# Den Europæiske Unions L 90/2022

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 90 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 65. årgang18. marts 2022 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 90

Dansk udgave

Retsforskrifter

65. årgang18. marts 2022

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/439 af 20. oktober 2021 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende præcisering af den vurderingsmetode, som de kompetente myndigheder skal følge, når de vurderer kreditinstitutters og investeringsselskabers overholdelse af kravene om at anvende den interne ratingbaserede metode (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/440 af 16. marts 2022 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (
  1
  ) | 67 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/441 af 17. marts 2022 om ændring af bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 for så vidt angår oplysningerne om Det Forenede Kongerige og USA i listerne over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fuglevildt til Unionen (
  1
  ) | 105 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2022/442 af 21. februar 2022 om bemyndigelse til at indlede forhandlinger med Island, Kongeriget Norge, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein med henblik på indgåelse af aftaler mellem Den Europæiske Union og disse lande om supplerende regler i forbindelse med instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik som del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning | 116 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2022/443 af 3. marts 2022 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg, til ændringen af bilag IV (Energi) til EØS-aftalen (Direktivet om bygningers energimæssige ydeevne) (
  1
  ) | 118 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2022/444 af 28. juni 2021 om statsstøtte SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN) værksat af Frankrig til fordel for operatører af naturgaslagerinfrastrukturer
  (meddelt under nummer C(2021) 4494)

   (
  1
  ) | 122 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2022/445 af 15. marts 2022 om ændring af bilaget til den monetære konvention mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra | 163 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2022/446 af 15. marts 2022 om ændring af bilaget til den monetære aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino | 180 |
| | * | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2022/447 af 8. marts 2022 om ændring af afgørelse 2011/15/EU om åbning af konti til behandling af betalinger i forbindelse med lån fra EFSF til medlemsstater med euroen som valuta (ECB/2022/10) | 197 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/439 af 20. oktober 2021 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende præcisering af den vurderingsmetode, som de kompetente myndigheder skal følge, når de vurderer kreditinstitutters og investeringsselskabers overholdelse af kravene om at anvende den interne ratingbaserede metode (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/440 af 16. marts 2022 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (
  1
  )

1

67

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/441 af 17. marts 2022 om ændring af bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 for så vidt angår oplysningerne om Det Forenede Kongerige og USA i listerne over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fuglevildt til Unionen (
  1
  )

1

105

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2022/442 af 21. februar 2022 om bemyndigelse til at indlede forhandlinger med Island, Kongeriget Norge, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein med henblik på indgåelse af aftaler mellem Den Europæiske Union og disse lande om supplerende regler i forbindelse med instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik som del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning

116

*

Rådets afgørelse (EU) 2022/443 af 3. marts 2022 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg, til ændringen af bilag IV (Energi) til EØS-aftalen (Direktivet om bygningers energimæssige ydeevne) (
  1
  )

1

118

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2022/444 af 28. juni 2021 om statsstøtte SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN) værksat af Frankrig til fordel for operatører af naturgaslagerinfrastrukturer
  (meddelt under nummer C(2021) 4494)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2021) 4494)

1

122

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2022/445 af 15. marts 2022 om ændring af bilaget til den monetære konvention mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra

163

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2022/446 af 15. marts 2022 om ændring af bilaget til den monetære aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino

180

*

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2022/447 af 8. marts 2022 om ændring af afgørelse 2011/15/EU om åbning af konti til behandling af betalinger i forbindelse med lån fra EFSF til medlemsstater med euroen som valuta (ECB/2022/10)

197

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 90/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2022/439

af 20. oktober 2021

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende præcisering af den vurderingsmetode, som de kompetente myndigheder skal følge, når de vurderer kreditinstitutters og investeringsselskabers overholdelse af kravene om at anvende den interne ratingbaserede metode

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (1), særlig artikel 144, stk. 2, tredje afsnit, artikel 173, stk. 3, tredje afsnit, og artikel 180, stk. 3, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kravet i forordning (EU) nr. 575/2013 om, at de kompetente myndigheder skal vurdere et instituts overholdelse af kravene om at anvende den interne ratingbaserede metode (IRB-metoden), vedrører alle kravene vedrørende anvendelse af IRB-metoden, uanset deres væsentlighed, og vedrører overholdelsen af kravene til enhver tid. Dette krav vedrører således ikke kun vurderingen af et instituts første anvendelse af tilladelsen til at anvende ratingsystemerne til beregning af kapitalgrundlagskravene, men også vurderingen af et instituts eventuelle yderligere ansøgninger om tilladelse til at anvende de ratingsystemer, der anvendes i henhold til instituttets godkendte plan for trinvis implementering af IRB-metoden, vurderingen af ansøgningen om væsentlige ændringer i de interne metoder, som instituttet har fået tilladelse til at anvende i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 143, stk. 3, og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 529/2014 (2), ændringer af IRB-metoden, der kræver underretning i henhold til artikel 143, stk. 4, i forordning (EU) nr. 575/2013 og delegeret forordning (EU) nr. 529/2014, det løbende tilsyn med IRB-metoden, som instituttet har fået tilladelse til at anvende i henhold til artikel 101, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3), og vurderingen af ansøgninger om tilladelse til at vende tilbage til at anvende mindre avancerede metoder i overensstemmelse med artikel 149 i forordning (EU) nr. 575/2013. De kompetente myndigheder bør anvende samme kriterier på alle disse særlige aspekter af vurderingen af overholdelsen af kravene om at anvende IRB-metoden. De regler, der fastsætter denne vurderingsmetode, bør derfor finde anvendelse på alle disse tilfælde for at sikre harmonisering af de kompetente myndigheders vurderingsmetoder og undgå risikoen for regelarbitrage. |
| --- | --- |

(1)

Kravet i forordning (EU) nr. 575/2013 om, at de kompetente myndigheder skal vurdere et instituts overholdelse af kravene om at anvende den interne ratingbaserede metode (IRB-metoden), vedrører alle kravene vedrørende anvendelse af IRB-metoden, uanset deres væsentlighed, og vedrører overholdelsen af kravene til enhver tid. Dette krav vedrører således ikke kun vurderingen af et instituts første anvendelse af tilladelsen til at anvende ratingsystemerne til beregning af kapitalgrundlagskravene, men også vurderingen af et instituts eventuelle yderligere ansøgninger om tilladelse til at anvende de ratingsystemer, der anvendes i henhold til instituttets godkendte plan for trinvis implementering af IRB-metoden, vurderingen af ansøgningen om væsentlige ændringer i de interne metoder, som instituttet har fået tilladelse til at anvende i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 143, stk. 3, og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 529/2014 (2), ændringer af IRB-metoden, der kræver underretning i henhold til artikel 143, stk. 4, i forordning (EU) nr. 575/2013 og delegeret forordning (EU) nr. 529/2014, det løbende tilsyn med IRB-metoden, som instituttet har fået tilladelse til at anvende i henhold til artikel 101, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3), og vurderingen af ansøgninger om tilladelse til at vende tilbage til at anvende mindre avancerede metoder i overensstemmelse med artikel 149 i forordning (EU) nr. 575/2013. De kompetente myndigheder bør anvende samme kriterier på alle disse særlige aspekter af vurderingen af overholdelsen af kravene om at anvende IRB-metoden. De regler, der fastsætter denne vurderingsmetode, bør derfor finde anvendelse på alle disse tilfælde for at sikre harmonisering af de kompetente myndigheders vurderingsmetoder og undgå risikoen for regelarbitrage.

| (2) | Vurderingsmetoden bør bestå af metoder, der skal anvendes af de kompetente myndigheder, enten frivilligt eller obligatorisk, og omfatte kriterier, som de kompetente myndigheder skal kontrollere. |
| --- | --- |

(2)

Vurderingsmetoden bør bestå af metoder, der skal anvendes af de kompetente myndigheder, enten frivilligt eller obligatorisk, og omfatte kriterier, som de kompetente myndigheder skal kontrollere.

| (3) | For at sikre en konsekvent vurdering af overholdelsen af de krav, der skal opfyldes for at anvende IRB-metoden i hele Unionen, er det nødvendigt, at de kompetente myndigheder anvender samme metoder til denne vurdering. Det er derfor nødvendigt at fastsætte et sæt metoder, der skal anvendes af alle kompetente myndigheder. I betragtning af modelvurderingens karakter og modellernes forskelligartethed og særegenheder bør de kompetente myndigheder imidlertid også anvende deres tilsynsmæssige skønbeføjelse ved anvendelsen af disse metoder for så vidt angår de specifikke modeller, der undersøges. Vurderingsmetoden i denne forordning bør præcisere minimumskriterierne for de kompetente myndigheders kontrol af, om kravene om at anvende IRB-metoden er opfyldt, og fastsætte en forpligtelse for de kompetente myndigheder til at verificere eventuelle andre relevante kriterier, der er nødvendige til dette formål. I visse tilfælde, hvor den kompetente myndighed har foretaget nylige vurderinger af lignende ratingsystemer i samme eksponeringsklasse, bør det desuden tillades, at resultaterne af sådanne vurderinger anvendes, frem for at den kompetente myndighed skal gentage dem, hvis den kompetente myndighed efter at have anvendt sin skønsbeføjelse finder, at disse vurderinger i det væsentlige forbliver uændrede. Dette forventes at forhindre kompleksitet, unødvendige byrder og dobbeltarbejde. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre en konsekvent vurdering af overholdelsen af de krav, der skal opfyldes for at anvende IRB-metoden i hele Unionen, er det nødvendigt, at de kompetente myndigheder anvender samme metoder til denne vurdering. Det er derfor nødvendigt at fastsætte et sæt metoder, der skal anvendes af alle kompetente myndigheder. I betragtning af modelvurderingens karakter og modellernes forskelligartethed og særegenheder bør de kompetente myndigheder imidlertid også anvende deres tilsynsmæssige skønbeføjelse ved anvendelsen af disse metoder for så vidt angår de specifikke modeller, der undersøges. Vurderingsmetoden i denne forordning bør præcisere minimumskriterierne for de kompetente myndigheders kontrol af, om kravene om at anvende IRB-metoden er opfyldt, og fastsætte en forpligtelse for de kompetente myndigheder til at verificere eventuelle andre relevante kriterier, der er nødvendige til dette formål. I visse tilfælde, hvor den kompetente myndighed har foretaget nylige vurderinger af lignende ratingsystemer i samme eksponeringsklasse, bør det desuden tillades, at resultaterne af sådanne vurderinger anvendes, frem for at den kompetente myndighed skal gentage dem, hvis den kompetente myndighed efter at have anvendt sin skønsbeføjelse finder, at disse vurderinger i det væsentlige forbliver uændrede. Dette forventes at forhindre kompleksitet, unødvendige byrder og dobbeltarbejde.

| (4) | Hvis de kompetente myndigheder skal vurdere, om et institut opfylder kravene om at anvende IRB-metoden til andre formål end den første ansøgning om tilladelse, bør de kompetente myndigheder kun anvende de regler, der er relevante for vurderingens omfang, til disse andre formål og bør i hvert enkelt tilfælde anvende konklusionerne fra de tidligere vurderinger som udgangspunkt. |
| --- | --- |

(4)

Hvis de kompetente myndigheder skal vurdere, om et institut opfylder kravene om at anvende IRB-metoden til andre formål end den første ansøgning om tilladelse, bør de kompetente myndigheder kun anvende de regler, der er relevante for vurderingens omfang, til disse andre formål og bør i hvert enkelt tilfælde anvende konklusionerne fra de tidligere vurderinger som udgangspunkt.

| (5) | Hvis vurderingen vedrører ansøgninger om de tilladelser, der er omhandlet i artikel 20, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013, anvendes de gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i nævnte artikels stk. 8, i forbindelse med den fælles beslutningsproces. |
| --- | --- |

(5)

Hvis vurderingen vedrører ansøgninger om de tilladelser, der er omhandlet i artikel 20, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013, anvendes de gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i nævnte artikels stk. 8, i forbindelse med den fælles beslutningsproces.

| (6) | De kompetente myndigheder skal kontrollere, at institutterne overholder de specifikke reguleringsmæssige krav til anvendelse af IRB-metoden, evaluere den overordnede kvalitet af de løsninger, systemer og metoder, som et institut har gennemført, og kræve løbende forbedringer og tilpasninger til ændrede omstændigheder for at opnå løbende overholdelse af disse krav. En sådan vurdering kræver i vidt omfang, at de kompetente myndigheder udøver deres skøn. Reglerne for vurderingsmetoden bør på den ene side give de kompetente myndigheder mulighed for at udøve deres skøn ved om nødvendigt at foretage yderligere kontrol ud over den, der er fastsat i denne forordning, og bør på den anden side sikre harmonisering og sammenlignelighed af tilsynspraksis på tværs af forskellige jurisdiktioner. Af samme årsager bør de kompetente myndigheder have den nødvendige fleksibilitet til at anvende den mest hensigtsmæssige valgfrie metode eller enhver anden metode, der er nødvendig for at kontrollere særlige krav, bl.a. under hensyntagen til væsentligheden af de typer af eksponeringer, der er omfattet af hvert ratingsystem, modellernes kompleksitet, situationens særlige karakteristika, den specifikke løsning, som instituttet har gennemført, kvaliteten af den dokumentation, som instituttet har fremlagt, og de ressourcer, som de kompetente myndigheder selv råder over. Af samme årsager bør de kompetente myndigheder desuden kunne foretage yderligere test og kontroller, der er nødvendige i tilfælde af tvivl om opfyldelsen af kravene til IRB-metoden i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og under hensyntagen til arten, størrelsen og kompleksiteten af instituttets virksomhed og struktur. |
| --- | --- |

(6)

De kompetente myndigheder skal kontrollere, at institutterne overholder de specifikke reguleringsmæssige krav til anvendelse af IRB-metoden, evaluere den overordnede kvalitet af de løsninger, systemer og metoder, som et institut har gennemført, og kræve løbende forbedringer og tilpasninger til ændrede omstændigheder for at opnå løbende overholdelse af disse krav. En sådan vurdering kræver i vidt omfang, at de kompetente myndigheder udøver deres skøn. Reglerne for vurderingsmetoden bør på den ene side give de kompetente myndigheder mulighed for at udøve deres skøn ved om nødvendigt at foretage yderligere kontrol ud over den, der er fastsat i denne forordning, og bør på den anden side sikre harmonisering og sammenlignelighed af tilsynspraksis på tværs af forskellige jurisdiktioner. Af samme årsager bør de kompetente myndigheder have den nødvendige fleksibilitet til at anvende den mest hensigtsmæssige valgfrie metode eller enhver anden metode, der er nødvendig for at kontrollere særlige krav, bl.a. under hensyntagen til væsentligheden af de typer af eksponeringer, der er omfattet af hvert ratingsystem, modellernes kompleksitet, situationens særlige karakteristika, den specifikke løsning, som instituttet har gennemført, kvaliteten af den dokumentation, som instituttet har fremlagt, og de ressourcer, som de kompetente myndigheder selv råder over. Af samme årsager bør de kompetente myndigheder desuden kunne foretage yderligere test og kontroller, der er nødvendige i tilfælde af tvivl om opfyldelsen af kravene til IRB-metoden i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og under hensyntagen til arten, størrelsen og kompleksiteten af instituttets virksomhed og struktur.

| (7) | For at sikre konsekvens og fuldstændighed i vurderingen af den samlede IRB-metode bør de kompetente myndigheder i tilfælde af efterfølgende anmodninger om tilladelse på grundlag af et instituts godkendte plan for trinvis implementering som minimum basere deres vurdering på reglerne om brugs- og erfaringstesten, fordeling i risikogrupper eller puljer, ratingsystemer og risikokvantificering, da disse aspekter af vurderingen vedrører hvert enkelt ratingsystem i IRB-metoden. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre konsekvens og fuldstændighed i vurderingen af den samlede IRB-metode bør de kompetente myndigheder i tilfælde af efterfølgende anmodninger om tilladelse på grundlag af et instituts godkendte plan for trinvis implementering som minimum basere deres vurdering på reglerne om brugs- og erfaringstesten, fordeling i risikogrupper eller puljer, ratingsystemer og risikokvantificering, da disse aspekter af vurderingen vedrører hvert enkelt ratingsystem i IRB-metoden.

| (8) | For at vurdere, om anvendelsen af IRB-metoden er hensigtsmæssig, bør alle ratingsystemer og relaterede processer kontrolleres, hvis et institut har uddelegeret opgaver, aktiviteter eller funktioner i forbindelse med udformningen, anvendelsen og valideringen af ratingsystemer til tredjepart eller har tilvejebragt et ratingsystem eller fælles data fra en tredjepartsleverandør. Det bør navnlig kontrolleres, at der er gennemført tilstrækkelig kontrol i instituttet, og at der foreligger fuldstændig dokumentation. Da instituttets ledelsesorgan i sidste ende er ansvarligt for de delegerede processer og resultaterne af ratingsystemer erhvervet fra en tredjepartsleverandør, bør det desuden kontrolleres, at instituttet har tilstrækkelig intern forståelse af de delegerede processer og indkøbte ratingsystemer. Alle opgaver, aktiviteter og funktioner, der er blevet uddelegeret, og de ratingsystemer, der er erhvervet fra tredjepartsleverandører, bør derfor vurderes af de kompetente myndigheder på samme måde, som hvis IRB-metoden er blevet udviklet fuldt ud via instituttets interne processer. |
| --- | --- |

(8)

For at vurdere, om anvendelsen af IRB-metoden er hensigtsmæssig, bør alle ratingsystemer og relaterede processer kontrolleres, hvis et institut har uddelegeret opgaver, aktiviteter eller funktioner i forbindelse med udformningen, anvendelsen og valideringen af ratingsystemer til tredjepart eller har tilvejebragt et ratingsystem eller fælles data fra en tredjepartsleverandør. Det bør navnlig kontrolleres, at der er gennemført tilstrækkelig kontrol i instituttet, og at der foreligger fuldstændig dokumentation. Da instituttets ledelsesorgan i sidste ende er ansvarligt for de delegerede processer og resultaterne af ratingsystemer erhvervet fra en tredjepartsleverandør, bør det desuden kontrolleres, at instituttet har tilstrækkelig intern forståelse af de delegerede processer og indkøbte ratingsystemer. Alle opgaver, aktiviteter og funktioner, der er blevet uddelegeret, og de ratingsystemer, der er erhvervet fra tredjepartsleverandører, bør derfor vurderes af de kompetente myndigheder på samme måde, som hvis IRB-metoden er blevet udviklet fuldt ud via instituttets interne processer.

| (9) | For at forhindre, at institutterne kun delvist fuldfører den trinvise implementering af IRB-metoden i en længere periode, bør de kompetente myndigheder kontrollere hensigtsmæssigheden af tidsfristen for gennemførelsen af den såkaldte »roll-out-plan«, overholdelsen af denne frist og nødvendigheden af ændringer af roll-out-planen. Det bør kontrolleres, at alle eksponeringer, der er omfattet af roll-out-planen, har en fastsat og rimelig maksimumsfrist for anvendelsen af IRB-metoden. |
| --- | --- |

(9)

For at forhindre, at institutterne kun delvist fuldfører den trinvise implementering af IRB-metoden i en længere periode, bør de kompetente myndigheder kontrollere hensigtsmæssigheden af tidsfristen for gennemførelsen af den såkaldte »roll-out-plan«, overholdelsen af denne frist og nødvendigheden af ændringer af roll-out-planen. Det bør kontrolleres, at alle eksponeringer, der er omfattet af roll-out-planen, har en fastsat og rimelig maksimumsfrist for anvendelsen af IRB-metoden.

| (10) | Det er vigtigt at vurdere valideringsfunktionens robusthed og dermed uafhængigheden af kreditrisikokontrolenheden, metodernes og procedurernes fuldstændighed, hyppighed og tilstrækkelighed og rapporteringsprocessens kvalitet for at kontrollere, at der foretages en objektiv vurdering af ratingsystemerne, og at der kun er et begrænset incitament til at skjule modellens mangler og svagheder. Når de kompetente myndigheder kontrollerer, om valideringsfunktionen er tilstrækkelig uafhængig, bør de tage hensyn til instituttets størrelse og kompleksitet. |
| --- | --- |

(10)

Det er vigtigt at vurdere valideringsfunktionens robusthed og dermed uafhængigheden af kreditrisikokontrolenheden, metodernes og procedurernes fuldstændighed, hyppighed og tilstrækkelighed og rapporteringsprocessens kvalitet for at kontrollere, at der foretages en objektiv vurdering af ratingsystemerne, og at der kun er et begrænset incitament til at skjule modellens mangler og svagheder. Når de kompetente myndigheder kontrollerer, om valideringsfunktionen er tilstrækkelig uafhængig, bør de tage hensyn til instituttets størrelse og kompleksitet.

| (11) | Eftersom ratingsystemerne er kernen i IRB-metoden, og deres kvalitet i væsentlig grad kan påvirke niveauet af kapitalgrundlagskrav, bør ratingsystemernes resultater regelmæssigt gennemgås. I betragtning af at estimater af risikoparametre skal gennemgås mindst en gang om året, og at ratingsystemerne regelmæssigt bør vurderes af de kompetente myndigheder og af den interne revisionsfunktion, og da der er behov for input fra valideringsfunktionen, for at denne opgave kan udføres, bør det kontrolleres, at valideringen af resultaterne af de ratingsystemer, der dækker væsentlige porteføljer og backtesting af alle andre ratingsystemer, foretages mindst en gang om året. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom ratingsystemerne er kernen i IRB-metoden, og deres kvalitet i væsentlig grad kan påvirke niveauet af kapitalgrundlagskrav, bør ratingsystemernes resultater regelmæssigt gennemgås. I betragtning af at estimater af risikoparametre skal gennemgås mindst en gang om året, og at ratingsystemerne regelmæssigt bør vurderes af de kompetente myndigheder og af den interne revisionsfunktion, og da der er behov for input fra valideringsfunktionen, for at denne opgave kan udføres, bør det kontrolleres, at valideringen af resultaterne af de ratingsystemer, der dækker væsentlige porteføljer og backtesting af alle andre ratingsystemer, foretages mindst en gang om året.

| (12) | Alle områder af IRB-metoden skal være effektivt omfattet af interne revisioner. Ikke desto mindre bør det kontrolleres, at den interne revisions ressourcer anvendes effektivt med fokus på de mest risikofyldte områder. En vis fleksibilitet er vigtig, navnlig for institutter, der anvender en lang række ratingsystemer. Som følge heraf bør de kompetente myndigheder kontrollere, at der foretages årlige gennemgange for at fastlægge områder, der kræver grundige gennemgange i løbet af året. |
| --- | --- |

(12)

Alle områder af IRB-metoden skal være effektivt omfattet af interne revisioner. Ikke desto mindre bør det kontrolleres, at den interne revisions ressourcer anvendes effektivt med fokus på de mest risikofyldte områder. En vis fleksibilitet er vigtig, navnlig for institutter, der anvender en lang række ratingsystemer. Som følge heraf bør de kompetente myndigheder kontrollere, at der foretages årlige gennemgange for at fastlægge områder, der kræver grundige gennemgange i løbet af året.

| (13) | For at sikre et minimum af harmonisering i forhold til omfanget af anvendelsen af ratingsystemerne (den såkaldte »brugstest«) bør de kompetente myndigheder kontrollere, at ratingsystemerne indgår i instituttets relevante processer inden for de bredere risikostyrings-, kreditbevillings- og beslutningsprocesser, intern kapitalallokering og de ledelsesmæssige funktioner. Disse er grundlæggende områder, hvor interne processer kræver anvendelse af risikoparametre, og hvis der er forskelle mellem de risikoparametre, der anvendes på disse områder, og dem, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskrav, bør det derfor kontrolleres, at de er velbegrundede. |
| --- | --- |

(13)

For at sikre et minimum af harmonisering i forhold til omfanget af anvendelsen af ratingsystemerne (den såkaldte »brugstest«) bør de kompetente myndigheder kontrollere, at ratingsystemerne indgår i instituttets relevante processer inden for de bredere risikostyrings-, kreditbevillings- og beslutningsprocesser, intern kapitalallokering og de ledelsesmæssige funktioner. Disse er grundlæggende områder, hvor interne processer kræver anvendelse af risikoparametre, og hvis der er forskelle mellem de risikoparametre, der anvendes på disse områder, og dem, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskrav, bør det derfor kontrolleres, at de er velbegrundede.

| (14) | I forbindelse med kravene vedrørende erfaringstest bør de kompetente myndigheder, samtidig med at de vurderer, om de ratingsystemer, som instituttet anvendte før anvendelsen af IRB-metoden, i det store og hele var i overensstemmelse med IRB-kravene, navnlig kontrollere, at ratingsystemet i mindst tre år inden anvendelsen af IRB-metoden er blevet anvendt i instituttets interne risikomålings- og risikostyringsprocesser, og at det har været genstand for overvågning, intern validering og intern revision. En sådan præcisering af vurderingsmetoden er nødvendig for at sikre et minimum af harmonisering. De kompetente myndigheder bør kontrollere, at ratingsystemerne som minimum er blevet indført på de mest grundlæggende anvendelsesområder for at sikre, at ratingsystemerne er blevet anvendt effektivt af instituttet, og at både personalet og ledelsen er vant til disse parametre og har en god forståelse af deres betydning og svagheder. Endelig bør overvågning, validering og intern revision i erfaringsperioden vise, at ratingsystemerne var i overensstemmelse med de grundlæggende krav i IRB-metoden, og at de gradvist blev forbedret i løbet af denne periode. |
| --- | --- |

(14)

I forbindelse med kravene vedrørende erfaringstest bør de kompetente myndigheder, samtidig med at de vurderer, om de ratingsystemer, som instituttet anvendte før anvendelsen af IRB-metoden, i det store og hele var i overensstemmelse med IRB-kravene, navnlig kontrollere, at ratingsystemet i mindst tre år inden anvendelsen af IRB-metoden er blevet anvendt i instituttets interne risikomålings- og risikostyringsprocesser, og at det har været genstand for overvågning, intern validering og intern revision. En sådan præcisering af vurderingsmetoden er nødvendig for at sikre et minimum af harmonisering. De kompetente myndigheder bør kontrollere, at ratingsystemerne som minimum er blevet indført på de mest grundlæggende anvendelsesområder for at sikre, at ratingsystemerne er blevet anvendt effektivt af instituttet, og at både personalet og ledelsen er vant til disse parametre og har en god forståelse af deres betydning og svagheder. Endelig bør overvågning, validering og intern revision i erfaringsperioden vise, at ratingsystemerne var i overensstemmelse med de grundlæggende krav i IRB-metoden, og at de gradvist blev forbedret i løbet af denne periode.

