsuri discreționare de ajutor au fost introduse deja înainte de începerea perioadei de valabilitate a hărții, „valoarea ajutorului considerată necesară” identificată în cererea inițială de ajutor nu trebuie modificată retroactiv după începerea lucrărilor la proiect pentru a justifica o intensitate mai mare a ajutorului care ar putea fi disponibilă în temeiul prezentelor orientări. |
| --- | --- |

152.

Pentru a menține efectul stimulativ al ajutoarelor, în cazul în care cererile de ajutor pentru măsuri discreționare de ajutor au fost introduse deja înainte de începerea perioadei de valabilitate a hărții, „valoarea ajutorului considerată necesară” identificată în cererea inițială de ajutor nu trebuie modificată retroactiv după începerea lucrărilor la proiect pentru a justifica o intensitate mai mare a ajutorului care ar putea fi disponibilă în temeiul prezentelor orientări.

| 153. | Pentru schemele de ajutoare automate sub forma unui avantaj fiscal, intensitățile maxime ale ajutoarelor disponibile în temeiul prezentelor orientări pot fi aplicate numai proiectelor începute la sau după data la care creșterea intensității maxime relevante a ajutoarelor a devenit aplicabilă în temeiul normelor naționale relevante. În cazul proiectelor începute înainte de această dată, va continua să se aplice intensitatea maximă a ajutoarelor aprobată în temeiul hărții anterioare a ajutoarelor regionale. |
| --- | --- |

153.

Pentru schemele de ajutoare automate sub forma unui avantaj fiscal, intensitățile maxime ale ajutoarelor disponibile în temeiul prezentelor orientări pot fi aplicate numai proiectelor începute la sau după data la care creșterea intensității maxime relevante a ajutoarelor a devenit aplicabilă în temeiul normelor naționale relevante. În cazul proiectelor începute înainte de această dată, va continua să se aplice intensitatea maximă a ajutoarelor aprobată în temeiul hărții anterioare a ajutoarelor regionale.

7.1.   Acoperirea demografică eligibilă pentru ajutoare regionale

Acoperirea demografică eligibilă pentru ajutoare regionale

| 154. | Având în vedere faptul că ajutoarele de stat regionale derogă de la interdicția generală privind ajutoarele de stat prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia consideră că populația cumulată în zonele „a” și „c” din UE-27 trebuie să fie mai mică decât cea din zonele nedesemnate. Astfel, acoperirea totală a zonelor desemnate în UE-27 ar trebui să fie mai mică de 50 % din populația UE-27. |
| --- | --- |

154.

Având în vedere faptul că ajutoarele de stat regionale derogă de la interdicția generală privind ajutoarele de stat prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia consideră că populația cumulată în zonele „a” și „c” din UE-27 trebuie să fie mai mică decât cea din zonele nedesemnate. Astfel, acoperirea totală a zonelor desemnate în UE-27 ar trebui să fie mai mică de 50 % din populația UE-27.

| 155. | În Orientările sale privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 (66), Comisia a stabilit acoperirea totală a zonelor „a” și „c” la 47 % din populația UE-28. Având în vedere retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din UE, Comisia consideră că este adecvat să se majoreze la 48 % acoperirea demografică totală pentru UE-27. |
| --- | --- |

155.

În Orientările sale privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 (66

| 156. | În consecință, pentru statele membre, acoperirea maximă totală a zonelor „a” și „c” este stabilită la 48 % din populația UE-27 în actualele Orientări ale Comisiei privind ajutoarele de stat (67). |
| --- | --- |

156.

În consecință, pentru statele membre, acoperirea maximă totală a zonelor „a” și „c” este stabilită la 48 % din populația UE-27 în actualele Orientări ale Comisiei privind ajutoarele de stat (67

| 156a. | Autoritatea AELS de Supraveghere împărtășește opinia Comisiei. În consecință, în prezentele orientări ar trebui să se stabilească un plafon de acoperire totală corespunzător pentru întregul SEE, care să includă statele AELS ce fac parte din SEE. Acest plafon la nivelul SEE se obține prin adăugarea populației statelor AELS care fac parte din SEE la calcularea plafonului de acoperire stabilit în orientările Comisiei. În consecință, în sensul prezentelor orientări, acoperirea maximă totală a zonelor „a” și „c” este stabilită la 48 % din populația totală a SEE, utilizând datele Eurostat pentru 2018. |
| --- | --- |

156a.

Autoritatea AELS de Supraveghere împărtășește opinia Comisiei. În consecință, în prezentele orientări ar trebui să se stabilească un plafon de acoperire totală corespunzător pentru întregul SEE, care să includă statele AELS ce fac parte din SEE. Acest plafon la nivelul SEE se obține prin adăugarea populației statelor AELS care fac parte din SEE la calcularea plafonului de acoperire stabilit în orientările Comisiei. În consecință, în sensul prezentelor orientări, acoperirea maximă totală a zonelor „a” și „c” este stabilită la 48 % din populația totală a SEE, utilizând datele Eurostat pentru 2018.

7.2.   Derogarea prevăzută la articolul 61 alineatul (3) litera (a)

Derogarea prevăzută la articolul 61 alineatul (3) litera (a)

| 157. | Articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE prevede că „ajutorul pentru promovarea dezvoltării economice a zonelor unde standardul de viață este anormal de scăzut sau unde există un nivel ridicat al șomajului” poate fi considerat compatibil cu Acordul privind SEE. Conform Curții de Justiție, „utilizarea termenilor «anormal» și «extrem» la articolul 107 alineatul (3) litera (a) [din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene] indică faptul că scutirea vizează numai zonele în care situația economică este extrem de nefavorabilă comparativ cu [Uniunea] în ansamblu” (68). |
| --- | --- |

157.

Articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE prevede că „ajutorul pentru promovarea dezvoltării economice a zonelor unde standardul de viață este anormal de scăzut sau unde există un nivel ridicat al șomajului” poate fi considerat compatibil cu Acordul privind SEE. Conform Curții de Justiție, „utilizarea termenilor «anormal» și «extrem» la articolul 107 alineatul (3) litera (a) [din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene] indică faptul că scutirea vizează numai zonele în care situația economică este extrem de nefavorabilă comparativ cu [Uniunea] în ansamblu” (68

| 158. | Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE în regiunile statistice de nivelul 2 care au un produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor mai mic sau egal cu 75 % din media SEE (69). |
| --- | --- |

158.

Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE în regiunile statistice de nivelul 2 care au un produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor mai mic sau egal cu 75 % din media SEE (69

| 159. | Prin urmare, statele AELS care fac parte din SEE pot să desemneze următoarele zone drept zone „a”:






  1. | regiunile statistice de nivelul 2 al căror PIB pe cap de locuitor, calculat în funcție de standardul puterii de cumpărare (SPC) (70), este mai mic sau egal cu 75 % din media SEE [pe baza mediei ultimilor trei ani pentru care sunt disponibile date Eurostat (71)]; |
| --- | --- | --- |

159.

Prin urmare, statele AELS care fac parte din SEE pot să desemneze următoarele zone drept zone „a”:

1.

regiunile statistice de nivelul 2 al căror PIB pe cap de locuitor, calculat în funcție de standardul puterii de cumpărare (SPC) (70), este mai mic sau egal cu 75 % din media SEE [pe baza mediei ultimilor trei ani pentru care sunt disponibile date Eurostat (71)];

70

71

| 2. | [...]. |
| --- | --- |

2.

[...].

| 160. | Anexa I stabilește zonele „a” eligibile pentru fiecare stat AELS care face parte din SEE. La momentul adoptării prezentelor orientări, nicio regiune din statele AELS care fac parte din SEE nu îndeplinea condițiile necesare pentru a putea beneficia de derogarea prevăzută la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

160.

Anexa I stabilește zonele „a” eligibile pentru fiecare stat AELS care face parte din SEE. La momentul adoptării prezentelor orientări, nicio regiune din statele AELS care fac parte din SEE nu îndeplinea condițiile necesare pentru a putea beneficia de derogarea prevăzută la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE.

7.3.   Derogarea prevăzută la articolul 61 alineatul (3) litera (c)

Derogarea prevăzută la articolul 61 alineatul (3) litera (c)

| 161. | Articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE prevede că „ajutorul pentru facilitarea dezvoltării anumitor activități economice sau a anumitor zone economice, în cazul în care acest ajutor nu afectează în mod negativ condițiile comerciale într-o măsură contrară interesului comun” poate fi considerat compatibil cu Acordul privind SEE. Conform Curții de Justiție, „derogarea de la articolul [107] alineatul (3) litera (c) [din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene] [...] permite dezvoltarea anumitor zone fără a fi restricționată de condițiile economice prevăzute la articolul [107] alineatul (3) litera (a), cu condiția ca un astfel de ajutor să «nu modifice în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun». Această dispoziție împuternicește Comisia să autorizeze ajutoarele destinate să stimuleze dezvoltarea economică a zonelor unui stat membru care sunt defavorizate în raport cu media națională” (72). În opinia Autorității AELS de Supraveghere, același lucru este valabil în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c). |
| --- | --- |

161.

Articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE prevede că „ajutorul pentru facilitarea dezvoltării anumitor activități economice sau a anumitor zone economice, în cazul în care acest ajutor nu afectează în mod negativ condițiile comerciale într-o măsură contrară interesului comun” poate fi considerat compatibil cu Acordul privind SEE. Conform Curții de Justiție, „derogarea de la articolul [107] alineatul (3) litera (c) [din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene] [...] permite dezvoltarea anumitor zone fără a fi restricționată de condițiile economice prevăzute la articolul [107] alineatul (3) litera (a), cu condiția ca un astfel de ajutor să «nu modifice în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun». Această dispoziție împuternicește Comisia să autorizeze ajutoarele destinate să stimuleze dezvoltarea economică a zonelor unui stat membru care sunt defavorizate în raport cu media națională” (72

| 162. | Acoperirea maximă pentru zonele „c” din SEE („acoperirea «c»”) se obține prin scăderea populației zonelor „a” eligibile din SEE din acoperirea maximă totală la nivelul SEE specificată la punctul 156a. |
| --- | --- |

162.

Acoperirea maximă pentru zonele „c” din SEE („acoperirea «c»”) se obține prin scăderea populației zonelor „a” eligibile din SEE din acoperirea maximă totală la nivelul SEE specificată la punctul 156a.

| 163. | Există două categorii de zone „c”:






  1. | zonele care îndeplinesc anumite condiții stabilite și, astfel, pot fi definite de un stat AELS care face parte din SEE ca zone „c” fără alte justificări („zone «c» predefinite”); |
| --- | --- | --- |

163.

Există două categorii de zone „c”:

1.

zonele care îndeplinesc anumite condiții stabilite și, astfel, pot fi definite de un stat AELS care face parte din SEE ca zone „c” fără alte justificări („zone «c» predefinite”);

| 2. | zonele pe care un stat AELS care face parte din SEE are dreptul de a le desemna, în mod discreționar, drept zone „c”, cu condiția ca statul AELS care face parte din SEE să demonstreze că aceste zone îndeplinesc anumite criterii socioeconomice („zone «c» care nu sunt predefinite”). |
| --- | --- |

2.

zonele pe care un stat AELS care face parte din SEE are dreptul de a le desemna, în mod discreționar, drept zone „c”, cu condiția ca statul AELS care face parte din SEE să demonstreze că aceste zone îndeplinesc anumite criterii socioeconomice („zone «c» care nu sunt predefinite”).

7.3.1.   Zonele „c” predefinite

Zonele „c” predefinite

7.3.1.1.   Repartizarea specifică a acoperirii „c” pentru zonele „c” predefinite

Repartizarea specifică a acoperirii „c” pentru zonele „c” predefinite

| 164. | [...] (73). |
| --- | --- |

164.

[...] (73

| 165. | De asemenea, Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că statele AELS care fac parte din SEE trebuie să aibă suficientă acoperire „c” pentru a putea să desemneze drept zone „c” zonele cu o densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

165.

De asemenea, Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că statele AELS care fac parte din SEE trebuie să aibă suficientă acoperire „c” pentru a putea să desemneze drept zone „c” zonele cu o densitate scăzută a populației.

| 166. | Zonele următoare sunt considerate zone „c” predefinite:






  1. | [...]; |
| --- | --- | --- |

166.

Zonele următoare sunt considerate zone „c” predefinite:

1.

[...];

| 2. | zonele slab populate: regiunile statistice de nivelul 2 cu mai puțin de opt locuitori pe km2 sau regiunile statistice de nivelul 3 cu mai puțin de 12,5 locuitori pe km2 (pe baza datelor Eurostat privind densitatea populației pentru anul 2018). |
| --- | --- |

2.

zonele slab populate: regiunile statistice de nivelul 2 cu mai puțin de opt locuitori pe km2 sau regiunile statistice de nivelul 3 cu mai puțin de 12,5 locuitori pe km2 (pe baza datelor Eurostat privind densitatea populației pentru anul 2018).

2

2

| 167. | Anexa I stabilește repartizarea specifică a acoperirii „c” predefinite pentru fiecare stat AELS care face parte din SEE. Această repartizare demografică poate fi utilizată numai pentru desemnarea zonelor „c” predefinite. |
| --- | --- |

167.

Anexa I stabilește repartizarea specifică a acoperirii „c” predefinite pentru fiecare stat AELS care face parte din SEE. Această repartizare demografică poate fi utilizată numai pentru desemnarea zonelor „c” predefinite.

7.3.1.2.   Desemnarea zonelor „c” predefinite

Desemnarea zonelor „c” predefinite

| 168. | Statele AELS care fac parte din SEE pot desemna ca zone „c” acele zone „c” predefinite menționate la punctul 166. |
| --- | --- |

168.

Statele AELS care fac parte din SEE pot desemna ca zone „c” acele zone „c” predefinite menționate la punctul 166.

| 169. | Pentru zonele slab populate, statele AELS care fac parte din SEE ar trebui, în principiu, să desemneze regiunile statistice de nivelul 2 cu mai puțin de 8 locuitori pe km2 sau regiunile statistice de nivelul 3 cu mai puțin de 12,5 locuitori pe km2. Cu toate acestea, statele AELS care fac parte din SEE pot desemna părți din regiunile statistice de nivelul 3 cu mai puțin de 12,5 locuitori pe km2 sau alte zone învecinate cu respectivele regiuni statistice de nivelul 3, cu condiția ca zonele respective să aibă mai puțin de 12,5 locuitori pe km2. Pentru zonele foarte slab populate, statele AELS care fac parte din SEE pot desemna regiunile statistice de nivelul 2 cu mai puțin de 8 locuitori pe km2 sau alte zone învecinate mai mici adiacente respectivelor regiuni statistice de nivelul 2, cu condiția ca aceste zone să aibă mai puțin de 8 locuitori pe km2 și ca populația din zonele foarte slab populate, luată împreună cu cea din zonele slab populate, să nu depășească repartizarea specifică pentru acoperirea „c” menționată la punctul 167. |
| --- | --- |

169.

Pentru zonele slab populate, statele AELS care fac parte din SEE ar trebui, în principiu, să desemneze regiunile statistice de nivelul 2 cu mai puțin de 8 locuitori pe km2

2

2

2

2

2

7.3.2.   Zone „c” care nu sunt predefinite

Zone „c” care nu sunt predefinite

7.3.2.1.   Metoda de repartizare între statele AELS care fac parte din SEE a acoperirii „c” care nu este predefinită

Metoda de repartizare între statele AELS care fac parte din SEE a acoperirii „c” care nu este predefinită

| 170. | Acoperirea maximă pentru zonele „c” din SEE care nu sunt predefinite se obține prin scăderea populației zonelor „a” eligibile și a zonelor „c” predefinite pentru UE-27 și pentru statele AELS care fac parte din SEE din acoperirea maximă totală la nivelul SEE specificată la punctul 156a. Acoperirea „c” care nu este predefinită se repartizează între statele AELS care fac parte din SEE prin aplicarea metodei prevăzute în anexa III. |
| --- | --- |

170.

Acoperirea maximă pentru zonele „c” din SEE care nu sunt predefinite se obține prin scăderea populației zonelor „a” eligibile și a zonelor „c” predefinite pentru UE-27 și pentru statele AELS care fac parte din SEE din acoperirea maximă totală la nivelul SEE specificată la punctul 156a. Acoperirea „c” care nu este predefinită se repartizează între statele AELS care fac parte din SEE prin aplicarea metodei prevăzute în anexa III.

7.3.2.2.   Dispozitivul de siguranță și acoperirea demografică minimă

Dispozitivul de siguranță și acoperirea demografică minimă

| 171. | Pentru a asigura continuitatea hărților ajutoarelor regionale și un domeniu de acțiune minim pentru toate statele membre, Comisia consideră că niciun stat membru nu ar trebui să piardă mai mult de 30 % din acoperirea sa totală comparativ cu perioada 2017-2020 și că toate statele membre ar trebui să aibă o acoperire demografică minimă. |
| --- | --- |

171.

Pentru a asigura continuitatea hărților ajutoarelor regionale și un domeniu de acțiune minim pentru toate statele membre, Comisia consideră că niciun stat membru nu ar trebui să piardă mai mult de 30 % din acoperirea sa totală comparativ cu perioada 2017-2020 și că toate statele membre ar trebui să aibă o acoperire demografică minimă.

| 172. | În consecință, prin derogare de la acoperirea maximă totală specificată la punctul 156 din Orientările Comisiei, aceasta din urmă a majorat acoperirea „c” pentru fiecare stat membru, astfel încât:






  1. | acoperirea cumulată „a” și „c” a fiecărui stat membru vizat să nu se reducă cu mai mult de 30 % în comparație cu perioada 2017-2020 (74); |
| --- | --- | --- |

172.

În consecință, prin derogare de la acoperirea maximă totală specificată la punctul 156 din Orientările Comisiei, aceasta din urmă a majorat acoperirea „c” pentru fiecare stat membru, astfel încât:

1.

acoperirea cumulată „a” și „c” a fiecărui stat membru vizat să nu se reducă cu mai mult de 30 % în comparație cu perioada 2017-2020 (74);

74

| 2. | toate statele membre să aibă o acoperire demografică de cel puțin 7,5 % din populația națională (75). |
| --- | --- |

2.

toate statele membre să aibă o acoperire demografică de cel puțin 7,5 % din populația națională (75).

75

| 172a. | Autoritatea AELS de Supraveghere împărtășește opiniile Comisiei. În consecință, acoperirea „c” este majorată astfel încât Liechtenstein să aibă acoperirea demografică minimă de 7,5 % din populația națională. |
| --- | --- |

172a.

Autoritatea AELS de Supraveghere împărtășește opiniile Comisiei. În consecință, acoperirea „c” este majorată astfel încât Liechtenstein să aibă acoperirea demografică minimă de 7,5 % din populația națională.

| 173. | Anexa I stabilește acoperirea „c” care nu este predefinită, inclusiv dispozitivul de siguranță și acoperirea demografică minimă, pentru fiecare stat AELS care face parte din SEE. |
| --- | --- |

173.

Anexa I stabilește acoperirea „c” care nu este predefinită, inclusiv dispozitivul de siguranță și acoperirea demografică minimă, pentru fiecare stat AELS care face parte din SEE.

7.3.2.3.   Desemnarea zonelor „c” care nu sunt predefinite

Desemnarea zonelor „c” care nu sunt predefinite

| 174. | În opinia Autorității AELS de Supraveghere, criteriile utilizate de statele AELS care fac parte din SEE în vederea desemnării zonelor „c” ar trebui să reflecte gama diversă de situații în care s-ar justifica acordarea ajutoarelor regionale. Prin urmare, criteriile respective ar trebui să vizeze problemele socioeconomice, geografice sau structurale care pot apărea în zonele „c” și să ofere garanții suficiente potrivit cărora acordarea ajutoarelor de stat regionale nu va afecta condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care să contravină interesului comun. |
| --- | --- |

174.

În opinia Autorității AELS de Supraveghere, criteriile utilizate de statele AELS care fac parte din SEE în vederea desemnării zonelor „c” ar trebui să reflecte gama diversă de situații în care s-ar justifica acordarea ajutoarelor regionale. Prin urmare, criteriile respective ar trebui să vizeze problemele socioeconomice, geografice sau structurale care pot apărea în zonele „c” și să ofere garanții suficiente potrivit cărora acordarea ajutoarelor de stat regionale nu va afecta condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care să contravină interesului comun.

| 175. | Prin urmare, statele AELS care fac parte din SEE pot desemna ca zone „c” acele zone „c” care nu sunt predefinite, pe baza criteriilor de mai jos:






  1. | criteriul 1: zone învecinate cu cel puțin 100 000 de locuitori (76). Acestea trebuie să fie situate în regiuni statistice de nivelul 2 sau de nivelul 3 care au:






  (i) | un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu media SEE sau |
| --- | --- | --- | --- |

175.