| (15) | Der kræves uafhængighed i forbindelse med fordeling af eksponeringer i ratingklasser eller puljer i forbindelse med ikkedetaileksponeringer, fordi det typisk er nødvendigt at anvende menneskelige beslutninger i processen. I forbindelse med detaileksponeringer sker ratingprocessen normalt helt automatisk på grundlag af objektive oplysninger om låntageren og dennes transaktioner. Ratingprocessens korrekthed sikres ved korrekt gennemførelse af ratingsystemet i instituttets IT-systemer og procedurer. Hvis der tillades tilsidesættelser, skal der dog anvendes menneskelige beslutninger i ratingprocessen. Som følge heraf, og i betragtning af at de ansvarlige for indgåelse eller fornyelse af eksponeringer typisk er tilbøjelige til at tildele bedre ratings for at øge salget og mængden af kreditter, hvor der anvendes tilsidesættelser, herunder i tilfælde af detaileksponeringer, bør det kontrolleres, at tildelingen er godkendt af en enkeltperson eller af et udvalg, der er uafhængigt af de personer, der er ansvarlige for indgåelse eller fornyelse af eksponeringer. |
| --- | --- |

(15)

Der kræves uafhængighed i forbindelse med fordeling af eksponeringer i ratingklasser eller puljer i forbindelse med ikkedetaileksponeringer, fordi det typisk er nødvendigt at anvende menneskelige beslutninger i processen. I forbindelse med detaileksponeringer sker ratingprocessen normalt helt automatisk på grundlag af objektive oplysninger om låntageren og dennes transaktioner. Ratingprocessens korrekthed sikres ved korrekt gennemførelse af ratingsystemet i instituttets IT-systemer og procedurer. Hvis der tillades tilsidesættelser, skal der dog anvendes menneskelige beslutninger i ratingprocessen. Som følge heraf, og i betragtning af at de ansvarlige for indgåelse eller fornyelse af eksponeringer typisk er tilbøjelige til at tildele bedre ratings for at øge salget og mængden af kreditter, hvor der anvendes tilsidesættelser, herunder i tilfælde af detaileksponeringer, bør det kontrolleres, at tildelingen er godkendt af en enkeltperson eller af et udvalg, der er uafhængigt af de personer, der er ansvarlige for indgåelse eller fornyelse af eksponeringer.

| (16) | Hvis ratings er ældre end 12 måneder, eller hvis gennemgangen af tildelingen ikke er foretaget rettidigt i henhold til instituttets politik, bør de kompetente myndigheder kontrollere, at der er foretaget konservative justeringer med hensyn til beregningen af risikovægtede aktiver. Der er mange grunde til dette. Hvis ratingen er forældet eller baseret på forældede oplysninger, er risikovurderingen måske ikke nøjagtig. Hvis låntagerens situation eksempelvis er blevet forværret i løbet af de seneste 12 måneder, afspejles den ikke i ratingen, og risikoen underestimeres. Desuden bør der i henhold til den generelle regel vedrørende estimering af risikoparametre, hvis estimeringen af risikoparametre er baseret på utilstrækkelige data eller antagelser, anvendes en bredere forsigtighedsmargen. Den samme regel bør finde anvendelse på processen for fordeling af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, dvs. hvis der er taget hensyn til utilstrækkelige oplysninger i ratingprocessen, bør der anvendes yderligere forsigtighed ved beregningen af risikovægte. Metoden til at anvende yderligere forsigtighed ved beregningen af risikovægte bør ikke præciseres, da instituttet kan justere enten ratingen, estimeringen af risikoparameteren eller risikovægten direkte. Justeringen bør stå i forhold til, hvor længe ratingen eller de oplysninger, der ligger til grund for ratingen, har været forældede. |
| --- | --- |

(16)

Hvis ratings er ældre end 12 måneder, eller hvis gennemgangen af tildelingen ikke er foretaget rettidigt i henhold til instituttets politik, bør de kompetente myndigheder kontrollere, at der er foretaget konservative justeringer med hensyn til beregningen af risikovægtede aktiver. Der er mange grunde til dette. Hvis ratingen er forældet eller baseret på forældede oplysninger, er risikovurderingen måske ikke nøjagtig. Hvis låntagerens situation eksempelvis er blevet forværret i løbet af de seneste 12 måneder, afspejles den ikke i ratingen, og risikoen underestimeres. Desuden bør der i henhold til den generelle regel vedrørende estimering af risikoparametre, hvis estimeringen af risikoparametre er baseret på utilstrækkelige data eller antagelser, anvendes en bredere forsigtighedsmargen. Den samme regel bør finde anvendelse på processen for fordeling af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, dvs. hvis der er taget hensyn til utilstrækkelige oplysninger i ratingprocessen, bør der anvendes yderligere forsigtighed ved beregningen af risikovægte. Metoden til at anvende yderligere forsigtighed ved beregningen af risikovægte bør ikke præciseres, da instituttet kan justere enten ratingen, estimeringen af risikoparameteren eller risikovægten direkte. Justeringen bør stå i forhold til, hvor længe ratingen eller de oplysninger, der ligger til grund for ratingen, har været forældede.

| (17) | Institutterne skal dokumentere de specifikke definitioner af misligholdelse og tab, som anvendes internt, og sikre, at de stemmer overens med definitionerne i forordning (EU) nr. 575/2013. Ved vurderingen af denne overensstemmelse bør de kompetente myndigheder kontrollere, at institutterne har klare politikker, der præciserer, hvornår en låntager eller facilitet klassificeres som misligholdt. Disse politikker skal være i overensstemmelse med de generelle principper for identifikation af misligholdelse. EBA har vedtaget retningslinjer for anvendelsen af definitionen af misligholdelse i henhold til artikel 178 i forordning (EU) nr. 575/2013. Disse politikker bør også integreres i institutternes risikostyringsprocesser og -systemer, eftersom forordning (EU) nr. 575/2013 navnlig kræver, at interne ratings, dvs. indplacering i en ratingklasse for misligholdelse, spiller en væsentlig rolle i et instituts risikostyring og andre interne processer, som også bør være underlagt de kompetente myndigheders kontrol. |
| --- | --- |

(17)

Institutterne skal dokumentere de specifikke definitioner af misligholdelse og tab, som anvendes internt, og sikre, at de stemmer overens med definitionerne i forordning (EU) nr. 575/2013. Ved vurderingen af denne overensstemmelse bør de kompetente myndigheder kontrollere, at institutterne har klare politikker, der præciserer, hvornår en låntager eller facilitet klassificeres som misligholdt. Disse politikker skal være i overensstemmelse med de generelle principper for identifikation af misligholdelse. EBA har vedtaget retningslinjer for anvendelsen af definitionen af misligholdelse i henhold til artikel 178 i forordning (EU) nr. 575/2013. Disse politikker bør også integreres i institutternes risikostyringsprocesser og -systemer, eftersom forordning (EU) nr. 575/2013 navnlig kræver, at interne ratings, dvs. indplacering i en ratingklasse for misligholdelse, spiller en væsentlig rolle i et instituts risikostyring og andre interne processer, som også bør være underlagt de kompetente myndigheders kontrol.

| (18) | Oplysningerne om en låntagers resultater og om misligholdte eksponeringer og eksponeringer, der ikke er misligholdt, danner grundlag for instituttets interne processer, for kvantificeringen af risikoparametre og for beregningen af kapitalgrundlagskravene. Derfor skal ikke kun identifikationen af låntagere, der har misligholdt deres forpligtelser, men også omklassificeringen af låntagere, der har misligholdt deres forpligtelser, til låntagere, der ikke har misligholdt deres forpligtelser, være robust og effektiv. De kompetente myndigheder bør kontrollere, at den forsigtige omklassificeringsproces sikrer, at låntagere ikke omklassificeres til en status som ikke havende misligholdt deres forpligtelser, hvis instituttet forventer, at eksponeringen sandsynligvis inden for kort tid vil være misligholdt. |
| --- | --- |

(18)

Oplysningerne om en låntagers resultater og om misligholdte eksponeringer og eksponeringer, der ikke er misligholdt, danner grundlag for instituttets interne processer, for kvantificeringen af risikoparametre og for beregningen af kapitalgrundlagskravene. Derfor skal ikke kun identifikationen af låntagere, der har misligholdt deres forpligtelser, men også omklassificeringen af låntagere, der har misligholdt deres forpligtelser, til låntagere, der ikke har misligholdt deres forpligtelser, være robust og effektiv. De kompetente myndigheder bør kontrollere, at den forsigtige omklassificeringsproces sikrer, at låntagere ikke omklassificeres til en status som ikke havende misligholdt deres forpligtelser, hvis instituttet forventer, at eksponeringen sandsynligvis inden for kort tid vil være misligholdt.

| (19) | For at give de kompetente myndigheder et konsekvent og nøjagtigt overblik over de ratingsystemer, som instituttet har anvendt, og forbedringen af ratingsystemerne over tid er det nødvendigt, at de kompetente myndigheder vurderer, om registret over de aktuelle og historiske versioner af de ratingsystemer, som instituttet anvender (»register over ratingsystemer«), er fuldstændigt. I betragtning af at kravene til erfaringstesten vedrører de foregående tre år fra tidspunktet for behandlingen af en ansøgning om godkendelse af en intern model og at de kompetente myndigheder skal foretage en samlet gennemgang af den interne model regelmæssigt og mindst hvert tredje år, bør de kompetente myndigheder kontrollere, at et sådant register over ratingsystemer som minimum omfatter de versioner af de interne modeller, som instituttet har anvendt i løbet af de tre foregående år. |
| --- | --- |

(19)

For at give de kompetente myndigheder et konsekvent og nøjagtigt overblik over de ratingsystemer, som instituttet har anvendt, og forbedringen af ratingsystemerne over tid er det nødvendigt, at de kompetente myndigheder vurderer, om registret over de aktuelle og historiske versioner af de ratingsystemer, som instituttet anvender (»register over ratingsystemer«), er fuldstændigt. I betragtning af at kravene til erfaringstesten vedrører de foregående tre år fra tidspunktet for behandlingen af en ansøgning om godkendelse af en intern model og at de kompetente myndigheder skal foretage en samlet gennemgang af den interne model regelmæssigt og mindst hvert tredje år, bør de kompetente myndigheder kontrollere, at et sådant register over ratingsystemer som minimum omfatter de versioner af de interne modeller, som instituttet har anvendt i løbet af de tre foregående år.

| (20) | Der anvendes menneskelige beslutninger i forskellige faser af udviklingen og anvendelsen af ratingsystemer. Fornuftig anvendelse af menneskelige beslutninger kan øge modellens kvalitet og nøjagtigheden af dens prognoser. Da menneskelige beslutninger ændrer de estimater, der er baseret på tidligere erfaringer, på en subjektiv måde, bør anvendelsen af menneskelige beslutninger dog være underlagt kontrol. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at anvendelsen af menneskelige beslutninger er begrundet i deres positive bidrag til nøjagtigheden af prognoserne. Et stort antal tilsidesættelser af modellens resultater kan således være tegn på, at visse vigtige oplysninger ikke indgår i ratingsystemet. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at institutterne regelmæssigt analyserer antallet af tilsidesættelser og begrundelserne herfor, og at eventuelle konstaterede svagheder i modellen håndteres på passende vis i forbindelse med modelgennemgangen. |
| --- | --- |

(20)

Der anvendes menneskelige beslutninger i forskellige faser af udviklingen og anvendelsen af ratingsystemer. Fornuftig anvendelse af menneskelige beslutninger kan øge modellens kvalitet og nøjagtigheden af dens prognoser. Da menneskelige beslutninger ændrer de estimater, der er baseret på tidligere erfaringer, på en subjektiv måde, bør anvendelsen af menneskelige beslutninger dog være underlagt kontrol. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at anvendelsen af menneskelige beslutninger er begrundet i deres positive bidrag til nøjagtigheden af prognoserne. Et stort antal tilsidesættelser af modellens resultater kan således være tegn på, at visse vigtige oplysninger ikke indgår i ratingsystemet. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at institutterne regelmæssigt analyserer antallet af tilsidesættelser og begrundelserne herfor, og at eventuelle konstaterede svagheder i modellen håndteres på passende vis i forbindelse med modelgennemgangen.

| (21) | Under alle omstændigheder bør de kompetente myndigheder vurdere, om instituttet har anvendt tilstrækkelig forsigtighedsmargen i sine estimater af risikoparametre. Denne forsigtighedsmargen bør tage højde for eventuelle konstaterede mangler i de data eller metoder, der anvendes til risikokvantificeringen, og den øgede usikkerhed, der kan opstå, f.eks. som følge af ændringer i udlåns- eller inddrivelsespolitikken. Hvis et institut ikke længere opfylder kravene vedrørende IRB-metoden, bør de kompetente myndigheder kontrollere, om det opfylder kravet om, at ratingsystemerne skal korrigeres rettidigt. Anvendelsen af forsigtighedsmargenen bør ikke anvendes som et alternativ til at korrigere modellerne og sikre, at de er i fuld overensstemmelse med kravene i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(21)

Under alle omstændigheder bør de kompetente myndigheder vurdere, om instituttet har anvendt tilstrækkelig forsigtighedsmargen i sine estimater af risikoparametre. Denne forsigtighedsmargen bør tage højde for eventuelle konstaterede mangler i de data eller metoder, der anvendes til risikokvantificeringen, og den øgede usikkerhed, der kan opstå, f.eks. som følge af ændringer i udlåns- eller inddrivelsespolitikken. Hvis et institut ikke længere opfylder kravene vedrørende IRB-metoden, bør de kompetente myndigheder kontrollere, om det opfylder kravet om, at ratingsystemerne skal korrigeres rettidigt. Anvendelsen af forsigtighedsmargenen bør ikke anvendes som et alternativ til at korrigere modellerne og sikre, at de er i fuld overensstemmelse med kravene i forordning (EU) nr. 575/2013.

| (22) | Med hensyn til risikokvantificering skal PD-estimaterne helst være forholdsvis stabile over tid for at undgå, at kapitalgrundlagskravene bliver for cykliske. De kompetente myndigheder bør kontrollere, at PD-estimaterne er baseret på det langsigtede gennemsnit af de årlige misligholdelsesrater. Da kapitalgrundlaget desuden bør hjælpe institutterne med at overleve i en stresssituation, bør risikoestimaterne tage hensyn til den mulige forværring af de økonomiske forhold selv i opgangstider. Endelig bør de kompetente myndigheder, når der er øget usikkerhed som følge af utilstrækkelige data, kontrollere, at der er anvendt en udvidet forsigtighedsmargen. Hvis længden af de tilgængelige tidsserier ikke omfatter den forventede variabilitet i misligholdelsesraterne, bør der anvendes passende metoder til at tage højde for de manglende data. |
| --- | --- |

(22)

Med hensyn til risikokvantificering skal PD-estimaterne helst være forholdsvis stabile over tid for at undgå, at kapitalgrundlagskravene bliver for cykliske. De kompetente myndigheder bør kontrollere, at PD-estimaterne er baseret på det langsigtede gennemsnit af de årlige misligholdelsesrater. Da kapitalgrundlaget desuden bør hjælpe institutterne med at overleve i en stresssituation, bør risikoestimaterne tage hensyn til den mulige forværring af de økonomiske forhold selv i opgangstider. Endelig bør de kompetente myndigheder, når der er øget usikkerhed som følge af utilstrækkelige data, kontrollere, at der er anvendt en udvidet forsigtighedsmargen. Hvis længden af de tilgængelige tidsserier ikke omfatter den forventede variabilitet i misligholdelsesraterne, bør der anvendes passende metoder til at tage højde for de manglende data.

| (23) | LGD-estimatet er baseret på de gennemsnitlige realiserede LGD'er vægtet med antallet af misligholdelser. Hvis eksponeringsværdien er en relevant risikofaktor, bør den tages i betragtning blandt andre potentielle risikofaktorer med henblik på adskillelse eller risikodifferentiering af LGD for at sikre, at parameteren beregnes for ensartede puljer eller facilitetsratingklasser. De kompetente myndigheder bør kontrollere, at denne metode anvendes hensigtsmæssigt, da den sikrer overensstemmelse med beregningen af PD-parameteren og en meningsfuld anvendelse af risikovægtningsformlen. I forordning (EU) nr. 575/2013 sondres der mellem metoden til estimering af LGD for individuelle eksponeringer med henblik på størrelsen af risikovægtede eksponeringer og gennemsnittet af LGD-estimater beregnet på porteføljeniveau. Til forskel fra den individuelle LGD-estimering defineres LGD-bundgrænsen for detaileksponeringer sikret ved pant i fast ejendom, der anvendes på det samlede porteføljeniveau, som et eksponeringsvægtet gennemsnitligt LGD. For at sikre passende niveauer for risikoparametre for eksponeringer sikret ved pant i fast ejendom bør de kompetente myndigheder kontrollere, at LGD-bundgrænserne anvendes korrekt. |
| --- | --- |

(23)

LGD-estimatet er baseret på de gennemsnitlige realiserede LGD'er vægtet med antallet af misligholdelser. Hvis eksponeringsværdien er en relevant risikofaktor, bør den tages i betragtning blandt andre potentielle risikofaktorer med henblik på adskillelse eller risikodifferentiering af LGD for at sikre, at parameteren beregnes for ensartede puljer eller facilitetsratingklasser. De kompetente myndigheder bør kontrollere, at denne metode anvendes hensigtsmæssigt, da den sikrer overensstemmelse med beregningen af PD-parameteren og en meningsfuld anvendelse af risikovægtningsformlen. I forordning (EU) nr. 575/2013 sondres der mellem metoden til estimering af LGD for individuelle eksponeringer med henblik på størrelsen af risikovægtede eksponeringer og gennemsnittet af LGD-estimater beregnet på porteføljeniveau. Til forskel fra den individuelle LGD-estimering defineres LGD-bundgrænsen for detaileksponeringer sikret ved pant i fast ejendom, der anvendes på det samlede porteføljeniveau, som et eksponeringsvægtet gennemsnitligt LGD. For at sikre passende niveauer for risikoparametre for eksponeringer sikret ved pant i fast ejendom bør de kompetente myndigheder kontrollere, at LGD-bundgrænserne anvendes korrekt.

| (24) | Misligholdte eksponeringer, der efter tilbagevenden til status som ikkemisligholdte omklassificeres til misligholdte inden for kort tid, bør behandles som misligholdte fra det første tidspunkt, hvor misligholdelsen fandt sted, da den midlertidige omklassificering til status som ikkemisligholdt med størst sandsynlighed foretages på grundlag af ufuldstændige oplysninger om låntagerens reelle situation. Som følge heraf repræsenterer behandling af flere misligholdelser som en enkelt misligholdelse bedre den reelle misligholdelseserfaring. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at flere misligholdelser fra samme låntager inden for kort tid behandles som en enkelt misligholdelse ved estimeringen af risikoparametre. Desuden kan behandling af flere misligholdelser fra samme låntager som separate misligholdelser føre til betydelige fejl i estimater af risikoparametre, fordi højere misligholdelsesrrater ville føre til højere PD-estimater. På den anden side ville LGD blive underestimeret, fordi låntagerens første misligholdelser ville blive behandlet som sager uden tab (»cure cases with no loss«) i forbindelse med dem, mens instituttet faktisk led et tab. Som følge af forbindelsen mellem PD- og LGD-estimater og for at sikre en realistisk estimering af forventede tab bør behandlingen af flere misligholdelser desuden være konsekvent med henblik på estimering af PD og LGD |
| --- | --- |

(24)

Misligholdte eksponeringer, der efter tilbagevenden til status som ikkemisligholdte omklassificeres til misligholdte inden for kort tid, bør behandles som misligholdte fra det første tidspunkt, hvor misligholdelsen fandt sted, da den midlertidige omklassificering til status som ikkemisligholdt med størst sandsynlighed foretages på grundlag af ufuldstændige oplysninger om låntagerens reelle situation. Som følge heraf repræsenterer behandling af flere misligholdelser som en enkelt misligholdelse bedre den reelle misligholdelseserfaring. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at flere misligholdelser fra samme låntager inden for kort tid behandles som en enkelt misligholdelse ved estimeringen af risikoparametre. Desuden kan behandling af flere misligholdelser fra samme låntager som separate misligholdelser føre til betydelige fejl i estimater af risikoparametre, fordi højere misligholdelsesrrater ville føre til højere PD-estimater. På den anden side ville LGD blive underestimeret, fordi låntagerens første misligholdelser ville blive behandlet som sager uden tab (»cure cases with no loss«) i forbindelse med dem, mens instituttet faktisk led et tab. Som følge af forbindelsen mellem PD- og LGD-estimater og for at sikre en realistisk estimering af forventede tab bør behandlingen af flere misligholdelser desuden være konsekvent med henblik på estimering af PD og LGD

| (25) | Omfanget af de oplysninger, som instituttet har til rådighed med hensyn til misligholdte eksponeringer, er væsentligt forskelligt fra dem, der vedrører ikkemisligholdte eksponeringer. Der findes navnlig to yderligere risikofaktorer vedrørende misligholdte eksponeringer, nemlig varigheden af misligholdelse og realiserede inddrivelser. Derfor er den estimering af LGD, der blev foretaget før misligholdelsen, ikke tilstrækkelig, da risikoestimaterne bør tage højde for alle væsentlige risikofaktorer. For misligholdte eksponeringer er det desuden allerede kendt, hvad de økonomiske forhold var på tidspunktet for misligholdelsen. Endvidere bør LGD for misligholdte eksponeringer afspejle summen af forventede tab under aktuelle økonomiske omstændigheder og mulige uventede tab, der kan opstå i inddrivelsesperioden. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at LGD for misligholdte eksponeringer (»misligholdt LGD«) beregnes enten direkte eller som summen af det bedste estimat over forventet tab (»ELBE«
  ) plus et tillæg, der tager højde for det uventede tab, der kan opstå i inddrivelsesperioden. Uanset hvilken metode der anvendes, bør estimeringen af det misligholdte LGD tage hensyn til oplysningerne om varigheden af misligholdelse og inddrivelser, der er realiseret indtil tidspunktet for estimeringen, og tage højde for en eventuel negativ ændring i de økonomiske forhold i den forventede varighed af inddrivelsesprocessen. |
| --- | --- |

(25)

Omfanget af de oplysninger, som instituttet har til rådighed med hensyn til misligholdte eksponeringer, er væsentligt forskelligt fra dem, der vedrører ikkemisligholdte eksponeringer. Der findes navnlig to yderligere risikofaktorer vedrørende misligholdte eksponeringer, nemlig varigheden af misligholdelse og realiserede inddrivelser. Derfor er den estimering af LGD, der blev foretaget før misligholdelsen, ikke tilstrækkelig, da risikoestimaterne bør tage højde for alle væsentlige risikofaktorer. For misligholdte eksponeringer er det desuden allerede kendt, hvad de økonomiske forhold var på tidspunktet for misligholdelsen. Endvidere bør LGD for misligholdte eksponeringer afspejle summen af forventede tab under aktuelle økonomiske omstændigheder og mulige uventede tab, der kan opstå i inddrivelsesperioden. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at LGD for misligholdte eksponeringer (»misligholdt LGD«) beregnes enten direkte eller som summen af det bedste estimat over forventet tab (»ELBE«
  ) plus et tillæg, der tager højde for det uventede tab, der kan opstå i inddrivelsesperioden. Uanset hvilken metode der anvendes, bør estimeringen af det misligholdte LGD tage hensyn til oplysningerne om varigheden af misligholdelse og inddrivelser, der er realiseret indtil tidspunktet for estimeringen, og tage højde for en eventuel negativ ændring i de økonomiske forhold i den forventede varighed af inddrivelsesprocessen.

| (26) | For institutter, der anvender egne LDG-estimater, bør interne krav til forvaltning af sikkerhedsstillelse generelt være i overensstemmelse med kravene i tredje del, afsnit II, kapitel 4, afdeling 3, i forordning (EU) nr. 575/2013. De kompetente myndigheder bør fokusere på kravene vedrørende værdiansættelse af sikkerhedsstillelse og retssikkerhed, fordi det er vigtigt at sikre en regelmæssig og pålidelig værdiansættelse af sikkerhedsstillelsen, og at værdiansættelsen afspejler den reelle markedsværdi under de aktuelle markedsforhold. Hyppigheden og arten af en fornyet værdiansættelse bør tilpasses typen af sikkerhedsstillelse, da en forældet eller unøjagtig værdiansættelse kan føre til en underestimering af risikoen i forbindelse med krediteksponeringerne. Det er også afgørende at sikre, at sikkerhedsstillelsen har retskraft og kan fuldbyrdes i alle relevante jurisdiktioner. I modsat fald bør eksponeringen behandles som usikret; hvis en sådan sikkerhedsstillelse indregnes i risikokvantificeringen, kan det føre til en underestimering af risikoen. |
| --- | --- |

(26)

For institutter, der anvender egne LDG-estimater, bør interne krav til forvaltning af sikkerhedsstillelse generelt være i overensstemmelse med kravene i tredje del, afsnit II, kapitel 4, afdeling 3, i forordning (EU) nr. 575/2013. De kompetente myndigheder bør fokusere på kravene vedrørende værdiansættelse af sikkerhedsstillelse og retssikkerhed, fordi det er vigtigt at sikre en regelmæssig og pålidelig værdiansættelse af sikkerhedsstillelsen, og at værdiansættelsen afspejler den reelle markedsværdi under de aktuelle markedsforhold. Hyppigheden og arten af en fornyet værdiansættelse bør tilpasses typen af sikkerhedsstillelse, da en forældet eller unøjagtig værdiansættelse kan føre til en underestimering af risikoen i forbindelse med krediteksponeringerne. Det er også afgørende at sikre, at sikkerhedsstillelsen har retskraft og kan fuldbyrdes i alle relevante jurisdiktioner. I modsat fald bør eksponeringen behandles som usikret; hvis en sådan sikkerhedsstillelse indregnes i risikokvantificeringen, kan det føre til en underestimering af risikoen.

| (27) | De kompetente myndigheder bør kontrollere, at garantistillere med henblik på den avancerede IRB-metode, dvs. hvor der anvendes egne LDG-estimater, anses for anerkendte, når de vurderes ved hjælp af et ratingsystem, der er godkendt i henhold til IRB-metoden. Andre garantistillere kan også anerkendes, forudsat at de er klassificeret som et institut, en centralregering eller centralbank eller en selskabsenhed, der har en kreditvurdering foretaget af et ECAI, og garantien opfylder kravene i tredje del, afsnit II, kapitel 4, afdeling 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, som også finder anvendelse på standardmetoden. |
| --- | --- |

(27)

De kompetente myndigheder bør kontrollere, at garantistillere med henblik på den avancerede IRB-metode, dvs. hvor der anvendes egne LDG-estimater, anses for anerkendte, når de vurderes ved hjælp af et ratingsystem, der er godkendt i henhold til IRB-metoden. Andre garantistillere kan også anerkendes, forudsat at de er klassificeret som et institut, en centralregering eller centralbank eller en selskabsenhed, der har en kreditvurdering foretaget af et ECAI, og garantien opfylder kravene i tredje del, afsnit II, kapitel 4, afdeling 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, som også finder anvendelse på standardmetoden.

| (28) | Ved vurderingen af processen for fordeling af eksponeringer i eksponeringsklasser bør der fastsættes specifikke krav til de kompetente myndigheders kontrol af fordelingen af eksponeringer til detaileksponeringsklassen på grund af særbehandlingen af dem med hensyn til beregning af størrelsen af risikovægtede eksponeringer. Nogle eksponeringsklasser defineres på grundlag af transaktionens karakteristika og andre på grundlag af typen af låntager; som følge heraf kan der være eksponeringer, der opfylder kriterierne for mere end én eksponeringsklasse. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at instituttet anvender den korrekte rækkefølge af klassificering med henblik på at sikre en konsekvent og utvetydig fordeling af eksponeringer i eksponeringsklasser. |
| --- | --- |

(28)

Ved vurderingen af processen for fordeling af eksponeringer i eksponeringsklasser bør der fastsættes specifikke krav til de kompetente myndigheders kontrol af fordelingen af eksponeringer til detaileksponeringsklassen på grund af særbehandlingen af dem med hensyn til beregning af størrelsen af risikovægtede eksponeringer. Nogle eksponeringsklasser defineres på grundlag af transaktionens karakteristika og andre på grundlag af typen af låntager; som følge heraf kan der være eksponeringer, der opfylder kriterierne for mere end én eksponeringsklasse. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at instituttet anvender den korrekte rækkefølge af klassificering med henblik på at sikre en konsekvent og utvetydig fordeling af eksponeringer i eksponeringsklasser.

| (29) | De kompetente myndigheder bør kontrollere, at der tages hensyn til resultaterne af stresstestene i risikostyrings- og kapitalstyringsprocesserne, fordi integrationen af stresstestresultaterne i beslutningsprocesserne sikrer, at scenarierne og deres indvirkning på kapitalgrundlagskravene udvikles og udføres på en meningsfuld måde, og at der tages hensyn til fremadrettede aspekter af kapitalgrundlagskravene i ledelsen af instituttet. |
| --- | --- |

(29)

De kompetente myndigheder bør kontrollere, at der tages hensyn til resultaterne af stresstestene i risikostyrings- og kapitalstyringsprocesserne, fordi integrationen af stresstestresultaterne i beslutningsprocesserne sikrer, at scenarierne og deres indvirkning på kapitalgrundlagskravene udvikles og udføres på en meningsfuld måde, og at der tages hensyn til fremadrettede aspekter af kapitalgrundlagskravene i ledelsen af instituttet.

| (30) | Institutter, der anvender egne LDG-estimater og egne konverteringsfaktorer, bør beregne eksponeringernes faktiske forfaldsdato efter IRB-metoden med henblik på beregningen af kapitalgrundlagskravene. I tilfælde af revolverende eksponeringer er et institut i risiko i en længere periode end tilbagebetalingsdatoen for det aktuelle træk på faciliteten, da låntageren kan trække yderligere beløb. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at beregningen af revolverende eksponeringers faktiske forfaldsdato er baseret på facilitetens udløbsdato. |
| --- | --- |

(30)

Institutter, der anvender egne LDG-estimater og egne konverteringsfaktorer, bør beregne eksponeringernes faktiske forfaldsdato efter IRB-metoden med henblik på beregningen af kapitalgrundlagskravene. I tilfælde af revolverende eksponeringer er et institut i risiko i en længere periode end tilbagebetalingsdatoen for det aktuelle træk på faciliteten, da låntageren kan trække yderligere beløb. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at beregningen af revolverende eksponeringers faktiske forfaldsdato er baseret på facilitetens udløbsdato.

| (31) | Beregningen af forskellen mellem forventede tab på den ene side og kreditrisikojusteringer, yderligere værdijusteringer og andre reduktioner af kapitalgrundlaget på den anden side (»IRB-underskud«) bør foretages på aggregeret niveau adskilt for porteføljen af misligholdte eksponeringer og for porteføljen af eksponeringer, der ikke er misligholdte. Adskillelsen mellem misligholdte og ikkemisligholdte eksponeringer er nødvendig for at sikre, at de negative beløb, der fremkommer ved beregningen af den misligholdte portefølje, ikke anvendes til at udligne de positive beløb, der fremkommer ved beregningen af porteføljen af eksponeringer, der ikke er misligholdte. Bortset fra det er den samlede beregning i overensstemmelse med det generelle kapitalgrundlagsbegreb, ifølge hvilket kapitalgrundlaget bør være fuldt til rådighed til dækning af uventede tab i tilfælde af instituttets insolvens. Eftersom kreditrisikojusteringer, yderligere værdijusteringer og andre reduktioner af kapitalgrundlaget, der indgår i beregningen af IRB-underskuddet, allerede er fratrukket kapitalgrundlaget til dækning af de forventede tab (»EL«), er deres overskydende del af det samlede EL fuldt ud til rådighed til dækning af tab på alle misligholdte eksponeringer. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at justeringerne af kapitalgrundlaget baseret på IRB-underskuddet beregnes og anvendes korrekt. |
| --- | --- |

(31)

Beregningen af forskellen mellem forventede tab på den ene side og kreditrisikojusteringer, yderligere værdijusteringer og andre reduktioner af kapitalgrundlaget på den anden side (»IRB-underskud«) bør foretages på aggregeret niveau adskilt for porteføljen af misligholdte eksponeringer og for porteføljen af eksponeringer, der ikke er misligholdte. Adskillelsen mellem misligholdte og ikkemisligholdte eksponeringer er nødvendig for at sikre, at de negative beløb, der fremkommer ved beregningen af den misligholdte portefølje, ikke anvendes til at udligne de positive beløb, der fremkommer ved beregningen af porteføljen af eksponeringer, der ikke er misligholdte. Bortset fra det er den samlede beregning i overensstemmelse med det generelle kapitalgrundlagsbegreb, ifølge hvilket kapitalgrundlaget bør være fuldt til rådighed til dækning af uventede tab i tilfælde af instituttets insolvens. Eftersom kreditrisikojusteringer, yderligere værdijusteringer og andre reduktioner af kapitalgrundlaget, der indgår i beregningen af IRB-underskuddet, allerede er fratrukket kapitalgrundlaget til dækning af de forventede tab (»EL«), er deres overskydende del af det samlede EL fuldt ud til rådighed til dækning af tab på alle misligholdte eksponeringer. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere, at justeringerne af kapitalgrundlaget baseret på IRB-underskuddet beregnes og anvendes korrekt.

| (32) | Upålidelige, unøjagtige, ufuldstændige eller forældede data kan føre til fejl i risikoestimeringen og beregningen af kapitalgrundlagskravene. Når sådanne data anvendes i instituttets risikostyringsprocesser, kan de desuden føre til dårlige kredit- og ledelsesbeslutninger. For at sikre dataenes pålidelighed og høje kvalitet bør infrastrukturen og procedurerne for indsamling og lagring af data være veldokumenterede og indeholde en fuldstændig beskrivelse af karakteristika og datakilder for at sikre, at de anvendes korrekt i de interne processer og processerne til beregning af kapitalgrundlagskravene. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere kvaliteten og dokumentationen af de data, der anvendes i forbindelse med estimering af risikoparametre, ved fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer og ved beregningen af kapitalgrundlagskravene. |
| --- | --- |

(32)

Upålidelige, unøjagtige, ufuldstændige eller forældede data kan føre til fejl i risikoestimeringen og beregningen af kapitalgrundlagskravene. Når sådanne data anvendes i instituttets risikostyringsprocesser, kan de desuden føre til dårlige kredit- og ledelsesbeslutninger. For at sikre dataenes pålidelighed og høje kvalitet bør infrastrukturen og procedurerne for indsamling og lagring af data være veldokumenterede og indeholde en fuldstændig beskrivelse af karakteristika og datakilder for at sikre, at de anvendes korrekt i de interne processer og processerne til beregning af kapitalgrundlagskravene. De kompetente myndigheder bør derfor kontrollere kvaliteten og dokumentationen af de data, der anvendes i forbindelse med estimering af risikoparametre, ved fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer og ved beregningen af kapitalgrundlagskravene.

| (33) | Datakvaliteten, nøjagtigheden af risikoestimering og nøjagtigheden af beregning af kapitalgrundlagskravene afhænger i høj grad af pålideligheden af de IT-systemer, der anvendes i forbindelse med IRB-metoden. Endvidere kan kontinuiteten og konsekvensen i risikostyringsprocesserne og beregningen af kapitalgrundlagskravene kun sikres, hvis de IT-systemer, der anvendes til disse formål, er sikre og pålidelige, og IT-infrastrukturen er tilstrækkelig robust. Det er derfor nødvendigt, at de kompetente myndigheder også kontrollerer pålideligheden af instituttets IT-systemer og IT-infrastrukturens robusthed. |
| --- | --- |

(33)

Datakvaliteten, nøjagtigheden af risikoestimering og nøjagtigheden af beregning af kapitalgrundlagskravene afhænger i høj grad af pålideligheden af de IT-systemer, der anvendes i forbindelse med IRB-metoden. Endvidere kan kontinuiteten og konsekvensen i risikostyringsprocesserne og beregningen af kapitalgrundlagskravene kun sikres, hvis de IT-systemer, der anvendes til disse formål, er sikre og pålidelige, og IT-infrastrukturen er tilstrækkelig robust. Det er derfor nødvendigt, at de kompetente myndigheder også kontrollerer pålideligheden af instituttets IT-systemer og IT-infrastrukturens robusthed.

| (34) | De kompetente myndigheder bør kontrollere, at der så vidt muligt anvendes ikkeoverlappende observationer af afkast af aktieeksponeringer til både udvikling og validering af interne modeller for aktieeksponeringer. Ikkeoverlappende observationer sikrer prognoser af højere kvalitet, eftersom alle observationer tillægges samme vægt, og observationerne ikke er tæt forbundne med hinanden. |
| --- | --- |

(34)

De kompetente myndigheder bør kontrollere, at der så vidt muligt anvendes ikkeoverlappende observationer af afkast af aktieeksponeringer til både udvikling og validering af interne modeller for aktieeksponeringer. Ikkeoverlappende observationer sikrer prognoser af højere kvalitet, eftersom alle observationer tillægges samme vægt, og observationerne ikke er tæt forbundne med hinanden.

| (35) | Anvendelse af IRB-metoden forudsætter de kompetente myndigheders godkendelse, og eventuelle væsentlige ændringer af denne metode skal godkendes. Som følge heraf bør de kompetente myndigheder kontrollere, at den interne forvaltningsproces og navnlig den interne procedure for godkendelse af sådanne ændringer sikrer, at der kun foretages ændringer, der er i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 575/2013 og delegeret forordning (EU) nr. 529/2014, og at klassificeringen af ændringer i den forbindelse er konsekvent for at undgå regelarbitrage. |
| --- | --- |

(35)

Anvendelse af IRB-metoden forudsætter de kompetente myndigheders godkendelse, og eventuelle væsentlige ændringer af denne metode skal godkendes. Som følge heraf bør de kompetente myndigheder kontrollere, at den interne forvaltningsproces og navnlig den interne procedure for godkendelse af sådanne ændringer sikrer, at der kun foretages ændringer, der er i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 575/2013 og delegeret forordning (EU) nr. 529/2014, og at klassificeringen af ændringer i den forbindelse er konsekvent for at undgå regelarbitrage.

| (36) | Bestemmelserne i denne forordning er tæt forbundne, da de alle omhandler aspekter af den vurderingsmetode, som de kompetente myndigheder skal anvende, når de vurderer, om et institut overholder IRB-metoden. Af hensyn til sammenhængen mellem disse bestemmelser, som bør træde i kraft samtidigt, og for at de personer, som er omfattet af disse regler, lettere kan få et samlet overblik over og samlet adgang til dem, er det hensigtsmæssigt at samle alle de reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende IRB-metodens vurderingsmetode, der kræves i henhold til forordning (EU) nr. 575/2013, i én enkelt forordning. |
| --- | --- |

(36)

Bestemmelserne i denne forordning er tæt forbundne, da de alle omhandler aspekter af den vurderingsmetode, som de kompetente myndigheder skal anvende, når de vurderer, om et institut overholder IRB-metoden. Af hensyn til sammenhængen mellem disse bestemmelser, som bør træde i kraft samtidigt, og for at de personer, som er omfattet af disse regler, lettere kan få et samlet overblik over og samlet adgang til dem, er det hensigtsmæssigt at samle alle de reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende IRB-metodens vurderingsmetode, der kræves i henhold til forordning (EU) nr. 575/2013, i én enkelt forordning.

| (37) | Denne forordning er baseret på de udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har forelagt Kommissionen. |
| --- | --- |

(37)

Denne forordning er baseret på de udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har forelagt Kommissionen.

| (38) | Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt anmodet om en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (4) — |
| --- | --- |

(38)

Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt anmodet om en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (4) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL 1

ALMINDELIGE BESTEMMELSER OM VURDERINGSMETODEN

Artikel 1

Vurdering af overholdelsen af kravene om at bruge den interne ratingbaserede metode

1.   De kompetente myndigheder anvender denne forordning i forbindelse med vurderingen af et instituts overholdelse af kravene om at anvende den interne ratingbaserede metode (»IRB-metoden«) således:

| a) | Med henblik på at vurdere første ansøgninger om tilladelse til at anvende IRB-metoden, jf. artikel 144 i forordning (EU) nr. 575/2013, anvender de kompetente myndigheder alle bestemmelserne i nærværende forordning. |
| --- | --- |

a)

Med henblik på at vurdere første ansøgninger om tilladelse til at anvende IRB-metoden, jf. artikel 144 i forordning (EU) nr. 575/2013, anvender de kompetente myndigheder alle bestemmelserne i nærværende forordning.

| b) | Med henblik på at vurdere ansøgninger om tilladelse til at udvide IRB-metoden i overensstemmelse med den godkendte plan for trinvis implementering, jf. artikel 148 i forordning (EU) nr. 575/2013, anvender de kompetente myndigheder kapitel 4, 5, 7 og 8 og enhver anden del af nærværende forordning, som er relevant for ansøgningen. |
| --- | --- |

b)

Med henblik på at vurdere ansøgninger om tilladelse til at udvide IRB-metoden i overensstemmelse med den godkendte plan for trinvis implementering, jf. artikel 148 i forordning (EU) nr. 575/2013, anvender de kompetente myndigheder kapitel 4, 5, 7 og 8 og enhver anden del af nærværende forordning, som er relevant for ansøgningen.

| c) | Med henblik på at vurdere ansøgninger om forudgående tilladelse til at foretage ændringer, jf. artikel 143, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, anvender de kompetente myndigheder alle de dele af nærværende forordning, der er relevante for ændringerne. |
| --- | --- |

c)

Med henblik på at vurdere ansøgninger om forudgående tilladelse til at foretage ændringer, jf. artikel 143, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, anvender de kompetente myndigheder alle de dele af nærværende forordning, der er relevante for ændringerne.

| d) | Med henblik på at vurdere ændringer i ratingsystemer og metoder med interne modeller for aktieeksponeringer, der er givet underretning om, jf. artikel 143, stk. 4, i forordning (EU) nr. 575/2013, anvender de kompetente myndigheder alle de dele af nærværende forordning, der er relevante for ændringerne. |
| --- | --- |

d)

Med henblik på at vurdere ændringer i ratingsystemer og metoder med interne modeller for aktieeksponeringer, der er givet underretning om, jf. artikel 143, stk. 4, i forordning (EU) nr. 575/2013, anvender de kompetente myndigheder alle de dele af nærværende forordning, der er relevante for ændringerne.

| e) | Med henblik på løbende tilsyn med anvendelsen af IRB-metoden, jf. artikel 101 i direktiv 2013/36/EU, anvender de kompetente myndigheder alle de dele af nærværende forordning, der er relevante for tilsynet. |
| --- | --- |

e)

Med henblik på løbende tilsyn med anvendelsen af IRB-metoden, jf. artikel 101 i direktiv 2013/36/EU, anvender de kompetente myndigheder alle de dele af nærværende forordning, der er relevante for tilsynet.

| f) | Men henblik på at vurdere ansøgninger om tilladelse til tilbagevenden til mindre avancerede metoder, jf. artikel 149 i forordning (EU) nr. 575/2013, anvender de kompetente myndigheder artikel 6-8 i nærværende forordning. |
| --- | --- |

f)

Men henblik på at vurdere ansøgninger om tilladelse til tilbagevenden til mindre avancerede metoder, jf. artikel 149 i forordning (EU) nr. 575/2013, anvender de kompetente myndigheder artikel 6-8 i nærværende forordning.

2.   Ud over de kriterier, der er fastsat i denne forordnings bestemmelser, jf. stk. 1, kontrollerer de kompetente myndigheder alle andre relevante kriterier, der er nødvendige for at vurdere, om kravene til anvendelse af IRB-metoden er opfyldt.

Artikel 2

Metoder, der skal anvendes af de kompetente myndigheder

1.   Men henblik på at vurdere første ansøgninger om tilladelse til at anvende IRB-metoden anvender de kompetente myndigheder alle de obligatoriske metoder, der er fastsat i denne forordning. De kan også anvende andre metoder, der er fastsat i denne forordning, i overensstemmelse med stk. 7 og andre metoder i overensstemmelse med stk. 8.

2.   Men henblik på at vurdere ansøgninger om tilladelse til at udvide IRB-metoden i overensstemmelse med en plan for trinvis implementering anvender de kompetente myndigheder alle de obligatoriske metoder, der er fastsat i kapitel 4, 5, 7 og 8. De kan også anvende andre metoder, der er fastsat i denne forordning, i overensstemmelse med stk. 7 og andre metoder i overensstemmelse med stk. 8.

3.   Med henblik på at vurdere ansøgninger om forudgående tilladelse til at foretage ændringer af IRB-metoden gennemgår de kompetente myndigheder de dokumenter, som institutterne skal forelægge vedrørende ændringen i overensstemmelse med artikel 8 i delegeret forordning (EU) nr. 529/2014. De kan også anvende andre metoder, der er fastsat i denne forordning, i overensstemmelse med stk. 7 og andre metoder i overensstemmelse med stk. 8.

4.   Med henblik på at vurdere ændringer i ratingsystemer og metoder med interne modeller for aktieeksponeringer, der er givet underretning om, gennemgår de kompetente myndigheder de dokumenter, som institutterne skal forelægge vedrørende ændringen i overensstemmelse med artikel 8 i delegeret forordning (EU) nr. 529/2014, og de kan anvende de metoder, der er fastsat i nærværende forordning, i overensstemmelse med stk. 7 og andre metoder i overensstemmelse med stk. 8.

5.   Med henblik på løbende tilsyn med anvendelsen af IRB-metoden kan de kompetente myndigheder anvende de metoder, der er fastsat i denne forordning, i overensstemmelse med stk. 7 og andre metoder i overensstemmelse med stk. 8.

6.   Med henblik på at vurdere ansøgninger om tilladelse til tilbagevenden til mindre avancerede metoder kan de kompetente myndigheder anvende de metoder, der er fastsat i denne forordnings kapitel 2, i overensstemmelse med stk. 7 og andre metoder i overensstemmelse med stk. 8.

7.   Hvis denne forordning giver mulighed for frivillig anvendelse af metoder, kan de kompetente myndigheder anvende enhver af disse metoder, som er egnet og hensigtsmæssig i forhold til arten, størrelsen og kompleksiteten af instituttets forretningsstruktur og organisationsstruktur, idet der tages hensyn til:

| a) | væsentligheden af de typer af eksponeringer, der er omfattet af ratingsystemer |
| --- | --- |

a)

væsentligheden af de typer af eksponeringer, der er omfattet af ratingsystemer

| b) | ratingmodellernes kompleksitet og risikoparametrene og deres gennemførelse. |
| --- | --- |

b)

ratingmodellernes kompleksitet og risikoparametrene og deres gennemførelse.

8.   Ud over de metoder, der er fastsat i denne forordning, kan de kompetente myndigheder anvende andre metoder, som er egnede og hensigtsmæssige i forhold til arten, størrelsen og kompleksiteten af instituttets forretningsstruktur og organisationsstruktur, hvis dette er nødvendigt for at vurdere, om kravene til anvendelse af IRB-metoden er opfyldt.

9.   Når de kompetente myndigheder anvender de metoder, der er fastsat i denne forordning, kan de tage hensyn til resultaterne af nylige vurderinger foretaget af dem selv eller af andre kompetente myndigheder, hvis disse vurderinger opfylder begge følgende betingelser:

| a) | Vurderingen var helt eller delvis baseret på de obligatoriske metoder. |
| --- | --- |

a)

Vurderingen var helt eller delvis baseret på de obligatoriske metoder.

| b) | Genstanden for vurderingen omfattede det samme eller et lignende ratingsystem i samme eksponeringsklasse. |
| --- | --- |

b)

Genstanden for vurderingen omfattede det samme eller et lignende ratingsystem i samme eksponeringsklasse.

Artikel 3

Dokumentationens kvalitet

1.   For at kontrollere instituttets overholdelse af dokumentationskravet, jf. artikel 144, stk. 1, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at dokumentationen for ratingsystemerne som defineret i artikel 142, stk. 1, nr. 1), i forordning (EU) nr. 575/2013 (»ratingsystemer«):

| a) | er tilstrækkelig detaljeret og nøjagtig til, at den kan anvendes effektivt |
| --- | --- |

a)

er tilstrækkelig detaljeret og nøjagtig til, at den kan anvendes effektivt

| b) | er godkendt på det relevante ledelsesniveau i instituttet |
| --- | --- |

b)

er godkendt på det relevante ledelsesniveau i instituttet

| c) | for hvert dokument indeholder mindst en fortegnelse over dokumenttypen, forfatteren, kontrollanten, den anvisningsberettigede, ejeren, datoerne for udarbejdelse og godkendelse, versionsnummeret og historikken for ændringer af dokumentet |
| --- | --- |

c)

for hvert dokument indeholder mindst en fortegnelse over dokumenttypen, forfatteren, kontrollanten, den anvisningsberettigede, ejeren, datoerne for udarbejdelse og godkendelse, versionsnummeret og historikken for ændringer af dokumentet

| d) | giver tredjeparter mulighed for at undersøge og bekræfte, hvordan ratingsystemerne fungerer, og navnlig at undersøge og bekræfte, at:






  i) | dokumentationen af ratingsystemets udformning er tilstrækkelig detaljeret til, at tredjeparter kan forstå begrundelsen for alle aspekter af ratingsystemet, herunder antagelserne, de matematiske formler og, hvis der er tale om menneskelige beslutninger, beslutningerne samt procedurerne for udvikling af ratingsystemet |
| --- | --- | --- |

d)

giver tredjeparter mulighed for at undersøge og bekræfte, hvordan ratingsystemerne fungerer, og navnlig at undersøge og bekræfte, at:

i)

dokumentationen af ratingsystemets udformning er tilstrækkelig detaljeret til, at tredjeparter kan forstå begrundelsen for alle aspekter af ratingsystemet, herunder antagelserne, de matematiske formler og, hvis der er tale om menneskelige beslutninger, beslutningerne samt procedurerne for udvikling af ratingsystemet

| ii) | dokumentationen af ratingsystemet er tilstrækkelig detaljeret til, at tredjeparter kan forstå driften, begrænsningerne og de vigtigste antagelser for hver ratingmodel og hver risikoparameter og kan replikere modeludviklingen |
| --- | --- |

ii)

dokumentationen af ratingsystemet er tilstrækkelig detaljeret til, at tredjeparter kan forstå driften, begrænsningerne og de vigtigste antagelser for hver ratingmodel og hver risikoparameter og kan replikere modeludviklingen

| iii) | dokumentationen af ratingprocessen er tilstrækkelig detaljeret til, at tredjeparter kan forstå metoden til fordeling af eksponeringer i ratingklasser eller puljer og deres faktiske fordeling i ratingklasser eller puljer og kan replikere fordelingen. |
| --- | --- |

iii)

dokumentationen af ratingprocessen er tilstrækkelig detaljeret til, at tredjeparter kan forstå metoden til fordeling af eksponeringer i ratingklasser eller puljer og deres faktiske fordeling i ratingklasser eller puljer og kan replikere fordelingen.

2.   Med henblik på stk. 1 kontrollerer den kompetente myndighed, at instituttet har indført politikker, der opstiller specifikke dokumentationsstandarder, der sikrer:

| a) | at den interne dokumentation er tilstrækkelig detaljeret og nøjagtig |
| --- | --- |

a)

at den interne dokumentation er tilstrækkelig detaljeret og nøjagtig

| b) | at specifikke personer eller enheder pålægges ansvaret for at sikre, at dokumentationen er fuldstændig, konsekvent, nøjagtig, ajourført, godkendt og sikker |
| --- | --- |

b)

at specifikke personer eller enheder pålægges ansvaret for at sikre, at dokumentationen er fuldstændig, konsekvent, nøjagtig, ajourført, godkendt og sikker

| c) | at instituttet i tilstrækkelig grad dokumenterer sine politikker, procedurer og metoder vedrørende anvendelsen af IRB-metoden. |
| --- | --- |

c)

at instituttet i tilstrækkelig grad dokumenterer sine politikker, procedurer og metoder vedrørende anvendelsen af IRB-metoden.