Prin urmare, statele AELS care fac parte din SEE pot desemna ca zone „c” acele zone „c” care nu sunt predefinite, pe baza criteriilor de mai jos:

1.

criteriul 1: zone învecinate cu cel puțin 100 000 de locuitori (76). Acestea trebuie să fie situate în regiuni statistice de nivelul 2 sau de nivelul 3 care au:

76

(i)

un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu media SEE sau

| (ii) | o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională (77); |
| --- | --- |

(ii)

o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională (77);

77

| 2. | criteriul 2: regiuni statistice de nivelul 3 cu mai puțin de 100 000 de locuitori care au:






  (i) | un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu media SEE sau |
| --- | --- | --- |

2.

criteriul 2: regiuni statistice de nivelul 3 cu mai puțin de 100 000 de locuitori care au:

(i)

un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu media SEE sau

| (ii) | o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională; |
| --- | --- |

(ii)

o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională;

| 3. | criteriul 3: insule sau zone învecinate caracterizate printr-o izolare geografică similară (de exemplu, peninsule sau zone montane) care au:






  (i) | un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu media SEE (78) sau |
| --- | --- | --- |

3.

criteriul 3: insule sau zone învecinate caracterizate printr-o izolare geografică similară (de exemplu, peninsule sau zone montane) care au:

(i)

un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu media SEE (78) sau

78

| (ii) | o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională (79) sau |
| --- | --- |

(ii)

o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională (79) sau

79

| (iii) | mai puțin de 5 000 de locuitori. |
| --- | --- |

(iii)

mai puțin de 5 000 de locuitori.

| 4. | criteriul 4: regiuni statistice de nivelul 3 sau părți din regiuni statistice de nivelul 3 care formează zone învecinate care sunt adiacente unei zone „a” sau au o frontieră terestră comună cu o țară care nu face parte din SEE sau din Asociația Europeană a Liberului Schimb (AELS); |
| --- | --- |

4.

criteriul 4: regiuni statistice de nivelul 3 sau părți din regiuni statistice de nivelul 3 care formează zone învecinate care sunt adiacente unei zone „a” sau au o frontieră terestră comună cu o țară care nu face parte din SEE sau din Asociația Europeană a Liberului Schimb (AELS);

| 5. | criteriul 5: zone învecinate cu cel puțin 50 000 de locuitori (80) care se confruntă cu schimbări structurale majore sau se află în declin relativ grav, cu condiția ca astfel de zone să nu fie situate în regiuni statistice de nivelul 3 sau în zone învecinate care îndeplinesc condițiile prin care pot fi desemnate ca zone predefinite sau să nu se încadreze la criteriile 1-4 (81). |
| --- | --- |

5.

criteriul 5: zone învecinate cu cel puțin 50 000 de locuitori (80) care se confruntă cu schimbări structurale majore sau se află în declin relativ grav, cu condiția ca astfel de zone să nu fie situate în regiuni statistice de nivelul 3 sau în zone învecinate care îndeplinesc condițiile prin care pot fi desemnate ca zone predefinite sau să nu se încadreze la criteriile 1-4 (81).

80

81

| 176. | În scopul aplicării criteriilor prevăzute la punctul 175, noțiunea de zone învecinate se referă la unități administrative locale (UAL) (82) întregi sau la un grup de UAL (83). Se consideră că un grup de UAL formează o zonă învecinată dacă fiecare zonă din grup are o graniță administrativă comună cu o altă zonă din grup (84). |
| --- | --- |

176.

În scopul aplicării criteriilor prevăzute la punctul 175, noțiunea de zone învecinate se referă la unități administrative locale (UAL) (82

83

84

| 177. | Respectarea acoperirii demografice permise pentru fiecare stat AELS care face parte din SEE va fi evaluată pe baza celor mai recente date privind numărul total al populației rezidente din zonele respective, astfel cum au fost publicate de birourile naționale de statistică. |
| --- | --- |

177.

Respectarea acoperirii demografice permise pentru fiecare stat AELS care face parte din SEE va fi evaluată pe baza celor mai recente date privind numărul total al populației rezidente din zonele respective, astfel cum au fost publicate de birourile naționale de statistică.

7.4.   Intensitățile maxime ale ajutoarelor aplicabile ajutoarelor regionale pentru investiții

Intensitățile maxime ale ajutoarelor aplicabile ajutoarelor regionale pentru investiții

| 178. | Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că intensitățile maxime ale ajutoarelor aplicabile ajutoarelor regionale pentru investiții trebuie să țină seama de natura și de amploarea disparităților dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor zone din SEE. Prin urmare, intensitățile ajutoarelor ar trebui să fie mai ridicate în zonele „a” decât în zonele „c”. |
| --- | --- |

178.

Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că intensitățile maxime ale ajutoarelor aplicabile ajutoarelor regionale pentru investiții trebuie să țină seama de natura și de amploarea disparităților dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor zone din SEE. Prin urmare, intensitățile ajutoarelor ar trebui să fie mai ridicate în zonele „a” decât în zonele „c”.

7.4.1.   Intensitățile maxime ale ajutoarelor în zonele „a”

Intensitățile maxime ale ajutoarelor în zonele „a”

| 179. | Intensitatea ajutorului pentru întreprinderile mari din zonele „a” nu poate depăși:






  1. | 50 % în regiunile statistice de nivelul 2 în care PIB-ul pe cap de locuitor este mai mic sau egal cu 55 % din media SEE; |
| --- | --- | --- |

179.

Intensitatea ajutorului pentru întreprinderile mari din zonele „a” nu poate depăși:

1.

50 % în regiunile statistice de nivelul 2 în care PIB-ul pe cap de locuitor este mai mic sau egal cu 55 % din media SEE;

| 2. | 40 % în regiunile statistice de nivelul 2 în care PIB-ul pe cap de locuitor este mai mare de 55 % și mai mic sau egal cu 65 % din media SEE; |
| --- | --- |

2.

40 % în regiunile statistice de nivelul 2 în care PIB-ul pe cap de locuitor este mai mare de 55 % și mai mic sau egal cu 65 % din media SEE;

| 3. | 30 % în regiunile statistice de nivelul 2 în care PIB-ul pe cap de locuitor este mai mare de 65 % din media SEE. |
| --- | --- |

3.

30 % în regiunile statistice de nivelul 2 în care PIB-ul pe cap de locuitor este mai mare de 65 % din media SEE.

| 180. | [...]. |
| --- | --- |

180.

[...].

| 181. | Intensitățile ajutoarelor prevăzute la punctul 179 pot fi majorate în zonele menționate în secțiunile 7.4.4 și 7.4.5, în măsura în care intensitatea ajutoarelor pentru întreprinderile mari din zona în cauză nu depășește 70 %. |
| --- | --- |

181.

Intensitățile ajutoarelor prevăzute la punctul 179 pot fi majorate în zonele menționate în secțiunile 7.4.4 și 7.4.5, în măsura în care intensitatea ajutoarelor pentru întreprinderile mari din zona în cauză nu depășește 70 %.

7.4.2.   Intensitățile maxime ale ajutoarelor în zonele „c”

Intensitățile maxime ale ajutoarelor în zonele „c”

| 182. | Intensitatea ajutoarelor pentru întreprinderile mari nu poate depăși:






  1. | 20 % în zonele slab populate și în zonele (regiuni statistice de nivelul 3 sau părți din regiunile statistice de nivelul 3) care au o frontieră terestră comună cu o țară care nu face parte din SEE sau AELS; |
| --- | --- | --- |

182.

Intensitatea ajutoarelor pentru întreprinderile mari nu poate depăși:

1.

20 % în zonele slab populate și în zonele (regiuni statistice de nivelul 3 sau părți din regiunile statistice de nivelul 3) care au o frontieră terestră comună cu o țară care nu face parte din SEE sau AELS;

| 2. | 15 % în fostele zone „a”; |
| --- | --- |

2.

15 % în fostele zone „a”;

| 3. | 10 % în zonele „c” care nu sunt predefinite cu un PIB pe cap de locuitor mai mare de 100 % din media SEE și o rată a șomajului mai mică de 100 % din media SEE. |
| --- | --- |

3.

10 % în zonele „c” care nu sunt predefinite cu un PIB pe cap de locuitor mai mare de 100 % din media SEE și o rată a șomajului mai mică de 100 % din media SEE.

| 4. | 15 % în alte zone „c” care nu sunt predefinite. |
| --- | --- |

4.

15 % în alte zone „c” care nu sunt predefinite.

| 183. | În fostele zone „a”, intensitatea de 15 % a ajutoarelor stabilită la punctul 182 subpunctul 2) poate fi majorată cu până la 5 puncte procentuale până la 31 decembrie 2024. |
| --- | --- |

183.

În fostele zone „a”, intensitatea de 15 % a ajutoarelor stabilită la punctul 182 subpunctul 2) poate fi majorată cu până la 5 puncte procentuale până la 31 decembrie 2024.

| 184. | Dacă o zonă „c” se învecinează cu o zonă „a”, intensitățile ajutoarelor stabilite la punctul 182 pentru regiunile statistice de nivelul 3 sau părți ale regiunilor statistice de nivelul 3 din zona „c” respectivă care se învecinează cu zona „a” pot fi majorate astfel cum este necesar pentru ca diferența dintre intensitățile celor două zone să nu depășească 15 puncte procentuale. |
| --- | --- |

184.

Dacă o zonă „c” se învecinează cu o zonă „a”, intensitățile ajutoarelor stabilite la punctul 182 pentru regiunile statistice de nivelul 3 sau părți ale regiunilor statistice de nivelul 3 din zona „c” respectivă care se învecinează cu zona „a” pot fi majorate astfel cum este necesar pentru ca diferența dintre intensitățile celor două zone să nu depășească 15 puncte procentuale.

| 185. | Intensitățile ajutoarelor stabilite la punctul 182 pot fi, de asemenea, majorate în zonele menționate în secțiunea 7.4.5. |
| --- | --- |

185.

Intensitățile ajutoarelor stabilite la punctul 182 pot fi, de asemenea, majorate în zonele menționate în secțiunea 7.4.5.

7.4.3.   Intensități majorate ale ajutoarelor pentru IMM-uri

Intensități majorate ale ajutoarelor pentru IMM-uri

| 186. | Intensitățile ajutoarelor prezentate în subsecțiunile 7.4.1 și 7.4.2 pot fi majorate cu până la 20 de puncte procentuale pentru întreprinderile mici sau cu până la 10 puncte procentuale pentru întreprinderile mijlocii (85). |
| --- | --- |

186.

Intensitățile ajutoarelor prezentate în subsecțiunile 7.4.1 și 7.4.2 pot fi majorate cu până la 20 de puncte procentuale pentru întreprinderile mici sau cu până la 10 puncte procentuale pentru întreprinderile mijlocii (85

7.4.4.   Intensități majorate ale ajutoarelor pentru teritoriile identificate pentru a beneficia de sprijin din partea Fondului pentru o tranziție justă (86)

Intensități majorate ale ajutoarelor pentru teritoriile identificate pentru a beneficia de sprijin din partea Fondului pentru o tranziție justă

86

| 187. | [...] (87). |
| --- | --- |

187.

[...] (87

7.4.5.   Intensități majorate ale ajutoarelor pentru regiunile cu pierderi de populație

Intensități majorate ale ajutoarelor pentru regiunile cu pierderi de populație

| 188. | Intensitățile maxime ale ajutoarelor prevăzute în subsecțiunea 7.4.1 pot fi majorate cu 10 puncte procentuale, iar intensitățile maxime ale ajutoarelor prevăzute în subsecțiunea 7.4.2 pot fi majorate cu 5 puncte procentuale în cazul regiunilor statistice de nivelul 3 care s-au confruntat cu o pierdere a populației de peste 10 % în perioada 2009-2018 (88). |
| --- | --- |

188.

Intensitățile maxime ale ajutoarelor prevăzute în subsecțiunea 7.4.1 pot fi majorate cu 10 puncte procentuale, iar intensitățile maxime ale ajutoarelor prevăzute în subsecțiunea 7.4.2 pot fi majorate cu 5 puncte procentuale în cazul regiunilor statistice de nivelul 3 care s-au confruntat cu o pierdere a populației de peste 10 % în perioada 2009-2018 (88

7.5.   Notificarea hărților ajutoarelor regionale și evaluarea acestora

Notificarea hărților ajutoarelor regionale și evaluarea acestora

| 189. | În urma adoptării prezentelor orientări, fiecare stat AELS care face parte din SEE ar trebui să notifice Autorității AELS de Supraveghere o hartă unică a ajutoarelor regionale care să fie aplicabilă în perioada 1 ianuarie 2022-31 decembrie 2027. Fiecare notificare trebuie să cuprindă informațiile prevăzute în anexa V. |
| --- | --- |

189.

În urma adoptării prezentelor orientări, fiecare stat AELS care face parte din SEE ar trebui să notifice Autorității AELS de Supraveghere o hartă unică a ajutoarelor regionale care să fie aplicabilă în perioada 1 ianuarie 2022-31 decembrie 2027. Fiecare notificare trebuie să cuprindă informațiile prevăzute în anexa V.

| 190. | Autoritatea AELS de Supraveghere va examina, pentru fiecare stat AELS care face parte din SEE, harta ajutoarelor regionale notificată și, dacă harta îndeplinește condițiile prevăzute în prezentele orientări, va adopta o decizie de aprobare a acesteia. Toate hărțile ajutoarelor regionale vor fi publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în suplimentul SEE la acesta și vor face parte integrantă din prezentele orientări. |
| --- | --- |

190.

Autoritatea AELS de Supraveghere va examina, pentru fiecare stat AELS care face parte din SEE, harta ajutoarelor regionale notificată și, dacă harta îndeplinește condițiile prevăzute în prezentele orientări, va adopta o decizie de aprobare a acesteia. Toate hărțile ajutoarelor regionale vor fi publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

7.6.   Modificări

Modificări

7.6.1.   Rezerva demografică

Rezerva demografică

| 191. | Un stat AELS care face parte din SEE poate decide, din proprie inițiativă, să stabilească o rezervă a acoperirii demografice naționale care să reprezinte diferența dintre acoperirea maximă a populației respectivului stat AELS care face parte din SEE, astfel cum a fost repartizată de Autoritatea AELS de Supraveghere (89), și acoperirea utilizată pentru zonele „a” și „c” desemnate în harta ajutoarelor regionale a respectivului stat. |
| --- | --- |

191.

Un stat AELS care face parte din SEE poate decide, din proprie inițiativă, să stabilească o rezervă a acoperirii demografice naționale care să reprezinte diferența dintre acoperirea maximă a populației respectivului stat AELS care face parte din SEE, astfel cum a fost repartizată de Autoritatea AELS de Supraveghere (89

| 192. | Dacă decide să constituie această rezervă, un stat AELS care face parte din SEE poate oricând să utilizeze rezerva pentru a adăuga zone „c” noi pe harta sa până când atinge acoperirea națională maximă. În acest sens, statul AELS care face parte din SEE poate să utilizeze datele socioeconomice cele mai recente furnizate de Eurostat, de biroul național de statistică al statului în cauză sau de alte surse recunoscute. Populația din zonele „c” vizate se calculează pe baza datelor demografice utilizate pentru a stabili harta inițială. |
| --- | --- |

192.

Dacă decide să constituie această rezervă, un stat AELS care face parte din SEE poate oricând să utilizeze rezerva pentru a adăuga zone „c” noi pe harta sa până când atinge acoperirea națională maximă. În acest sens, statul AELS care face parte din SEE poate să utilizeze datele socioeconomice cele mai recente furnizate de Eurostat, de biroul național de statistică al statului în cauză sau de alte surse recunoscute. Populația din zonele „c” vizate se calculează pe baza datelor demografice utilizate pentru a stabili harta inițială.

| 193. | Statul AELS care face parte din SEE trebuie să notifice Autorității AELS de Supraveghere de fiecare dată când intenționează să utilizeze rezerva sa demografică pentru a adăuga noi zone „c”, înainte de a efectua astfel de modificări. |
| --- | --- |

193.

Statul AELS care face parte din SEE trebuie să notifice Autorității AELS de Supraveghere de fiecare dată când intenționează să utilizeze rezerva sa demografică pentru a adăuga noi zone „c”, înainte de a efectua astfel de modificări.

7.6.2.   Evaluarea la jumătatea perioadei

Evaluarea la jumătatea perioadei

| 194. | În 2023 se va efectua o evaluare la jumătatea perioadei a hărților ajutoarelor regionale, luând în considerare statisticile actualizate. Până în iunie 2023, Autoritatea AELS de Supraveghere va comunica detaliile privind această evaluare la jumătatea perioadei. |
| --- | --- |

194.

În 2023 se va efectua o evaluare la jumătatea perioadei a hărților ajutoarelor regionale, luând în considerare statisticile actualizate. Până în iunie 2023, Autoritatea AELS de Supraveghere va comunica detaliile privind această evaluare la jumătatea perioadei.

8.   Modificarea Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020

Modificarea Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020

| 195. | În cadrul notificării prevăzute la punctul 189, un stat AELS care face parte din SEE poate să includă, de asemenea, o modificare a hărții sale a ajutoarelor regionale pentru perioada 2014-2021 (90) în scopul de a înlocui zonele eligibile pentru ajutor în temeiul Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 cu zonele eligibile pentru ajutor incluse pe harta care urmează să fie aprobată de Autoritatea AELS de Supraveghere în temeiul punctului 190 din prezentele orientări. Harta ajutoarelor regionale revizuită va fi valabilă de la data adoptării de către Autoritatea AELS de Supraveghere a deciziei privind modificarea notificată a hărții ajutoarelor regionale pentru perioada 2014-2021 și până la 31 decembrie 2021. Decizia respectivă va indica, de asemenea, intensitățile maxime ale ajutoarelor aplicabile în zonele eligibile pentru ajutor în temeiul hărții modificate a ajutoarelor regionale pentru perioada 2014-2021, care corespund intensităților maxime ale ajutoarelor prevăzute în Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020. Harta modificată va face parte integrantă din Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020, în concordanță cu punctul 157 din orientările respective. |
| --- | --- |

195.

În cadrul notificării prevăzute la punctul 189, un stat AELS care face parte din SEE poate să includă, de asemenea, o modificare a hărții sale a ajutoarelor regionale pentru perioada 2014-2021 (90

| 196. | Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 se modifică după cum urmează:






  1. | punctul 20 litera (q) se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- | --- |

196.

Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 se modifică după cum urmează:

1.

punctul 20 litera (q) se înlocuiește cu următorul text:

„
  «harta ajutoarelor regionale»
  ” înseamnă lista zonelor definite de un stat AELS care face parte din SEE conform condițiilor stabilite în prezentele orientări sau în Orientările privind ajutoarele de stat regionale aplicabile de la 1 ianuarie 2022, care a fost aprobată de Autoritatea AELS de Supraveghere;”;

| 2. | după punctul 161 se introduce următorul punct 161a:
  „5.6.3.   
  Modificare în urma Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale aplicabile de la 1 ianuarie 2022











  161a. | Un stat AELS care face parte din SEE poate solicita modificarea hărții sale a ajutoarelor regionale în concordanță cu secțiunea 7.6 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale aplicabile de la 1 ianuarie 2022.” |
| --- | --- | --- |

2.

după punctul 161 se introduce următorul punct 161a:

„5.6.3.   
  Modificare în urma Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale aplicabile de la 1 ianuarie 2022

Modificare în urma Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale aplicabile de la 1 ianuarie 2022

161a.

Un stat AELS care face parte din SEE poate solicita modificarea hărții sale a ajutoarelor regionale în concordanță cu secțiunea 7.6 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale aplicabile de la 1 ianuarie 2022.”

9.   Aplicabilitatea normelor privind ajutoarele regionale

Aplicabilitatea normelor privind ajutoarele regionale

| 197. | Autoritatea AELS de Supraveghere va aplica principiile stabilite în prezentele orientări pentru evaluarea compatibilității tuturor ajutoarelor regionale care fac obiectul notificării și care au fost sau urmează să fie acordate după 31 decembrie 2021. |
| --- | --- |

197.

Autoritatea AELS de Supraveghere va aplica principiile stabilite în prezentele orientări pentru evaluarea compatibilității tuturor ajutoarelor regionale care fac obiectul notificării și care au fost sau urmează să fie acordate după 31 decembrie 2021.

| 198. | Notificările schemelor de ajutoare regionale sau ale măsurilor de ajutor care urmează să fie acordate după 31 decembrie 2021 nu pot fi considerate complete până când Autoritatea AELS de Supraveghere nu adoptă o decizie de aprobare a hărții ajutoarelor regionale pentru respectivul stat AELS care face parte din SEE, în concordanță cu procedurile descrise în subsecțiunea 7.5. |
| --- | --- |

198.