Artikel 4

Inddragelse af tredjepart

1.   Med henblik på at vurdere overholdelsen af kravet vedrørende ratingsystemernes pålidelighed og integritet som fastsat i artikel 144, stk. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013, hvis et institut har uddelegeret opgaver, aktiviteter eller funktioner i forbindelse med udformningen, gennemførelsen og valideringen af sine ratingsystemer til tredjepart eller har købt et ratingsystem eller fælles data fra en tredjepart, kontrollerer den kompetente myndighed, at uddelegeringen eller købet ikke er til hinder for anvendelsen af denne forordning, og kontrollerer, at:

| a) | instituttets øverste ledelse, jf. definitionen af »den daglige ledelse« i artikel 3, stk. 1, nr. 9), i direktiv 2013/36/EU, (»den øverste ledelse«) samt instituttets ledelsesorgan eller det udvalg, som ledelsesorganet har udpeget, er aktivt involveret i tilsynet med og beslutningstagningen vedrørende de opgaver, aktiviteter eller funktioner, der uddelegeres til tredjeparten, eller vedrørende de ratingsystemer, der er tilvejebragt fra tredjeparter |
| --- | --- |

a)

instituttets øverste ledelse, jf. definitionen af »den daglige ledelse« i artikel 3, stk. 1, nr. 9), i direktiv 2013/36/EU, (»den øverste ledelse«) samt instituttets ledelsesorgan eller det udvalg, som ledelsesorganet har udpeget, er aktivt involveret i tilsynet med og beslutningstagningen vedrørende de opgaver, aktiviteter eller funktioner, der uddelegeres til tredjeparten, eller vedrørende de ratingsystemer, der er tilvejebragt fra tredjeparter

| b) | instituttets personale har tilstrækkelig viden om og forståelse af de opgaver, aktiviteter eller funktioner, der uddelegeres til tredjeparter, og strukturen i de data og ratingsystemer, der er tilvejebragt fra tredjeparter |
| --- | --- |

b)

instituttets personale har tilstrækkelig viden om og forståelse af de opgaver, aktiviteter eller funktioner, der uddelegeres til tredjeparter, og strukturen i de data og ratingsystemer, der er tilvejebragt fra tredjeparter

| c) | kontinuiteten i de outsourcede funktioner eller processer sikres, herunder ved hjælp af passende beredskabsplanlægning |
| --- | --- |

c)

kontinuiteten i de outsourcede funktioner eller processer sikres, herunder ved hjælp af passende beredskabsplanlægning

| d) | den interne revision eller anden kontrol af de opgaver, aktiviteter og funktioner, der uddelegeres til tredjeparter, ikke begrænses eller hindres af inddragelsen af tredjeparten |
| --- | --- |

d)

den interne revision eller anden kontrol af de opgaver, aktiviteter og funktioner, der uddelegeres til tredjeparter, ikke begrænses eller hindres af inddragelsen af tredjeparten

| e) | den kompetente myndighed får fuld adgang til alle relevante oplysninger. |
| --- | --- |

e)

den kompetente myndighed får fuld adgang til alle relevante oplysninger.

2.   Hvis en tredjepart er involveret i udviklingen af et ratingsystem og risikoestimering for et institut, kontrollerer den kompetente myndighed, at:

| a) | kravene i stk. 1, litra a)-e), er opfyldt |
| --- | --- |

a)

kravene i stk. 1, litra a)-e), er opfyldt

| b) | valideringsaktiviteterne med hensyn til disse ratingsystemer og disse risikoestimater ikke varetages af den pågældende tredjepart |
| --- | --- |

b)

valideringsaktiviteterne med hensyn til disse ratingsystemer og disse risikoestimater ikke varetages af den pågældende tredjepart

| c) | tredjeparten forsyner instituttet med de oplysninger, der er nødvendige for varetagelsen af disse valideringsaktiviteter. |
| --- | --- |

c)

tredjeparten forsyner instituttet med de oplysninger, der er nødvendige for varetagelsen af disse valideringsaktiviteter.

3.   Hvis instituttet med henblik på udvikling af et ratingsystem og estimering af risikoparametre anvender data, der er samlet på tværs af institutter, og en tredjepart udvikler ratingsystemet, kan tredjeparten bistå instituttet med dets valideringsaktiviteter ved at varetage de valideringsopgaver, der forudsætter adgang til de fælles data.

4.   Med henblik på anvendelsen af stk. 1, 2 og 3 anvender de kompetente myndigheder følgende metoder:

| a) | gennemgang af aftalerne med tredjeparten og andre relevante dokumenter, der præciserer tredjepartens opgaver |
| --- | --- |

a)

gennemgang af aftalerne med tredjeparten og andre relevante dokumenter, der præciserer tredjepartens opgaver

| b) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale i instituttet eller den tredjepart, som opgaven, aktiviteten eller funktionen er uddelegeret til |
| --- | --- |

b)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale i instituttet eller den tredjepart, som opgaven, aktiviteten eller funktionen er uddelegeret til

| c) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med den øverste ledelse eller instituttets ledelsesorgan eller den tredjepart, som opgaven, aktiviteten eller funktionen er uddelegeret til, eller det udvalg i instituttet, som ledelsesorganet har udpeget |
| --- | --- |

c)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med den øverste ledelse eller instituttets ledelsesorgan eller den tredjepart, som opgaven, aktiviteten eller funktionen er uddelegeret til, eller det udvalg i instituttet, som ledelsesorganet har udpeget

| d) | gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet eller tredjeparten, hvis det er nødvendigt. |
| --- | --- |

d)

gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet eller tredjeparten, hvis det er nødvendigt.

Artikel 5

Midlertidig manglende overholdelse af kravene vedrørende IRB-metoden

Med henblik på anvendelsen af artikel 146, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal den kompetente myndighed:

| a) | undersøge, om instituttets plan for rettidig fornyet overholdelse er tilstrækkelig til at afhjælpe den manglende overholdelse, og om tidsplanen er rimelig under hensyntagen til alle følgende:






  i) | den manglende overholdelses væsentlighed |
| --- | --- | --- |

a)

undersøge, om instituttets plan for rettidig fornyet overholdelse er tilstrækkelig til at afhjælpe den manglende overholdelse, og om tidsplanen er rimelig under hensyntagen til alle følgende:

i)

den manglende overholdelses væsentlighed

| ii) | omfanget af de foranstaltninger, der er nødvendige for fornyet overholdelse af reglerne |
| --- | --- |

ii)

omfanget af de foranstaltninger, der er nødvendige for fornyet overholdelse af reglerne

| iii) | de ressourcer, instituttets har til rådighed |
| --- | --- |

iii)

de ressourcer, instituttets har til rådighed

| b) | regelmæssigt overvåge fremskridtene med gennemførelsen af instituttets plan for en rettidig fornyet overholdelse |
| --- | --- |

b)

regelmæssigt overvåge fremskridtene med gennemførelsen af instituttets plan for en rettidig fornyet overholdelse

| c) | kontrollere instituttets overholdelse af de relevante krav efter planens gennemførelse ved at anvende de vurderingsmetoder, der er fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

c)

kontrollere instituttets overholdelse af de relevante krav efter planens gennemførelse ved at anvende de vurderingsmetoder, der er fastsat i denne forordning.

KAPITEL 2

METODE TIL VURDERING AF PLANER FOR TRINVIS IMPLEMENTERING OG DELVIS ANVENDELSE AF STANDARDMETODEN PÅ PERMANENT BASIS

Artikel 6

Generelt

1.   For at vurdere, om et institut opfylder betingelserne for implementering af IRB-metoden, jf. artikel 148 i forordning (EU) nr. 575/2013, og betingelserne for delvis anvendelse på permanent basis, jf. artikel 150 i nævnte forordning, kontrollerer de kompetente myndigheder begge følgende:

| a) | at instituttets indledende dækning og plan for trinvis implementering af IRB-metoden er hensigtsmæssig i overensstemmelse med artikel 7 |
| --- | --- |

a)

at instituttets indledende dækning og plan for trinvis implementering af IRB-metoden er hensigtsmæssig i overensstemmelse med artikel 7

| b) | at de eksponeringsklasser, typer af eksponeringer eller forretningsenheder, for hvilke standardmetoden anvendes, kan undtages fra IRB-metoden på permanent basis. |
| --- | --- |

b)

at de eksponeringsklasser, typer af eksponeringer eller forretningsenheder, for hvilke standardmetoden anvendes, kan undtages fra IRB-metoden på permanent basis.

2.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 anvender de kompetente myndigheder samtlige følgende metoder:

| a) | gennemgang af instituttets plan for trinvis implementering af IRB-metoden |
| --- | --- |

a)

gennemgang af instituttets plan for trinvis implementering af IRB-metoden

| b) | gennemgang af instituttets relevante interne politikker og procedurer, herunder beregningsmetoderne for andelen af eksponeringer, der skal dækkes af den trinvise implementering af IRB-metoden og undtagelsen fra IRB-metoden på permanent basis |
| --- | --- |

b)

gennemgang af instituttets relevante interne politikker og procedurer, herunder beregningsmetoderne for andelen af eksponeringer, der skal dækkes af den trinvise implementering af IRB-metoden og undtagelsen fra IRB-metoden på permanent basis

| c) | gennemgang af roller og ansvarsområder hos de enheder og ledelsesorganer, der er involveret i fordelingen af individuelle eksponeringer til IRB-metoden eller standardmetoden |
| --- | --- |

c)

gennemgang af roller og ansvarsområder hos de enheder og ledelsesorganer, der er involveret i fordelingen af individuelle eksponeringer til IRB-metoden eller standardmetoden

| d) | gennemgang af de relevante referater af møder i instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg |
| --- | --- |

d)

gennemgang af de relevante referater af møder i instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg

| e) | gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revisionsfunktion eller andre kontrolfunktioner |
| --- | --- |

e)

gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revisionsfunktion eller andre kontrolfunktioner

| f) | gennemgang af de relevante statusrapporter om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under revisioner |
| --- | --- |

f)

gennemgang af de relevante statusrapporter om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under revisioner

| g) | indhentning af skriftlige erklæringer fra det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet eller interview med dem. |
| --- | --- |

g)

indhentning af skriftlige erklæringer fra det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet eller interview med dem.

3.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 kan de kompetente myndigheder:

| a) | gennemgå funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der anvendes i fordelingen af individuelle eksponeringer til IRB-metoden eller standardmetoden |
| --- | --- |

a)

gennemgå funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der anvendes i fordelingen af individuelle eksponeringer til IRB-metoden eller standardmetoden

| b) | foretage stikprøvekontrol og gennemgå dokumenter vedrørende låntagernes karakteristika og indgåelse og vedligeholdelse af de eksponeringer, der indgår i stikprøven |
| --- | --- |

b)

foretage stikprøvekontrol og gennemgå dokumenter vedrørende låntagernes karakteristika og indgåelse og vedligeholdelse af de eksponeringer, der indgår i stikprøven

| c) | gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet. |
| --- | --- |

c)

gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet.

Artikel 7

Trinvis implementering af IRB-metoden

1.   Ved vurderingen af den oprindelige dækning og instituttets plan for trinvis implementering af IRB-metoden, jf. artikel 148 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | planen for trinvis implementering som minimum omfatter følgende:






  i) | en specificering af anvendelsesområdet for hvert ratingsystem samt af de typer af eksponeringer, der vurderes ved hjælp af hver ratingmodel |
| --- | --- | --- |

a)

planen for trinvis implementering som minimum omfatter følgende:

i)

en specificering af anvendelsesområdet for hvert ratingsystem samt af de typer af eksponeringer, der vurderes ved hjælp af hver ratingmodel

| ii) | de planlagte datoer for anvendelse af IRB-metoden for hver eksponeringstype |
| --- | --- |

ii)

de planlagte datoer for anvendelse af IRB-metoden for hver eksponeringstype

| iii) | oplysninger om de samlede eksponeringsværdier på vurderingstidspunktet og størrelsen af de risikovægtede eksponeringer beregnet efter den metode, der blev anvendt på vurderingstidspunktet for hver type af eksponeringer |
| --- | --- |

iii)

oplysninger om de samlede eksponeringsværdier på vurderingstidspunktet og størrelsen af de risikovægtede eksponeringer beregnet efter den metode, der blev anvendt på vurderingstidspunktet for hver type af eksponeringer

| b) | planen for trinvis implementering omfatter alle instituttets og, hvor det er relevant, dets moderselskabs eksponeringer samt alle eksponeringer i instituttets datterselskaber, medmindre eksponeringerne vurderes i overensstemmelse med artikel 8 |
| --- | --- |

b)

planen for trinvis implementering omfatter alle instituttets og, hvor det er relevant, dets moderselskabs eksponeringer samt alle eksponeringer i instituttets datterselskaber, medmindre eksponeringerne vurderes i overensstemmelse med artikel 8

| c) | implementeringen planlægges gennemført i overensstemmelse med artikel 148, stk. 1, andet og tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

c)

implementeringen planlægges gennemført i overensstemmelse med artikel 148, stk. 1, andet og tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 575/2013

| d) | hvis instituttet har tilladelse til at anvende IRB-metoden til en hvilken som helst eksponeringsklasse, at det anvender IRB-metoden for aktieeksponeringer, undtagen i de tilfælde, der er anført i artikel 148, stk. 5, i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

d)

hvis instituttet har tilladelse til at anvende IRB-metoden til en hvilken som helst eksponeringsklasse, at det anvender IRB-metoden for aktieeksponeringer, undtagen i de tilfælde, der er anført i artikel 148, stk. 5, i forordning (EU) nr. 575/2013

| e) | trinnene i og tidsperioderne for implementeringen af IRB-metoden er specificeret på grundlag af instituttets reelle kapacitet under hensyntagen til tilgængeligheden af data, ratingsystemer og erfaringsperioder, jf. artikel 145 i forordning (EU) nr. 575/2013, og de ikke anvendes selektivt til at opnå reducerede kapitalgrundlagskrav |
| --- | --- |

e)

trinnene i og tidsperioderne for implementeringen af IRB-metoden er specificeret på grundlag af instituttets reelle kapacitet under hensyntagen til tilgængeligheden af data, ratingsystemer og erfaringsperioder, jf. artikel 145 i forordning (EU) nr. 575/2013, og de ikke anvendes selektivt til at opnå reducerede kapitalgrundlagskrav

| f) | trinnene i implementeringen af IRB-metoden sikrer, at implementeringen med hensyn til krediteksponeringer i forbindelse med instituttets kerneaktiviteter prioriteres |
| --- | --- |

f)

trinnene i implementeringen af IRB-metoden sikrer, at implementeringen med hensyn til krediteksponeringer i forbindelse med instituttets kerneaktiviteter prioriteres

| g) | der fastsættes en endelig tidsfrist for implementeringen af IRB-metoden for hver type af eksponeringer og forretningsenheder, og at den er rimelig på grundlag af arten og omfanget af instituttets aktiviteter. |
| --- | --- |

g)

der fastsættes en endelig tidsfrist for implementeringen af IRB-metoden for hver type af eksponeringer og forretningsenheder, og at den er rimelig på grundlag af arten og omfanget af instituttets aktiviteter.

2.   De kompetente myndigheder afgør, om den frist, der er omhandlet i stk. 1, litra g), er rimelig, på grundlag af følgende:

| a) | kompleksiteten af instituttets aktiviteter, herunder aktiviteterne i moderselskabet og dets datterselskaber |
| --- | --- |

a)

kompleksiteten af instituttets aktiviteter, herunder aktiviteterne i moderselskabet og dets datterselskaber

| b) | antallet af forretningsenheder og forretningsområder i instituttet og, hvor det er relevant, i dets moderselskab og instituttets datterselskaber |
| --- | --- |

b)

antallet af forretningsenheder og forretningsområder i instituttet og, hvor det er relevant, i dets moderselskab og instituttets datterselskaber

| c) | antallet og kompleksiteten af de ratingsystemer, der skal implementeres af alle enheder, der er omfattet af planen for trinvis implementering |
| --- | --- |

c)

antallet og kompleksiteten af de ratingsystemer, der skal implementeres af alle enheder, der er omfattet af planen for trinvis implementering

| d) | planerne om at indføre ratingsystemer i datterselskaber beliggende i tredjelande, hvis der er betydelige juridiske eller andre vanskeligheder i forbindelse med godkendelsen af IRB-modeller |
| --- | --- |

d)

planerne om at indføre ratingsystemer i datterselskaber beliggende i tredjelande, hvis der er betydelige juridiske eller andre vanskeligheder i forbindelse med godkendelsen af IRB-modeller

| e) | tilgængeligheden af nøjagtige, relevante og fuldstændige tidsserier |
| --- | --- |

e)

tilgængeligheden af nøjagtige, relevante og fuldstændige tidsserier

| f) | instituttets operationelle kapacitet til at udvikle og implementere ratingsystemerne |
| --- | --- |

f)

instituttets operationelle kapacitet til at udvikle og implementere ratingsystemerne

| g) | instituttets tidligere erfaring med forvaltning af specifikke typer af eksponeringer. |
| --- | --- |

g)

instituttets tidligere erfaring med forvaltning af specifikke typer af eksponeringer.

3.   Ved vurderingen af, om instituttet overholder den plan for trinvis implementering af IRB-metoden, som de kompetente myndigheder har givet tilladelse til i henhold til artikel 148 i forordning (EU) nr. 575/2013, kan de kompetente myndigheder kun acceptere ændringer af rækkefølgen og tidsperioden, hvis en eller flere af følgende betingelser er opfyldt:

| a) | Der er sket betydelige ændringer i forretningspraksis og navnlig i strategiændringer, fusioner og erhvervelser. |
| --- | --- |

a)

Der er sket betydelige ændringer i forretningspraksis og navnlig i strategiændringer, fusioner og erhvervelser.

| b) | Der er sket væsentlige ændringer i de relevante reguleringsmæssige krav. |
| --- | --- |

b)

Der er sket væsentlige ændringer i de relevante reguleringsmæssige krav.

| c) | Den kompetente myndighed, den interne revision eller valideringsfunktionen har konstateret væsentlige svagheder i ratingsystemerne. |
| --- | --- |

c)

Den kompetente myndighed, den interne revision eller valideringsfunktionen har konstateret væsentlige svagheder i ratingsystemerne.

| d) | De elementer, der er omhandlet i stk. 2, har ændret sig væsentligt, eller der er ikke taget tilstrækkeligt hensyn til nogen af de elementer, der er omhandlet i stk. 2, i den godkendte plan for trinvis implementering af IRB-metoden. |
| --- | --- |

d)

De elementer, der er omhandlet i stk. 2, har ændret sig væsentligt, eller der er ikke taget tilstrækkeligt hensyn til nogen af de elementer, der er omhandlet i stk. 2, i den godkendte plan for trinvis implementering af IRB-metoden.

Artikel 8

Betingelser for delvis anvendelse på permanent basis

1.   Ved vurderingen af, om instituttet opfylder betingelserne for delvis anvendelse på permanent basis af standardmetoden i forbindelse med de eksponeringer, der er omhandlet i artikel 150, stk. 1, litra a) og b), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | instituttet vurderer og tager hensyn til tilgængeligheden af eksterne data for repræsentative modparter |
| --- | --- |

a)

instituttet vurderer og tager hensyn til tilgængeligheden af eksterne data for repræsentative modparter

| b) | instituttets omkostninger ved at udvikle et ratingsystem for modparterne i den relevante eksponeringsklasse vurderes under hensyntagen til instituttets størrelse og arten og omfanget af dets aktiviteter |
| --- | --- |

b)

instituttets omkostninger ved at udvikle et ratingsystem for modparterne i den relevante eksponeringsklasse vurderes under hensyntagen til instituttets størrelse og arten og omfanget af dets aktiviteter

| c) | instituttets operationelle kapacitet til at udvikle og implementere et ratingsystem vurderes under hensyntagen til arten og omfanget af instituttets aktiviteter. |
| --- | --- |

c)

instituttets operationelle kapacitet til at udvikle og implementere et ratingsystem vurderes under hensyntagen til arten og omfanget af instituttets aktiviteter.

2.   Ved vurderingen af, om instituttet opfylder betingelserne for delvis anvendelse på permanent basis af standardmetoden i forbindelse med de eksponeringer, der er omhandlet i artikel 150, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at instituttet som minimum har kontrolleret og taget hensyn til følgende:

| a) | at eksponeringerne, herunder antallet af særskilt forvaltede porteføljer og forretningsområder, ikke er ensartede nok til, at der kan udvikles et robust og pålideligt ratingsystem |
| --- | --- |

a)

at eksponeringerne, herunder antallet af særskilt forvaltede porteføljer og forretningsområder, ikke er ensartede nok til, at der kan udvikles et robust og pålideligt ratingsystem

| b) | at størrelsen af den risikovægtede eksponering beregnet efter standardmetoden er betydeligt højere end den forventede risikovægtede eksponering beregnet i overensstemmelse med IRB-metoden |
| --- | --- |

b)

at størrelsen af den risikovægtede eksponering beregnet efter standardmetoden er betydeligt højere end den forventede risikovægtede eksponering beregnet i overensstemmelse med IRB-metoden

| c) | at eksponeringerne vedrører en forretningsenhed eller et forretningsområde i instituttet, som efter planen skal ophøre |
| --- | --- |

c)

at eksponeringerne vedrører en forretningsenhed eller et forretningsområde i instituttet, som efter planen skal ophøre

| d) | at eksponeringerne omfatter porteføljer, der er underlagt pro rata-konsolidering af delvist ejede datterselskaber, jf. artikel 18 i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

d)

at eksponeringerne omfatter porteføljer, der er underlagt pro rata-konsolidering af delvist ejede datterselskaber, jf. artikel 18 i forordning (EU) nr. 575/2013.

3.   Ved vurderingen af, om instituttet opfylder betingelserne for delvis anvendelse på permanent basis af standardmetoden, kontrollerer de kompetente myndigheder, at instituttet regelmæssigt overvåger overholdelsen af kravene i artikel 150 i forordning (EU) nr. 575/2013.

KAPITEL 3

METODE TIL VURDERING AF VALIDERINGEN AF INTERNE ESTIMATER (VALIDERINGSFUNKTIONEN) OG AF ET INSTITUTS INTERNE LEDELSE OG KONTROL

AFDELING 1

Almindelige bestemmelser

Artikel 9

Generelt

1.   Med henblik på at vurdere, om et institut overholder kravene vedrørende intern ledelse, herunder kravene vedrørende den øverste ledelse og ledelsesorganet, intern rapportering, kreditrisikokontrol og intern revision, kontrol og validering, kontrollerer de kompetente myndigheder følgende:

| a) | robustheden af ordningerne, mekanismerne og procedurerne for validering af et instituts ratingsystemer og hensigtsmæssigheden af det personale, der er ansvarligt for at varetage valideringen (»valideringsfunktionen«), jf. artikel 144, stk. 1, litra c) og f), artikel 174, litra d), artikel 185 og artikel 188 i forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår:






  i) | valideringsfunktionens uafhængighed, jf. artikel 10 |
| --- | --- | --- |

a)

robustheden af ordningerne, mekanismerne og procedurerne for validering af et instituts ratingsystemer og hensigtsmæssigheden af det personale, der er ansvarligt for at varetage valideringen (»valideringsfunktionen«), jf. artikel 144, stk. 1, litra c) og f), artikel 174, litra d), artikel 185 og artikel 188 i forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår:

i)

valideringsfunktionens uafhængighed, jf. artikel 10

| ii) | fuldstændigheden og hyppigheden af anvendelsen af valideringsprocessen, jf. artikel 11 |
| --- | --- |

ii)

fuldstændigheden og hyppigheden af anvendelsen af valideringsprocessen, jf. artikel 11

| iii) | hensigtsmæssigheden af valideringsfunktionens metoder og procedurer, jf. artikel 12 |
| --- | --- |

iii)

hensigtsmæssigheden af valideringsfunktionens metoder og procedurer, jf. artikel 12

| iv) | kvaliteten af rapporteringsprocessen og proceduren for håndtering af valideringens konklusioner, resultater og anbefalinger, jf. artikel 13 |
| --- | --- |

iv)

kvaliteten af rapporteringsprocessen og proceduren for håndtering af valideringens konklusioner, resultater og anbefalinger, jf. artikel 13

| b) | instituttets interne ledelse og kontrol, herunder instituttets enhed for kreditrisikokontrol og interne revision, jf. artikel 189, 190 og 191 i forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår:






  i) | den øverste ledelses og ledelsesorganets rolle, jf. artikel 14 |
| --- | --- | --- |

b)

instituttets interne ledelse og kontrol, herunder instituttets enhed for kreditrisikokontrol og interne revision, jf. artikel 189, 190 og 191 i forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår:

i)

den øverste ledelses og ledelsesorganets rolle, jf. artikel 14

| ii) | ledelsesrapportering, jf. artikel 15. |
| --- | --- |

ii)

ledelsesrapportering, jf. artikel 15.

| iii) | kreditrisikokontrolenheden, jf. artikel 16 |
| --- | --- |

iii)

kreditrisikokontrolenheden, jf. artikel 16

| iv) | intern revision, jf. artikel 17. |
| --- | --- |

iv)

intern revision, jf. artikel 17.

2.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 anvender de kompetente myndigheder samtlige følgende metoder:

| a) | gennemgang af instituttets relevante interne politikker og procedurer |
| --- | --- |

a)

gennemgang af instituttets relevante interne politikker og procedurer

| b) | gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg |
| --- | --- |

b)

gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg

| c) | gennemgang af de relevante rapporter vedrørende ratingsystemerne samt eventuelle konklusioner og beslutninger, der er truffet på grundlag af disse rapporter |
| --- | --- |

c)

gennemgang af de relevante rapporter vedrørende ratingsystemerne samt eventuelle konklusioner og beslutninger, der er truffet på grundlag af disse rapporter

| d) | gennemgang af de relevante rapporter om aktiviteterne i forbindelse med kreditrisikokontrol, intern revision, kontrol og validering udarbejdet af det personale, der er ansvarligt for hver af disse funktioner, eller af instituttets andre kontrolfunktioner, samt disse funktioners konklusioner, resultater og anbefalinger |
| --- | --- |

d)

gennemgang af de relevante rapporter om aktiviteterne i forbindelse med kreditrisikokontrol, intern revision, kontrol og validering udarbejdet af det personale, der er ansvarligt for hver af disse funktioner, eller af instituttets andre kontrolfunktioner, samt disse funktioners konklusioner, resultater og anbefalinger

| e) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet. |
| --- | --- |

e)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet.