Notificările schemelor de ajutoare regionale sau ale măsurilor de ajutor care urmează să fie acordate după 31 decembrie 2021 nu pot fi considerate complete până când Autoritatea AELS de Supraveghere nu adoptă o decizie de aprobare a hărții ajutoarelor regionale pentru respectivul stat AELS care face parte din SEE, în concordanță cu procedurile descrise în subsecțiunea 7.5.

| 199. | Punerea în aplicare a prezentelor orientări va determina unele modificări ale normelor aplicabile ajutoarelor regionale. Prin urmare, este necesar să se verifice dacă toate schemele de ajutoare regionale existente (91), inclusiv schemele de ajutoare pentru investiții și schemele de ajutoare de exploatare, care se prelungesc dincolo de 2021, se justifică și sunt eficiente în continuare. |
| --- | --- |

199.

Punerea în aplicare a prezentelor orientări va determina unele modificări ale normelor aplicabile ajutoarelor regionale. Prin urmare, este necesar să se verifice dacă toate schemele de ajutoare regionale existente (91

| 200. | Din aceste motive, Autoritatea AELS de Supraveghere propune, în temeiul articolului 1 alineatul (1) din partea I a Protocolului 3, statelor AELS care fac parte din SEE următoarele măsuri adecvate:






  1. | statele AELS care fac parte din SEE trebuie să limiteze aplicarea tuturor schemelor de ajutoare regionale existente la ajutoarele destinate să fie acordate până cel târziu la 31 decembrie 2021; |
| --- | --- | --- |

200.

Din aceste motive, Autoritatea AELS de Supraveghere propune, în temeiul articolului 1 alineatul (1) din partea I a Protocolului 3, statelor AELS care fac parte din SEE următoarele măsuri adecvate:

1.

statele AELS care fac parte din SEE trebuie să limiteze aplicarea tuturor schemelor de ajutoare regionale existente la ajutoarele destinate să fie acordate până cel târziu la 31 decembrie 2021;

| 2. | statele AELS care fac parte din SEE trebuie să modifice alte scheme de ajutoare orizontale existente care oferă un tratament specific pentru ajutoarele destinate proiectelor din zone asistate, cu scopul de a asigura faptul că ajutoarele care urmează să fie acordate după 31 decembrie 2021 sunt conforme cu harta ajutoarelor regionale în vigoare la data acordării ajutoarelor; |
| --- | --- |

2.

statele AELS care fac parte din SEE trebuie să modifice alte scheme de ajutoare orizontale existente care oferă un tratament specific pentru ajutoarele destinate proiectelor din zone asistate, cu scopul de a asigura faptul că ajutoarele care urmează să fie acordate după 31 decembrie 2021 sunt conforme cu harta ajutoarelor regionale în vigoare la data acordării ajutoarelor;

| 3. | statele AELS care fac parte din SEE ar trebui să confirme acceptarea măsurilor propuse la punctele 1) și 2) până la 31 decembrie 2021. |
| --- | --- |

3.

statele AELS care fac parte din SEE ar trebui să confirme acceptarea măsurilor propuse la punctele 1) și 2) până la 31 decembrie 2021.

10.   Raportarea și monitorizarea

Raportarea și monitorizarea

| 201. | În conformitate cu Protocolul 3 și cu Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere (92) (93), statele AELS care fac parte din SEE trebuie să prezinte rapoarte anuale Autorității AELS de Supraveghere. |
| --- | --- |

201.

În conformitate cu Protocolul 3 și cu Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere (92

93

| 202. | Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să țină evidențe detaliate privind toate măsurile de ajutor. Aceste evidențe trebuie să conțină toate informațiile necesare pentru a stabili dacă au fost îndeplinite condițiile privind costurile eligibile și intensitățile maxime ale ajutoarelor. Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să păstreze respectivele evidențe timp de 10 ani de la data acordării ajutorului și trebuie să le pună la dispoziția Autorității AELS de Supraveghere la cererea acesteia. |
| --- | --- |

202.

Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să țină evidențe detaliate privind toate măsurile de ajutor. Aceste evidențe trebuie să conțină toate informațiile necesare pentru a stabili dacă au fost îndeplinite condițiile privind costurile eligibile și intensitățile maxime ale ajutoarelor. Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să păstreze respectivele evidențe timp de 10 ani de la data acordării ajutorului și trebuie să le pună la dispoziția Autorității AELS de Supraveghere la cererea acesteia.

11.   Revizuire

Revizuire

| 203. | Autoritatea AELS de Supraveghere poate decide să modifice oricând prezentele orientări dacă acest lucru este necesar din motive legate de politica în materie de concurență sau pentru a ține seama de alte politici și angajamente internaționale ale UE sau din orice alt motiv justificat. |
| --- | --- |

203.

Autoritatea AELS de Supraveghere poate decide să modifice oricând prezentele orientări dacă acest lucru este necesar din motive legate de politica în materie de concurență sau pentru a ține seama de alte politici și angajamente internaționale ale UE sau din orice alt motiv justificat.

---

(*)  Prezentele orientări corespund Orientărilor Comisiei Europene privind ajutoarele de stat regionale (JO C 153, 29.4.2021, p. 1). Orientările Comisiei nu întrunesc condițiile necesare pentru a fi considerate instrumente legislative și, prin urmare, nu trebuie să fie încorporate de către Comitetul mixt al SEE în Acordul privind SEE.

*

(1)  Zonele eligibile pentru ajutoare regionale în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE, denumite de regulă zone „a”, tind să fie cele mai dezavantajate din SEE din punctul de vedere al dezvoltării economice. Zonele eligibile în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, denumite zone „c”, tind, de asemenea, să fie dezavantajate, dar într-o măsură mai mică. Având în vedere PIB-ul relativ ridicat pe cap de locuitor din statele AELS care fac parte din SEE, nicio regiune din aceste state nu îndeplinește în prezent condițiile necesare pentru a putea beneficia de derogarea prevăzută la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE.

1

(2)  [...]

2

(3)  Prezentele orientări se referă la ajutoarele acordate în SEE de către statele AELS care fac parte din SEE, și anume Islanda, Liechtenstein și Norvegia. Atunci când menționează „statele membre”, Autoritatea AELS de Supraveghere include teritoriul Irlandei de Nord, astfel cum a fost convenit în „Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord” anexat la Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice.

3

(4)  Prin urmare, suplimentările regionale pentru ajutoarele acordate în astfel de scopuri nu sunt considerate ajutoare regionale.

4

(5)  Statele AELS care fac parte din SEE pot identifica aceste zone pe o hartă a ajutoarelor regionale, pe baza condițiilor prevăzute în secțiunea 7.

5

(6)  A se vedea Hotărârea din 17 septembrie 1980, Philip Morris Holland BV/Comisia Comunităților Europene, cauza 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punctul 17 și Hotărârea din 14 ianuarie 1997, Spania/Comisia, C-169/95, ECLI:EU:C:1997:10, punctul 20.

6

(7)  A se vedea Hotărârea din 12 decembrie 1996, AIUFFASS și AKT/Comisia, T-380/94, ECLI:EU:T:1996:195, punctul 54.

7

(8)  A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind rezultatele verificării adecvării din 30 octombrie 2020 – SWD(2020) 257 final.

8

(9)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 11 decembrie 2019 – COM(2019) 640 final.

9

(10)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 10 martie 2020 – COM(2020) 102 final.

10

(11)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 19 februarie 2020 – COM(2020) 67 final.

11

(12)  [...].

12

(*)  Pe baza Propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru o tranziție justă – COM(2020) 22 final, Comisia a inclus, de asemenea, în orientările sale, dispoziții specifice menite să faciliteze sprijinul acordat în contextul Fondului pentru o tranziție justă, în concordanță cu principiile coeziunii. Aceste dispoziții nu sunt incluse în prezentele orientări, deoarece, la momentul adoptării lor, modul în care ar urma să se recurgă la Fondul pentru o tranziție justă în contextul Acordului privind SEE nu era suficient de clar pentru a putea stabili condiții. În funcție de evoluția situației, Autoritatea AELS de Supraveghere poate lua în considerare revizuirea prezentelor orientări în ceea ce privește aceste aspecte, precum și în ceea ce privește alte aspecte.

*

(**)  Unele părți din text au fost totuși eliminate în comparație cu orientările Comisiei. Aceste eliminări includ părți din text care se referă la instrumente juridice și la dispoziții care nu fac parte din Acordul privind SEE sau care nu au niciun echivalent în Acordul privind SEE și părți din text care, astfel cum se menționează în nota de subsol precedentă, se referă la un instrument juridic ale cărui implicații în contextul Acordului privind SEE sunt prea neclare în acest stadiu. În cazul în care s-au eliminat părți din text, acestea au fost înlocuite cu paranteze drepte, și anume „[...]”.

**

(13)  
  JO C 91 I, 20.3.2020, p. 1.

13

(14)  În conformitate cu definiția din anexa VI.

14

(15)  
  „Lignit” înseamnă lignit de calitate inferioară de categoria C sau ortolignit și lignit de calitate inferioară de categoria B sau metalignit, astfel cum este definit de Sistemul internațional de codificare pentru cărbune stabilit de Comisia Economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite.

15

(16)  
  „Cărbune” înseamnă cărbune de calitate superioară, medie și inferioară de categorie A și B, astfel cum este definit de Sistemul internațional de codificare pentru cărbune stabilit de Comisia Economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite și clarificat în Decizia Consiliului din 10 decembrie 2010 privind ajutorul de stat pentru facilitarea închiderii minelor de cărbune necompetitive (JO L 336, 21.12.2010, p. 24).

16

(17)  [...].

17

(18)  [...].

18

(19)  
  „Transport” înseamnă transportul de pasageri cu aeronave, transportul maritim, transportul rutier, transportul feroviar și transportul pe căile navigabile interioare sau serviciile de transport de marfă contra cost în numele unui terț. Infrastructurile de transport care fac obiectul unor orientări specifice, cum ar fi aeroporturile, sunt, de asemenea, excluse din sfera de aplicare a prezentelor orientări [a se vedea Orientările privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene (JO L 318, 24.11.2016, p. 17), și suplimentul SEE nr. 66, 24.11.2016, p. 1].

19

(20)  Orientări pentru aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor de comunicații în bandă largă (JO L 135, 8.5.2014, p. 49 și suplimentul SEE nr. 27, 8.5.2014, p. 1).

20

(21)  Autoritatea AELS de Supraveghere va evalua compatibilitatea ajutoarelor de stat pentru sectorul energetic pe baza Orientărilor privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020 (JO L 131, 28.5.2015, p. 1 și suplimentul SEE nr. 30, 28.5.2015, p. 1).

21

(22)  [...].

22

(23)  [...].

23

(24)  [...].

24

(25)  NACE este un acronim derivat din denumirea în limba franceză „Nomenclature générale des activités économiques dans les Communautés européennes” (clasificarea statistică a activităților economice în Comunitățile Europene), utilizat pentru a desemna diverse clasificări statistice ale activităților economice în UE. A se vedea Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1). Regulamentul este încorporat în anexa XXI la Acordul privind SEE prin Decizia nr. 61/2007 a Comitetului mixt al SEE (JO L 266, 11.10.2007, p. 25 și suplimentul SEE nr. 48, 11.10.2007, p. 18).

25

(26)  Orientări privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (JO L 271, 16.10.2015, p. 35 și suplimentul SEE nr. 62, 15.10.2015, p. 1). După cum se explică la punctul 23 al orientărilor respective, având în vedere că însăși existența sa este în pericol, o întreprindere aflată în dificultate nu poate fi considerată un vehicul adecvat pentru promovarea altor obiective de politică publică până când nu este asigurată viabilitatea acesteia.

26

(27)  A se vedea Hotărârea din 13 septembrie 1995, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH/Comisia Comunităților Europene, cauzele conexate T-244/93 și T-486/93, ECLI:EU:T:1995:160, punctul 56 și Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind recuperarea ajutorului de stat ilegal și incompatibil (JO L 105, 21.4.2011, p. 32 și suplimentul SEE nr. 23, 21.4.2011, p. 1).

27

(*)  A se vedea, în acest context, și nota de subsol 3.

*

(28)  În contextul prezentelor orientări, noțiunea de produs include și serviciile.

28

(29)  [...].

29

(30)  În prezentele orientări, termenul „regiune statistică” va fi utilizat în locul acronimului „NUTS” din orientările Comisiei. NUTS este acronimul pentru „nomenclatorul comun al unităților teritoriale de statistică”, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 154, 21.6.2003, p. 1), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul delegat (UE) 2019/1755 al Comisiei (JO L 270, 24.10.2019, p. 1). Acest regulament nu a fost încorporat în Acordul privind SEE. Cu toate acestea, în vederea asigurării unor definiții comune în contextul unei cereri tot mai mari de informații statistice la nivel regional, Oficiul pentru Statistică al Uniunii Europene (Eurostat) și institutele naționale ale țărilor candidate și ale statelor AELS au convenit ca regiunile statistice să fie stabilite în mod similar cu clasificarea NUTS. Datele utilizate în prezentele orientări se bazează pe acest nomenclator din 2021.

30

(31)  Decizia nr. 94/06/COL a Autorității de Supraveghere a AELS din 19 aprilie 2006 privind modificarea pentru a cincizeci și șaptea oară a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutorului de stat (JO L 36, 5.2.2009, p. 62 și suplimentul SEE nr. 6, 5.2.2009, p. 1).

31

(32)  [...].

32

(33)  Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (JO L 187, 26.6.2014, p. 1). Regulamentul a fost încorporat în Acordul privind SEE, la punctul 1j din anexa XV, prin Decizia nr. 152/2014 a Comitetului mixt al SEE (JO L 342, 27.11.2014, p. 63 și suplimentul SEE nr. 71, 27.11.2014, p. 61).

33

(34)  Echiparea furnizorilor se referă la achiziționarea (sau autoproducția) de mașini, unelte sau echipamente și de software aferent de către o întreprindere (la nivel de grup), care sunt achiziționate (sau produse) nu pentru a fi utilizate la unul din sediile sale (la nivel de grup), ci sunt puse la dispoziția unor furnizori selectați pentru realizarea de produse care urmează să fie fabricate la sediul furnizorului, care vor servi drept produse intermediare pentru procesul de producție al întreprinderii. Activele de echipare a furnizorilor rămân proprietatea întreprinderii achizitoare, dar sunt puse la dispoziția furnizorului pentru sarcinile și în condițiile definite într-un contract de furnizare de produse sau un acord similar. Acestea sunt legate de operațiuni de prelucrare sau de asamblare bine definite la unul sau mai multe dintre sediile întreprinderii (la nivel de grup) și este posibil să trebuiască să fie returnate proprietarului după finalizarea comenzii sau după expirarea ori rezilierea unui contract-cadru.

34

(35)  Conform definițiilor de la punctul 19 subpunctele (13) și (14).

35

(36)  A se vedea Hotărârea din 19 septembrie 2000, Germania/Comisia, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, punctul 78 și Hotărârea din 22 decembrie 2008, Régie Networks/Rhône Alpes Bourgogne, C-333/07, ECLI:EU:C:2008:764, punctele 94-116.

36

(37)  A se vedea anexa VII.

37

(38)  Obligația de a menține investiția în zona în cauză pentru o perioadă de minimum cinci ani (trei ani pentru IMM-uri) nu ar trebui să împiedice înlocuirea instalațiilor sau a echipamentelor care devin depășite sau încetează să funcționeze în această perioadă, cu condiția ca activitatea economică să se mențină în zona respectivă pe perioada minimă prevăzută. Totuși, ajutoarele regionale nu pot fi acordate pentru înlocuirea instalațiilor sau a echipamentelor în cauză.

38

(39)  [...].

39

(40)  Această cerință nu se aplică, de exemplu, împrumuturilor subvenționate, împrumuturilor participative publice sau participațiilor publice care nu îndeplinesc principiul investitorului într-o economie de piață, garanțiilor de stat care conțin elemente de ajutor sau sprijinului public care se încadrează în domeniul de aplicare al regulii de minimis.

40

de minimis

(41)  Ajutoarele ad-hoc fac obiectul acelorași cerințe ca ajutoarele individuale acordate pe baza unei scheme, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

41

(42)  Astfel de investiții pot crea condițiile pentru efectuarea de investiții ulterioare, care să fie viabile fără ajutoare suplimentare.

42

(43)  Scenariile contrafactuale sunt descrise la punctul 64.

43

(44)  Valoarea actualizată netă a unui proiect reprezintă diferența dintre fluxurile de numerar pozitive și cele negative pe parcursul duratei de viață a investiției, actualizate la valoarea lor din prezent (în general utilizând costul capitalului).

44

(45)  Rata internă a rentabilității nu se bazează pe câștigurile contabile dintr-un anumit an, ci ia în considerare fluxurile de numerar pe care investitorul se așteaptă să le primească pe parcursul întregii durate de viață a investiției. Se definește ca rata de actualizare pentru care valoarea actualizată netă a proiectului unui flux de numerar este egală cu zero.

45

(46)  Cu toate acestea, în cazul în care viitoarele evoluții ale costurilor și ale veniturilor prezintă un grad ridicat de incertitudine și există o puternică asimetrie a informației, autoritatea publică poate, de asemenea, să adopte modele de compensare care nu sunt în întregime ex ante, ci o combinație între modelele ex ante și ex post (de exemplu, prin utilizarea unor mecanisme de recuperare care să permită o repartizare a câștigurilor neprevăzute).

46

ex ante

ex ante

ex post

(47)  A se vedea secțiunea 7.4 privind hărțile ajutoarelor regionale.

47

(48)  Exprimat ca echivalent subvenție brută.

48

(49)  
  Idem.

49

Idem

(50)  Atunci când se compară scenarii contrafactuale, valoarea ajutorului trebuie actualizată aplicând același factor al scenariilor de investiții și scenariilor contrafactuale corespunzătoare.

50

(51)  Cerința ca intensitatea maximă permisă a ajutorului pentru fiecare proiect să fie calculată în prealabil de prima autoritate care acordă ajutorul nu se aplică atunci când ajutorul este acordat prin intermediul unei sau unor scheme fiscale automate sub forma unui avantaj fiscal. În această situație, verificările privind cumulul nu sunt, în principiu, posibile atunci când ajutorul este acordat și ar trebui să fie efectuate la momentul plății ajutorului.

51

(52)  Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (JO L 347, 20.12.2013, p. 259) sau un regulament care cuprinde dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) aplicabil perioadei de programare 2021-2027, în funcție de care dintre acestea se aplică investiției inițiale.

52

(53)  Inclusiv atunci când sunt notificate scheme de ajutoare de exploatare în vederea prelungirii măsurilor de ajutor existente.

53

(54)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

54

(55)  Acest lucru ar putea fi valabil și în cazul în care ajutorul denaturează funcționarea instrumentelor economice instituite pentru a internaliza astfel de externalități negative (de exemplu, prin influențarea semnalelor de preț transmise de schema UE de comercializare a certificatelor de emisii sau de un instrument similar).

55

(56)  Autoritatea AELS de Supraveghere va evalua acest aspect atât în ceea ce privește volumul, cât și valoarea și va lua în considerare ciclul economic.

56

(57)  În scopul acestei verificări, plafonul de ajutor standard aplicabil în zonele „c” care au granițe cu zonele „a” ar trebui utilizat indiferent de intensitățile majorate ale ajutoarelor, în conformitate cu punctul 184.

57

(58)  Pentru proiectele de investiții care implică producerea mai multor produse diferite, trebuie evaluat fiecare produs.

58

(59)  Aceste bariere la intrare includ barierele juridice (în special drepturile de proprietate intelectuală), economiile de scară și de gamă și barierele în calea accesului la rețele și la infrastructuri. Dacă ajutorul vizează o piață pe care beneficiarul ajutorului este prezent de mult timp, potențialele bariere la intrare pot spori puterea semnificativă potențială de piață a beneficiarului ajutorului și, în consecință, efectele negative posibile ale acestei puteri de piață.

59

(60)  În cazul în care există cumpărători puternici pe piață, este mai puțin probabil ca un beneficiar al ajutorului să poată majora prețurile în raport cu acești cumpărători puternici.

60

(61)  Pagina de căutare publică privind transparența ajutoarelor de stat, disponibilă la următoarea adresă web: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=ro.

61

(62)  Astfel cum este definită la articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 1299/2013.

62

(63)  Dacă nu există nicio cerință oficială privind o declarație anuală, în scopul înregistrării data de 31 decembrie a anului pentru care a fost acordat ajutorul va fi considerată data acordării.

63

(64)  Pe baza documentului de lucru al serviciilor Comisiei, Metodologia comună de evaluare a ajutoarelor de stat, Bruxelles, 28.5.2014, SWD(2014) 179 final sau a oricăruia dintre documentele care i-au succedat.

64

(65)  Zonele slab populate și foarte slab populate ar trebui, de asemenea, identificate pe harta ajutoarelor regionale.

65

(66)  
  JO C 209, 23.7.2013, p. 1.

66

(67)  Acest plafon este stabilit pe baza datelor demografice pentru anul 2018 furnizate de Eurostat. Plafonul va corespunde unui procent de 48,00 % din UE27_2020 [Uniunea Europeană – 27 de țări (din 2020)].

67

(68)  Hotărârea din 14 octombrie 1987, Germania/Comisia, cauza 248/84, ECLI:EU:C:1987:437, punctul 19; Hotărârea din 14 ianuarie 1997, Spania/Comisia, C-169/95, ECLI:EU:C:1997:10, punctul 15 și Hotărârea din 7 martie 2002, Italia/Comisia, C-310/99, ECLI:EU:C:2002:143, punctul 77.

68

(69)  [...].

69

(70)  În toate trimiterile ulterioare la PIB-ul pe cap de locuitor, PIB-ul este stabilit în funcție de SPC.

70

(71)  Datele cuprind perioada 2016-2018. În toate trimiterile ulterioare la PIB-ul pe cap de locuitor raportat la media SEE, datele au la bază media datelor regionale furnizate de Eurostat pentru perioada 2016-2018 (actualizate la 23.3.2020).

71

(72)  Germania/Comisia, cauza 248/84, op. cit., punctul 19.

72

op. cit.

(73)  [...].

73

(74)  Acest aspect al dispozitivului de siguranță se aplică Germaniei, Irlandei, Maltei și Sloveniei.

74

(75)  Această acoperire demografică minimă se aplică Danemarcei și Luxemburgului.

75

(76)  Acest plafon al populației se reduce la 50 000 de locuitori în cazul statelor AELS care fac parte din SEE cu o acoperire „c” care nu este predefinită de mai puțin de 1 milion de locuitori sau la 10 000 de locuitori în cazul statelor AELS care fac parte din SEE a căror populație națională este mai mică de 1 milion de locuitori.

76

(77)  Calculele ratei șomajului ar trebui să se bazeze pe datele regionale ale biroului național de statistică, utilizând media ultimilor trei ani pentru care există astfel de date (la data notificării hărții ajutoarelor regionale). Cu excepția cazurilor în care se specifică altfel în prezentele orientări, rata șomajului în raport cu media națională se calculează pe această bază.

77

(78)  Pentru a calcula dacă PIB-ul pe cap de locuitor al unor astfel de insule și zone învecinate este mai mic sau egal cu media SEE, statul AELS care face parte din SEE poate să utilizeze date furnizate de biroul său național de statistică sau de alte surse recunoscute.

78

(79)  Pentru a calcula dacă astfel de insule și zone învecinate au o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională, statele AELS care fac parte din SEE pot să utilizeze date furnizate de biroul lor național de statistică sau de alte surse recunoscute.

79

(80)  Acest plafon al populației se reduce la 25 000 de locuitori în cazul statelor AELS care fac parte din SEE cu o acoperire „c” care nu este predefinită de mai puțin de 1 milion de locuitori sau la 10 000 de locuitori în cazul statelor AELS care fac parte din SEE a căror populație totală este mai mică de 1 milion de locuitori ori la 5 000 de locuitori în cazul insulelor și al zonelor învecinate caracterizate printr-o izolare geografică similară.

80

(81)  În vederea aplicării criteriului 5, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze că zona se confruntă cu schimbări structurale majore sau se află în declin relativ grav, prin compararea situației din zonele în cauză cu cea din alte zone ale aceluiași stat AELS care face parte din SEE sau ale altor state SEE, pe baza indicatorilor socioeconomici privind statisticile comerciale structurale, piețele forței de muncă, conturile gospodăriilor, educația sau alți indicatori similari. În acest scop, statele AELS care fac parte din SEE pot să utilizeze datele furnizate de biroul lor național de statistică sau de alte surse recunoscute. [...].

81

(82)  Unitățile administrative locale (UAL) sunt definite în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul delegat (UE) 2019/1755 al Comisiei. Astfel cum s-a menționat în nota de subsol 30, acest regulament nu a fost încorporat în Acordul privind SEE. Cu toate acestea, în vederea asigurării unor definiții comune în contextul unei cereri tot mai mari de informații statistice la nivel regional, Oficiul pentru Statistică al Uniunii Europene (Eurostat) și institutele naționale ale țărilor candidate și ale statelor AELS au convenit ca regiunile statistice să fie stabilite în mod similar cu clasificarea NUTS.

82

(83)  Cu toate acestea, statul AELS care face parte din SEE poate desemna părți dintr-o UAL, cu condiția ca populația UAL vizate să depășească populația minimă prevăzută pentru zonele învecinate conform criteriilor 1 sau 5 (inclusiv limitele reduse ale populației pentru aceste criterii) și ca populația din părțile respectivei UAL să reprezinte cel puțin 50 % din populația minimă prevăzută de criteriul aplicabil.

83

(84)  Pentru insule, granițele administrative includ granițele maritime cu alte unități administrative ale respectivului stat AELS care face parte din SEE.

84

(85)  Intensitățile majorate ale ajutoarelor pentru IMM-uri nu se vor aplica ajutoarelor acordate pentru proiectele mari de investiții.

85

(86)  [...].

86

(87)  [...].

87

(88)  A se vedea anexa IV.

88

(89)  A se vedea anexa I.

89

(90)  Harta ajutoarelor regionale aprobată de Autoritatea AELS de Supraveghere în temeiul Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020, care se aplică pentru perioada 1 iulie 2014-31 decembrie 2021.

90

(91)  Măsurile de ajutor puse în aplicare în temeiul RGECA nu se califică drept scheme de ajutor existente. Schemele de ajutoare puse în aplicare cu încălcarea articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 nu se califică drept scheme de ajutoare existente, cu excepția cazului în care sunt considerate ajutoare existente în temeiul articolului 15 alineatul (3) din partea II a protocolului menționat.

91

(92)  Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004 privind dispozițiile de punere în aplicare menționate la articolul 27 din partea II a Protocolului 3. Versiunea consolidată a deciziei este disponibilă la adresa: https://www.eftasurv.int/cms/sites/default/files/documents/2017-Consolidated-version-of-Dec-195-054-COL--002-.pdf.

92

(93)  [...].

93

---

ANEXA I

Acoperirea ajutoarelor regionale pentru fiecare stat AELS care face parte din SEE în perioada 2022-2027

| Norvegia | Regiune statistică | PIB pe cap de locuitor | Procentaj al populației naționale |
| --- | --- | --- | --- |
| Zone „c” predefinite (zone slab populate) | NO021, NO022 Innlandet | — | 7,30  % |
| NO061, NO062 Trøndelag | — | 8,66  % |
| NO071 Nordland | — | 4,60  % |
| NO072, NO073 Troms og Finnmark | — | 4,58  % |
| Zone „c” care nu sunt predefinite | — | — | 6,87  % |
| Acoperire demografică totală 2022-2027 | — | — | 32,02  % |

Norvegia

Regiune statistică

PIB pe cap de locuitor

Procentaj al populației naționale

Zone „c” predefinite (zone slab populate)

NO021, NO022 Innlandet

—

7,30  %

NO061, NO062 Trøndelag

—

8,66  %

NO071 Nordland

—

4,60  %

NO072, NO073 Troms og Finnmark

—

4,58  %

Zone „c” care nu sunt predefinite

—

—

6,87  %

Acoperire demografică totală 2022-2027

—

—

32,02  %

| Islanda | Regiune statistică | PIB pe cap de locuitor | Procentaj al populației naționale |
| --- | --- | --- | --- |
| Zone „c” predefinite (zone slab populate) | IS00 Islanda | — | 100  % |
| Acoperire demografică totală 2022-2027 | — | — | 100  % |

Islanda

Regiune statistică

PIB pe cap de locuitor

Procentaj al populației naționale

Zone „c” predefinite (zone slab populate)

IS00 Islanda

—

100  %

Acoperire demografică totală 2022-2027

—

—

100  %

| Liechtenstein | Regiune statistică | PIB pe cap de locuitor | Procentaj al populației naționale |
| --- | --- | --- | --- |
| Zone „c” care nu sunt predefinite | — | — | 7,50  % |
| Acoperire demografică totală 2022-2027 | — | — | 7,50  % |

Liechtenstein

Regiune statistică

PIB pe cap de locuitor

Procentaj al populației naționale

Zone „c” care nu sunt predefinite

—

—

7,50  %

Acoperire demografică totală 2022-2027

—

—

7,50  %

---

ANEXA II

[...]

[...].

---

ANEXA III

Metoda ce urmează a fi aplicată pentru repartizarea între statele AELS care fac parte din SEE a acoperirii „c” care nu este predefinită

Autoritatea AELS de Supraveghere va calcula acoperirea „c” care nu este predefinită pentru fiecare stat AELS care face parte din SEE aplicând următoarea metodă:

| (1) | Autoritatea AELS de Supraveghere va identifica regiunile statistice de nivelul 3 din statele AELS care fac parte din SEE ce nu sunt încadrate în niciuna dintre următoarele zone:






  — | zonele „a” eligibile prevăzute în anexa I; |
| --- | --- | --- |

(1)

Autoritatea AELS de Supraveghere va identifica regiunile statistice de nivelul 3 din statele AELS care fac parte din SEE ce nu sunt încadrate în niciuna dintre următoarele zone:

—

zonele „a” eligibile prevăzute în anexa I;

| — | fostele zone „a” prevăzute în anexa I; |
| --- | --- |

—

fostele zone „a” prevăzute în anexa I;

| — | zonele slab populate prevăzute în anexa I. |
| --- | --- |

—

zonele slab populate prevăzute în anexa I.

| (2) | Dintre regiunile statistice de nivelul 3 identificate în etapa 1, Autoritatea AELS de Supraveghere va identifica regiunile care au:






  — | un PIB pe cap de locuitor (1) mai mic sau egal cu pragul disparității privind PIB-ul național pe cap de locuitor (2) sau |
| --- | --- | --- |

(2)

Dintre regiunile statistice de nivelul 3 identificate în etapa 1, Autoritatea AELS de Supraveghere va identifica regiunile care au:

—

un PIB pe cap de locuitor (1) mai mic sau egal cu pragul disparității privind PIB-ul național pe cap de locuitor (2) sau

| — | o rată a șomajului (3) mai mare sau egală cu pragul disparității privind șomajul la nivel național (4) ori mai mare sau egală cu 150 % din media națională sau |
| --- | --- |

—

o rată a șomajului (3) mai mare sau egală cu pragul disparității privind șomajul la nivel național (4) ori mai mare sau egală cu 150 % din media națională sau

| — | un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu 90 % din media SEE sau |
| --- | --- |

—

un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu 90 % din media SEE sau

| — | o rată a șomajului mai mare sau egală cu 125 % din media SEE. |
| --- | --- |

—

o rată a șomajului mai mare sau egală cu 125 % din media SEE.

| (3) | Repartizarea acoperirii „c” care nu este predefinită pentru statul AELS care face parte din SEE i (A
  i
  ) se calculează utilizând următoarea formulă (exprimată ca procent din populația SEE): |
| --- | --- |

(3)

Repartizarea acoperirii „c” care nu este predefinită pentru statul AELS care face parte din SEE i (A
  i
  ) se calculează utilizând următoarea formulă (exprimată ca procent din populația SEE):

A
  i
  = p
  i
  /P × 100

unde:

p
  i
  este populația (5) din regiunile statistice de nivelul 3 din statul AELS care face parte din SEE i identificate în etapa 2;

P este populația totală din regiunile statistice de nivelul 3 și din regiunile NUTS 3 identificate în etapa 2 în prezentele orientări și, respectiv, în orientările Comisiei.

---

(1)  Toate datele privind PIB-ul pe cap de locuitor menționate în prezenta anexă se bazează pe media ultimilor trei ani pentru care sunt disponibile date Eurostat, și anume 2016-2018.

(2)  Pragul disparității privind PIB-ul național pe cap de locuitor pentru statul AELS care face parte din SEE i (TG
  i
  ) se calculează utilizând următoarea formulă (exprimată ca procent din PIB-ul național pe cap de locuitor):

(TG)
  i
   = 85 × [(1 + 100/g
  i
  )/2)

unde: g
  i
  este PIB-ul pe cap de locuitor al statului AELS care face parte din SEE i, exprimat ca procent din media SEE.

(3)  Toate datele privind șomajul menționate în prezenta anexă se bazează pe media ultimilor trei ani pentru care sunt disponibile date Eurostat, și anume 2017-2019. Cu toate acestea, datele respective nu conțin informații la nivelul 3 și, prin urmare, sunt utilizate datele privind șomajul aferente regiunii de nivelul 2 în care sunt situate respectivele regiuni de nivelul 3.

(4)  Pragul disparității privind rata șomajului la nivel național pentru statul AELS care face parte din SEE i (TU
  i
  ) se calculează utilizând următoarea formulă (exprimată ca procent din rata șomajului la nivel național):

(TU)
  i
   = 115 × [(1 + 100/u
  i
  )/2)

unde: u
  i
  este rata șomajului la nivel național în statul AELS care face parte din SEE i, exprimată ca procent din media SEE.

(5)  Cifrele privind populația din regiunile de nivelul 3 se calculează pe baza datelor demografice utilizate de Eurostat pentru a calcula PIB-ul regional pe cap de locuitor pentru 2018.

---

ANEXA IV

Metoda pentru definirea zonelor asistate cu pierderi de populație, astfel cum se menționează în secțiunea 7.4.5

În conformitate cu punctul 188, statele AELS care fac parte din SEE pot identifica zonele cu pierderi de populație după cum urmează:

| — | statele AELS care fac parte din SEE trebuie să identifice zonele asistate la nivelul regiunilor statistice de nivelul 3 care intră sub incidența articolului 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE; |
| --- | --- |

—

statele AELS care fac parte din SEE trebuie să identifice zonele asistate la nivelul regiunilor statistice de nivelul 3 care intră sub incidența articolului 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE;

| — | trebuie utilizate datele Eurostat privind densitatea populației pentru perioada 2009-2018, pe baza celei mai recente clasificări disponibile a regiunilor statistice; |
| --- | --- |

—

trebuie utilizate datele Eurostat privind densitatea populației pentru perioada 2009-2018, pe baza celei mai recente clasificări disponibile a regiunilor statistice;

| — | statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze că s-au confruntat cu o pierdere a populației de peste 10 % în perioada 2009-2018; |
| --- | --- |

—

statele AELS care fac parte din SEE trebuie să demonstreze că s-au confruntat cu o pierdere a populației de peste 10 % în perioada 2009-2018;

| — | în cazul în care clasificarea regiunilor statistice s-a modificat în ultimii 10 ani, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să utilizeze datele privind densitatea populației pentru cea mai lungă perioadă de timp disponibilă. |
| --- | --- |

—

în cazul în care clasificarea regiunilor statistice s-a modificat în ultimii 10 ani, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să utilizeze datele privind densitatea populației pentru cea mai lungă perioadă de timp disponibilă.

Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să includă zonele astfel identificate atunci când emit o notificare prevăzută la punctul 189.

---

ANEXA V

Informații care trebuie furnizate la momentul notificării hărții ajutoarelor regionale

| (1) | Statele AELS care fac parte din SEE trebuie să furnizeze informații pentru fiecare dintre următoarele categorii de zone propuse pentru desemnare, dacă este cazul:






  — | zonele „a”; |
| --- | --- | --- |

(1)

—

zonele „a”;

| — | fostele zone „a”; |
| --- | --- |

—

fostele zone „a”;

| — | zonele slab populate; |
| --- | --- |

—

zonele slab populate;

| — | zonele foarte slab populate; |
| --- | --- |

—

zonele foarte slab populate;

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | zonele asistate cu pierderi de populație, astfel cum se menționează în secțiunea 7.4.5; |
| --- | --- |

—

zonele asistate cu pierderi de populație, astfel cum se menționează în secțiunea 7.4.5;

| — | zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 1; |
| --- | --- |

—

zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 1;

| — | zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 2; |
| --- | --- |

—

zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 2;

| — | zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 3; |
| --- | --- |

—

zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 3;

| — | zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 4; |
| --- | --- |

—

zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 4;

| — | zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 5. |
| --- | --- |

—

zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 5.

| (2) | În cadrul fiecărei categorii, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să furnizeze următoarele informații pentru fiecare zonă propusă:






  — | identificarea zonei (utilizând codul de regiune statistică de nivelul 2 sau 3 al zonei, codul UAL al zonelor care formează zona învecinată sau alte denumiri oficiale ale unităților administrative în cauză); |
| --- | --- | --- |

(2)

—

identificarea zonei (utilizând codul de regiune statistică de nivelul 2 sau 3 al zonei, codul UAL al zonelor care formează zona învecinată sau alte denumiri oficiale ale unităților administrative în cauză);

| — | intensitatea propusă a ajutoarelor în zona respectivă pentru perioada 2022-2027 sau, pentru fostele zone „a”, pentru perioadele 2022-2024 și 2025-2027 (indicând orice majorare a intensității ajutoarelor în conformitate cu punctele 180, 181, 183 sau 184, 185 și 186, dacă este cazul); |
| --- | --- |

—

intensitatea propusă a ajutoarelor în zona respectivă pentru perioada 2022-2027 sau, pentru fostele zone „a”, pentru perioadele 2022-2024 și 2025-2027 (indicând orice majorare a intensității ajutoarelor în conformitate cu punctele 180, 181, 183 sau 184, 185 și 186, dacă este cazul);

| — | populația totală cu reședința în zona respectivă, astfel cum se specifică la punctul 177. |
| --- | --- |

—

populația totală cu reședința în zona respectivă, astfel cum se specifică la punctul 177.

| (3) | Pentru desemnarea zonelor slab populate și foarte slab populate, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să furnizeze dovezi suficiente care să demonstreze că sunt îndeplinite condițiile aplicabile prevăzute la punctul 169. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Pentru zonele care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriilor 1-5, statele AELS care fac parte din SEE trebuie să furnizeze dovezi suficiente care să demonstreze că sunt îndeplinite toate condițiile aplicabile prevăzute la punctele 175, 176 și 177. |
| --- | --- |

(4)

---

ANEXA VI

Definiția industriei siderurgice

În sensul prezentelor orientări, „industrie siderurgică” înseamnă producția unuia sau mai multora dintre următoarele produse:

| (a) | fontă și feroaliaje: fontă pentru fabricarea oțelului, fontă de turnătorie și alte fonte brute, fontă-oglindă și feromangan cu conținut ridicat de carbon, fără a include alte feroaliaje; |
| --- | --- |

(a)

fontă și feroaliaje: fontă pentru fabricarea oțelului, fontă de turnătorie și alte fonte brute, fontă-oglindă și feromangan cu conținut ridicat de carbon, fără a include alte feroaliaje;

| (b) | produse brute și produse semifinite din fier, din oțel obișnuit sau din oțel special: oțel lichid turnat sau nu în lingouri, inclusiv lingouri pentru forjarea produselor semifinite: blumuri, țagle și brame, sleburi; bare din tablă și bare din tablă cositorită; rulouri mari laminate la cald, cu excepția producției de oțel lichid pentru piese turnate a turnătoriilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

(b)

produse brute și produse semifinite din fier, din oțel obișnuit sau din oțel special: oțel lichid turnat sau nu în lingouri, inclusiv lingouri pentru forjarea produselor semifinite: blumuri, țagle și brame, sleburi; bare din tablă și bare din tablă cositorită; rulouri mari laminate la cald, cu excepția producției de oțel lichid pentru piese turnate a turnătoriilor mici și mijlocii;

| (c) | produse finite la cald din fier, din oțel obișnuit sau din oțel special: șine, traverse, etriere și eclise, grinzi, profile grele și bare de minimum 80 mm, palplanșe, bare și profile de maximum 80 mm și benzi de oțel de maximum 150 mm, sârmă laminată, profile cu secțiunea rotundă și pătrată pentru țevi, benzi de oțel și benzi laminate la cald (inclusiv benzile pentru țevi), table laminate la cald (acoperite și neacoperite), plăci și table cu grosimea de minimum 3 mm, oțeluri late de minimum 150 mm, cu excepția produselor trefilate, barelor calibrate și pieselor turnate din fontă; |
| --- | --- |

(c)

produse finite la cald din fier, din oțel obișnuit sau din oțel special: șine, traverse, etriere și eclise, grinzi, profile grele și bare de minimum 80 mm, palplanșe, bare și profile de maximum 80 mm și benzi de oțel de maximum 150 mm, sârmă laminată, profile cu secțiunea rotundă și pătrată pentru țevi, benzi de oțel și benzi laminate la cald (inclusiv benzile pentru țevi), table laminate la cald (acoperite și neacoperite), plăci și table cu grosimea de minimum 3 mm, oțeluri late de minimum 150 mm, cu excepția produselor trefilate, barelor calibrate și pieselor turnate din fontă;

| (d) | produse finite la rece: tablă cositorită, tablă acoperită cu plumb, tablă neagră, table galvanizate, alte table acoperite, table laminate la rece, oțel de tole, benzi destinate fabricării tablei cositorite, plăci laminate la rece, în rulouri și în benzi; |
| --- | --- |

(d)

produse finite la rece: tablă cositorită, tablă acoperită cu plumb, tablă neagră, table galvanizate, alte table acoperite, table laminate la rece, oțel de tole, benzi destinate fabricării tablei cositorite, plăci laminate la rece, în rulouri și în benzi;

| (e) | țevi: toate țevile de oțel fără sudură, țevile de oțel sudate cu diametrul mai mare de 406,4 mm. |
| --- | --- |

(e)

țevi: toate țevile de oțel fără sudură, țevile de oțel sudate cu diametrul mai mare de 406,4 mm.