3.   Ved vurderingen af valideringsfunktionen anvender de kompetente myndigheder ud over de metoder, der er omhandlet i stk. 2, alle følgende metoder:

| a) | gennemgang af roller og ansvarsområder hos alt personale, der er involveret i valideringsfunktionen |
| --- | --- |

a)

gennemgang af roller og ansvarsområder hos alt personale, der er involveret i valideringsfunktionen

| b) | gennemgang af den årlige valideringsarbejdsplans hensigtsmæssighed og relevans |
| --- | --- |

b)

gennemgang af den årlige valideringsarbejdsplans hensigtsmæssighed og relevans

| c) | gennemgang af de valideringsmanualer, der anvendes af valideringsfunktionen |
| --- | --- |

c)

gennemgang af de valideringsmanualer, der anvendes af valideringsfunktionen

| d) | gennemgang af processen for kategorisering af resultaterne og de relevante anbefalinger i overensstemmelse med deres væsentlighed |
| --- | --- |

d)

gennemgang af processen for kategorisering af resultaterne og de relevante anbefalinger i overensstemmelse med deres væsentlighed

| e) | gennemgang af sammenhængen i valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger |
| --- | --- |

e)

gennemgang af sammenhængen i valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger

| f) | gennemgang af valideringsfunktionens rolle i den interne procedure for godkendelse af ratingsystemer og alle dermed forbundne ændringer |
| --- | --- |

f)

gennemgang af valideringsfunktionens rolle i den interne procedure for godkendelse af ratingsystemer og alle dermed forbundne ændringer

| g) | gennemgang af handlingsplanen for hver relevant anbefaling, også med hensyn til opfølgning, som godkendt af det relevante ledelsesniveau. |
| --- | --- |

g)

gennemgang af handlingsplanen for hver relevant anbefaling, også med hensyn til opfølgning, som godkendt af det relevante ledelsesniveau.

4.   Ved vurderingen af den kreditrisikokontrolenhed, der er omhandlet i artikel 144, stk. 1, litra c), og artikel 190 i forordning (EU) nr. 575/2013, anvender de kompetente myndigheder ud over de krav, der er omhandlet i stk. 2, alle følgende metoder:

| a) | gennemgang af roller og ansvarsområder hos alt relevant personale og den øverste ledelse i kreditrisikokontrolenheden |
| --- | --- |

a)

gennemgang af roller og ansvarsområder hos alt relevant personale og den øverste ledelse i kreditrisikokontrolenheden

| b) | gennemgang af de relevante rapporter, som kreditrisikokontrolenheden og den øverste ledelse har forelagt for ledelsesorganet eller det særlige udvalg herunder. |
| --- | --- |

b)

gennemgang af de relevante rapporter, som kreditrisikokontrolenheden og den øverste ledelse har forelagt for ledelsesorganet eller det særlige udvalg herunder.

5.   Ved vurderingen af den interne revisionsafdeling eller en tilsvarende uafhængig revisionsinstans, der er omhandlet i artikel 191 i forordning (EU) nr. 575/2013, anvender de kompetente myndigheder ud over de krav, der er omhandlet i stk. 2, alle følgende metoder:

| a) | gennemgang af relevante roller og ansvarsområder hos alt relevant personale, der er involveret i den interne revision |
| --- | --- |

a)

gennemgang af relevante roller og ansvarsområder hos alt relevant personale, der er involveret i den interne revision

| b) | gennemgang af hensigtsmæssigheden og relevansen af den årlige arbejdsplan for intern revision |
| --- | --- |

b)

gennemgang af hensigtsmæssigheden og relevansen af den årlige arbejdsplan for intern revision

| c) | gennemgang af de relevante revisionsmanualer og arbejdsprogrammer og resultaterne og anbefalingerne i de relevante revisionsberetninger |
| --- | --- |

c)

gennemgang af de relevante revisionsmanualer og arbejdsprogrammer og resultaterne og anbefalingerne i de relevante revisionsberetninger

| d) | gennemgang af handlingsplanen for hver relevant anbefaling, også med hensyn til opfølgning, som godkendt på det relevante ledelsesniveau. |
| --- | --- |

d)

gennemgang af handlingsplanen for hver relevant anbefaling, også med hensyn til opfølgning, som godkendt på det relevante ledelsesniveau.

6.   Ud over de metoder, der er anført i stk. 2, kan de kompetente myndigheder gennemgå andre relevante dokumenter fra instituttet med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1.

AFDELING 2

Metode til vurdering af valideringsfunktionen

Artikel 10

Valideringsfunktionens uafhængighed

1.   Ved vurderingen af valideringsfunktionens uafhængighed med henblik på artikel 144, stk. 1, litra f), artikel 174, litra d), artikel 185 og artikel 188 i forordning (EU) nr. 575/2013 kontrollerer de kompetente myndigheder, at den enhed, der er ansvarlig for valideringsfunktionen, eller, hvis der ikke findes en særskilt enhed, der udelukkende tager sig af valideringsfunktionen, det personale, der varetager valideringsfunktionen, opfylder samtlige følgende betingelser:

| a) | Valideringsfunktionen er uafhængig af det personale og den ledelsesfunktion, der er ansvarlig for at indgå eller forny eksponeringer og for modeludformning eller -udvikling. |
| --- | --- |

a)

Valideringsfunktionen er uafhængig af det personale og den ledelsesfunktion, der er ansvarlig for at indgå eller forny eksponeringer og for modeludformning eller -udvikling.

| b) | Det personale, der varetager valideringsfunktionen, er forskelligt fra det personale, der er ansvarligt for udformningen og udviklingen af ratingsystemet, og fra det personale, der er ansvarligt for kreditrisikokontrolfunktionen. |
| --- | --- |

b)

Det personale, der varetager valideringsfunktionen, er forskelligt fra det personale, der er ansvarligt for udformningen og udviklingen af ratingsystemet, og fra det personale, der er ansvarligt for kreditrisikokontrolfunktionen.

| c) | Det rapporterer direkte til den øverste ledelse. |
| --- | --- |

c)

Det rapporterer direkte til den øverste ledelse.

2.   Hvis den enhed, der er ansvarlig for valideringsfunktionen, er adskilt organisatorisk fra kreditrisikokontrolenheden, og hver enhed rapporterer til forskellige medlemmer af den øverste ledelse, kontrollerer de kompetente myndigheder med henblik på stk. 1 begge følgende:

| a) | at valideringsfunktionen råder over tilstrækkelige ressourcer, herunder erfarent og kvalificeret personale til at varetage sine opgaver |
| --- | --- |

a)

at valideringsfunktionen råder over tilstrækkelige ressourcer, herunder erfarent og kvalificeret personale til at varetage sine opgaver

| b) | at aflønningen af det personale og de ledende medarbejdere, der er ansvarlige for valideringsfunktionen, ikke er knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører kreditrisikostyring eller indgåelse eller fornyelse af eksponeringer. |
| --- | --- |

b)

at aflønningen af det personale og de ledende medarbejdere, der er ansvarlige for valideringsfunktionen, ikke er knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører kreditrisikostyring eller indgåelse eller fornyelse af eksponeringer.

3.   Hvis den enhed, der er ansvarlig for valideringsfunktionen, er adskilt organisatorisk fra kreditrisikokontrolenheden, og begge enheder rapporterer til samme medlem af den øverste ledelse, kontrollerer de kompetente myndigheder med henblik på stk. 1 alt følgende:

| a) | at valideringsfunktionen råder over tilstrækkelige ressourcer, herunder erfarent og kvalificeret personale til at varetage sine opgaver |
| --- | --- |

a)

at valideringsfunktionen råder over tilstrækkelige ressourcer, herunder erfarent og kvalificeret personale til at varetage sine opgaver

| b) | at aflønningen af det personale og de ledende medarbejdere, der er ansvarlige for valideringsfunktionen, ikke er knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører kreditrisikostyring eller indgåelse eller fornyelse af eksponeringer |
| --- | --- |

b)

at aflønningen af det personale og de ledende medarbejdere, der er ansvarlige for valideringsfunktionen, ikke er knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører kreditrisikostyring eller indgåelse eller fornyelse af eksponeringer

| c) | at der er indført en beslutningsproces for at sikre, at instituttets øverste ledelse tager behørigt hensyn til valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger |
| --- | --- |

c)

at der er indført en beslutningsproces for at sikre, at instituttets øverste ledelse tager behørigt hensyn til valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger

| d) | at der ikke sker en upassende indflydelse på valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger |
| --- | --- |

d)

at der ikke sker en upassende indflydelse på valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger

| e) | at alle nødvendige korrigerende foranstaltninger til håndtering af valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger besluttes og gennemføres rettidigt |
| --- | --- |

e)

at alle nødvendige korrigerende foranstaltninger til håndtering af valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger besluttes og gennemføres rettidigt

| f) | at den interne revision regelmæssigt vurderer, om betingelserne i litra a)-e) er opfyldt. |
| --- | --- |

f)

at den interne revision regelmæssigt vurderer, om betingelserne i litra a)-e) er opfyldt.

4.   Med henblik på stk. 1 skal de kompetente myndigheder, hvis der ikke er en særskilt enhed med ansvar for valideringsfunktionen, kontrollere følgende:

| a) | at valideringsfunktionen råder over tilstrækkelige ressourcer, herunder erfarent og kvalificeret personale til at varetage sine opgaver |
| --- | --- |

a)

at valideringsfunktionen råder over tilstrækkelige ressourcer, herunder erfarent og kvalificeret personale til at varetage sine opgaver

| b) | at aflønningen af det personale og de ledende medarbejdere, der er ansvarlige for valideringsfunktionen, ikke er knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører kreditrisikostyring eller indgåelse eller fornyelse af eksponeringer |
| --- | --- |

b)

at aflønningen af det personale og de ledende medarbejdere, der er ansvarlige for valideringsfunktionen, ikke er knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører kreditrisikostyring eller indgåelse eller fornyelse af eksponeringer

| c) | at der er indført en beslutningsproces for at sikre, at instituttets øverste ledelse tager behørigt hensyn til valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger |
| --- | --- |

c)

at der er indført en beslutningsproces for at sikre, at instituttets øverste ledelse tager behørigt hensyn til valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger

| d) | at der ikke sker en upassende indflydelse på valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger |
| --- | --- |

d)

at der ikke sker en upassende indflydelse på valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger

| e) | at alle nødvendige korrigerende foranstaltninger til håndtering af valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger besluttes og gennemføres rettidigt |
| --- | --- |

e)

at alle nødvendige korrigerende foranstaltninger til håndtering af valideringsfunktionens konklusioner, resultater og anbefalinger besluttes og gennemføres rettidigt

| f) | at den interne revision regelmæssigt vurderer, om betingelserne i litra a)-e) er opfyldt |
| --- | --- |

f)

at den interne revision regelmæssigt vurderer, om betingelserne i litra a)-e) er opfyldt

| g) | at der er en effektiv adskillelse mellem det personale, der varetager valideringsfunktionen, og det personale, der varetager de øvrige opgaver |
| --- | --- |

g)

at der er en effektiv adskillelse mellem det personale, der varetager valideringsfunktionen, og det personale, der varetager de øvrige opgaver

| h) | at instituttet ikke er et globalt institut eller et andet systemisk vigtigt institut som defineret i artikel 131 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

h)

at instituttet ikke er et globalt institut eller et andet systemisk vigtigt institut som defineret i artikel 131 i direktiv 2013/36/EU.

5.   Ved vurderingen af valideringsfunktionens uafhængighed vurderer de kompetente myndigheder også, om instituttets valg med hensyn til organiseringen af valideringsfunktionen som omhandlet i stk. 2, 3 og 4 er tilstrækkelig under hensyntagen til arten, størrelsen og omfanget af instituttet og kompleksiteten af de risici, der er forbundet med dets forretningsmodel.

Artikel 11

Fuldstændigheden og hyppigheden af valideringsprocessen

1.   Ved vurderingen af valideringsfunktionens fuldstændighed med henblik på kravene i artikel 144, stk. 1, litra f), artikel 174, litra d), artikel 185 og artikel 188 i forordning (EU) nr. 575/2013 kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | instituttet har fastlagt og dokumenteret en komplet valideringsproces for alle ratingsystemer |
| --- | --- |

a)

instituttet har fastlagt og dokumenteret en komplet valideringsproces for alle ratingsystemer

| b) | instituttet gennemfører den valideringsproces, der er omhandlet i litra a), med en passende hyppighed. |
| --- | --- |

b)

instituttet gennemfører den valideringsproces, der er omhandlet i litra a), med en passende hyppighed.

2.   Ved vurderingen af fuldstændigheden af valideringsprocessen som omhandlet i stk. 1, litra a), kontrollerer de kompetente myndigheder, at valideringsfunktionen:

| a) | kritisk gennemgår alle aspekter af specificeringen af de interne ratings og risikoparametre, herunder procedurerne for dataindsamling og datarensning, valg af metode og modelstruktur samt proceduren for udvælgelse af variablerne |
| --- | --- |

a)

kritisk gennemgår alle aspekter af specificeringen af de interne ratings og risikoparametre, herunder procedurerne for dataindsamling og datarensning, valg af metode og modelstruktur samt proceduren for udvælgelse af variablerne

| b) | kontrollerer hensigtsmæssigheden af implementeringen af interne ratings og risikoparametre i IT-systemer, og at definitioner af ratingklasser og puljer anvendes konsekvent på tværs af instituttets afdelinger og geografiske områder |
| --- | --- |

b)

kontrollerer hensigtsmæssigheden af implementeringen af interne ratings og risikoparametre i IT-systemer, og at definitioner af ratingklasser og puljer anvendes konsekvent på tværs af instituttets afdelinger og geografiske områder

| c) | kontrollerer ratingsystemernes resultater under hensyntagen til som minimum risikodifferentiering og -kvantificering og stabiliteten af de interne ratings og risikoparametre samt modelspecifikationerne |
| --- | --- |

c)

kontrollerer ratingsystemernes resultater under hensyntagen til som minimum risikodifferentiering og -kvantificering og stabiliteten af de interne ratings og risikoparametre samt modelspecifikationerne

| d) | kontrollerer alle ændringer vedrørende interne ratings og risikoparametre og deres væsentlighed i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) nr. 529/2014, og at den konsekvent følger op på sine egne konklusioner, resultater og anbefalinger. |
| --- | --- |

d)

kontrollerer alle ændringer vedrørende interne ratings og risikoparametre og deres væsentlighed i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) nr. 529/2014, og at den konsekvent følger op på sine egne konklusioner, resultater og anbefalinger.

3.   Ved vurderingen af, om hyppigheden af den valideringsproces, der er omhandlet i stk. 1, litra b), er hensigtsmæssig, kontrollerer de kompetente myndigheder, at valideringsprocessen gennemføres regelmæssigt for alle instituttets ratingsystemer ifølge en årlig arbejdsplan, og at:

| a) | de processer, der kræves i artikel 185, litra b), og artikel 188, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013 (»backtesting«) gennemføres for alle ratingsystemer mindst én gang om året |
| --- | --- |

a)

de processer, der kræves i artikel 185, litra b), og artikel 188, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013 (»backtesting«) gennemføres for alle ratingsystemer mindst én gang om året

| b) | verifikationen af ratingsystemernes resultater som omhandlet i stk. 2, litra c), foretages for de ratingsystemer, der omfatter væsentlige typer af eksponeringer, mindst én gang om året. |
| --- | --- |

b)

verifikationen af ratingsystemernes resultater som omhandlet i stk. 2, litra c), foretages for de ratingsystemer, der omfatter væsentlige typer af eksponeringer, mindst én gang om året.

4.   Hvis et institut ansøger om tilladelse til at anvende interne ratings og risikoparametre i et ratingsystem eller til væsentlige ændringer af interne ratings og risikoparametre i et ratingsystem, kontrollerer de kompetente myndigheder, at instituttet gennemfører den validering, der er omhandlet i stk. 2, litra a), b) og c), inden ratingsystemet anvendes til beregning af kapitalgrundlagskravene og til interne risikostyring.

Artikel 12

Hensigtsmæssigheden af valideringsfunktionens metoder og procedurer

Ved vurderingen af, om valideringsmetoderne og -procedurerne er hensigtsmæssige i forhold til kravene i artikel 144, stk. 1, litra f), artikel 174, litra d), artikel 185 og artikel 188 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at disse metoder og procedurer giver mulighed for en konsekvent og meningsfuld vurdering af resultaterne af de interne rating- og risikoestimeringssystemer, og de kontrollerer, at:

| a) | valideringsmetoderne og -procedurerne er passende til at vurdere ratingsystemets nøjagtighed og konsistens |
| --- | --- |

a)

valideringsmetoderne og -procedurerne er passende til at vurdere ratingsystemets nøjagtighed og konsistens

| b) | valideringsmetoderne og -procedurerne er passende i forhold til arten, kompleksiteten og anvendelsesomfanget af instituttets ratingsystemer og datatilgængeligheden |
| --- | --- |

b)

valideringsmetoderne og -procedurerne er passende i forhold til arten, kompleksiteten og anvendelsesomfanget af instituttets ratingsystemer og datatilgængeligheden

| c) | valideringsmetoderne og -procedurerne klart angiver valideringsmål, -standarder og -begrænsninger, indeholder en beskrivelse af alle valideringstest, datasæt og datarensningsprocesser, fastlægger datakilder og referenceperioder og fastsætter de faste mål og tolerancer for fastlagte målekriterier med henblik på henholdsvis den indledende og den regelmæssige validering |
| --- | --- |

c)

valideringsmetoderne og -procedurerne klart angiver valideringsmål, -standarder og -begrænsninger, indeholder en beskrivelse af alle valideringstest, datasæt og datarensningsprocesser, fastlægger datakilder og referenceperioder og fastsætter de faste mål og tolerancer for fastlagte målekriterier med henblik på henholdsvis den indledende og den regelmæssige validering

| d) | de anvendte valideringsmetoder, navnlig de udførte test, det referencedatasæt, der anvendes til valideringen, og den respektive datarensning anvendes konsekvent over tid |
| --- | --- |

d)

de anvendte valideringsmetoder, navnlig de udførte test, det referencedatasæt, der anvendes til valideringen, og den respektive datarensning anvendes konsekvent over tid

| e) | valideringsmetoderne omfatter backtesting og benchmarking som fastsat i artikel 185, litra c), og artikel 188, litra d), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

e)

valideringsmetoderne omfatter backtesting og benchmarking som fastsat i artikel 185, litra c), og artikel 188, litra d), i forordning (EU) nr. 575/2013

| f) | valideringsmetoderne tager hensyn til den måde, hvorpå konjunkturforholdene og de dermed forbundne systematiske udsving i misligholdelseserfaring tages i betragtning i de interne ratings og risikoparametre, navnlig med hensyn til PD-estimering. |
| --- | --- |

f)

valideringsmetoderne tager hensyn til den måde, hvorpå konjunkturforholdene og de dermed forbundne systematiske udsving i misligholdelseserfaring tages i betragtning i de interne ratings og risikoparametre, navnlig med hensyn til PD-estimering.

Artikel 13

Kvaliteten af rapporteringsprocessen og proceduren for håndtering af valideringens konklusioner, resultater og anbefalinger

Ved vurderingen af kvaliteten af rapporteringsprocessen og proceduren for håndtering af valideringens konklusioner, resultater og anbefalinger med henblik på kravene i artikel 144, stk. 1, litra f), artikel 174, litra d), artikel 185 og artikel 188 i forordning (EU) nr. 575/2013 kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | valideringsrapporterne identificerer og beskriver de anvendte valideringsmetoder, de udførte test, de anvendte referencedatasæt og de respektive datarensningsprocesser og indeholder resultaterne af disse test, konklusionerne af valideringen, resultaterne og de respektive anbefalinger |
| --- | --- |

a)

valideringsrapporterne identificerer og beskriver de anvendte valideringsmetoder, de udførte test, de anvendte referencedatasæt og de respektive datarensningsprocesser og indeholder resultaterne af disse test, konklusionerne af valideringen, resultaterne og de respektive anbefalinger

| b) | konklusionerne, resultaterne og anbefalingerne i valideringsrapporterne meddeles direkte til instituttets øverste ledelse og ledelsesorgan eller til det udvalg, som ledelsesorganet har udpeget |
| --- | --- |

b)

konklusionerne, resultaterne og anbefalingerne i valideringsrapporterne meddeles direkte til instituttets øverste ledelse og ledelsesorgan eller til det udvalg, som ledelsesorganet har udpeget

| c) | konklusionerne, resultaterne og anbefalingerne i valideringsrapporterne er afspejlet i ændringer og forbedringer i udformningen af interne ratings og risikoestimater, herunder i de situationer, der er beskrevet i artikel 185, litra e), første punktum, og artikel 188, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

c)

konklusionerne, resultaterne og anbefalingerne i valideringsrapporterne er afspejlet i ændringer og forbedringer i udformningen af interne ratings og risikoestimater, herunder i de situationer, der er beskrevet i artikel 185, litra e), første punktum, og artikel 188, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013

| d) | instituttets beslutningsproces finder sted på det relevante ledelsesniveau. |
| --- | --- |

d)

instituttets beslutningsproces finder sted på det relevante ledelsesniveau.

AFDELING 3

Metode til vurdering af intern ledelse og kontrol

Artikel 14

Den øverste ledelses og ledelsesorganets rolle

Ved vurderingen af instituttets selskabsledelse, jf. artikel 189 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | instituttets beslutningsproces, hierarki, rapporteringsveje og ansvarsniveauer er klart fastlagt i instituttets interne dokumentation og konsekvent afspejlet i referaterne fra dens interne organer |
| --- | --- |

a)

instituttets beslutningsproces, hierarki, rapporteringsveje og ansvarsniveauer er klart fastlagt i instituttets interne dokumentation og konsekvent afspejlet i referaterne fra dens interne organer

| b) | såvel ledelsesorganet eller det udvalg, som det har udpeget, som den øverste ledelse som minimum godkender følgende væsentlige aspekter af ratingsystemerne:






  i) | alle relevante politikker vedrørende udformning og gennemførelse af ratingsystemer og anvendelsen af IRB-metoden, herunder politikker vedrørende alle væsentlige aspekter af ratingfordelingen og processerne for estimering og validering af risikoparametre |
| --- | --- | --- |

b)

såvel ledelsesorganet eller det udvalg, som det har udpeget, som den øverste ledelse som minimum godkender følgende væsentlige aspekter af ratingsystemerne:

i)

alle relevante politikker vedrørende udformning og gennemførelse af ratingsystemer og anvendelsen af IRB-metoden, herunder politikker vedrørende alle væsentlige aspekter af ratingfordelingen og processerne for estimering og validering af risikoparametre

| ii) | alle relevante risikostyringspolitikker, herunder dem, der vedrører IT-infrastruktur og beredskabsplanlægning |
| --- | --- |

ii)

alle relevante risikostyringspolitikker, herunder dem, der vedrører IT-infrastruktur og beredskabsplanlægning

| iii) | risikoparametrene for alle ratingsystemer, der anvendes i interne risikostyringsprocesser og ved beregning af kapitalgrundlagskrav |
| --- | --- |

iii)

risikoparametrene for alle ratingsystemer, der anvendes i interne risikostyringsprocesser og ved beregning af kapitalgrundlagskrav

| c) | ledelsesorganet eller det udvalg, som det har udpeget, ved en formel afgørelse fastlægger en passende organisationsstruktur med henblik på en forsvarlig gennemførelse af ratingsystemerne |
| --- | --- |

c)

ledelsesorganet eller det udvalg, som det har udpeget, ved en formel afgørelse fastlægger en passende organisationsstruktur med henblik på en forsvarlig gennemførelse af ratingsystemerne

| d) | ledelsesorganet eller det udvalg, det har udpeget, ved en formel afgørelse godkender præciseringen af det acceptable risikoniveau under hensyntagen til instituttets interne ratingsystem |
| --- | --- |

d)

ledelsesorganet eller det udvalg, det har udpeget, ved en formel afgørelse godkender præciseringen af det acceptable risikoniveau under hensyntagen til instituttets interne ratingsystem

| e) | den øverste ledelse har en god forståelse af alle instituttets ratingsystemer, deres udformning og funktion, kravene til IRB-metoden og instituttets metode til at opfylde disse krav |
| --- | --- |

e)

den øverste ledelse har en god forståelse af alle instituttets ratingsystemer, deres udformning og funktion, kravene til IRB-metoden og instituttets metode til at opfylde disse krav

| f) | den øverste ledelse underretter ledelsesorganet eller det udvalg, det har udpeget, om væsentlige ændringer eller afvigelser fra den fastlagte politik, som har væsentlig indvirkning på instituttets ratingsystemers funktion |
| --- | --- |

f)

den øverste ledelse underretter ledelsesorganet eller det udvalg, det har udpeget, om væsentlige ændringer eller afvigelser fra den fastlagte politik, som har væsentlig indvirkning på instituttets ratingsystemers funktion

| g) | den øverste ledelse er i stand til løbende at sikre, at ratingsystemerne fungerer korrekt |
| --- | --- |

g)

den øverste ledelse er i stand til løbende at sikre, at ratingsystemerne fungerer korrekt

| h) | den øverste ledelse træffer relevante foranstaltninger, hvis der identificeres svagheder i ratingsystemerne af kreditrisikokontrollen, valideringen, den interne revision eller en anden kontrolfunktion. |
| --- | --- |

h)

den øverste ledelse træffer relevante foranstaltninger, hvis der identificeres svagheder i ratingsystemerne af kreditrisikokontrollen, valideringen, den interne revision eller en anden kontrolfunktion.

Artikel 15

Ledelsesrapportering

Ved vurderingen af, om instituttets ledelsesrapportering, jf. artikel 189 i forordning (EU) nr. 575/2013, er hensigtsmæssig, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | ledelsesrapporterne omfatter oplysninger om alt følgende:






  i) | låntagernes eller eksponeringernes risikoprofil pr. ratingklasse |
| --- | --- | --- |

a)

ledelsesrapporterne omfatter oplysninger om alt følgende:

i)

låntagernes eller eksponeringernes risikoprofil pr. ratingklasse

| ii) | forskydninger på tværs af ratingklasser |
| --- | --- |

ii)

forskydninger på tværs af ratingklasser

| iii) | en estimering af de relevante risikoparametre pr. ratingklasse |
| --- | --- |

iii)

en estimering af de relevante risikoparametre pr. ratingklasse

| iv) | en sammenligning af faktiske misligholdelsesrrater og, hvis der anvendes egne estimater, af faktiske LGD'er og faktiske konverteringsfaktorer med de forventede værdier |
| --- | --- |

iv)

en sammenligning af faktiske misligholdelsesrrater og, hvis der anvendes egne estimater, af faktiske LGD'er og faktiske konverteringsfaktorer med de forventede værdier

| v) | stresstestantagelser og -resultater |
| --- | --- |

v)

stresstestantagelser og -resultater

| vi) | resultaterne af ratingprocessen, områder, hvor der er behov for forbedringer, og resultatet af bestræbelser på at udbedre tidligere konstaterede mangler i ratingsystemerne |
| --- | --- |

vi)

resultaterne af ratingprocessen, områder, hvor der er behov for forbedringer, og resultatet af bestræbelser på at udbedre tidligere konstaterede mangler i ratingsystemerne

| vii) | valideringsrapporter |
| --- | --- |

vii)

valideringsrapporter

| b) | ledelsesrapporternes form og hyppighed er hensigtsmæssig med hensyn til oplysningernes betydning og type og til det niveau, hvor modtageren befinder sig i hierarkiet under hensyntagen til instituttets organisationsstruktur |
| --- | --- |

b)

ledelsesrapporternes form og hyppighed er hensigtsmæssig med hensyn til oplysningernes betydning og type og til det niveau, hvor modtageren befinder sig i hierarkiet under hensyntagen til instituttets organisationsstruktur

| c) | ledelsesrapporteringen letter den øverste ledelses overvågning af kreditrisikoen i den samlede portefølje af eksponeringer, der er omfattet af IRB-metoden |
| --- | --- |

c)

ledelsesrapporteringen letter den øverste ledelses overvågning af kreditrisikoen i den samlede portefølje af eksponeringer, der er omfattet af IRB-metoden

| d) | ledelsesrapporteringen står i et rimeligt forhold til arten, størrelsen og kompleksiteten af instituttets forretnings- og organisationsstruktur. |
| --- | --- |

d)

ledelsesrapporteringen står i et rimeligt forhold til arten, størrelsen og kompleksiteten af instituttets forretnings- og organisationsstruktur.

Artikel 16

Kreditrisikokontrolenheden

1.   Ved vurderingen af instituttets interne ledelse og kontrol med hensyn til kreditrisikokontrolenheden, jf. artikel 190 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne er adskilte og uafhængige af de personale- og ledelsesfunktioner, der er ansvarlige for at indgå eller forny eksponeringer |
| --- | --- |

a)

kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne er adskilte og uafhængige af de personale- og ledelsesfunktioner, der er ansvarlige for at indgå eller forny eksponeringer

| b) | kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne er funktionsdygtige og kan varetage deres opgaver fyldestgørende. |
| --- | --- |

b)

kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne er funktionsdygtige og kan varetage deres opgaver fyldestgørende.

2.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1, litra a), kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne er adskilte organisatoriske strukturer inden for instituttet |
| --- | --- |

a)

kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne er adskilte organisatoriske strukturer inden for instituttet

| b) | lederen af kreditrisikokontrolenheden eller lederne af sådanne enheder er en del af den øverste ledelse |
| --- | --- |

b)

lederen af kreditrisikokontrolenheden eller lederne af sådanne enheder er en del af den øverste ledelse

| c) | kreditrisikostyringsfunktionen er organiseret under hensyntagen til principperne i artikel 76, stk. 5, i direktiv 2013/36/EU |
| --- | --- |

c)

kreditrisikostyringsfunktionen er organiseret under hensyntagen til principperne i artikel 76, stk. 5, i direktiv 2013/36/EU

| d) | det personale og den øverste ledelse, der er ansvarlige for kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne, er ikke ansvarlige for at indgå eller forny eksponeringer |
| --- | --- |

d)

det personale og den øverste ledelse, der er ansvarlige for kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne, er ikke ansvarlige for at indgå eller forny eksponeringer

| e) | de ledende medarbejdere i kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne og i de enheder, der er ansvarlige for at indgå eller forny eksponeringer, rapporterer til forskellige medlemmer af instituttets ledelsesorgan eller det udvalg, som det har udpeget. |
| --- | --- |

e)

de ledende medarbejdere i kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne og i de enheder, der er ansvarlige for at indgå eller forny eksponeringer, rapporterer til forskellige medlemmer af instituttets ledelsesorgan eller det udvalg, som det har udpeget.

| f) | aflønningen af det personale og den øverste ledelse, der er ansvarlige for kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne, er ikke knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører indgåelse eller fornyelse af eksponeringer. |
| --- | --- |

f)

aflønningen af det personale og den øverste ledelse, der er ansvarlige for kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne, er ikke knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører indgåelse eller fornyelse af eksponeringer.

3.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1, litra b), kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne står i et rimeligt forhold til arten, størrelsen og kompleksiteten af instituttets forretningsstruktur og organisationsstruktur, navnlig til ratingsystemernes kompleksitet og deres implementering |
| --- | --- |

a)

kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne står i et rimeligt forhold til arten, størrelsen og kompleksiteten af instituttets forretningsstruktur og organisationsstruktur, navnlig til ratingsystemernes kompleksitet og deres implementering

| b) | kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne råder over tilstrækkelige ressourcer og erfarent og kvalificeret personale til at udføre alle relevante aktiviteter |
| --- | --- |

b)

kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne råder over tilstrækkelige ressourcer og erfarent og kvalificeret personale til at udføre alle relevante aktiviteter

| c) | kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne er ansvarlige for udformningen eller udvælgelsen af, implementeringen af og tilsynet med og resultaterne af ratingsystemerne, jf. artikel 190, stk. 1, andet punktum, i forordning (EU) nr. 575/2013, og at denne enheds eller disse enheders ansvarsområder omfatter dem, der er anført i artikel 190, stk. 2, i nævnte forordning |
| --- | --- |

c)

kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne er ansvarlige for udformningen eller udvælgelsen af, implementeringen af og tilsynet med og resultaterne af ratingsystemerne, jf. artikel 190, stk. 1, andet punktum, i forordning (EU) nr. 575/2013, og at denne enheds eller disse enheders ansvarsområder omfatter dem, der er anført i artikel 190, stk. 2, i nævnte forordning

| d) | kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne regelmæssigt underretter den øverste ledelse om ratingsystemernes resultater, om områder, hvor der er behov for forbedringer, og resultatet af bestræbelser på at udbedre tidligere konstaterede mangler. |
| --- | --- |

d)

kreditrisikokontrolenheden eller -enhederne regelmæssigt underretter den øverste ledelse om ratingsystemernes resultater, om områder, hvor der er behov for forbedringer, og resultatet af bestræbelser på at udbedre tidligere konstaterede mangler.

Artikel 17

Intern revision

1.   Ved vurderingen af instituttets interne ledelse og kontrol med hensyn til den interne revisionsafdeling eller en tilsvarende uafhængig revisionsinstans, jf. artikel 191 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans mindst en gang om året gennemgår følgende:






  i) | alle instituttets ratingsystemer |
| --- | --- | --- |

a)

den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans mindst en gang om året gennemgår følgende:

i)

alle instituttets ratingsystemer

| ii) | kreditrisikokontrolfunktionens aktiviteter |
| --- | --- |

ii)

kreditrisikokontrolfunktionens aktiviteter

| iii) | kreditbevillingsprocessens aktiviteter |
| --- | --- |

iii)

kreditbevillingsprocessens aktiviteter

| iv) | den interne valideringsfunktions aktiviteter |
| --- | --- |

iv)

den interne valideringsfunktions aktiviteter

| b) | gennemgangen i henhold til litra a) letter specificeringen i den årlige arbejdsplan af områder, der kræver en detaljeret gennemgang af overholdelsen af alle de krav, der gælder for IRB-metoden, jf. artikel 142-191 i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

b)

gennemgangen i henhold til litra a) letter specificeringen i den årlige arbejdsplan af områder, der kræver en detaljeret gennemgang af overholdelsen af alle de krav, der gælder for IRB-metoden, jf. artikel 142-191 i forordning (EU) nr. 575/2013

| c) | den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans er funktionsdygtige og kan varetage deres opgaver fyldestgørende. |
| --- | --- |

c)

den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans er funktionsdygtige og kan varetage deres opgaver fyldestgørende.

2.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1, litra c), kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans giver instituttets øverste ledelse og ledelsesorgan tilstrækkelige oplysninger om, hvorvidt ratingsystemerne opfylder alle gældende krav til IRB-metoden |
| --- | --- |

a)

den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans giver instituttets øverste ledelse og ledelsesorgan tilstrækkelige oplysninger om, hvorvidt ratingsystemerne opfylder alle gældende krav til IRB-metoden

| b) | den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans står i et rimeligt forhold til arten, størrelsen og kompleksiteten af instituttets forretningsstruktur og organisationsstruktur, navnlig til ratingsystemernes kompleksitet og deres implementering |
| --- | --- |

b)

den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans står i et rimeligt forhold til arten, størrelsen og kompleksiteten af instituttets forretningsstruktur og organisationsstruktur, navnlig til ratingsystemernes kompleksitet og deres implementering

| c) | den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans råder over tilstrækkelige ressourcer og erfarent og kvalificeret personale til at udføre alle relevante aktiviteter |
| --- | --- |

c)

den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans råder over tilstrækkelige ressourcer og erfarent og kvalificeret personale til at udføre alle relevante aktiviteter

| d) | den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans er ikke involveret i noget aspekt af funktionen af de ratingsystemer, som den gennemgår i overensstemmelse med stk. 1, litra a) |
| --- | --- |

d)

den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans er ikke involveret i noget aspekt af funktionen af de ratingsystemer, som den gennemgår i overensstemmelse med stk. 1, litra a)

| e) | den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans er uafhængig af det personale og den ledelse, der er ansvarlig for at indgå eller forny eksponeringer, og rapporterer direkte til den øverste ledelse |
| --- | --- |

e)

den interne revisionsafdeling eller den tilsvarende uafhængige revisionsinstans er uafhængig af det personale og den ledelse, der er ansvarlig for at indgå eller forny eksponeringer, og rapporterer direkte til den øverste ledelse

| f) | aflønningen af det personale og de ledende medarbejdere, der er ansvarlige for den interne revision, er ikke knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører indgåelse eller fornyelse af eksponeringer. |
| --- | --- |

f)

aflønningen af det personale og de ledende medarbejdere, der er ansvarlige for den interne revision, er ikke knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører indgåelse eller fornyelse af eksponeringer.

KAPITEL 4

METODE TIL VURDERING AF BRUGSTEST OG ERFARINGSTEST

Artikel 18

Generelt

1.   Med henblik på at vurdere, om et institut opfylder kravene til brug af ratingsystemer med henblik på artikel 144, stk. 1, litra b), artikel 145, artikel 171, stk. 1, litra c), artikel 172, stk. 1, litra a) og litra c), artikel 172, stk. 2, og artikel 175, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | de interne ratings og estimater af misligholdelse og tab, der anvendes ved beregningen af kapitalgrundlaget, spiller en afgørende rolle i risikostyrings-, kreditbevillings- og beslutningsprocessen, jf. artikel 19 |
| --- | --- |

a)

de interne ratings og estimater af misligholdelse og tab, der anvendes ved beregningen af kapitalgrundlaget, spiller en afgørende rolle i risikostyrings-, kreditbevillings- og beslutningsprocessen, jf. artikel 19

| b) | de interne ratings og estimater af misligholdelse og tab, der anvendes ved beregningen af kapitalgrundlaget, spiller en afgørende rolle i processen for intern kapitalallokering, jf. artikel 20 |
| --- | --- |

b)

de interne ratings og estimater af misligholdelse og tab, der anvendes ved beregningen af kapitalgrundlaget, spiller en afgørende rolle i processen for intern kapitalallokering, jf. artikel 20

| c) | de interne ratings og estimater af misligholdelse og tab, der anvendes ved beregningen af kapitalgrundlaget, spiller en afgørende rolle i de ledelsesmæssige funktioner, jf. artikel 21 |
| --- | --- |

c)

de interne ratings og estimater af misligholdelse og tab, der anvendes ved beregningen af kapitalgrundlaget, spiller en afgørende rolle i de ledelsesmæssige funktioner, jf. artikel 21

| d) | de data og estimater, som instituttet anvender ved beregningen af kapitalgrundlaget, og dem, der anvendes til interne formål, er konsistente, og hvis der findes uoverensstemmelser, at disse er fuldt dokumenterede og rimelige |
| --- | --- |

d)

de data og estimater, som instituttet anvender ved beregningen af kapitalgrundlaget, og dem, der anvendes til interne formål, er konsistente, og hvis der findes uoverensstemmelser, at disse er fuldt dokumenterede og rimelige

| e) | ratingsystemerne i det store og hele er i overensstemmelse med kravene i artikel 169-191 i forordning (EU) nr. 575/2013 og er blevet anvendt af instituttet mindst tre år før anvendelsen af IRB-metoden, jf. artikel 145 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 22. |
| --- | --- |

e)

ratingsystemerne i det store og hele er i overensstemmelse med kravene i artikel 169-191 i forordning (EU) nr. 575/2013 og er blevet anvendt af instituttet mindst tre år før anvendelsen af IRB-metoden, jf. artikel 145 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 22.

2.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1 anvender de kompetente myndigheder samtlige følgende metoder:

| a) | gennemgang af instituttets relevante interne politikker og procedurer |
| --- | --- |

a)

gennemgang af instituttets relevante interne politikker og procedurer

| b) | gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg, der er involveret i ledelsen af kreditrisikostyringen |
| --- | --- |

b)

gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg, der er involveret i ledelsen af kreditrisikostyringen

| c) | gennemgang af tillæggelsen af beføjelser til at træffe kreditbeslutninger, kreditstyringsmanualerne og ordningerne for kommercielle kanaler |
| --- | --- |

c)

gennemgang af tillæggelsen af beføjelser til at træffe kreditbeslutninger, kreditstyringsmanualerne og ordningerne for kommercielle kanaler

| d) | gennemgang af den analyse, som instituttet har foretaget af kreditbevillinger og data om afviste kreditansøgninger, herunder alle følgende:






  i) | kreditbeslutninger, der afviger fra instituttets kreditpolitik (»undtagelser«) |
| --- | --- | --- |

d)

gennemgang af den analyse, som instituttet har foretaget af kreditbevillinger og data om afviste kreditansøgninger, herunder alle følgende:

i)

kreditbeslutninger, der afviger fra instituttets kreditpolitik (»undtagelser«)

| ii) | de tilfælde, hvor menneskelige beslutninger medfører afvigelse fra input eller output fra ratingsystemerne (»tilsidesættelser« (»overrides«)), og begrundelserne for tilsidesættelserne |
| --- | --- |

ii)

de tilfælde, hvor menneskelige beslutninger medfører afvigelse fra input eller output fra ratingsystemerne (»tilsidesættelser« (»overrides«)), og begrundelserne for tilsidesættelserne

| iii) | de ikkeratede eksponeringer og årsagerne til manglende ratings |
| --- | --- |

iii)

de ikkeratede eksponeringer og årsagerne til manglende ratings

| iv) | manuelle beslutninger og afskæringspunkter |
| --- | --- |

iv)

manuelle beslutninger og afskæringspunkter

| e) | gennemgang af instituttets politikker for kreditomlægning |
| --- | --- |

e)

gennemgang af instituttets politikker for kreditomlægning

| f) | gennemgang af den dokumenterede regelmæssige rapportering om kreditrisiko |
| --- | --- |

f)

gennemgang af den dokumenterede regelmæssige rapportering om kreditrisiko

| g) | gennemgang af dokumentationen for beregning af instituttets interne kapital og allokeringen af den interne kapital til risikotyper, datterselskaber og porteføljer |
| --- | --- |

g)

gennemgang af dokumentationen for beregning af instituttets interne kapital og allokeringen af den interne kapital til risikotyper, datterselskaber og porteføljer

| h) | gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner |
| --- | --- |

h)

gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner

| i) | gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner |
| --- | --- |

i)

gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner

| j) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet. |
| --- | --- |

j)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet.

3.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1 kan de kompetente myndigheder endvidere anvende en eller flere af følgende metoder:

| a) | gennemgang af dokumentationen for systemer for tidlig varsling |
| --- | --- |

a)

gennemgang af dokumentationen for systemer for tidlig varsling

| b) | gennemgang af metoden til kreditrisikojusteringer og den dokumenterede analyse af dens sammenhæng med beregningen af kapitalgrundlagskravene |
| --- | --- |

b)

gennemgang af metoden til kreditrisikojusteringer og den dokumenterede analyse af dens sammenhæng med beregningen af kapitalgrundlagskravene

| c) | gennemgang af den dokumenterede analyse af instituttets risikojusterede afkast |
| --- | --- |

c)

gennemgang af den dokumenterede analyse af instituttets risikojusterede afkast

| d) | gennemgang af instituttets prispolitikker |
| --- | --- |

d)

gennemgang af instituttets prispolitikker

| e) | gennemgang af procedurerne for inddrivelse af gæld |
| --- | --- |

e)

gennemgang af procedurerne for inddrivelse af gæld

| f) | gennemgang af planlægningsmanualerne og rapporterne om budgettering af risikoomkostningerne |
| --- | --- |

f)

gennemgang af planlægningsmanualerne og rapporterne om budgettering af risikoomkostningerne

| g) | gennemgang af aflønningspolitikken og referaterne fra løn- og vederlagsudvalget |
| --- | --- |

g)

gennemgang af aflønningspolitikken og referaterne fra løn- og vederlagsudvalget

| h) | gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet. |
| --- | --- |

h)

gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet.

Artikel 19

Brugstest i risikostyrings-, beslutnings- og kreditbevillingsprocessen

1.   Ved vurderingen af, om interne ratings og estimater af misligholdelse og tab i de ratingsystemer, der anvendes ved beregningen af kapitalgrundlagskravene, spiller en afgørende rolle i instituttets risikostyrings- og beslutningsproces og i dets kreditbevilling i henhold til artikel 144, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår fordeling i ratingklasser eller puljer, jf. nævnte forordnings artikel 171, stk. 1, litra c), og artikel 171, stk. 2, for så vidt angår fordelingen af eksponeringer, jf. nævnte forordnings artikel 172, stk. 1, litra a), b) og c), og for så vidt angår dokumentationen af de pågældende ratingsystemer i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 175, stk. 3, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | antallet af ikkeratede eksponeringer og forældede ratinger er uvæsentligt |
| --- | --- |

a)

antallet af ikkeratede eksponeringer og forældede ratinger er uvæsentligt

| b) | de pågældende interne ratings og estimater af misligholdelse og tab spiller en vigtig rolle, navnlig når:






  i) | der træffes beslutninger om godkendelse, afvisning, omstrukturering og fornyelse af en kreditfacilitet |
| --- | --- | --- |

b)

de pågældende interne ratings og estimater af misligholdelse og tab spiller en vigtig rolle, navnlig når:

i)

der træffes beslutninger om godkendelse, afvisning, omstrukturering og fornyelse af en kreditfacilitet

| ii) | der udarbejdes udlånspolitikker ved at påvirke enten de krævede maksimale eksponeringsgrænser, reduktionsteknikker og kreditforbedringer eller ethvert andet aspekt af instituttets globale kreditrisikoprofil |
| --- | --- |

ii)

der udarbejdes udlånspolitikker ved at påvirke enten de krævede maksimale eksponeringsgrænser, reduktionsteknikker og kreditforbedringer eller ethvert andet aspekt af instituttets globale kreditrisikoprofil

| iii) | processen for overvågning for låntagere og eksponeringer gennemføres. |
| --- | --- |

iii)

processen for overvågning for låntagere og eksponeringer gennemføres.

2.   Hvis institutterne anvender interne ratings og estimater af misligholdelse og tab på et af følgende områder, vurderer de kompetente myndigheder, hvordan denne anvendelse bidrager til de ratings og estimater, der spiller en væsentlig rolle i instituttets risikostyrings- og beslutningsprocesser og i dets kreditbevilling, jf. stk. 1:

| a) | prisfastsættelsen af hver kreditfacilitet eller låntager |
| --- | --- |

a)

prisfastsættelsen af hver kreditfacilitet eller låntager

| b) | de systemer for tidlig varsling, der anvendes til kreditrisikostyringen |
| --- | --- |

b)

de systemer for tidlig varsling, der anvendes til kreditrisikostyringen

| c) | fastlæggelsen og gennemførelsen af inddrivelsespolitikker og -processer |
| --- | --- |

c)

fastlæggelsen og gennemførelsen af inddrivelsespolitikker og -processer

| d) | beregningen af kreditrisikojusteringer, hvis dette er i overensstemmelse med de gældende regnskabsregler |
| --- | --- |

d)

beregningen af kreditrisikojusteringer, hvis dette er i overensstemmelse med de gældende regnskabsregler

| e) | bestyrelsens tillæggelse eller delegering af beføjelser i forbindelse med kreditbevillingsprocessen til interne udvalg, den øverste ledelse og personalet. |
| --- | --- |

e)

bestyrelsens tillæggelse eller delegering af beføjelser i forbindelse med kreditbevillingsprocessen til interne udvalg, den øverste ledelse og personalet.

Artikel 20

Brugstest i den interne kapitalallokering

1.   Ved vurderingen af, om interne ratings og estimater af misligholdelse og tab i de ratingsystemer, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskrav, spiller en afgørende rolle for instituttets interne kapitalallokering, jf. artikel 144, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013, vurderer de kompetente myndigheder, om disse ratings og estimater spiller en vigtig rolle for:

| a) | vurderingen af størrelsen af den interne kapital, som instituttet anser for tilstrækkelig til at dække arten og omfanget af de risici, som de er eller vil kunne blive eksponeret for, jf. artikel 73 i direktiv 2013/36/EU |
| --- | --- |

a)

vurderingen af størrelsen af den interne kapital, som instituttet anser for tilstrækkelig til at dække arten og omfanget af de risici, som de er eller vil kunne blive eksponeret for, jf. artikel 73 i direktiv 2013/36/EU

| b) | allokeringen af den interne kapital til risikotyper, datterselskaber og porteføljer. |
| --- | --- |

b)

allokeringen af den interne kapital til risikotyper, datterselskaber og porteføljer.

2.   Hvis institutterne tager hensyn til interne ratings og estimater af misligholdelse og tab med henblik på at beregne instituttets risikoomkostninger i budgetmæssigt øjemed, vurderer de kompetente myndigheder, hvordan hensyntagen til disse elementer bidrager til de ratings og estimater, der spiller en afgørende rolle i instituttets interne kapitalallokering.

Artikel 21

Brugstest i de ledelsesmæssige funktioner

1.   Ved vurderingen af, om interne ratings og estimater af misligholdelse og tab i de ratingsystemer, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskrav, spiller en afgørende rolle for instituttets ledelsesmæssige funktioner, jf. artikel 144, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013, vurderer de kompetente myndigheder, om disse ratings og estimater spiller en vigtig rolle for:

| a) | ledelsesrapporteringen |
| --- | --- |

a)

ledelsesrapporteringen

| b) | overvågning af kreditrisikoen på porteføljeniveau. |
| --- | --- |

b)

overvågning af kreditrisikoen på porteføljeniveau.

2.   Hvis institutterne tager hensyn til interne ratings og estimater af misligholdelse og tab på et af følgende områder eller begge, vurderer de kompetente myndigheder, hvordan hensyntagen til disse elementer bidrager til de ratings og estimater, der spiller en afgørende rolle i instituttets ledelsesmæssige funktioner, jf. stk. 1:

| a) | planlægningen af den interne revision |
| --- | --- |

a)

planlægningen af den interne revision

| b) | udformningen af aflønningspolitikkerne. |
| --- | --- |

b)

udformningen af aflønningspolitikkerne.

Artikel 22

Erfaringstest

1.   Ved vurderingen af, om ratingsystemerne i det store og hele er i overensstemmelse med kravene i artikel 169-191 i forordning (EU) nr. 575/2013 og er blevet anvendt af instituttet mindst tre år før anvendelsen af IRB-metoden til beregning af kapitalgrundlagskrav, jf. artikel 145 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | de pågældende ratingsystemer er blevet anvendt i instituttets risikostyrings- og beslutningsprocesser og i dets kreditbevillingsprocesser, jf. artikel 19, stk. 1, litra b) |
| --- | --- |

a)

de pågældende ratingsystemer er blevet anvendt i instituttets risikostyrings- og beslutningsprocesser og i dets kreditbevillingsprocesser, jf. artikel 19, stk. 1, litra b)

| b) | der foreligger tilstrækkelig dokumentation for, at ratingsystemerne har fungeret effektivt i disse tre år, navnlig med hensyn til de respektive overvågnings-, validerings- og revisionsrapporter. |
| --- | --- |

b)

der foreligger tilstrækkelig dokumentation for, at ratingsystemerne har fungeret effektivt i disse tre år, navnlig med hensyn til de respektive overvågnings-, validerings- og revisionsrapporter.

2.   Med henblik på at vurdere en anmodning om tilladelse til at udvide IRB-metoden i overensstemmelse med den godkendte plan for trinvis implementering finder stk. 1 også anvendelse, hvis udvidelsen vedrører eksponeringer, der er væsentligt forskellige fra anvendelsesområdet for den eksisterende dækning, således at den eksisterende erfaring ikke med rimelighed kan antages at være tilstrækkelig til at opfylde kravene i artikel 145, stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår de yderligere eksponeringer, jf. artikel 145, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013.