---

ANEXA VII

Informații care trebuie incluse în formularul de cerere pentru ajutoarele regionale pentru investiții

| 1. | Informații cu privire la beneficiarul ajutorului:






  — | denumirea, adresa sediului principal, principalul sector de activitate (cod NACE); |
| --- | --- | --- |

1.

—

denumirea, adresa sediului principal, principalul sector de activitate (cod NACE);

| — | declarație conform căreia nu este o întreprindere aflată în dificultate, conform definiției din Orientările privind salvarea și restructurarea; |
| --- | --- |

—

declarație conform căreia nu este o întreprindere aflată în dificultate, conform definiției din Orientările privind salvarea și restructurarea;

| — | declarație în care să se specifice ajutoarele (atât ajutoarele de minimis, cât și ajutoarele de stat) primite deja pentru alte investiții în ultimii trei ani în aceeași regiune statistică de nivelul 3 în care va fi situată noua investiție; declarație în care să se specifice ajutorul regional primit sau care urmează să fie primit pentru același proiect din partea altor autorități care acordă ajutor; |
| --- | --- |

—

declarație în care să se specifice ajutoarele (atât ajutoarele de minimis, cât și ajutoarele de stat) primite deja pentru alte investiții în ultimii trei ani în aceeași regiune statistică de nivelul 3 în care va fi situată noua investiție; declarație în care să se specifice ajutorul regional primit sau care urmează să fie primit pentru același proiect din partea altor autorități care acordă ajutor;

| — | declarație în care să se specifice dacă beneficiarul a încetat aceeași activitate sau o activitate similară în cadrul SEE în intervalul de doi ani care precedă data depunerii cererii; |
| --- | --- |

—

declarație în care să se specifice dacă beneficiarul a încetat aceeași activitate sau o activitate similară în cadrul SEE în intervalul de doi ani care precedă data depunerii cererii;

| — | declarație în care să se specifice dacă beneficiarul intenționează să înceteze o astfel de activitate la data depunerii cererii de ajutor în termen de doi ani de la finalizarea investiției pentru care urmează să se acorde ajutorul; |
| --- | --- |

—

declarație în care să se specifice dacă beneficiarul intenționează să înceteze o astfel de activitate la data depunerii cererii de ajutor în termen de doi ani de la finalizarea investiției pentru care urmează să se acorde ajutorul;

| — | pentru ajutoarele acordate în cadrul unei scheme: declarație și angajament conform cărora nu se va efectua o relocare. |
| --- | --- |

—

pentru ajutoarele acordate în cadrul unei scheme: declarație și angajament conform cărora nu se va efectua o relocare.

| 2. | Informații despre investiția care urmează să beneficieze de ajutor:






  — | scurtă descriere a investiției; |
| --- | --- | --- |

2.

—

scurtă descriere a investiției;

| — | scurtă descriere a efectelor pozitive preconizate pentru zona în cauză [de exemplu, numărul de locuri de muncă create sau menținute, activitățile de C&D&I, formarea, crearea unui cluster și posibila contribuție a proiectului la tranziția verde (1) și la tranziția digitală a economiei regionale]; |
| --- | --- |

—

scurtă descriere a efectelor pozitive preconizate pentru zona în cauză [de exemplu, numărul de locuri de muncă create sau menținute, activitățile de C&D&I, formarea, crearea unui cluster și posibila contribuție a proiectului la tranziția verde (1) și la tranziția digitală a economiei regionale];

| — | temeiul juridic aplicabil (temeiul juridic național, temeiul juridic al SEE sau ambele temeiuri juridice); |
| --- | --- |

—

temeiul juridic aplicabil (temeiul juridic național, temeiul juridic al SEE sau ambele temeiuri juridice);

| — | începerea planificată a lucrărilor și finalizarea investiției; |
| --- | --- |

—

începerea planificată a lucrărilor și finalizarea investiției;

| — | amplasarea investiției. |
| --- | --- |

—

amplasarea investiției.

| 3. | Informații despre finanțarea investiției:






  — | costurile investiției și alte costuri asociate, analiza cost-beneficiu pentru măsura de ajutor notificată; |
| --- | --- | --- |

3.

—

costurile investiției și alte costuri asociate, analiza cost-beneficiu pentru măsura de ajutor notificată;

| — | costurile eligibile totale; |
| --- | --- |

—

costurile eligibile totale;

| — | valoarea ajutorului necesar pentru realizarea investiției; |
| --- | --- |

—

valoarea ajutorului necesar pentru realizarea investiției;

| — | intensitatea ajutorului. |
| --- | --- |

—

intensitatea ajutorului.

| 4. | Informații despre motivul pentru care ajutorul este necesar și impactul scontat:






  — | scurtă explicație a motivului pentru care ajutorul este necesar și a impactului acestui ajutor asupra deciziei de realizare a investiției sau a deciziei privind alegerea amplasamentului. Aceasta trebuie să includă o explicație a deciziei privind investiția alternativă sau amplasamentul alternativ, în cazul în care ajutorul nu este acordat; |
| --- | --- | --- |

4.

—

scurtă explicație a motivului pentru care ajutorul este necesar și a impactului acestui ajutor asupra deciziei de realizare a investiției sau a deciziei privind alegerea amplasamentului. Aceasta trebuie să includă o explicație a deciziei privind investiția alternativă sau amplasamentul alternativ, în cazul în care ajutorul nu este acordat;

| — | declarație privind absența unui acord ireversibil între beneficiarul ajutorului și contractanți privind realizarea investiției. |
| --- | --- |

—

declarație privind absența unui acord ireversibil între beneficiarul ajutorului și contractanți privind realizarea investiției.

---

(1)  Inclusiv, atunci când este relevant, informații din care să reiasă dacă investiția este durabilă din punctul de vedere al mediului, în sensul Regulamentului 2020/852 privind taxonomia UE, JO L 198, 22.6.2020, p. 13, sau al altor metodologii comparabile.

---

ANEXA VIII

Informațiile menționate la punctul 136

Informațiile privind ajutoarele individuale acordate menționate la punctul 136 subpunctul 2 din orientări trebuie să includă următoarele:

| — | identitatea beneficiarului individual (1):






  — | denumirea; |
| --- | --- | --- |

—

identitatea beneficiarului individual (1):

—

denumirea;

| — | identificatorul beneficiarului ajutorului; |
| --- | --- |

—

identificatorul beneficiarului ajutorului;

| — | tipul de beneficiar al ajutorului la momentul depunerii cererii:






  — | IMM; |
| --- | --- | --- |

—

tipul de beneficiar al ajutorului la momentul depunerii cererii:

—

IMM;

| — | întreprindere mare; |
| --- | --- |

—

întreprindere mare;

| — | regiunea statistică în care este situat beneficiarul ajutorului, la nivelul II sau la un nivel inferior; |
| --- | --- |

—

regiunea statistică în care este situat beneficiarul ajutorului, la nivelul II sau la un nivel inferior;

| — | sectorul principal sau activitatea principală a beneficiarului pentru ajutorul acordat, identificat(ă) prin grupa NACE (cod numeric din trei cifre) (2); |
| --- | --- |

—

sectorul principal sau activitatea principală a beneficiarului pentru ajutorul acordat, identificat(ă) prin grupa NACE (cod numeric din trei cifre) (2);

| — | elementul de ajutor, exprimat ca valoare întreagă în moneda națională; |
| --- | --- |

—

elementul de ajutor, exprimat ca valoare întreagă în moneda națională;

| — | în cazul în care este diferită de elementul de ajutor, valoarea nominală a ajutorului, exprimată ca valoare întreagă în moneda națională (3); |
| --- | --- |

—

în cazul în care este diferită de elementul de ajutor, valoarea nominală a ajutorului, exprimată ca valoare întreagă în moneda națională (3);

| — | instrumentul de ajutor (4):






  — | grant/subvenționare a ratei dobânzii/anulare a datoriei; |
| --- | --- | --- |

—

instrumentul de ajutor (4):

—

grant/subvenționare a ratei dobânzii/anulare a datoriei;

| — | împrumut/avansuri rambursabile/grant rambursabil; |
| --- | --- |

—

împrumut/avansuri rambursabile/grant rambursabil;

| — | garanție; |
| --- | --- |

—

garanție;

| — | avantaj fiscal sau scutire fiscală; |
| --- | --- |

—

avantaj fiscal sau scutire fiscală;

| — | finanțare de risc; |
| --- | --- |

—

finanțare de risc;

| — | altele (precizați); |
| --- | --- |

—

altele (precizați);

| — | data acordării și data publicării; |
| --- | --- |

—

data acordării și data publicării;

| — | obiectivul ajutorului; |
| --- | --- |

—

obiectivul ajutorului;

| — | identitatea autorității sau a autorităților care acordă ajutorul; |
| --- | --- |

—

identitatea autorității sau a autorităților care acordă ajutorul;

| — | după caz, numele entității căreia i-a fost încredințată execuția și numele intermediarilor financiari selectați; |
| --- | --- |

—

după caz, numele entității căreia i-a fost încredințată execuția și numele intermediarilor financiari selectați;

| — | referința măsurii de ajutor (5). |
| --- | --- |

—

referința măsurii de ajutor (5).

---

(1)  Cu excepția secretelor comerciale și a altor informații confidențiale în cazuri justificate în mod corespunzător și sub rezerva acordului Autorității AELS de Supraveghere (Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind secretul profesional în deciziile din domeniul ajutorului de stat, JO L 154, 8.6.2006, p. 27, și suplimentul SEE nr. 29, 8.6.2006, p. 1).

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1). Acest regulament este încorporat în anexa XXI la Acordul privind SEE prin Decizia nr. 61/2007 a Comitetului mixt al SEE (JO L 266, 11.10.2007, p. 25 și suplimentul SEE nr. 48, 11.10.2007, p. 18).

(3)  Echivalent subvenție brută sau, după caz, valoarea investiției. Pentru ajutoarele de exploatare, se poate furniza valoarea anuală a ajutorului pentru fiecare beneficiar al ajutorului. Pentru schemele fiscale, această valoare poate fi comunicată conform intervalelor prevăzute la punctul 139. Valoarea care trebuie publicată este cuantumul maxim autorizat al beneficiului fiscal, și nu cuantumul dedus în fiecare an (de exemplu, în cazul unui credit fiscal trebuie publicat cuantumul maxim autorizat al creditului fiscal, și nu cuantumul efectiv, care ar putea să depindă de venitul impozabil și variază de la un an la altul).

(4)  În cazul în care ajutorul se acordă prin intermediul mai multor instrumente de ajutor, valoarea ajutorului se specifică pentru fiecare instrument în parte.

(5)  Astfel cum a fost indicată de Autoritatea AELS de Supraveghere în cadrul procedurii de notificare menționate în secțiunea 3.

---

| 30.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 173/121 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 173/121

---

DECIZIA nr. 293/21/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 16 decembrie 2021

de modificare a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea Orientărilor revizuite privind asigurarea creditelor la export pe termen scurt [2022/1048]

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 61-63 și Protocolul 26,

având în vedere Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 24 și articolul 5 alineatul (2) litera (b),

întrucât:

În temeiul articolului 24 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea AELS de Supraveghere pune în aplicare dispozițiile Acordului privind SEE referitoare la ajutoarele de stat.

În temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea AELS de Supraveghere emite comunicări sau orientări referitoare la aspectele tratate în Acordul privind SEE, în cazul în care respectivul acord sau Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție prevede în mod expres acest lucru sau în cazul în care Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că este necesar.

La 6 decembrie 2021, Comisia Europeană a adoptat Comunicarea privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul asigurării creditelor la export pe termen scurt („orientările”) (1).

Orientările sunt relevante și pentru Spațiul Economic European („SEE”).

Aplicarea uniformă a normelor SEE privind ajutoarele de stat trebuie asigurată pe tot teritoriul SEE, în concordanță cu obiectivul de omogenitate stabilit la articolul 1 din Acordul privind SEE.

În conformitate cu punctul II din secțiunea „Generalități” din anexa XV la Acordul privind SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere, după consultarea Comisiei Europene, trebuie să adopte acte corespunzătoare celor adoptate de Comisia Europeană.

Orientările se pot referi la anumite instrumente de politică ale Uniunii Europene și la anumite acte juridice ale Uniunii Europene care nu au fost încorporate în Acordul privind SEE. În vederea asigurării unei aplicări uniforme a dispozițiilor privind ajutoarele de stat și a unor condiții egale de concurență pe întreg teritoriul SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere va aplica, în general, aceleași puncte de referință ca și Comisia Europeană atunci când va evalua compatibilitatea ajutorului cu funcționarea Acordului privind SEE.

după consultarea Comisiei Europene,

după consultarea statelor membre AELS,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Normele de fond în domeniul ajutoarelor de stat sunt modificate prin introducerea Orientărilor revizuite privind asigurarea creditelor la export pe termen scurt. Orientările sunt anexate la prezenta decizie și fac parte integrantă din aceasta.

(2)   Noile orientări înlocuiesc, începând cu 1 ianuarie 2022, orientările existente privind asigurarea creditelor la export pe termen scurt (2).

Articolul 2

Autoritatea AELS de Supraveghere aplică orientările cu următoarele adaptări, după caz, dar fără a se limita la acestea:

| (a) | în cazul în care există o trimitere la „statul membru (statele membre)”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „statul (statele) AELS” (3), sau, după caz, la „statul (statele) care face (fac) parte din SEE”; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care există o trimitere la „statul membru (statele membre)”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „statul (statele) AELS” (3), sau, după caz, la „statul (statele) care face (fac) parte din SEE”;

| (b) | în cazul în care există o trimitere la „Comisia Europeană”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „Autoritatea AELS de Supraveghere”; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care există o trimitere la „Comisia Europeană”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „Autoritatea AELS de Supraveghere”;

| (c) | în cazul în care există o trimitere la „tratatul” sau la „TFUE”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „Acordul privind SEE”; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care există o trimitere la „tratatul” sau la „TFUE”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „Acordul privind SEE”;

| (d) | în cazul în care există o trimitere la articolul 49 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 31 din Acordul privind SEE și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv; |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care există o trimitere la articolul 49 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 31 din Acordul privind SEE și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv;

| (e) | în cazul în care există o trimitere la articolul 63 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 40 din Acordul privind SEE și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv; |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care există o trimitere la articolul 63 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 40 din Acordul privind SEE și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv;

| (f) | în cazul în care există o trimitere la articolul 107 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 61 din Acordul privind SEE și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv; |
| --- | --- |

(f)

în cazul în care există o trimitere la articolul 107 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 61 din Acordul privind SEE și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv;

| (g) | în cazul în care există o trimitere la articolul 108 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 1 din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv; |
| --- | --- |

(g)

în cazul în care există o trimitere la articolul 108 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 1 din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv;

| (h) | în cazul în care există o trimitere la Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului (4), Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la partea II din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție; |
| --- | --- |

(h)

în cazul în care există o trimitere la Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului (4), Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la partea II din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție;

| (i) | în cazul în care există o trimitere la Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (5), Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere; |
| --- | --- |

(i)

în cazul în care există o trimitere la Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (5), Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere;

| (j) | în cazul în care există o trimitere la formularea „(in)compatibil(i)(ă)(e) cu piața internă”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca fiind „(in)compatibil(ă)(i)(e) cu funcționarea Acordului privind SEE”; |
| --- | --- |

(j)

în cazul în care există o trimitere la formularea „(in)compatibil(i)(ă)(e) cu piața internă”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca fiind „(in)compatibil(ă)(i)(e) cu funcționarea Acordului privind SEE”;

| (k) | în cazul în care există o trimitere la formularea „în interiorul (sau în afara) Uniunii”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca „în interiorul (sau în afara) SEE”; |
| --- | --- |

(k)

în cazul în care există o trimitere la formularea „în interiorul (sau în afara) Uniunii”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca „în interiorul (sau în afara) SEE”;

| (l) | în cazul în care există o trimitere la „comerțul în interiorul Uniunii”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „comerțul în interiorul SEE”; |
| --- | --- |

(l)

în cazul în care există o trimitere la „comerțul în interiorul Uniunii”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „comerțul în interiorul SEE”;

| (m) | în cazul în care orientările prevăd că acestea se vor aplica „tuturor sectoarelor de activitate economică”, Autoritatea AELS de Supraveghere le aplică „tuturor sectoarelor de activitate economică sau părților de sectoare de activitate economică care intră în domeniul de aplicare al Acordului privind SEE”; |
| --- | --- |

(m)

în cazul în care orientările prevăd că acestea se vor aplica „tuturor sectoarelor de activitate economică”, Autoritatea AELS de Supraveghere le aplică „tuturor sectoarelor de activitate economică sau părților de sectoare de activitate economică care intră în domeniul de aplicare al Acordului privind SEE”;

| (n) | în cazul în care există o trimitere la comunicări, avize sau orientări ale Comisiei, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la orientările corespunzătoare ale Autorității AELS de Supraveghere. |
| --- | --- |

(n)

în cazul în care există o trimitere la comunicări, avize sau orientări ale Comisiei, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la orientările corespunzătoare ale Autorității AELS de Supraveghere.

Articolul 3

Autoritatea AELS de Supraveghere aplică lista țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată care figurează în anexa la orientări, la care a fost adăugat Principatul Liechtenstein.

Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2021.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere,

Bente ANGELL-HANSEN

Președintă

Membră responsabilă a Colegiului

Högni KRISTJÁNSSON

Membru al Colegiului

Stefan BARRIGA

Membru al Colegiului

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Contrasemnatar în calitate de director,

Afaceri juridice și executive

---

(1)  C(2021) 8705 final (JO C 497, 10.12.2021, p. 5).

1

(2)  
  JO L 343, 19.12.2013, p. 54, și Suplimentul SEE nr. 71, 19.12.2013, p. 1, readoptate prin Decizia nr. 4/19/COL a Autorității AELS de supraveghere din 6 februarie 2019 de modificare, pentru a o suta patra oară, a normelor procedurale și de fond din domeniul ajutoarelor de stat [2019/1008] (JO L 163, 20.6.2019, p. 110), și Suplimentul SEE nr. 48, 20.6.2019, p. 1, modificată prin Decizia nr. 30/20/COL din 1 aprilie 2020 de modificare, pentru a o sută șasea oară, a normelor procedurale și de fond din domeniul ajutoarelor de stat prin înlocuirea anexei la Orientările privind asigurarea creditelor la export pe termen scurt [2020/982] (JO L 220, 9.7.2020, p. 8), și Suplimentul SEE nr. 46, 9.7.2020, p. 1, Decizia nr. 90/20/COL din 15 iulie 2020 de modificare, pentru a suta șaptea oară, a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat, prin modificarea și prelungirea anumitor orientări privind ajutoarele de stat [2020/1576] (JO L 359, 29.10.2020, p. 16), și Suplimentul SEE nr. 68, 29.10.2020, p. 4, și Decizia nr. 12/21/COL din 24 februarie 2021 de înlocuire a anexei la Orientările privind asigurarea creditelor la export pe termen scurt [2021/1238] (JO L 271, 29.7.2021, p. 1), și Suplimentul SEE nr. 50, 29.7.2021, p. 1.

2

(3)  
  „Statele AELS” înseamnă Islanda, Liechtenstein și Norvegia.

3

(4)  Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului din 13 iulie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 248, 24.9.2015, p. 9).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/1589 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

5

---

Comunicare a Comisiei privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul asigurării creditelor la export pe termen scurt

1.   Introducere

Introducere

| 1. | Subvențiile la export pot afecta în mod negativ concurența pe piață între furnizorii de bunuri și servicii, care se află în situație de rivalitate potențială. De aceea, Comisia, în calitate de gardian al concurenței în temeiul tratatului, a condamnat întotdeauna cu fermitate ajutoarele la export pentru comerțul în cadrul Uniunii și pentru exporturile în afara Uniunii. Scopul prezentei comunicări este de a clarifica modul de evaluare de către Comisie, în temeiul normelor Uniunii privind ajutoarele de stat, a sprijinului acordat de statele membre pentru asigurarea creditelor la export. |
| --- | --- |

1.

Subvențiile la export pot afecta în mod negativ concurența pe piață între furnizorii de bunuri și servicii, care se află în situație de rivalitate potențială. De aceea, Comisia, în calitate de gardian al concurenței în temeiul tratatului, a condamnat întotdeauna cu fermitate ajutoarele la export pentru comerțul în cadrul Uniunii și pentru exporturile în afara Uniunii. Scopul prezentei comunicări este de a clarifica modul de evaluare de către Comisie, în temeiul normelor Uniunii privind ajutoarele de stat, a sprijinului acordat de statele membre pentru asigurarea creditelor la export.

| 2. | Comisia și-a exercitat competența de a emite orientări privind ajutoarele de stat în domeniul asigurării creditelor la export pe termen scurt. Scopul a fost abordarea denaturărilor efective sau potențiale ale concurenței pe piața internă, nu numai între exportatorii din diferite state membre (în schimburile comerciale în cadrul și în afara Uniunii), ci și între asigurătorii de credite la export care își desfășoară activitatea în Uniune. În 1997, Comisia a stabilit principiile pentru intervenția statului în Comunicarea sa adresată statelor membre în temeiul articolului 93 alineatul (1) din Tratatul CE privind aplicarea articolelor 92 și 93 din tratat în cazul asigurării creditelor la export pe termen scurt (1) („comunicarea din 1997”). Principiile Comunicării din 1997 urmau să se aplice pentru o perioadă de cinci ani, cu începere de la 1 ianuarie 1998. Comunicarea din 1997 a fost ulterior adaptată, iar perioada de aplicare a fost prelungită în 2001 (2), 2004 (3), 2005 (4) și 2010 (5). Principiile comunicării s-au aplicat până la 31 decembrie 2012. |
| --- | --- |

2.

Comisia și-a exercitat competența de a emite orientări privind ajutoarele de stat în domeniul asigurării creditelor la export pe termen scurt. Scopul a fost abordarea denaturărilor efective sau potențiale ale concurenței pe piața internă, nu numai între exportatorii din diferite state membre (în schimburile comerciale în cadrul și în afara Uniunii), ci și între asigurătorii de credite la export care își desfășoară activitatea în Uniune. În 1997, Comisia a stabilit principiile pentru intervenția statului în Comunicarea sa adresată statelor membre în temeiul articolului 93 alineatul (1) din Tratatul CE privind aplicarea articolelor 92 și 93 din tratat în cazul asigurării creditelor la export pe termen scurt

1

2

3

4

5

| 3. | Experiența dobândită în aplicarea principiilor comunicării din 1997, în special în perioada crizei financiare, între 2009 și 2011, a arătat că politica adoptată de Comisie în acest domeniu ar trebui revizuită. Prin urmare, Comisia a adoptat o nouă Comunicare către statele membre privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul asigurării creditelor la export pe termen scurt (6) („comunicarea din 2012”). Principiile comunicării din 2012 urmau, în principiu, să se aplice de la 1 ianuarie 2013 până la 31 decembrie 2018 (7). Anexa la comunicarea din 2012 a fost ulterior adaptată de mai multe ori (8), iar perioada de aplicare a comunicării din 2012 a fost prelungită în 2018 (9) și 2020 (10). În prezent, comunicarea se aplică până la 31 decembrie 2021. |
| --- | --- |

3.

Experiența dobândită în aplicarea principiilor comunicării din 1997, în special în perioada crizei financiare, între 2009 și 2011, a arătat că politica adoptată de Comisie în acest domeniu ar trebui revizuită. Prin urmare, Comisia a adoptat o nouă Comunicare către statele membre privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul asigurării creditelor la export pe termen scurt

6

7

8

9

10

| 4. | În 2019, Comisia a lansat o evaluare a comunicării din 2012, ca parte a Verificării adecvării pachetului de modernizare a ajutoarelor de stat, a orientărilor privind sectorul feroviar și a asigurării creditelor la export pe termen scurt (11). Rezultatele evaluării au arătat că, în principiu, normele funcționează bine, dar că acestea necesită unele îmbunătățiri minore care să reflecte evoluțiile pieței. Prin urmare, prezenta comunicare conține doar câteva ajustări tehnice, menținând, în același timp, principiile prevăzute în comunicarea din 2012. |
| --- | --- |

4.

În 2019, Comisia a lansat o evaluare a comunicării din 2012, ca parte a Verificării adecvării pachetului de modernizare a ajutoarelor de stat, a orientărilor privind sectorul feroviar și a asigurării creditelor la export pe termen scurt

11

| 5. | Normele prevăzute în prezenta comunicare vor contribui la asigurarea faptului că ajutoarele de stat nu denaturează concurența între asigurătorii de credite la export privați și publici – sau care beneficiază de sprijin public. Normele respective vor contribui, de asemenea, la crearea unor condiții de concurență echitabile între exportatori. |
| --- | --- |

5.

Normele prevăzute în prezenta comunicare vor contribui la asigurarea faptului că ajutoarele de stat nu denaturează concurența între asigurătorii de credite la export privați și publici – sau care beneficiază de sprijin public. Normele respective vor contribui, de asemenea, la crearea unor condiții de concurență echitabile între exportatori.

| 6. | Prezenta comunicare oferă statelor membre orientări mai detaliate cu privire la principiile pe baza cărora Comisia dorește să își fundamenteze interpretarea articolelor 107 și 108 din tratat și cu privire la modul în care se aplică aceste articole în cazul asigurării creditelor la export pe termen scurt. Comunicarea ar trebui să asigure un grad de transparență cât mai ridicat al politicii Comisiei în domeniu, precum și caracterul previzibil și egalitatea de tratament. În acest scop, comunicarea prezintă o serie de condiții pe care trebuie să le îndeplinească asigurătorii de stat care doresc să intre pe piața asigurării creditelor la export pe termen scurt pentru riscurile asigurabile pe piața privată. |
| --- | --- |

6.

Prezenta comunicare oferă statelor membre orientări mai detaliate cu privire la principiile pe baza cărora Comisia dorește să își fundamenteze interpretarea articolelor 107 și 108 din tratat și cu privire la modul în care se aplică aceste articole în cazul asigurării creditelor la export pe termen scurt. Comunicarea ar trebui să asigure un grad de transparență cât mai ridicat al politicii Comisiei în domeniu, precum și caracterul previzibil și egalitatea de tratament. În acest scop, comunicarea prezintă o serie de condiții pe care trebuie să le îndeplinească asigurătorii de stat care doresc să intre pe piața asigurării creditelor la export pe termen scurt pentru riscurile asigurabile pe piața privată.

| 7. | Riscurile care în principiu nu sunt riscuri asigurabile pe piața privată nu intră în sfera de aplicare a prezentei comunicări. |
| --- | --- |

7.

Riscurile care în principiu nu sunt riscuri asigurabile pe piața privată nu intră în sfera de aplicare a prezentei comunicări.

| 8. | Secțiunea 2 descrie domeniul de aplicare al prezentei comunicări și prevede definițiile utilizate în comunicare. Secțiunea 3 se referă la aplicabilitatea articolului 107 alineatul (1) din tratat și la interdicția generală de a acorda ajutor de stat pentru asigurarea riscurilor asigurabile pe piața privată ale creditelor la export. În fine, secțiunea 4 prevede unele excepții de la domeniul de aplicare al riscurilor asigurabile pe piața privată și precizează condițiile în care sprijinul statului pentru asigurarea riscurilor temporar neasigurabile pe piața privată poate fi compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

8.

Secțiunea 2 descrie domeniul de aplicare al prezentei comunicări și prevede definițiile utilizate în comunicare. Secțiunea 3 se referă la aplicabilitatea articolului 107 alineatul (1) din tratat și la interdicția generală de a acorda ajutor de stat pentru asigurarea riscurilor asigurabile pe piața privată ale creditelor la export. În fine, secțiunea 4 prevede unele excepții de la domeniul de aplicare al riscurilor asigurabile pe piața privată și precizează condițiile în care sprijinul statului pentru asigurarea riscurilor temporar neasigurabile pe piața privată poate fi compatibil cu piața internă.

2.   Domeniul de aplicare al comunicării și definiții

Domeniul de aplicare al comunicării și definiții

2.1.   Domeniul de aplicare

Domeniul de aplicare

| 9. | Comisia va aplica principiile prevăzute în prezenta comunicare numai în cazul asigurării creditelor la export cu o perioadă a riscului mai mică de doi ani. Toate celelalte instrumente de finanțare a exporturilor sunt excluse din sfera de aplicare a prezentei comunicări. |
| --- | --- |

9.

Comisia va aplica principiile prevăzute în prezenta comunicare numai în cazul asigurării creditelor la export cu o perioadă a riscului mai mică de doi ani. Toate celelalte instrumente de finanțare a exporturilor sunt excluse din sfera de aplicare a prezentei comunicări.

2.2.   Definiții

Definiții

| 10. | În sensul prezentei comunicări, se aplică următoarele definiții:






  1. | „asigurarea creditului la export” înseamnă un produs de asigurare prin care asigurătorul oferă asigurare împotriva riscului comercial sau politic, ori a ambelor riscuri, aferente obligațiilor de plată în cadrul unei tranzacții de export; |
| --- | --- | --- |

10.

În sensul prezentei comunicări, se aplică următoarele definiții:

1.

„asigurarea creditului la export” înseamnă un produs de asigurare prin care asigurătorul oferă asigurare împotriva riscului comercial sau politic, ori a ambelor riscuri, aferente obligațiilor de plată în cadrul unei tranzacții de export;

| 2. | „asigurător privat al creditelor” înseamnă o societate sau o organizație, diferită de asigurătorul de stat, care oferă servicii de asigurare a creditelor la export; |
| --- | --- |

2.

„asigurător privat al creditelor” înseamnă o societate sau o organizație, diferită de asigurătorul de stat, care oferă servicii de asigurare a creditelor la export;

| 3. | „asigurător de stat” înseamnă o societate sau o altă organizație care oferă servicii de asigurare a creditelor la export cu sprijinul sau în numele unui stat membru ori un stat membru care oferă servicii de asigurare a creditelor la export; |
| --- | --- |

3.

„asigurător de stat” înseamnă o societate sau o altă organizație care oferă servicii de asigurare a creditelor la export cu sprijinul sau în numele unui stat membru ori un stat membru care oferă servicii de asigurare a creditelor la export;

| 4. | „riscuri asigurabile pe piața privată” înseamnă riscuri comerciale sau politice, ori ambele riscuri, cu o perioadă maximă a riscului de mai puțin de doi ani, stabilite pentru cumpărători din sectorul public și din afara sectorului public din țările enumerate în anexă. În sensul prezentei comunicări, toate celelalte riscuri sunt considerate riscuri neasigurabile pe piața privată; |
| --- | --- |

4.

„riscuri asigurabile pe piața privată” înseamnă riscuri comerciale sau politice, ori ambele riscuri, cu o perioadă maximă a riscului de mai puțin de doi ani, stabilite pentru cumpărători din sectorul public și din afara sectorului public din țările enumerate în anexă. În sensul prezentei comunicări, toate celelalte riscuri sunt considerate riscuri neasigurabile pe piața privată;

| 5. | „riscurile comerciale” includ în special următoarele riscuri:






  (a) | rezilierea arbitrară a unui contract de către un cumpărător, și anume decizia arbitrară luată de un cumpărător din afara sectorului public de a întrerupe sau de a rezilia contractul fără un motiv întemeiat; |
| --- | --- | --- |

5.

„riscurile comerciale” includ în special următoarele riscuri:

(a)

rezilierea arbitrară a unui contract de către un cumpărător, și anume decizia arbitrară luată de un cumpărător din afara sectorului public de a întrerupe sau de a rezilia contractul fără un motiv întemeiat;

| (b) | refuzul arbitrar al unui cumpărător din afara sectorului public de a accepta bunurile care fac obiectul contractului, fără un motiv întemeiat; |
| --- | --- |

(b)

refuzul arbitrar al unui cumpărător din afara sectorului public de a accepta bunurile care fac obiectul contractului, fără un motiv întemeiat;

| (c) | insolvența unui cumpărător din afara sectorului public și a garantului acestuia; |
| --- | --- |

(c)

insolvența unui cumpărător din afara sectorului public și a garantului acestuia;

| (d) | incapacitatea prelungită de plată, respectiv neonorarea de către un cumpărător din afara sectorului public și de către garantul acestuia a obligației de plată a datoriei care derivă în baza contractului; |
| --- | --- |

(d)

incapacitatea prelungită de plată, respectiv neonorarea de către un cumpărător din afara sectorului public și de către garantul acestuia a obligației de plată a datoriei care derivă în baza contractului;

| 6. | „riscurile politice” includ în special următoarele riscuri:






  (a) | riscul ca un cumpărător din sectorul public sau o țară să împiedice finalizarea unei tranzacții sau să nu plătească la timp; |
| --- | --- | --- |

6.

„riscurile politice” includ în special următoarele riscuri:

(a)

riscul ca un cumpărător din sectorul public sau o țară să împiedice finalizarea unei tranzacții sau să nu plătească la timp;

| (b) | riscul care nu depinde de un anumit cumpărător sau care nu ține de răspunderea unui anumit cumpărător; |
| --- | --- |

(b)

riscul care nu depinde de un anumit cumpărător sau care nu ține de răspunderea unui anumit cumpărător;

| (c) | riscul ca o țară să nu transfere în țara asiguratului sumele plătite de către cumpărătorii domiciliați în țara respectivă; |
| --- | --- |

(c)

riscul ca o țară să nu transfere în țara asiguratului sumele plătite de către cumpărătorii domiciliați în țara respectivă;

| (d) | riscul apariției unui caz de forță majoră în afara țării asigurătorului, care ar putea include evenimente de tipul războaielor, în măsura în care efectele sale nu ar fi altfel asigurate; |
| --- | --- |

(d)

riscul apariției unui caz de forță majoră în afara țării asigurătorului, care ar putea include evenimente de tipul războaielor, în măsura în care efectele sale nu ar fi altfel asigurate;

| 7. | „perioada riscului” înseamnă perioada de fabricație, la care se adaugă perioada creditului; |
| --- | --- |

7.

„perioada riscului” înseamnă perioada de fabricație, la care se adaugă perioada creditului;

| 8. | „perioadă de fabricație” înseamnă perioada cuprinsă între data unei comenzi și livrarea bunurilor sau a serviciilor; |
| --- | --- |

8.

„perioadă de fabricație” înseamnă perioada cuprinsă între data unei comenzi și livrarea bunurilor sau a serviciilor;

| 9. | „perioada creditului” înseamnă perioada de care dispune cumpărătorul pentru a face plata aferentă bunurilor livrate și serviciilor prestate în cadrul unei tranzacții de credit la export; |
| --- | --- |

9.

„perioada creditului” înseamnă perioada de care dispune cumpărătorul pentru a face plata aferentă bunurilor livrate și serviciilor prestate în cadrul unei tranzacții de credit la export;

| 10. | „acoperirea unui singur risc” înseamnă acoperire pentru toate vânzările către un cumpărător sau pentru un singur contract cu un singur cumpărător; |
| --- | --- |

10.

„acoperirea unui singur risc” înseamnă acoperire pentru toate vânzările către un cumpărător sau pentru un singur contract cu un singur cumpărător;

| 11. | „reasigurare” înseamnă asigurarea cumpărată de un asigurător de la un alt asigurător ca modalitate de gestionare a riscului cu scopul de a-și reduce propriul risc; |
| --- | --- |

11.

„reasigurare” înseamnă asigurarea cumpărată de un asigurător de la un alt asigurător ca modalitate de gestionare a riscului cu scopul de a-și reduce propriul risc;

| 12. | „coasigurare” înseamnă procentajul din fiecare pierdere asigurată care nu este despăgubit de către asigurător și care este suportat de un alt asigurător; |
| --- | --- |

12.

„coasigurare” înseamnă procentajul din fiecare pierdere asigurată care nu este despăgubit de către asigurător și care este suportat de un alt asigurător;

| 13. | „cotă procentuală” înseamnă reasigurare prin care asigurătorul are obligația de a transfera, iar reasigurătorul are obligația de a accepta, un anumit procentaj din fiecare risc din cadrul unei anume categorii de activitate la care asigurătorul a subscris; |
| --- | --- |

13.

„cotă procentuală” înseamnă reasigurare prin care asigurătorul are obligația de a transfera, iar reasigurătorul are obligația de a accepta, un anumit procentaj din fiecare risc din cadrul unei anume categorii de activitate la care asigurătorul a subscris;

| 14. | „acoperire complementară” înseamnă acoperire suplimentară peste o limită a creditului stabilită de un alt asigurător; |
| --- | --- |

14.

„acoperire complementară” înseamnă acoperire suplimentară peste o limită a creditului stabilită de un alt asigurător;

| 15. | „politica privind cifra de afaceri globală” înseamnă o politică de asigurare a creditelor diferită de acoperirea unui singur risc, și anume o politică de asigurare a creditelor care acoperă totalitatea sau cea mai mare parte a vânzărilor pe credit ale asiguratului, precum și sumele de încasat din vânzările către cumpărători multipli. |
| --- | --- |

15.

„politica privind cifra de afaceri globală” înseamnă o politică de asigurare a creditelor diferită de acoperirea unui singur risc, și anume o politică de asigurare a creditelor care acoperă totalitatea sau cea mai mare parte a vânzărilor pe credit ale asiguratului, precum și sumele de încasat din vânzările către cumpărători multipli.

3.   Aplicabilitatea articolului 107 alineatul (1) din tratat

Aplicabilitatea articolului 107 alineatul (1) din tratat

3.1.   Principii generale

Principii generale

| 11. | Conform articolului 107 alineatul (1) din tratat „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

11.

Conform articolului 107 alineatul (1) din tratat „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| 12. | În cazul în care asigurătorii de stat oferă servicii de asigurare a creditelor la export, respectivele servicii de asigurare implică resurse de stat. Implicarea statului poate conferi asigurătorilor sau exportatorilor un avantaj selectiv și ar putea, astfel, denatura sau ar putea amenința să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. Principiile prevăzute în secțiunile 3.2, 3.3 și în secțiunea 4 au scopul de a oferi orientări cu privire la modul în care astfel de măsuri vor fi evaluate în temeiul normelor privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

12.

În cazul în care asigurătorii de stat oferă servicii de asigurare a creditelor la export, respectivele servicii de asigurare implică resurse de stat. Implicarea statului poate conferi asigurătorilor sau exportatorilor un avantaj selectiv și ar putea, astfel, denatura sau ar putea amenința să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. Principiile prevăzute în secțiunile 3.2, 3.3 și în secțiunea 4 au scopul de a oferi orientări cu privire la modul în care astfel de măsuri vor fi evaluate în temeiul normelor privind ajutoarele de stat.

3.2.   Ajutor pentru asigurători

Ajutor pentru asigurători

| 13. | Dacă asigurătorii de stat au anumite avantaje comparativ cu asigurătorii de credite privați, se poate presupune existența unui ajutor de stat. Avantajele pot avea forme diferite și ar putea include, de exemplu:






  (a) | garanții de stat pentru împrumuturi și pierderi; |
| --- | --- | --- |

13.

Dacă asigurătorii de stat au anumite avantaje comparativ cu asigurătorii de credite privați, se poate presupune existența unui ajutor de stat. Avantajele pot avea forme diferite și ar putea include, de exemplu:

(a)

garanții de stat pentru împrumuturi și pierderi;

| (b) | exceptare de la obligația de a constitui rezerve adecvate și de la celelalte cerințe care derivă din excluderea operațiunilor de asigurare a creditelor la export în numele statului sau garantate de stat din sfera de aplicare a Directivei 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12); |
| --- | --- |

(b)

exceptare de la obligația de a constitui rezerve adecvate și de la celelalte cerințe care derivă din excluderea operațiunilor de asigurare a creditelor la export în numele statului sau garantate de stat din sfera de aplicare a Directivei 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12);

12

| (c) | reducerea taxelor și impozitelor plătite în mod normal sau scutirea de la plata acestora (cum ar fi impozitul pe profit și taxele percepute pentru polițele de asigurare); |
| --- | --- |

(c)

reducerea taxelor și impozitelor plătite în mod normal sau scutirea de la plata acestora (cum ar fi impozitul pe profit și taxele percepute pentru polițele de asigurare);

| (d) | ajutoare de la stat sau capital pus la dispoziție de către stat sau alte forme de finanțare care nu sunt conforme cu principiul investitorului în economia de piață; |
| --- | --- |

(d)

ajutoare de la stat sau capital pus la dispoziție de către stat sau alte forme de finanțare care nu sunt conforme cu principiul investitorului în economia de piață;

| (e) | servicii în natură furnizate de stat, precum accesul la infrastructuri, structuri ale statului sau la informații privilegiate și utilizarea acestora în condiții care nu reflectă valoarea de piață a acestora; |
| --- | --- |

(e)

servicii în natură furnizate de stat, precum accesul la infrastructuri, structuri ale statului sau la informații privilegiate și utilizarea acestora în condiții care nu reflectă valoarea de piață a acestora;

| (f) | reasigurarea directă de către stat sau garanție pentru reasigurarea directă de către stat în condiții mai avantajoase decât cele disponibile pe piața reasigurărilor private, ceea ce duce la prețuri mai mici pentru acoperirea reasigurării sau la crearea artificială de capacitate care nu ar fi generată de piața privată. |
| --- | --- |

(f)

reasigurarea directă de către stat sau garanție pentru reasigurarea directă de către stat în condiții mai avantajoase decât cele disponibile pe piața reasigurărilor private, ceea ce duce la prețuri mai mici pentru acoperirea reasigurării sau la crearea artificială de capacitate care nu ar fi generată de piața privată.