KAPITEL 5

METODE TIL VURDERING AF FORDELINGEN AF EKSPONERINGER I RATINGKLASSER ELLER PULJER

Artikel 23

Generelt

1.   Med henblik på at vurdere instituttets overholdelse af kravene vedrørende fordelingen af låntagere eller eksponeringer i ratingklasser eller puljer, jf. artikel 169, 171, 172 og 173 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder begge følgende:

| a) | hvorvidt de definitioner, processer og kriterier, som instituttet anvender til at fordele eller gennemgå fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, herunder behandlingen af tilsidesættelser, er hensigtsmæssige, jf. artikel 24 |
| --- | --- |

a)

hvorvidt de definitioner, processer og kriterier, som instituttet anvender til at fordele eller gennemgå fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, herunder behandlingen af tilsidesættelser, er hensigtsmæssige, jf. artikel 24

| b) | ratingprocessens integritet som omhandlet i artikel 173 i forordning (EU) nr. 575/2013, herunder ratingprocessens uafhængighed, samt gennemgange af fordelingen, jf. artikel 25. |
| --- | --- |

b)

ratingprocessens integritet som omhandlet i artikel 173 i forordning (EU) nr. 575/2013, herunder ratingprocessens uafhængighed, samt gennemgange af fordelingen, jf. artikel 25.

2.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 anvender de kompetente myndigheder samtlige følgende metoder:

| a) | gennemgang af instituttets relevante interne politikker og procedurer |
| --- | --- |

a)

gennemgang af instituttets relevante interne politikker og procedurer

| b) | gennemgang af rollerne og ansvarsområderne for de enheder, der er ansvarlige for indgåelse eller fornyelse af eksponeringer, og de enheder, der er ansvarlige for fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer |
| --- | --- |

b)

gennemgang af rollerne og ansvarsområderne for de enheder, der er ansvarlige for indgåelse eller fornyelse af eksponeringer, og de enheder, der er ansvarlige for fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer

| c) | gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg |
| --- | --- |

c)

gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg

| d) | gennemgang af instituttets interne rapporter om resultaterne af ratingprocessen |
| --- | --- |

d)

gennemgang af instituttets interne rapporter om resultaterne af ratingprocessen

| e) | gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner |
| --- | --- |

e)

gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner

| f) | gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler i ratingprocessen eller gennemgangen og afbøde risici, der er konstateret under revisioner |
| --- | --- |

f)

gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler i ratingprocessen eller gennemgangen og afbøde risici, der er konstateret under revisioner

| g) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet |
| --- | --- |

g)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet

| h) | gennemgang af de kriterier, som det personale, der er ansvarligt for menneskelige beslutninger, anvender ved fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer. |
| --- | --- |

h)

gennemgang af de kriterier, som det personale, der er ansvarligt for menneskelige beslutninger, anvender ved fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer.

3.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 kan de kompetente myndigheder endvidere anvende en eller flere af følgende metoder:

| a) | gennemgang af funktionsdokumentationen for de relevante IT-systemer |
| --- | --- |

a)

gennemgang af funktionsdokumentationen for de relevante IT-systemer

| b) | stikprøvekontrol og gennemgang af dokumenter vedrørende en låntagers karakteristika og indgåelse og vedligeholdelse af eksponeringerne |
| --- | --- |

b)

stikprøvekontrol og gennemgang af dokumenter vedrørende en låntagers karakteristika og indgåelse og vedligeholdelse af eksponeringerne

| c) | gennemførelse af deres egne test af instituttets data eller krav om, at instituttet gennemfører specifikke test |
| --- | --- |

c)

gennemførelse af deres egne test af instituttets data eller krav om, at instituttet gennemfører specifikke test

| d) | gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet. |
| --- | --- |

d)

gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet.

Artikel 24

Definitioner, processer og kriterier vedrørende fordeling

1.   Ved vurderingen af, om de definitioner, procedurer og kriterier, som instituttet anvender til at fordele eller gennemgå fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, jf. artikel 169, 171, 172 og 173 i forordning (EU) nr. 575/2013, er hensigtsmæssige, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | der er indført hensigtsmæssige procedurer og mekanismer, som sikrer en konsekvent fordeling af låntagere eller faciliteter i et passende ratingsystem |
| --- | --- |

a)

der er indført hensigtsmæssige procedurer og mekanismer, som sikrer en konsekvent fordeling af låntagere eller faciliteter i et passende ratingsystem

| b) | der er indført hensigtsmæssige procedurer og mekanismer til at sikre, at hver eksponering, som instituttet besidder, fordeles i en ratingklasse eller pulje i overensstemmelse med ratingsystemet |
| --- | --- |

b)

der er indført hensigtsmæssige procedurer og mekanismer til at sikre, at hver eksponering, som instituttet besidder, fordeles i en ratingklasse eller pulje i overensstemmelse med ratingsystemet

| c) | der, for eksponeringer mod selskaber, institutter, centralregeringer og centralbanker og for aktieeksponeringer, hvor instituttet anvender PD/LGD-metoden i artikel 155, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, er indført hensigtsmæssige procedurer og mekanismer til at sikre, at alle eksponeringer mod den samme låntager fordeles til samme låntagerratingklasse, herunder eksponeringer efter forskellige forretningsområder, afdelinger, geografiske placeringer, juridiske enheder inden for koncernen og IT-systemer, og til at sikre korrekt anvendelse af undtagelsen fra kravet om, at der skal være fastsat en ratingskala for låntagere med det ene formål at kvantificere risikoen for, at låntagere kommer i misligholdelse i forbindelse med specialiserede långivningseksponeringer, jf. artikel 170, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, af undtagelsen fra kravet om fordeling af særskilte eksponeringer mod den samme låntager til samme låntagerratingklasse, jf. nævnte forordnings artikel 172, stk. 1, litra e). |
| --- | --- |

c)

der, for eksponeringer mod selskaber, institutter, centralregeringer og centralbanker og for aktieeksponeringer, hvor instituttet anvender PD/LGD-metoden i artikel 155, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, er indført hensigtsmæssige procedurer og mekanismer til at sikre, at alle eksponeringer mod den samme låntager fordeles til samme låntagerratingklasse, herunder eksponeringer efter forskellige forretningsområder, afdelinger, geografiske placeringer, juridiske enheder inden for koncernen og IT-systemer, og til at sikre korrekt anvendelse af undtagelsen fra kravet om, at der skal være fastsat en ratingskala for låntagere med det ene formål at kvantificere risikoen for, at låntagere kommer i misligholdelse i forbindelse med specialiserede långivningseksponeringer, jf. artikel 170, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, af undtagelsen fra kravet om fordeling af særskilte eksponeringer mod den samme låntager til samme låntagerratingklasse, jf. nævnte forordnings artikel 172, stk. 1, litra e).

| d) | de definitioner og kriterier, der anvendes til fordelingen, er tilstrækkeligt detaljerede til at sikre en fælles forståelse og konsistent fordeling i ratingklasser eller puljer af alle ansvarlige medarbejdere inden for alle forretningsområder, afdelinger, geografiske områder og juridiske enheder inden for koncernen, uanset hvilket IT-system der anvendes |
| --- | --- |

d)

de definitioner og kriterier, der anvendes til fordelingen, er tilstrækkeligt detaljerede til at sikre en fælles forståelse og konsistent fordeling i ratingklasser eller puljer af alle ansvarlige medarbejdere inden for alle forretningsområder, afdelinger, geografiske områder og juridiske enheder inden for koncernen, uanset hvilket IT-system der anvendes

| e) | der er indført hensigtsmæssige procedurer og mekanismer til at indhente alle relevante oplysninger om låntagerne og faciliteterne |
| --- | --- |

e)

der er indført hensigtsmæssige procedurer og mekanismer til at indhente alle relevante oplysninger om låntagerne og faciliteterne

| f) | der tages hensyn til alle relevante, tilgængelige og nyeste oplysninger |
| --- | --- |

f)

der tages hensyn til alle relevante, tilgængelige og nyeste oplysninger

| g) | der i tilfælde af eksponeringer mod selskaber, institutter, centralregeringer og centralbanker og for aktieeksponeringer, hvor et institut anvender PD/LGD-metoden, tages hensyn til både finansielle og ikkefinansielle oplysninger |
| --- | --- |

g)

der i tilfælde af eksponeringer mod selskaber, institutter, centralregeringer og centralbanker og for aktieeksponeringer, hvor et institut anvender PD/LGD-metoden, tages hensyn til både finansielle og ikkefinansielle oplysninger

| h) | instituttet, hvis de oplysninger, der er nødvendige for fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, mangler eller ikke er ajourførte, har fastsat tolerancer for fastlagte målekriterier og vedtaget regler for at tage hensyn til dette forhold på en hensigtsmæssig og konservativ måde |
| --- | --- |

h)

instituttet, hvis de oplysninger, der er nødvendige for fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, mangler eller ikke er ajourførte, har fastsat tolerancer for fastlagte målekriterier og vedtaget regler for at tage hensyn til dette forhold på en hensigtsmæssig og konservativ måde

| i) | årsregnskaber, der er ældre end 24 måneder, betragtes som forældede og behandles konservativt |
| --- | --- |

i)

årsregnskaber, der er ældre end 24 måneder, betragtes som forældede og behandles konservativt

| j) | fordelingen i ratingklasser eller puljer er en del af kreditbevillingsprocessen, jf. artikel 19 |
| --- | --- |

j)

fordelingen i ratingklasser eller puljer er en del af kreditbevillingsprocessen, jf. artikel 19

| k) | kriterierne for fordeling i ratingklasser eller puljer stemmer overens med instituttets kreditregler og med dets politik for håndtering af nødlidende låntagere og faciliteter. |
| --- | --- |

k)

kriterierne for fordeling i ratingklasser eller puljer stemmer overens med instituttets kreditregler og med dets politik for håndtering af nødlidende låntagere og faciliteter.

2.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 vurderer de kompetente myndigheder de situationer, hvor menneskelige beslutninger anvendes til at tilsidesætte input eller output fra ratingsystemet, jf. artikel 172, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013. De kontrollerer, at:

| a) | der findes dokumenterede politikker, der angiver årsagerne til og det maksimale omfang af tilsidesættelser og angiver, i hvilke faser af ratingprocessen tilsidesættelserne er tilladt |
| --- | --- |

a)

der findes dokumenterede politikker, der angiver årsagerne til og det maksimale omfang af tilsidesættelser og angiver, i hvilke faser af ratingprocessen tilsidesættelserne er tilladt

| b) | tilsidesættelserne er tilstrækkeligt begrundede med henvisning til de årsager, der er angivet i de politikker, der er omhandlet i litra a), og at denne begrundelse er dokumenteret |
| --- | --- |

b)

tilsidesættelserne er tilstrækkeligt begrundede med henvisning til de årsager, der er angivet i de politikker, der er omhandlet i litra a), og at denne begrundelse er dokumenteret

| c) | instituttet regelmæssigt foretager en analyse af udviklingen i eksponeringer, hvis rating er blevet tilsidesat, herunder en analyse af de tilsidesættelser, der er foretaget af hver medarbejder, der anvender tilsidesættelserne, og at der tages hensyn til resultaterne af denne analyse i beslutningsprocessen på et passende ledelsesniveau |
| --- | --- |

c)

instituttet regelmæssigt foretager en analyse af udviklingen i eksponeringer, hvis rating er blevet tilsidesat, herunder en analyse af de tilsidesættelser, der er foretaget af hver medarbejder, der anvender tilsidesættelserne, og at der tages hensyn til resultaterne af denne analyse i beslutningsprocessen på et passende ledelsesniveau

| d) | instituttet indsamler fuldstændige oplysninger om tilsidesættelser, herunder oplysninger både før og efter tilsidesættelserne, regelmæssigt overvåger antallet af og begrundelserne for tilsidesættelser og analyserer virkningen af tilsidesættelser på modellens resultater |
| --- | --- |

d)

instituttet indsamler fuldstændige oplysninger om tilsidesættelser, herunder oplysninger både før og efter tilsidesættelserne, regelmæssigt overvåger antallet af og begrundelserne for tilsidesættelser og analyserer virkningen af tilsidesættelser på modellens resultater

| e) | antallet af og begrundelserne for tilsidesættelser ikke er tegn på væsentlige svagheder ved ratingmodellen. |
| --- | --- |

e)

antallet af og begrundelserne for tilsidesættelser ikke er tegn på væsentlige svagheder ved ratingmodellen.

3.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 kontrollerer de kompetente myndigheder, at definitioner, processer og kriterier vedrørende fordeling medfører alt følgende:

| a) | grupper af indbyrdes forbundne kunder som defineret i forordning (EU) nr. 575/2013 identificeres |
| --- | --- |

a)

grupper af indbyrdes forbundne kunder som defineret i forordning (EU) nr. 575/2013 identificeres

| b) | oplysninger om ratings og misligholdelser for andre relevante enheder inden for gruppen af indbyrdes forbundne kunder tages i betragtning ved en henførelse af en låntager til en ratingklasse på en sådan måde, at ratingklasserne for hver relevant enhed i gruppen afspejler hver relevant enheds forskellige situation og dens forhold til de andre relevante enheder i gruppen |
| --- | --- |

b)

oplysninger om ratings og misligholdelser for andre relevante enheder inden for gruppen af indbyrdes forbundne kunder tages i betragtning ved en henførelse af en låntager til en ratingklasse på en sådan måde, at ratingklasserne for hver relevant enhed i gruppen afspejler hver relevant enheds forskellige situation og dens forhold til de andre relevante enheder i gruppen

| c) | de tilfælde, hvor låntagerne henføres til en bedre ratingklasse end deres moderselskaber, er dokumenterede og begrundede. |
| --- | --- |

c)

de tilfælde, hvor låntagerne henføres til en bedre ratingklasse end deres moderselskaber, er dokumenterede og begrundede.

Artikel 25

Ratingprocessens integritet

1.   Ved vurderingen af, om ratingprocessen er uafhængig, jf. artikel 173 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | det personale og den ledelse, der er ansvarlig for den endelige godkendelse af fordelingen eller gennemgangen af fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, ikke er involveret i eller ansvarlig for indgåelse eller fornyelse af eksponeringer |
| --- | --- |

a)

det personale og den ledelse, der er ansvarlig for den endelige godkendelse af fordelingen eller gennemgangen af fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, ikke er involveret i eller ansvarlig for indgåelse eller fornyelse af eksponeringer

| b) | de ledende medarbejdere i enheder, der er ansvarlige for den endelige godkendelse af fordelingen eller gennemgangen af fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, og ledende medarbejdere i enheder, der er ansvarlige for indgåelse eller fornyelse af eksponeringer, rapporterer til forskellige medlemmer af instituttets ledelsesorgan eller relevante udpegede udvalg |
| --- | --- |

b)

de ledende medarbejdere i enheder, der er ansvarlige for den endelige godkendelse af fordelingen eller gennemgangen af fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, og ledende medarbejdere i enheder, der er ansvarlige for indgåelse eller fornyelse af eksponeringer, rapporterer til forskellige medlemmer af instituttets ledelsesorgan eller relevante udpegede udvalg

| c) | aflønningen af det personale og den ledelse, der er ansvarlig for den endelige godkendelse af fordelingen eller gennemgangen af fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, ikke er knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører indgåelse eller fornyelse af eksponeringer |
| --- | --- |

c)

aflønningen af det personale og den ledelse, der er ansvarlig for den endelige godkendelse af fordelingen eller gennemgangen af fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, ikke er knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører indgåelse eller fornyelse af eksponeringer

| d) | de samme fremgangsmåder som dem, der er omhandlet i litra a), b) og c), anvendes til tilsidesættelser i detaileksponeringsklassen. |
| --- | --- |

d)

de samme fremgangsmåder som dem, der er omhandlet i litra a), b) og c), anvendes til tilsidesættelser i detaileksponeringsklassen.

2.   Ved vurderingen af, om ratingprocessen er hensigtsmæssig og regelmæssig, jf. artikel 173 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | der findes hensigtsmæssige og detaljerede politikker, der præciserer hyppigheden af gennemgangen og kriterierne for nødvendigheden af hyppigere gennemgange under hensyntagen til låntagere forbundet med højere risiko eller problematiske eksponeringer, og at disse politikker anvendes konsekvent over tid |
| --- | --- |

a)

der findes hensigtsmæssige og detaljerede politikker, der præciserer hyppigheden af gennemgangen og kriterierne for nødvendigheden af hyppigere gennemgange under hensyntagen til låntagere forbundet med højere risiko eller problematiske eksponeringer, og at disse politikker anvendes konsekvent over tid

| b) | der foretages en gennemgang af fordelingen inden for højst 12 måneder efter godkendelsen af fordelingen, og at eventuelle justeringer heraf, som i forbindelse med gennemgangen viser sig nødvendige, foretages inden for denne frist |
| --- | --- |

b)

der foretages en gennemgang af fordelingen inden for højst 12 måneder efter godkendelsen af fordelingen, og at eventuelle justeringer heraf, som i forbindelse med gennemgangen viser sig nødvendige, foretages inden for denne frist

| c) | der foretages en gennemgang af fordelingen, når der fremkommer nye væsentlige oplysninger om låntageren eller eksponeringen, og at eventuelle justeringer heraf, som i forbindelse med gennemgangen viser sig nødvendige, foretages uden unødigt ophold |
| --- | --- |

c)

der foretages en gennemgang af fordelingen, når der fremkommer nye væsentlige oplysninger om låntageren eller eksponeringen, og at eventuelle justeringer heraf, som i forbindelse med gennemgangen viser sig nødvendige, foretages uden unødigt ophold

| d) | instituttet har fastlagt kriterier og processer for vurdering af væsentligheden af nye oplysninger og det deraf følgende behov for omfordeling, og at disse kriterier og processer anvendes konsekvent |
| --- | --- |

d)

instituttet har fastlagt kriterier og processer for vurdering af væsentligheden af nye oplysninger og det deraf følgende behov for omfordeling, og at disse kriterier og processer anvendes konsekvent

| e) | de senest tilgængelige oplysninger anvendes i forbindelse med gennemgangen af fordelingen |
| --- | --- |

e)

de senest tilgængelige oplysninger anvendes i forbindelse med gennemgangen af fordelingen

| f) | der, hvis fordelingen af praktiske årsager ikke er blevet gennemgået som fastsat i litra a)-e), findes passende politikker til at identificere, overvåge og afhjælpe situationen, og at der træffes foranstaltninger til at sikre, at litra a)-e) igen overholdes |
| --- | --- |

f)

der, hvis fordelingen af praktiske årsager ikke er blevet gennemgået som fastsat i litra a)-e), findes passende politikker til at identificere, overvåge og afhjælpe situationen, og at der træffes foranstaltninger til at sikre, at litra a)-e) igen overholdes

| g) | den øverste ledelse regelmæssigt informeres om gennemgangen af fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer og om eventuelle forsinkelser i gennemgangen af den i litra f) omhandlede fordeling |
| --- | --- |

g)

den øverste ledelse regelmæssigt informeres om gennemgangen af fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer og om eventuelle forsinkelser i gennemgangen af den i litra f) omhandlede fordeling

| h) | der findes passende politikker for effektiv indhentning og regelmæssig ajourføring af relevante oplysninger, og at dette afspejles på passende vis i betingelserne i kontrakterne med låntagerne. |
| --- | --- |

h)

der findes passende politikker for effektiv indhentning og regelmæssig ajourføring af relevante oplysninger, og at dette afspejles på passende vis i betingelserne i kontrakterne med låntagerne.

3.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 2 vurderer de kompetente myndigheder værdien og antallet af eksponeringer, der ikke er blevet gennemgået i overensstemmelse med stk. 2, litra a)-e), og de kontrollerer, at disse eksponeringer behandles konservativt ved beregningen af de risikovægtede eksponeringsbeløb. Vurderingen og kontrollen skal udføres særskilt for hvert ratingsystem og hver risikoparameter.

KAPITEL 6

METODE TIL VURDERING AF IDENTIFIKATION AF MISLIGHOLDELSER

Artikel 26

Generelt

1.   Med henblik på at vurdere, om instituttet identificerer alle situationer, der skal betragtes som misligholdelser i henhold til artikel 178, stk. 1-5, i forordning (EU) nr. 575/2013 og Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/171 (5), kontrollerer de kompetente myndigheder følgende:

| a) | den detaljerede specifikation og anvendelsen i praksis af de udløsende hændelser for identifikation af en låntagers misligholdelse, jf. artikel 27 |
| --- | --- |

a)

den detaljerede specifikation og anvendelsen i praksis af de udløsende hændelser for identifikation af en låntagers misligholdelse, jf. artikel 27

| b) | robustheden og effektiviteten i den proces, som et institut anvender til at identificere en låntagers misligholdelse, jf. artikel 28 |
| --- | --- |

b)

robustheden og effektiviteten i den proces, som et institut anvender til at identificere en låntagers misligholdelse, jf. artikel 28

| c) | de udløsende hændelser og den proces, som et institut anvender til omklassificering af en låntager, der har misligholdt sine forpligtelser, til låntager, der ikke har misligholdt sine forpligtelser, jf. artikel 29. |
| --- | --- |

c)

de udløsende hændelser og den proces, som et institut anvender til omklassificering af en låntager, der har misligholdt sine forpligtelser, til låntager, der ikke har misligholdt sine forpligtelser, jf. artikel 29.

2.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 anvender de kompetente myndigheder samtlige følgende metoder:

| a) | gennemgang af instituttets interne kriterier, politikker og procedurer for at fastslå, om der foreligger misligholdelse (»definition af misligholdelse«), og for behandlingen af misligholdte eksponeringer |
| --- | --- |

a)

gennemgang af instituttets interne kriterier, politikker og procedurer for at fastslå, om der foreligger misligholdelse (»definition af misligholdelse«), og for behandlingen af misligholdte eksponeringer

| b) | gennemgang af rollerne og ansvarsområderne for de enheder og ledelsesorganer, der er involveret i identificeringen af en låntagers misligholdelse og forvaltningen af misligholdte eksponeringer |
| --- | --- |

b)

gennemgang af rollerne og ansvarsområderne for de enheder og ledelsesorganer, der er involveret i identificeringen af en låntagers misligholdelse og forvaltningen af misligholdte eksponeringer

| c) | gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg |
| --- | --- |

c)

gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg

| d) | gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner |
| --- | --- |

d)

gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner

| e) | gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner |
| --- | --- |

e)

gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner

| f) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet |
| --- | --- |

f)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet

| g) | gennemgang af de kriterier, som anvendes af det personale, der er ansvarligt for manuel tildeling af misligholdelsesstatus til en låntager eller en eksponering og for tilbagevenden til status som ikkemisligholdt. |
| --- | --- |

g)

gennemgang af de kriterier, som anvendes af det personale, der er ansvarligt for manuel tildeling af misligholdelsesstatus til en låntager eller en eksponering og for tilbagevenden til status som ikkemisligholdt.

3.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 kan de kompetente myndigheder endvidere anvende en eller flere af følgende metoder:

| a) | gennemgang af funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der anvendes til at identificere en låntagers misligholdelse |
| --- | --- |

a)

gennemgang af funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der anvendes til at identificere en låntagers misligholdelse

| b) | stikprøvekontrol og gennemgang af dokumenter vedrørende en låntagers karakteristika og indgåelse og vedligeholdelse af eksponeringerne |
| --- | --- |

b)

stikprøvekontrol og gennemgang af dokumenter vedrørende en låntagers karakteristika og indgåelse og vedligeholdelse af eksponeringerne

| c) | gennemførelse af deres egne test af instituttets data eller krav om, at instituttet gennemfører specifikke test |
| --- | --- |

c)

gennemførelse af deres egne test af instituttets data eller krav om, at instituttet gennemfører specifikke test

| d) | gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet. |
| --- | --- |

d)

gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet.

Artikel 27

Udløsende hændelser for identifikation af en låntagers misligholdelse

1.   Ved vurderingen af den detaljerede specifikation og anvendelsen i praksis af de udløsende hændelser for identifikation af en låntagers misligholdelse, som instituttet anvender, og deres overholdelse af artikel 178, stk. 1-5, i forordning (EU) nr. 575/2013 og delegeret forordning (EU) 2018/171 kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | der er indført en hensigtsmæssig politik med hensyn til optælling af restancedage, herunder »re-ageing« af faciliteter, tilladelse til forlængelser, ændringer eller udskydelser, fornyelser og netting af eksisterende konti |
| --- | --- |

a)

der er indført en hensigtsmæssig politik med hensyn til optælling af restancedage, herunder »re-ageing« af faciliteter, tilladelse til forlængelser, ændringer eller udskydelser, fornyelser og netting af eksisterende konti

| b) | den definition af misligholdelse, som instituttet anvender, som minimum omfatter alle de udløsende hændelser med hensyn til misligholdelse, der er fastsat i artikel 178, stk. 1 og 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

b)

den definition af misligholdelse, som instituttet anvender, som minimum omfatter alle de udløsende hændelser med hensyn til misligholdelse, der er fastsat i artikel 178, stk. 1 og 3, i forordning (EU) nr. 575/2013

| c) | anvendelsesområdet for hver definition af misligholdelse, hvis et institut anvender mere end én definition af misligholdelse inden for sine juridiske enheder, er klart specificeret, og at forskellene mellem definitionerne er berettigede. |
| --- | --- |

c)

anvendelsesområdet for hver definition af misligholdelse, hvis et institut anvender mere end én definition af misligholdelse inden for sine juridiske enheder, er klart specificeret, og at forskellene mellem definitionerne er berettigede.

2.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 vurderer de kompetente myndigheder, om definitionen af misligholdelse er gennemført i praksis og tilstrækkelig detaljeret til, at alle medarbejdere kan anvende den konsekvent for alle typer eksponeringer, og om alle følgende potentielle indikationer på, at låntageren ikke kan forventes at tilbagebetale, er tilstrækkeligt specificerede:

| a) | gældsforpligtelsen er sat i bero |
| --- | --- |

a)

gældsforpligtelsen er sat i bero

| b) | begivenheder, der udgør specifikke kreditrisikojusteringer, fordi der menes at være sket en væsentlig forringelse af kreditværdigheden |
| --- | --- |

b)

begivenheder, der udgør specifikke kreditrisikojusteringer, fordi der menes at være sket en væsentlig forringelse af kreditværdigheden

| c) | salg af gældsforpligtelser, der udgør et betydeligt kreditrelateret økonomisk tab |
| --- | --- |

c)

salg af gældsforpligtelser, der udgør et betydeligt kreditrelateret økonomisk tab

| d) | begivenheder, der udgør en krisebetinget omlægning |
| --- | --- |

d)

begivenheder, der udgør en krisebetinget omlægning

| e) | begivenheder, der udgør en beskyttelse, der svarer til beskyttelsen i tilfælde af konkurs |
| --- | --- |

e)

begivenheder, der udgør en beskyttelse, der svarer til beskyttelsen i tilfælde af konkurs

| f) | andre indikationer på, at låntageren ikke kan forventes at tilbagebetale. |
| --- | --- |

f)

andre indikationer på, at låntageren ikke kan forventes at tilbagebetale.