3.3.   Interzicerea ajutoarelor de stat pentru creditele la export

Interzicerea ajutoarelor de stat pentru creditele la export

| 14. | Avantajele pentru asigurătorii de stat enumerate la punctul 13 în ceea ce privește riscurile asigurabile pe piața privată afectează comerțul cu serviciile de asigurare a creditelor în interiorul Uniunii. Aceste avantaje conduc la apariția de variații în ceea ce privește acoperirea asigurării disponibile pentru riscurile asigurabile pe piața privată în state membre diferite. Aceasta denaturează concurența în rândul asigurătorilor din diferite state membre și are efecte secundare asupra schimburilor comerciale din cadrul Uniunii, indiferent dacă sunt vizate exporturile în cadrul Uniunii sau exporturile în afara Uniunii (13). Din aceste motive, dacă asigurătorii de stat au astfel de avantaje comparativ cu asigurătorii de credite privați, asigurătorii de stat nu ar trebui să fie în măsură să asigure riscurile asigurabile pe piața privată. Este, așadar, necesar să se determine condițiile în care asigurătorii de stat pot funcționa, pentru a se asigura faptul că nu beneficiază de ajutor de stat. |
| --- | --- |

14.

Avantajele pentru asigurătorii de stat enumerate la punctul 13 în ceea ce privește riscurile asigurabile pe piața privată afectează comerțul cu serviciile de asigurare a creditelor în interiorul Uniunii. Aceste avantaje conduc la apariția de variații în ceea ce privește acoperirea asigurării disponibile pentru riscurile asigurabile pe piața privată în state membre diferite. Aceasta denaturează concurența în rândul asigurătorilor din diferite state membre și are efecte secundare asupra schimburilor comerciale din cadrul Uniunii, indiferent dacă sunt vizate exporturile în cadrul Uniunii sau exporturile în afara Uniunii (13

| 15. | De asemenea, avantajele pentru asigurătorii de stat sunt transferate uneori exportatorilor, cel puțin parțial. Aceste avantaje pot denatura concurența și schimburile comerciale și constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Cu toate acestea, în cazul în care s-au întrunit condițiile pentru furnizarea asigurării creditului la export pentru riscurile asigurabile pe piața privată, astfel cum sunt prezentate în secțiunea 4.3 din prezenta comunicare, Comisia va considera că nu s-a transferat niciun avantaj necuvenit exportatorilor. |
| --- | --- |

15.

De asemenea, avantajele pentru asigurătorii de stat sunt transferate uneori exportatorilor, cel puțin parțial. Aceste avantaje pot denatura concurența și schimburile comerciale și constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Cu toate acestea, în cazul în care s-au întrunit condițiile pentru furnizarea asigurării creditului la export pentru riscurile asigurabile pe piața privată, astfel cum sunt prezentate în secțiunea 4.3 din prezenta comunicare, Comisia va considera că nu s-a transferat niciun avantaj necuvenit exportatorilor.

4.   Condiții pentru furnizarea serviciilor de asigurare a creditelor la export pentru riscurile temporar neasigurabile pe piața privată

Condiții pentru furnizarea serviciilor de asigurare a creditelor la export pentru riscurile temporar neasigurabile pe piața privată

4.1.   Principii generale

Principii generale

| 16. | Astfel cum s-a arătat la punctul 14, dacă asigurătorii de stat au un avantaj comparativ cu asigurătorii de credite privați, astfel cum se descrie la punctul 13, aceștia nu trebuie să asigure riscurile asigurabile pe piața privată. În cazul în care asigurătorii de stat sau filialele acestora doresc să asigure riscurile asigurabile pe piața privată, trebuie să se garanteze că, acționând astfel, nu beneficiază în mod direct sau indirect de ajutoare de stat. În acest scop, trebuie să dețină un anumit nivel de fonduri proprii (o marjă de solvabilitate, inclusiv un fond de garantare) și provizioane tehnice (o rezervă de egalizare) și să fi obținut autorizația necesară în conformitate cu Directiva 2009/138/CE. De asemenea, trebuie cel puțin să păstreze evidențe separate privind administrarea și evidențe financiare distincte pentru asigurarea cu sprijinul, sau în numele, statului a riscurilor asigurabile pe piața privată și a riscurilor neasigurabile pe piața privată, pentru a demonstra că nu beneficiază de ajutor de stat pentru activitatea de asigurare a riscurilor asigurabile pe piața privată. Situațiile financiare pentru activitățile asigurate în contul propriu al asigurătorului ar trebui să respecte Directiva 91/674/CEE a Consiliului (14). |
| --- | --- |

16.

Astfel cum s-a arătat la punctul 14, dacă asigurătorii de stat au un avantaj comparativ cu asigurătorii de credite privați, astfel cum se descrie la punctul 13, aceștia nu trebuie să asigure riscurile asigurabile pe piața privată. În cazul în care asigurătorii de stat sau filialele acestora doresc să asigure riscurile asigurabile pe piața privată, trebuie să se garanteze că, acționând astfel, nu beneficiază în mod direct sau indirect de ajutoare de stat. În acest scop, trebuie să dețină un anumit nivel de fonduri proprii (o marjă de solvabilitate, inclusiv un fond de garantare) și provizioane tehnice (o rezervă de egalizare) și să fi obținut autorizația necesară în conformitate cu Directiva 2009/138/CE. De asemenea, trebuie cel puțin să păstreze evidențe separate privind administrarea și evidențe financiare distincte pentru asigurarea cu sprijinul, sau în numele, statului a riscurilor asigurabile pe piața privată și a riscurilor neasigurabile pe piața privată, pentru a demonstra că nu beneficiază de ajutor de stat pentru activitatea de asigurare a riscurilor asigurabile pe piața privată. Situațiile financiare pentru activitățile asigurate în contul propriu al asigurătorului ar trebui să respecte Directiva 91/674/CEE a Consiliului (14

| 17. | Statele membre care oferă acoperire pentru reasigurare unui asigurător al creditelor la export prin participare sau implicare în contractele de reasigurare ale sectorului privat care reglementează riscurile asigurabile pe piața privată și riscurile neasigurabile pe piața privată trebuie să poată demonstra că acest regim nu implică ajutor de stat, astfel cum se menționează la punctul 13 litera (f). |
| --- | --- |

17.

Statele membre care oferă acoperire pentru reasigurare unui asigurător al creditelor la export prin participare sau implicare în contractele de reasigurare ale sectorului privat care reglementează riscurile asigurabile pe piața privată și riscurile neasigurabile pe piața privată trebuie să poată demonstra că acest regim nu implică ajutor de stat, astfel cum se menționează la punctul 13 litera (f).

| 18. | Asigurătorii de stat pot furniza servicii de asigurare a creditelor la export pentru riscurile temporar neasigurabile pe piața privată, sub rezerva condițiilor expuse în secțiunea 4 din prezenta comunicare. |
| --- | --- |

18.

Asigurătorii de stat pot furniza servicii de asigurare a creditelor la export pentru riscurile temporar neasigurabile pe piața privată, sub rezerva condițiilor expuse în secțiunea 4 din prezenta comunicare.

4.2.   Excepții de la domeniul de aplicare al riscurilor asigurabile pe piața privată: riscuri temporar neasigurabile pe piața privată

Excepții de la domeniul de aplicare al riscurilor asigurabile pe piața privată: riscuri temporar neasigurabile pe piața privată

| 19. | Fără a aduce atingere definiției riscurilor asigurabile pe piața privată, anumite riscuri comerciale sau politice, sau ambele, suportate de cumpărătorii stabiliți în țările enumerate în anexă sunt considerate riscuri temporar neasigurabile pe piața privată în următoarele situații:






  (a) | în cazul în care Comisia decide să elimine temporar una sau mai multe țări din lista țărilor cu risc asigurabil pe piața privată din anexă, astfel cum se descrie în secțiunea 5.2, deoarece capacitatea pieței asigurărilor private este insuficientă pentru a acoperi toate riscurile care pot fi justificate din punct de vedere economic în țara sau țările în cauză; |
| --- | --- | --- |

19.

Fără a aduce atingere definiției riscurilor asigurabile pe piața privată, anumite riscuri comerciale sau politice, sau ambele, suportate de cumpărătorii stabiliți în țările enumerate în anexă sunt considerate riscuri temporar neasigurabile pe piața privată în următoarele situații:

(a)

în cazul în care Comisia decide să elimine temporar una sau mai multe țări din lista țărilor cu risc asigurabil pe piața privată din anexă, astfel cum se descrie în secțiunea 5.2, deoarece capacitatea pieței asigurărilor private este insuficientă pentru a acoperi toate riscurile care pot fi justificate din punct de vedere economic în țara sau țările în cauză;

| (b) | în cazul în care Comisia, după ce a primit o notificare din partea unui stat membru, astfel cum se menționează în secțiunea 5.3 din prezenta comunicare, decide că riscurile suportate de întreprinderile mici și mijlocii, astfel cum sunt definite în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (15), a căror cifră de afaceri anuală totală a exporturilor nu depășește 2,5 milioane EUR, sunt temporar neasigurabile pe piața privată pentru exportatorii din statul membru care a transmis notificarea; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care Comisia, după ce a primit o notificare din partea unui stat membru, astfel cum se menționează în secțiunea 5.3 din prezenta comunicare, decide că riscurile suportate de întreprinderile mici și mijlocii, astfel cum sunt definite în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (15), a căror cifră de afaceri anuală totală a exporturilor nu depășește 2,5 milioane EUR, sunt temporar neasigurabile pe piața privată pentru exportatorii din statul membru care a transmis notificarea;

15

| (c) | în cazul în care Comisia, după ce a primit o notificare din partea unui stat membru, astfel cum se menționează în secțiunea 5.3 din prezenta comunicare, decide că acoperirea unui singur risc cu o perioadă a riscului de cel puțin 181 de zile și mai mică de doi ani este un risc temporar neasigurabil pe piața privată pentru exportatorii din statul membru care a transmis notificarea; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care Comisia, după ce a primit o notificare din partea unui stat membru, astfel cum se menționează în secțiunea 5.3 din prezenta comunicare, decide că acoperirea unui singur risc cu o perioadă a riscului de cel puțin 181 de zile și mai mică de doi ani este un risc temporar neasigurabil pe piața privată pentru exportatorii din statul membru care a transmis notificarea;

| (d) | în cazul în care Comisia, după ce a primit o notificare din partea unui stat membru, astfel cum se menționează în secțiunea 5.4 din prezenta comunicare, decide că, din cauza unei penurii a serviciilor de asigurare a creditelor la export, anumite riscuri sunt temporar neasigurabile pe piața privată pentru exportatorii din statul membru care a transmis notificarea. |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care Comisia, după ce a primit o notificare din partea unui stat membru, astfel cum se menționează în secțiunea 5.4 din prezenta comunicare, decide că, din cauza unei penurii a serviciilor de asigurare a creditelor la export, anumite riscuri sunt temporar neasigurabile pe piața privată pentru exportatorii din statul membru care a transmis notificarea.

| 20. | Pentru a reduce la minimum denaturarea concurenței pe piața internă, riscurile considerate temporar neasigurabile pe piața privată în conformitate cu punctul 19 pot fi acoperite de asigurători de stat dacă sunt întrunite condițiile prevăzute în secțiunea 4.3. |
| --- | --- |

20.

Pentru a reduce la minimum denaturarea concurenței pe piața internă, riscurile considerate temporar neasigurabile pe piața privată în conformitate cu punctul 19 pot fi acoperite de asigurători de stat dacă sunt întrunite condițiile prevăzute în secțiunea 4.3.

4.3.   Condiții pentru oferirea acoperirii pentru riscurile temporar neasigurabile pe piața privată

Condiții pentru oferirea acoperirii pentru riscurile temporar neasigurabile pe piața privată

4.3.1.   Calitatea acoperirii

Calitatea acoperirii

| 21. | Calitatea acoperirii oferite de asigurătorii de stat trebuie să fie consecventă cu standardele pieței. În special, pot face obiectul acoperirii numai riscurile justificate din punct de vedere economic, respectiv riscurile care sunt acceptabile în baza unor principii de subscriere solide. Procentajul maxim al acoperirii trebuie să fie de 95 % pentru riscurile comerciale și politice, iar perioada de așteptare a obținerii despăgubirii trebuie să fie de cel puțin 90 de zile. |
| --- | --- |

21.

Calitatea acoperirii oferite de asigurătorii de stat trebuie să fie consecventă cu standardele pieței. În special, pot face obiectul acoperirii numai riscurile justificate din punct de vedere economic, respectiv riscurile care sunt acceptabile în baza unor principii de subscriere solide. Procentajul maxim al acoperirii trebuie să fie de 95 % pentru riscurile comerciale și politice, iar perioada de așteptare a obținerii despăgubirii trebuie să fie de cel puțin 90 de zile.

4.3.2.   Principii de subscriere

Principii de subscriere

| 22. | La evaluarea riscurilor trebuie să se aplice întotdeauna principii de subscriere solide. Așadar, riscul unor tranzacții neviabile din punct de vedere financiar trebuie să nu fie eligibil pentru acoperire în temeiul schemelor care beneficiază de sprijin public. În ceea ce privește astfel de principii, criteriile de acceptare a riscurilor trebuie să fie explicite. În cazul în care există deja o relație comercială, exportatorii trebuie să aibă schimburi comerciale sau un istoric al plăților favorabil ori ambele. Cumpărătorii trebuie să aibă un istoric curat în ceea ce privește despăgubirile, probabilitatea de neplată în cazul cumpărătorilor trebuie să fie acceptabilă, iar ratingul financiar intern sau extern al cumpărătorilor trebuie, de asemenea, să fie acceptabil. |
| --- | --- |

22.

La evaluarea riscurilor trebuie să se aplice întotdeauna principii de subscriere solide. Așadar, riscul unor tranzacții neviabile din punct de vedere financiar trebuie să nu fie eligibil pentru acoperire în temeiul schemelor care beneficiază de sprijin public. În ceea ce privește astfel de principii, criteriile de acceptare a riscurilor trebuie să fie explicite. În cazul în care există deja o relație comercială, exportatorii trebuie să aibă schimburi comerciale sau un istoric al plăților favorabil ori ambele. Cumpărătorii trebuie să aibă un istoric curat în ceea ce privește despăgubirile, probabilitatea de neplată în cazul cumpărătorilor trebuie să fie acceptabilă, iar ratingul financiar intern sau extern al cumpărătorilor trebuie, de asemenea, să fie acceptabil.

4.3.3.   Stabilirea prețului adecvat

Stabilirea prețului adecvat

| 23. | Suportarea unui risc în baza unui contract de asigurare a creditului la export trebuie remunerată printr-o primă adecvată. Pentru a reduce la minimum eliminarea de pe piață a asigurătorilor privați ai creditelor, primele medii percepute în baza schemelor care beneficiază de sprijin public trebuie să fie mai mari decât primele medii percepute de asigurătorii privați ai creditelor pentru riscuri similare. Această cerință garantează eliminarea treptată a intervenției statului, deoarece prima mai mare va asigura că exportatorii se reîntorc la asigurătorii privați ai creditelor de îndată ce condițiile de piață le permit să acționeze astfel și de îndată ce riscul devine din nou risc asigurabil pe piața privată. |
| --- | --- |

23.

Suportarea unui risc în baza unui contract de asigurare a creditului la export trebuie remunerată printr-o primă adecvată. Pentru a reduce la minimum eliminarea de pe piață a asigurătorilor privați ai creditelor, primele medii percepute în baza schemelor care beneficiază de sprijin public trebuie să fie mai mari decât primele medii percepute de asigurătorii privați ai creditelor pentru riscuri similare. Această cerință garantează eliminarea treptată a intervenției statului, deoarece prima mai mare va asigura că exportatorii se reîntorc la asigurătorii privați ai creditelor de îndată ce condițiile de piață le permit să acționeze astfel și de îndată ce riscul devine din nou risc asigurabil pe piața privată.

| 24. | Se consideră că prețul este adecvat în cazul în care se percepe prima de risc anuală minimă (16) („prima safe-harbour”) pentru categoria de risc a cumpărătorilor relevantă (17), conform tabelului de mai jos. Prima safe-harbour se aplică, cu excepția cazului în care statele membre dovedesc că aceste rate nu sunt adecvate pentru riscul în cauză. Pentru politica privind cifra de afaceri globală, categoria de risc trebuie să corespundă riscului mediu al cumpărătorilor care fac obiectul politicii.






  Categoria de risc | Prima de risc anuală minimă (18) (% din volumul asigurat) |
| --- | --- | --- |
| Excelent (19) | 0,2 -0,4 |
| Bine (20) | 0,41 -0,9 |
| Satisfăcător (21) | 0,91 -2,3 |
| Slab (22) | 2,31 -4,5 |

24.

Se consideră că prețul este adecvat în cazul în care se percepe prima de risc anuală minimă (16

17

Categoria de risc

Prima de risc anuală minimă (18) (% din volumul asigurat)

18

Excelent (19)

19

0,2 -0,4

Bine (20)

20

0,41 -0,9

Satisfăcător (21)

21

0,91 -2,3

Slab (22)

22

2,31 -4,5

| 25. | În cazul coasigurării, al cotei procentuale și al acoperirii complementare se consideră că prețurile sunt adecvate numai dacă prima percepută este cu cel puțin 30 % mai mare decât prima percepută pentru acoperirea (inițială) oferită de un asigurător privat al creditelor. |
| --- | --- |

25.

În cazul coasigurării, al cotei procentuale și al acoperirii complementare se consideră că prețurile sunt adecvate numai dacă prima percepută este cu cel puțin 30 % mai mare decât prima percepută pentru acoperirea (inițială) oferită de un asigurător privat al creditelor.

| 26. | O taxă de administrare trebuie să se adauge primei de risc indiferent de durata contractului pentru ca prețul să fie considerat adecvat. |
| --- | --- |

26.

O taxă de administrare trebuie să se adauge primei de risc indiferent de durata contractului pentru ca prețul să fie considerat adecvat.

4.3.4.   Transparență și raportare

Transparență și raportare

| 27. | Statele membre trebuie să publice schemele instituite pentru riscurile considerate temporar neasigurabile pe piața privată în conformitate cu punctul 19 pe site-urile internet ale asigurătorilor de stat, indicând toate condițiile aplicabile. |
| --- | --- |

27.

Statele membre trebuie să publice schemele instituite pentru riscurile considerate temporar neasigurabile pe piața privată în conformitate cu punctul 19 pe site-urile internet ale asigurătorilor de stat, indicând toate condițiile aplicabile.

| 28. | Statele membre trebuie să prezinte Comisiei rapoarte anuale cu privire la riscurile considerate temporar neasigurabile pe piața privată în conformitate cu punctul 19 și care sunt acoperite de asigurători de stat. Rapoartele trebuie prezentate până cel târziu la data de 31 iulie a anului următor intervenției. |
| --- | --- |

28.

Statele membre trebuie să prezinte Comisiei rapoarte anuale cu privire la riscurile considerate temporar neasigurabile pe piața privată în conformitate cu punctul 19 și care sunt acoperite de asigurători de stat. Rapoartele trebuie prezentate până cel târziu la data de 31 iulie a anului următor intervenției.

| 29. | Raportul trebuie să conțină următoarele informații pentru fiecare schemă:






  (a) | cuantumul total al limitelor de credit acordate; |
| --- | --- | --- |

29.

Raportul trebuie să conțină următoarele informații pentru fiecare schemă:

(a)

cuantumul total al limitelor de credit acordate;

| (b) | cifra de afaceri asigurată; |
| --- | --- |

(b)

cifra de afaceri asigurată;

| (c) | primele percepute; |
| --- | --- |

(c)

primele percepute;

| (d) | cererile de despăgubiri înregistrate și plătite; |
| --- | --- |

(d)

cererile de despăgubiri înregistrate și plătite;

| (e) | sumele recuperate; |
| --- | --- |

(e)

sumele recuperate;

| (f) | costurile administrative ale schemei. |
| --- | --- |

(f)

costurile administrative ale schemei.

| 30. | Informațiile trebuie furnizate sub formă de foaie de calcul cu date, care permite căutarea, extragerea, descărcarea și publicarea cu ușurință a datelor pe internet, de exemplu în format CSV sau XML. Statele membre trebuie să publice rapoartele pe site-urile internet ale asigurătorilor de stat. |
| --- | --- |

30.

Informațiile trebuie furnizate sub formă de foaie de calcul cu date, care permite căutarea, extragerea, descărcarea și publicarea cu ușurință a datelor pe internet, de exemplu în format CSV sau XML. Statele membre trebuie să publice rapoartele pe site-urile internet ale asigurătorilor de stat.

5.   Norme procedurale

Norme procedurale

5.1.   Principii generale

Principii generale

| 31. | Riscurile menționate la punctul 19 litera (a) pot fi acoperite de asigurători de stat sub rezerva condițiilor prevăzute în secțiunea 4.3. Comisia nu trebuie notificată în aceste cazuri. |
| --- | --- |

31.

Riscurile menționate la punctul 19 litera (a) pot fi acoperite de asigurători de stat sub rezerva condițiilor prevăzute în secțiunea 4.3. Comisia nu trebuie notificată în aceste cazuri.

| 32. | Riscurile menționate la punctul 19 literele (b), (c) și (d) pot fi acoperite de asigurători de stat sub rezerva condițiilor prevăzute în secțiunea 4.3 și după notificarea Comisiei și obținerea aprobării acesteia. |
| --- | --- |

32.

Riscurile menționate la punctul 19 literele (b), (c) și (d) pot fi acoperite de asigurători de stat sub rezerva condițiilor prevăzute în secțiunea 4.3 și după notificarea Comisiei și obținerea aprobării acesteia.

| 33. | Neîndeplinirea uneia dintre condițiile enunțate în secțiunea 4.3 nu înseamnă că asigurarea creditelor la export sau schema de asigurare este automat interzisă. În cazul în care un stat membru dorește să se abată de la oricare dintre condițiile prevăzute în secțiunea 4.3 sau în cazul în care există îndoieli cu privire la întrunirea, de către schema de asigurare a creditului la export preconizată, a condițiilor prevăzute în prezenta comunicare, în particular în secțiunea 4, statul membru trebuie să notifice schema Comisiei. |
| --- | --- |

33.

Neîndeplinirea uneia dintre condițiile enunțate în secțiunea 4.3 nu înseamnă că asigurarea creditelor la export sau schema de asigurare este automat interzisă. În cazul în care un stat membru dorește să se abată de la oricare dintre condițiile prevăzute în secțiunea 4.3 sau în cazul în care există îndoieli cu privire la întrunirea, de către schema de asigurare a creditului la export preconizată, a condițiilor prevăzute în prezenta comunicare, în particular în secțiunea 4, statul membru trebuie să notifice schema Comisiei.

| 34. | Analiza efectuată în temeiul normelor privind ajutoarele de stat nu aduce atingere compatibilității unei anumite măsuri cu alte prevederi ale tratatului. |
| --- | --- |

34.

Analiza efectuată în temeiul normelor privind ajutoarele de stat nu aduce atingere compatibilității unei anumite măsuri cu alte prevederi ale tratatului.

5.2.   Modificarea listei țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată

Modificarea listei țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată

| 35. | Atunci când stabilește dacă lipsa unei capacități private suficiente justifică eliminarea temporară a unei țări de pe lista țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată, astfel cum se menționează la punctul 19 litera (a), Comisia va lua în considerare următorii factori, în ordinea priorității:






  (a) | contractarea capacității sectorului privat de asigurare a creditelor: în special, decizia unui important asigurător al creditelor de a nu acoperi riscurile suportate de cumpărători în țara în cauză, reducerea semnificativă a totalului sumelor asigurate sau reducerea semnificativă a ratelor de acceptare pentru țara în cauză în cursul unei perioade de șase luni; |
| --- | --- | --- |

35.

Atunci când stabilește dacă lipsa unei capacități private suficiente justifică eliminarea temporară a unei țări de pe lista țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată, astfel cum se menționează la punctul 19 litera (a), Comisia va lua în considerare următorii factori, în ordinea priorității:

(a)

contractarea capacității sectorului privat de asigurare a creditelor: în special, decizia unui important asigurător al creditelor de a nu acoperi riscurile suportate de cumpărători în țara în cauză, reducerea semnificativă a totalului sumelor asigurate sau reducerea semnificativă a ratelor de acceptare pentru țara în cauză în cursul unei perioade de șase luni;

| (b) | deteriorarea ratingurilor sectorului suveran: în special, variația bruscă a ratingurilor de credit într-o perioadă de șase luni, de exemplu retrogradarea în repetate rânduri de către agențiile independente de rating sau creșterea semnificativă a spreadurilor la swapul pe riscul de credit; |
| --- | --- |

(b)

deteriorarea ratingurilor sectorului suveran: în special, variația bruscă a ratingurilor de credit într-o perioadă de șase luni, de exemplu retrogradarea în repetate rânduri de către agențiile independente de rating sau creșterea semnificativă a spreadurilor la swapul pe riscul de credit;

| (c) | deteriorarea performanței sectorului corporativ: în special, creșterea bruscă a cazurilor de insolvență în țara în cauză în cursul unei perioade de șase luni. |
| --- | --- |

(c)

deteriorarea performanței sectorului corporativ: în special, creșterea bruscă a cazurilor de insolvență în țara în cauză în cursul unei perioade de șase luni.

| 36. | Atunci când capacitatea pieței este insuficientă pentru a acoperi toate riscurile justificate din punct de vedere economic, Comisia poate revizui lista țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată din anexă la cererea scrisă a cel puțin trei state membre sau din proprie inițiativă. |
| --- | --- |

36.

Atunci când capacitatea pieței este insuficientă pentru a acoperi toate riscurile justificate din punct de vedere economic, Comisia poate revizui lista țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată din anexă la cererea scrisă a cel puțin trei state membre sau din proprie inițiativă.

| 37. | În cazul în care Comisia intenționează să modifice lista țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată, Comisia va consulta și va solicita informații de la statele membre, de la asigurătorii privați ai creditelor și de la părțile interesate. Consultarea și tipul de informații solicitate vor fi anunțate pe site-ul internet al Comisiei. De obicei, perioada de consultare nu va depăși 20 de zile lucrătoare. În cazul în care, pe baza informațiilor obținute, Comisia decide să modifice lista țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată, aceasta va anunța decizia respectivă pe site-ul său internet. |
| --- | --- |

37.

În cazul în care Comisia intenționează să modifice lista țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată, Comisia va consulta și va solicita informații de la statele membre, de la asigurătorii privați ai creditelor și de la părțile interesate. Consultarea și tipul de informații solicitate vor fi anunțate pe site-ul internet al Comisiei. De obicei, perioada de consultare nu va depăși 20 de zile lucrătoare. În cazul în care, pe baza informațiilor obținute, Comisia decide să modifice lista țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată, aceasta va anunța decizia respectivă pe site-ul său internet.

| 38. | Eliminarea temporară a unei țări din lista țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată va fi valabilă, în principiu, cel puțin 12 luni. Polițele de asigurare aferente țării eliminate temporar semnate în această perioadă pot fi valabile pentru o perioadă de cel mult 180 de zile de la data la care încetează eliminarea temporară. După această dată nu pot fi semnate noi polițe de asigurare. Cu trei luni înainte de încetarea eliminării temporare, Comisia va analiza o eventuală prelungire a perioadei de eliminare de pe listă a țării în cauză. În cazul în care Comisia stabilește că în țara respectivă capacitatea pieței este încă insuficientă pentru a acoperi toate riscurile justificabile din punct de vedere economic, ținând seama de factorii prevăzuți la punctul 35, Comisia poate prelungi perioada de eliminare temporară de pe listă a țării în cauză, în conformitate cu punctul 37. |
| --- | --- |

38.

Eliminarea temporară a unei țări din lista țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată va fi valabilă, în principiu, cel puțin 12 luni. Polițele de asigurare aferente țării eliminate temporar semnate în această perioadă pot fi valabile pentru o perioadă de cel mult 180 de zile de la data la care încetează eliminarea temporară. După această dată nu pot fi semnate noi polițe de asigurare. Cu trei luni înainte de încetarea eliminării temporare, Comisia va analiza o eventuală prelungire a perioadei de eliminare de pe listă a țării în cauză. În cazul în care Comisia stabilește că în țara respectivă capacitatea pieței este încă insuficientă pentru a acoperi toate riscurile justificabile din punct de vedere economic, ținând seama de factorii prevăzuți la punctul 35, Comisia poate prelungi perioada de eliminare temporară de pe listă a țării în cauză, în conformitate cu punctul 37.

5.3.   Obligația de notificare în cazul riscurilor temporar neasigurabile pe piața privată menționate la punctul 19 literele (b) și (c)

Obligația de notificare în cazul riscurilor temporar neasigurabile pe piața privată menționate la punctul 19 literele (b) și (c)

| 39. | Dovezile de care dispune în prezent Comisia sugerează că există o lacună de piață în ceea ce privește riscurile menționate la punctul 19 literele (b) și (c) și că riscurile respective sunt, prin urmare, riscuri neasigurabile pe piața privată. Trebuie avut în vedere totuși faptul că lipsa acoperirii nu este o situație întâlnită în fiecare stat membru și că lucrurile s-ar putea schimba în decursul timpului, întrucât sectorul privat ar putea fi interesat de acest segment al pieței. Intervenția statului ar trebui admisă doar pentru riscurile pe care piața nu le-ar acoperi altfel. |
| --- | --- |

39.

Dovezile de care dispune în prezent Comisia sugerează că există o lacună de piață în ceea ce privește riscurile menționate la punctul 19 literele (b) și (c) și că riscurile respective sunt, prin urmare, riscuri neasigurabile pe piața privată. Trebuie avut în vedere totuși faptul că lipsa acoperirii nu este o situație întâlnită în fiecare stat membru și că lucrurile s-ar putea schimba în decursul timpului, întrucât sectorul privat ar putea fi interesat de acest segment al pieței. Intervenția statului ar trebui admisă doar pentru riscurile pe care piața nu le-ar acoperi altfel.

| 40. | Din aceste motive, atunci când un stat membru dorește să acopere riscurile menționate la punctul 19 litera (b) sau (c) din prezenta comunicare, statul membru trebuie să notifice Comisia, în temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat și să demonstreze în notificare că a contactat principalii asigurători și brokeri ai creditelor din statul membru respectiv (23) și că le-a oferit posibilitatea să prezinte dovezi că acoperirea pentru riscurile în cauză este disponibilă pe teritoriul său. În cazul în care asigurătorii și brokerii creditului vizați nu oferă statului membru sau Comisiei informații cu privire la condițiile acoperirii și la volumele asigurate pentru tipul de risc pe care statul membru dorește să îl acopere în termen de 30 de zile de la primirea cererii statului membru în acest sens sau în cazul în care informațiile furnizate nu demonstrează că în statul membru respectiv acoperirea pentru riscul vizat este disponibilă, Comisia va considera că riscul este temporar neasigurabil pe piața privată. |
| --- | --- |

40.

Din aceste motive, atunci când un stat membru dorește să acopere riscurile menționate la punctul 19 litera (b) sau (c) din prezenta comunicare, statul membru trebuie să notifice Comisia, în temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat și să demonstreze în notificare că a contactat principalii asigurători și brokeri ai creditelor din statul membru respectiv (23

5.4.   Obligația de notificare în celelalte cazuri

Obligația de notificare în celelalte cazuri

| 41. | În ceea ce privește riscurile menționate la punctul 19 litera (d), statul membru în cauză trebuie să demonstreze în notificarea adresată Comisiei în temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat că acoperirea nu este disponibilă pentru exportatorii din acel stat membru din cauza unui șoc al ofertei pe piața asigurărilor private, în special din cauza retragerii din statul membru respectiv a unui asigurător al creditelor important, capacității reduse sau unei game limitate de produse comparativ cu alte state membre. |
| --- | --- |

41.

În ceea ce privește riscurile menționate la punctul 19 litera (d), statul membru în cauză trebuie să demonstreze în notificarea adresată Comisiei în temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat că acoperirea nu este disponibilă pentru exportatorii din acel stat membru din cauza unui șoc al ofertei pe piața asigurărilor private, în special din cauza retragerii din statul membru respectiv a unui asigurător al creditelor important, capacității reduse sau unei game limitate de produse comparativ cu alte state membre.

6.   Data aplicării și durata

Data aplicării și durata

| 42. | Comisia va aplica principiile prevăzute în prezenta comunicare începând cu 1 ianuarie 2022, cu excepția listei țărilor din anexă, care se va aplica de la 1 aprilie 2022. Până la 31 martie 2022, Comisia va considera toate riscurile comerciale și politice conexe exporturilor către toate țările ca fiind temporar neasigurabile pe piața privată în conformitate cu scutirea temporară prevăzută la punctul 33 din Cadrul temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (24) și cu punctul 62 din Comunicarea C(2021) 8442 a Comisiei privind cea de a șasea modificare a cadrului temporar. Comisia poate decide să adapteze prezenta comunicare în orice moment, dacă acest lucru este necesar din motive legate de politica în domeniul concurenței sau pentru a ține seama de alte politici și angajamente internaționale ale Uniunii. |
| --- | --- |

42.

Comisia va aplica principiile prevăzute în prezenta comunicare începând cu 1 ianuarie 2022, cu excepția listei țărilor din anexă, care se va aplica de la 1 aprilie 2022. Până la 31 martie 2022, Comisia va considera toate riscurile comerciale și politice conexe exporturilor către toate țările ca fiind temporar neasigurabile pe piața privată în conformitate cu scutirea temporară prevăzută la punctul 33 din Cadrul temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (24

---

(1)  
  JO C 281, 17.9.1997, p. 4.

1

(2)  
  JO C 217, 2.8.2001, p. 2.

2

(3)  
  JO C 307, 11.12.2004, p. 12.

3

(4)  
  JO C 325, 22.12.2005, p. 22.

4

(5)  
  JO C 329, 7.12.2010, p. 6.

5

(6)  
  JO C 392, 19.12.2012, p. 1.

6

(7)  Punctul 18 litera (a) și secțiunea 5.2 din comunicarea din 2012 urmau să se aplice de la data adoptării comunicării din 2012.

7

(8)  
  JO C 398, 22.12.2012, p. 6; JO C 372, 19.12.2013, p. 1; JO C 28, 28.1.2015, p. 1; JO C 215, 1.7.2015, p. 1; JO C 244, 5.7.2016, p. 1; JO C 206, 30.6.2017, p. 1; JO C 225, 28.6.2018, p. 1; JO C 457, 19.12.2018, p. 9; JO C 401, 27.11.2019, p. 3; JO C 101I, 28.3.2020, p. 1; JO C 340I, 13.10.2020, p. 1; JO C 34, 1.2.2021, p. 6.

8

(9)  
  JO C 457, 19.12.2018, p. 9.

9

(10)  
  JO C 224, 8.7.2020, p. 2.

10

(11)  Document de lucru al serviciilor Comisiei – Verificarea adecvării pachetului din 2012 de modernizare a ajutoarelor de stat, a orientărilor privind sectorul feroviar și a asigurării creditelor la export pe termen scurt,
  30.10.2020
  , SWD(2020) 257 final.

11

Verificarea adecvării pachetului din 2012 de modernizare a ajutoarelor de stat, a orientărilor privind sectorul feroviar și a asigurării creditelor la export pe termen scurt,

, SWD(2020) 257 final

(12)  Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) (JO L 335, 17.12.2009, p. 1.).

12

(13)  În hotărârea pronunțată în cauza C-142/87, Regatul Belgiei/Comisia Comunităților Europene, Curtea a statuat că nu numai ajutoarele pentru exporturile din cadrul Uniunii, ci și ajutoarele pentru exporturile în afara Uniunii pot afecta concurența și schimburile comerciale din cadrul Uniunii. Ambele tipuri de operațiuni sunt asigurate de asigurătorii creditelor la export, iar ajutorul pentru ambele tipuri de operațiuni poate afecta, prin urmare, concurența și schimburile comerciale din cadrul Uniunii.

13

(14)  Directiva 91/674/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1991 privind situațiile financiare anuale și situațiile financiare consolidate ale întreprinderilor de asigurare (JO L 374, 31.12.1991, p. 7).

14

(15)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

15

(16)  Pentru fiecare categorie de risc relevantă, intervalul de valori al primei de risc safe-harbour a fost stabilit în funcție de spreadurile la swapul pe riscul de credit (CDS) la un an, pe baza unui rating compus, care includea ratingurile tuturor celor trei agenții principale de rating (Standard & Poor’s, Moody’s și Fitch), pentru anii 2007-2011, plecând de la premisa că rata medie a recuperării în cazul asigurării creditului la export pe termen scurt este de 40 %. Intervalele de valori au fost definite apoi ca fiind continue pentru a lua mai bine în considerare faptul că primele de risc nu sunt constante în timp.

16

(17)  Categoriile de risc ale cumpărătorilor au la bază ratinguri de credit. Nu este necesar ca ratingurile să fie obținute de la anumite agenții de rating. Atât sistemele naționale de rating, cât și sistemele de rating utilizate de bănci sunt acceptabile. În cazul firmelor fără un rating public, s-ar putea aplica un rating ce are la bază informații verificabile.

17

(18)  Prima safe-harbour pentru un contract de asigurare de 30 de zile se poate obține prin împărțirea primei de risc anuale la 12.

18

(19)  În categoria de risc „excelent” intră riscurile echivalente ratingului de credit AAA, AA+, AA, AA-, A+, A, A- al agenției Standard & Poor’s.

19

(20)  În categoria de risc „bine” intră riscurile echivalente ratingului de credit BBB+, BBB sau BBB- al agenției Standard & Poor’s.

20

(21)  În categoria de risc „satisfăcător” intră riscurile echivalente ratingului de credit BB+, BB sau BB- al agenției Standard & Poor’s.

21

(22)  În categoria de risc „slab” intră riscurile echivalente ratingului de credit B+, B sau B- al agenției Standard & Poor’s.

22

(23)  Asigurătorii și brokerii de credite contactați ar trebui să fie reprezentativi în ceea ce privește produsele oferite (de exemplu, furnizori specializați pentru riscuri unice) și dimensiunea pieței pe care o deservesc (de exemplu, reprezentarea în comun a unei cote minime de 50 % din piață).

23

(24)  Comunicarea Comisiei „Cadru temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19”, C(2020) 1863, 19.3.2020 (JO C 91 I, 20.3.2020, p. 1), astfel cum a fost modificată prin Comunicările Comisiei C(2020) 2215 (JO C 112 I, 4.4.2020, p. 1), C(2020) 3156 (JO C 164, 13.5.2020, p. 3), C(2020) 4509 (JO C 218, 2.7.2020, p. 3), C(2020) 7127 (JO C 340 I, 13.10.2020, p. 1), C(2021) 564 (JO C 34, 1.2.2021, p. 6) și C(2021) 8442 (JO C 473, 24.11.2021, p. 1). Punctele 24-27 și 62 din Comunicarea C(2021) 8442 a Comisiei privind cea de a șasea modificare a cadrului temporar oferă informații suplimentare cu privire la scutirea temporară.

24

---

ANEXĂ

Lista țărilor cu riscuri asigurabile pe piața privată

| Belgia | Cipru | Slovacia |
| --- | --- | --- |
| Bulgaria | Letonia | Finlanda |
| Cehia | Lituania | Suedia |
| Danemarca | Luxemburg | Australia |
| Germania | Ungaria | Canada |
| Estonia | Malta | Islanda |
| Irlanda | Țările de Jos | Japonia |
| Grecia | Austria | Noua Zeelandă |
| Spania | Polonia | Norvegia |
| Franța | Portugalia | Elveția |
| Croația | România | Regatul Unit |
| Italia | Slovenia | Statele Unite ale Americii |

Belgia

Cipru

Slovacia

Bulgaria

Letonia

Finlanda

Cehia

Lituania

Suedia

Danemarca

Luxemburg

Australia

Germania

Ungaria

Canada

Estonia

Malta

Islanda

Irlanda

Țările de Jos

Japonia

Grecia

Austria

Noua Zeelandă

Spania

Polonia

Norvegia

Franța

Portugalia

Elveția

Croația

România

Regatul Unit

Italia

Slovenia

Statele Unite ale Americii

---