3.   De kompetente myndigheder kontrollerer, at politikkerne og procedurerne sikrer, at låntagere ikke klassificeres som ikkemisligholdte, hvis en eller flere af de udløsende hændelser med hensyn til misligholdelse finder anvendelse.

Artikel 28

Robusthed og effektivitet i processen med at identificere en låntagers misligholdelse

1.   Ved vurderingen af robustheden og effektiviteten i processen med at identificere en låntagers misligholdelse, jf. artikel 178 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | der er indført passende procedurer og mekanismer til at sikre, at alle misligholdelser identificeres rettidigt, navnlig at indsamling og ajourføring af relevante oplysninger er effektiv og finder sted med tilstrækkelig hyppighed |
| --- | --- |

a)

der er indført passende procedurer og mekanismer til at sikre, at alle misligholdelser identificeres rettidigt, navnlig at indsamling og ajourføring af relevante oplysninger er effektiv og finder sted med tilstrækkelig hyppighed

| b) | der, hvis identifikationen af en låntagers misligholdelse er baseret på automatiske processer, foretages test for at kontrollere, at misligholdelser identificeres korrekt af IT-systemet |
| --- | --- |

b)

der, hvis identifikationen af en låntagers misligholdelse er baseret på automatiske processer, foretages test for at kontrollere, at misligholdelser identificeres korrekt af IT-systemet

| c) | med henblik på at identificere en låntagers misligholdelse på grundlag af menneskelige beslutninger er kriterierne for vurdering af låntagere og misligholdelsesfaktorer beskrevet tilstrækkeligt detaljeret i den interne dokumentation til at sikre konsekvens i identifikationen af misligholdelser foretaget af alle medarbejdere, der er involveret i en sådan identifikation |
| --- | --- |

c)

med henblik på at identificere en låntagers misligholdelse på grundlag af menneskelige beslutninger er kriterierne for vurdering af låntagere og misligholdelsesfaktorer beskrevet tilstrækkeligt detaljeret i den interne dokumentation til at sikre konsekvens i identifikationen af misligholdelser foretaget af alle medarbejdere, der er involveret i en sådan identifikation

| d) | der, hvis instituttet anvender definitionen af misligholdelse på låntagerniveau, er indført passende procedurer og mekanismer til at sikre, at alle eksponeringer mod den pågældende låntager, når der er identificeret misligholdelse for en låntager, registreres som misligholdte i alle relevante systemer, forretningsområder og geografiske placeringer inden for instituttet og dets datterselskaber og, hvor det er relevant, inden for dets moderselskab og dets datterselskaber |
| --- | --- |

d)

der, hvis instituttet anvender definitionen af misligholdelse på låntagerniveau, er indført passende procedurer og mekanismer til at sikre, at alle eksponeringer mod den pågældende låntager, når der er identificeret misligholdelse for en låntager, registreres som misligholdte i alle relevante systemer, forretningsområder og geografiske placeringer inden for instituttet og dets datterselskaber og, hvor det er relevant, inden for dets moderselskab og dets datterselskaber

| e) | hvis tildelingen af misligholdelsesstatus til alle eksponeringer til en låntager som omhandlet i litra d) er forsinket som følge af låntagerens misligholdelse af en eller flere eksponeringer, fører denne forsinkelse ikke til fejl eller inkonsekvenser i risikostyring, risikorapportering, beregning af kapitalgrundlagskrav eller anvendelsen af data til risikokvantificering. |
| --- | --- |

e)

hvis tildelingen af misligholdelsesstatus til alle eksponeringer til en låntager som omhandlet i litra d) er forsinket som følge af låntagerens misligholdelse af en eller flere eksponeringer, fører denne forsinkelse ikke til fejl eller inkonsekvenser i risikostyring, risikorapportering, beregning af kapitalgrundlagskrav eller anvendelsen af data til risikokvantificering.

2.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 vurderer de kompetente myndigheder anvendelsen af den væsentlighedsgrænse, der er fastsat i henhold til artikel 178, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 575/2013, i definitionen af misligholdelse og overensstemmelsen mellem denne væsentlighedsgrænse og væsentlighedsgrænsen for en gældsforpligtelse i restance, som de kompetente myndigheder har fastsat i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) 2018/171, og kontrollerer, at:

| a) | der er indført passende procedurer og mekanismer til at sikre, at misligholdelsesstatus tildeles i overensstemmelse med artikel 178, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013 på grundlag af den vurdering, der er fastsat i artikel 178, stk. 2, litra d), i nævnte forordning, og overholder den væsentlighedsgrænse, der er relevant for en gældsforpligtelse i restance som fastlagt af de kompetente myndigheder i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) 2018/171 |
| --- | --- |

a)

der er indført passende procedurer og mekanismer til at sikre, at misligholdelsesstatus tildeles i overensstemmelse med artikel 178, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013 på grundlag af den vurdering, der er fastsat i artikel 178, stk. 2, litra d), i nævnte forordning, og overholder den væsentlighedsgrænse, der er relevant for en gældsforpligtelse i restance som fastlagt af de kompetente myndigheder i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) 2018/171

| b) | processen med at tælle restancedage er i overensstemmelse med låntagerens kontraktlige eller retlige forpligtelser, på passende vis afspejler delvise betalinger og anvendes konsekvent. |
| --- | --- |

b)

processen med at tælle restancedage er i overensstemmelse med låntagerens kontraktlige eller retlige forpligtelser, på passende vis afspejler delvise betalinger og anvendes konsekvent.

3.   I tilfælde af detaileksponeringer skal de kompetente myndigheder ud over den kontrol, der er fastsat i stk. 1, og den vurdering, der er fastsat i stk. 2, kontrollere, at:

| a) | instituttet har en klar politik med hensyn til anvendelsen af definitionen af misligholdelse for detaileksponeringer enten på låntagerniveau eller på niveauet for den individuelle kreditfacilitet |
| --- | --- |

a)

instituttet har en klar politik med hensyn til anvendelsen af definitionen af misligholdelse for detaileksponeringer enten på låntagerniveau eller på niveauet for den individuelle kreditfacilitet

| b) | politikken omhandlet i litra a) er i tråd med instituttets risikostyring og anvendes konsekvent |
| --- | --- |

b)

politikken omhandlet i litra a) er i tråd med instituttets risikostyring og anvendes konsekvent

| c) | hvis instituttet anvender definitionen af misligholdelse på niveauet for den individuelle kreditfacilitet:






  i) | der er indført passende procedurer og mekanismer til at sikre, at kreditfaciliteten, når en kreditfacilitet er identificeret som misligholdt, mærkes som misligholdt i alle relevante systemer i instituttet |
| --- | --- | --- |

c)

hvis instituttet anvender definitionen af misligholdelse på niveauet for den individuelle kreditfacilitet:

i)

der er indført passende procedurer og mekanismer til at sikre, at kreditfaciliteten, når en kreditfacilitet er identificeret som misligholdt, mærkes som misligholdt i alle relevante systemer i instituttet

| ii) | hvis der er en tidsforsinkelse med hensyn til tildelingen af misligholdelsesstatus for en kreditfacilitet i alle relevante systemer som omhandlet i nr. i), medfører denne tidsforsinkelse ikke fejl eller uoverensstemmelser i risikostyring, risikorapportering, beregning af kapitalgrundlagskrav eller anvendelsen af data til risikokvantificering. |
| --- | --- |

ii)

hvis der er en tidsforsinkelse med hensyn til tildelingen af misligholdelsesstatus for en kreditfacilitet i alle relevante systemer som omhandlet i nr. i), medfører denne tidsforsinkelse ikke fejl eller uoverensstemmelser i risikostyring, risikorapportering, beregning af kapitalgrundlagskrav eller anvendelsen af data til risikokvantificering.

Artikel 29

Omklassificering til status som ikkemisligholdt

1.   Ved vurderingen af robustheden af udløsningsmekanismerne og processen til omklassificering af en låntager, der har misligholdt sine forpligtelser, til låntager, der ikke har misligholdt sine forpligtelser, jf. artikel 178, stk. 5, i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | udløsningsmekanismernene for omklassificering fastsættes for hver udløsende faktor for misligholdelse, og at identifikationen og behandlingen af kreditforpligtelser, der er genstand for en krisebetinget omlægning, er klart angivet |
| --- | --- |

a)

udløsningsmekanismernene for omklassificering fastsættes for hver udløsende faktor for misligholdelse, og at identifikationen og behandlingen af kreditforpligtelser, der er genstand for en krisebetinget omlægning, er klart angivet

| b) | omklassificering først er mulig, når alle udløsende faktorer for misligholdelse er ophørt med at finde anvendelse, og at alle relevante betingelser for omklassificering er opfyldt |
| --- | --- |

b)

omklassificering først er mulig, når alle udløsende faktorer for misligholdelse er ophørt med at finde anvendelse, og at alle relevante betingelser for omklassificering er opfyldt

| c) | udløsningsmekanismernene og processen for omklassificering er fastsat på en forsigtig måde, navnlig at de sikrer, at der ikke foretages omklassificering til en status som ikkemisligholdt, hvis instituttet forventer, at gældsforpligtelsen ikke vil blive betalt fuldt ud, uden at instituttet gør brug af foranstaltninger såsom realisering af sikkerhed. |
| --- | --- |

c)

udløsningsmekanismernene og processen for omklassificering er fastsat på en forsigtig måde, navnlig at de sikrer, at der ikke foretages omklassificering til en status som ikkemisligholdt, hvis instituttet forventer, at gældsforpligtelsen ikke vil blive betalt fuldt ud, uden at instituttet gør brug af foranstaltninger såsom realisering af sikkerhed.

2.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1 kontrollerer de kompetente myndigheder, at instituttets politikker og procedurer ikke gør det muligt at omklassificere en låntager, der har misligholdt sine forpligtelser, til låntager, der ikke har misligholdt sine forpligtelser, udelukkende som følge af ændringer i vilkårene eller betingelserne for gældsforpligtelserne, medmindre instituttet har konstateret, at disse ændringer gør det muligt at antage, at det ikke længere er usandsynligt, at låntageren tilbagebetaler.

3.   De kompetente myndigheder kontrollerer den analyse, som instituttet har baseret sine kriterier for omklassificering på. De kontrollerer, at analysen tager hensyn til instituttets tidligere misligholdelseshistorik og procentdelen af misligholdende låntagere, der efter at være blevet omklassificeret til status som ikkemisligholdende igen inden for kort tid misligholder deres forpligtelser.

KAPITEL 7

METODE TIL VURDERING AF UDFORMNING AF RATINGSYSTEMER, OPERATIONELLE DETALJER OG DOKUMENTATION

AFDELING 1

Generelt

Artikel 30

Generelt

1.   Med henblik på at vurdere instituttets overholdelse af kravene vedrørende udformning, forvaltning og dokumentation af ratingsystemer som omhandlet i artikel 144, stk. 1, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder alt følgende:

| a) | hensigtsmæssigheden af dokumentationen vedrørende rationalet bag, udformningen af og de operationelle detaljer i ratingsystemerne, jf. artikel 175 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 31 og 32 |
| --- | --- |

a)

hensigtsmæssigheden af dokumentationen vedrørende rationalet bag, udformningen af og de operationelle detaljer i ratingsystemerne, jf. artikel 175 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 31 og 32

| b) | hensigtsmæssigheden af i ratingsystemernes struktur, jf. artikel 170 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 33-36 |
| --- | --- |

b)

hensigtsmæssigheden af i ratingsystemernes struktur, jf. artikel 170 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 33-36

| c) | instituttets anvendelse af specifikke krav til statistiske modeller eller andre mekaniske metoder, jf. artikel 174 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 37-40. |
| --- | --- |

c)

instituttets anvendelse af specifikke krav til statistiske modeller eller andre mekaniske metoder, jf. artikel 174 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 37-40.

2.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 anvender de kompetente myndigheder samtlige følgende metoder:

| a) | gennemgang af instituttets relevante interne politikker |
| --- | --- |

a)

gennemgang af instituttets relevante interne politikker

| b) | gennemgang af instituttets tekniske dokumentation om metoden og processen i forbindelse med udviklingen af ratingsystemer |
| --- | --- |

b)

gennemgang af instituttets tekniske dokumentation om metoden og processen i forbindelse med udviklingen af ratingsystemer

| c) | gennemgang af de udviklingsmanualer, -metoder og -processer, som ratingsystemerne er baseret på |
| --- | --- |

c)

gennemgang af de udviklingsmanualer, -metoder og -processer, som ratingsystemerne er baseret på

| d) | gennemgang af referaterne fra instituttets interne organer med ansvar for godkendelse af ratingsystemerne, herunder ledelsesorganet eller udvalg, som det har udpeget |
| --- | --- |

d)

gennemgang af referaterne fra instituttets interne organer med ansvar for godkendelse af ratingsystemerne, herunder ledelsesorganet eller udvalg, som det har udpeget

| e) | gennemgang af rapporterne om ratingsystemernes resultater og anbefalingerne fra enheden for kreditrisikokontrol, valideringsfunktionen, den interne revisionsfunktion eller enhver anden kontrolfunktion i instituttet |
| --- | --- |

e)

gennemgang af rapporterne om ratingsystemernes resultater og anbefalingerne fra enheden for kreditrisikokontrol, valideringsfunktionen, den interne revisionsfunktion eller enhver anden kontrolfunktion i instituttet

| f) | gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under overvågning, valideringer og relevante revisioner |
| --- | --- |

f)

gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under overvågning, valideringer og relevante revisioner

| g) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet. |
| --- | --- |

g)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet.

3.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 kan de kompetente myndigheder anvende en eller flere af følgende metoder:

| a) | anmodning om og analyse af data, der er anvendt i forbindelse med udviklingen af ratingsystemerne |
| --- | --- |

a)

anmodning om og analyse af data, der er anvendt i forbindelse med udviklingen af ratingsystemerne

| b) | udarbejdelse af egne estimater eller replikering af de estimater, som instituttet har foretaget under udviklingen og overvågningen af ratingsystemerne, ved hjælp af relevante data fra instituttet |
| --- | --- |

b)

udarbejdelse af egne estimater eller replikering af de estimater, som instituttet har foretaget under udviklingen og overvågningen af ratingsystemerne, ved hjælp af relevante data fra instituttet

| c) | anmodning om yderligere dokumentation fra instituttet eller anmodning om, at det fremlægger analyser vedrørende valget af metode til udformning af ratingsystemet og giver oplysninger om de opnåede resultater |
| --- | --- |

c)

anmodning om yderligere dokumentation fra instituttet eller anmodning om, at det fremlægger analyser vedrørende valget af metode til udformning af ratingsystemet og giver oplysninger om de opnåede resultater

| d) | gennemgang af funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der er relevante for anvendelsesområdet for vurderingen af ratingsystemernes udformning, operationelle detaljer og dokumentation |
| --- | --- |

d)

gennemgang af funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der er relevante for anvendelsesområdet for vurderingen af ratingsystemernes udformning, operationelle detaljer og dokumentation

| e) | udførelse af den kompetente myndigheds egne test af instituttets data eller anmodning om, at instituttet udfører test foreslået af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

e)

udførelse af den kompetente myndigheds egne test af instituttets data eller anmodning om, at instituttet udfører test foreslået af den kompetente myndighed

| f) | gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet. |
| --- | --- |

f)

gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet.

AFDELING 2

Metode til vurdering af dokumentation vedrørende rationalet bag, udformningen af og de operationelle detaljer i ratingsystemerne

Artikel 31

Fuldstændigheden af dokumentationen vedrørende ratingsystemerne

1.   Ved vurderingen af fuldstændigheden af dokumentationen vedrørende ratingsystemernes udformning, operationelle detaljer og rationale som omhandlet i artikel 144, stk. 1, litra e), og som fastsat artikel 175 i forordning (EU) nr. 575/2013 kontrollerer de kompetente myndigheder, at dokumentationen er fuldstændig og omfatter følgende:

| a) | hensigtsmæssigheden af ratingsystemet og de modeller, der anvendes i ratingsystemet, under hensyntagen til porteføljens karakteristika |
| --- | --- |

a)

hensigtsmæssigheden af ratingsystemet og de modeller, der anvendes i ratingsystemet, under hensyntagen til porteføljens karakteristika

| b) | en beskrivelse af datakilder og datarensningspraksis |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af datakilder og datarensningspraksis

| c) | definitioner af misligholdelse og tab |
| --- | --- |

c)

definitioner af misligholdelse og tab

| d) | metodevalg |
| --- | --- |

d)

metodevalg

| e) | tekniske specifikationer for modellerne |
| --- | --- |

e)

tekniske specifikationer for modellerne

| f) | modellernes svagheder og begrænsninger og eventuelle afbødende faktorer |
| --- | --- |

f)

modellernes svagheder og begrænsninger og eventuelle afbødende faktorer

| g) | resultaterne af gennemførelsestestene af modellerne i IT-systemerne, navnlig oplysninger om, hvorvidt gennemførelsen var vellykket og fejlfri |
| --- | --- |

g)

resultaterne af gennemførelsestestene af modellerne i IT-systemerne, navnlig oplysninger om, hvorvidt gennemførelsen var vellykket og fejlfri

| h) | en egenvurdering af overholdelsen af de reguleringsmæssige krav til den interne ratingbaserede metode, jf. artikel 169-191 i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

h)

en egenvurdering af overholdelsen af de reguleringsmæssige krav til den interne ratingbaserede metode, jf. artikel 169-191 i forordning (EU) nr. 575/2013.

2.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1, litra a), kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | dokumentationen indeholder en klar beskrivelse af formålet med ratingsystemet og modellerne |
| --- | --- |

a)

dokumentationen indeholder en klar beskrivelse af formålet med ratingsystemet og modellerne

| b) | dokumentationen omfatter en beskrivelse af ratingsystemets anvendelsesområde og anvendelsesområdet for de modeller, der anvendes i ratingsystemet, dvs. en specifikation af den type eksponeringer, der er omfattet af hver model i ratingsystemet, både kvalitativt og kvantitativt, typen af output for hver model og anvendelsen af outputtet |
| --- | --- |

b)

dokumentationen omfatter en beskrivelse af ratingsystemets anvendelsesområde og anvendelsesområdet for de modeller, der anvendes i ratingsystemet, dvs. en specifikation af den type eksponeringer, der er omfattet af hver model i ratingsystemet, både kvalitativt og kvantitativt, typen af output for hver model og anvendelsen af outputtet

| c) | dokumentationen omfatter en redegørelse for, hvordan de oplysninger, der er indhentet ved hjælp af ratingsystemet, og resultaterne af modellerne tages i betragtning med henblik på risikostyring, beslutningstagning og kreditbevilling, jf. artikel 19. |
| --- | --- |

c)

dokumentationen omfatter en redegørelse for, hvordan de oplysninger, der er indhentet ved hjælp af ratingsystemet, og resultaterne af modellerne tages i betragtning med henblik på risikostyring, beslutningstagning og kreditbevilling, jf. artikel 19.

3.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1, litra b), kontrollerer de kompetente myndigheder, at dokumentationen omfatter følgende:

| a) | nærmere oplysninger om alle data, der er anvendt til modeludviklingen, herunder en præcis definition af modellens indhold, dens kilde, format og kodning og, hvor det er relevant, udelukkelse af data fra modellen |
| --- | --- |

a)

nærmere oplysninger om alle data, der er anvendt til modeludviklingen, herunder en præcis definition af modellens indhold, dens kilde, format og kodning og, hvor det er relevant, udelukkelse af data fra modellen

| b) | alle procedurer for datarensning, herunder procedurer for dataudelukkelser, detektion og behandling af afvigende værdier og datatilpasninger, samt en udtrykkelig begrundelse for deres anvendelse og en evaluering af deres virkning. |
| --- | --- |

b)

alle procedurer for datarensning, herunder procedurer for dataudelukkelser, detektion og behandling af afvigende værdier og datatilpasninger, samt en udtrykkelig begrundelse for deres anvendelse og en evaluering af deres virkning.

4.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1, litra c), kontrollerer de kompetente myndigheder, om de definitioner af misligholdelse og tab, der anvendes i forbindelse med udviklingen af modellen, er tilstrækkeligt dokumenterede, navnlig når der anvendes andre definitioner af misligholdelse med henblik på modelspecifikation end dem, der anvendes af instituttet i overensstemmelse med artikel 178 i forordning (EU) nr. 575/2013.

5.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1, litra d), kontrollerer de kompetente myndigheder, at dokumentationen omfatter følgende:

| a) | nærmere oplysninger om udformning, teori, antagelser og logik, der ligger til grund for modellen |
| --- | --- |

a)

nærmere oplysninger om udformning, teori, antagelser og logik, der ligger til grund for modellen

| b) | nærmere beskrivelser af modelmetoderne og deres rationale, statistiske teknikker og approksimationer og, hvor det er relevant, rationalet bag og detaljerne vedrørende segmenteringsmetoder, output af statistiske processer og diagnostik og mål for modellernes prognosemæssige styrke |
| --- | --- |

b)

nærmere beskrivelser af modelmetoderne og deres rationale, statistiske teknikker og approksimationer og, hvor det er relevant, rationalet bag og detaljerne vedrørende segmenteringsmetoder, output af statistiske processer og diagnostik og mål for modellernes prognosemæssige styrke

| c) | den rolle, som eksperter fra de relevante forretningsområder spiller i udviklingen af ratingsystemet og modellerne, herunder en detaljeret beskrivelse af processen med høring af eksperter fra de relevante forretningsområder i forbindelse med udformningen af ratingsystemet og modellerne samt output og begrundelser fra disse eksperter fra de relevante forretningsområder |
| --- | --- |

c)

den rolle, som eksperter fra de relevante forretningsområder spiller i udviklingen af ratingsystemet og modellerne, herunder en detaljeret beskrivelse af processen med høring af eksperter fra de relevante forretningsområder i forbindelse med udformningen af ratingsystemet og modellerne samt output og begrundelser fra disse eksperter fra de relevante forretningsområder

| d) | en redegørelse for, hvordan den statistiske model og menneskelige beslutninger kombineres for at udlede det endelige modeloutput |
| --- | --- |

d)

en redegørelse for, hvordan den statistiske model og menneskelige beslutninger kombineres for at udlede det endelige modeloutput

| e) | en redegørelse for, hvordan instituttet tager hensyn til utilfredsstillende datakvalitet, mangel på ensartede puljer af eksponeringer, ændringer i forretningsprocesser, økonomiske eller retlige rammer og andre faktorer vedrørende datakvaliteten, som kan påvirke ratingsystemets eller modellens resultater |
| --- | --- |

e)

en redegørelse for, hvordan instituttet tager hensyn til utilfredsstillende datakvalitet, mangel på ensartede puljer af eksponeringer, ændringer i forretningsprocesser, økonomiske eller retlige rammer og andre faktorer vedrørende datakvaliteten, som kan påvirke ratingsystemets eller modellens resultater

| f) | en beskrivelse af de analyser, der er foretaget med henblik på statistiske modeller eller andre mekaniske metoder, alt efter hvad der er relevant:






  i) | den univariate analyse af de variabler, der tages i betragtning, og de respektive kriterier for udvælgelse af variabler |
| --- | --- | --- |

f)

en beskrivelse af de analyser, der er foretaget med henblik på statistiske modeller eller andre mekaniske metoder, alt efter hvad der er relevant:

i)

den univariate analyse af de variabler, der tages i betragtning, og de respektive kriterier for udvælgelse af variabler

| ii) | den multivariate analyse af de variabler, der udvælges, og de respektive kriterier for udvælgelse af variabler |
| --- | --- |

ii)

den multivariate analyse af de variabler, der udvælges, og de respektive kriterier for udvælgelse af variabler

| iii) | proceduren for udformning af den endelige model, herunder:






  — | den endelige udvælgelse af variabler |
| --- | --- | --- |

iii)

proceduren for udformning af den endelige model, herunder:

—

den endelige udvælgelse af variabler

| — | justeringer baseret på menneskelige beslutninger om de variabler, der fremkommer ved den multivariate analyse |
| --- | --- |

—

justeringer baseret på menneskelige beslutninger om de variabler, der fremkommer ved den multivariate analyse

| — | transformation af variablerne |
| --- | --- |

—

transformation af variablerne

| — | tildeling af vægte til variablerne |
| --- | --- |

—

tildeling af vægte til variablerne

| — | metoden til sammensætning af modelkomponenter, navnlig når bidraget fra kvalitative og kvantitative komponenter kombineres. |
| --- | --- |

—

metoden til sammensætning af modelkomponenter, navnlig når bidraget fra kvalitative og kvantitative komponenter kombineres.

6.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1, litra e), kontrollerer de kompetente myndigheder, at dokumentationen omfatter følgende:

| a) | den tekniske specifikation af den endelige modelstruktur, herunder endelige modelspecifikationer, inputkomponenter, herunder type og format af udvalgte variabler, vægte anvendt på variabler og outputkomponenter, herunder type og format af outputdata |
| --- | --- |

a)

den tekniske specifikation af den endelige modelstruktur, herunder endelige modelspecifikationer, inputkomponenter, herunder type og format af udvalgte variabler, vægte anvendt på variabler og outputkomponenter, herunder type og format af outputdata

| b) | henvisninger til de computerkoder og -værktøjer, der anvendes med hensyn til IT-sprog og programmer, der gør det muligt for en tredjepart at reproducere de endelige resultater. |
| --- | --- |

b)

henvisninger til de computerkoder og -værktøjer, der anvendes med hensyn til IT-sprog og programmer, der gør det muligt for en tredjepart at reproducere de endelige resultater.

Med henblik på litra b) kan tredjemand være sælgeren, når der er tale om sælgermodeller.

7.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1, litra f), kontrollerer de kompetente myndigheder, at dokumentationen omfatter en beskrivelse af modellens svagheder og begrænsninger, en vurdering af, om modellens vigtigste antagelser er opfyldt, og en foregribelse af situationer, hvor modellen evt. præsterer under forventningerne eller bliver uhensigtsmæssig, samt en vurdering af betydningen af modelsvagheder og eventuelle afbødende faktorer.

8.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1, litra g), kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | dokumentationen specificerer den proces, der skal følges, når en ny eller ændret model implementeres i produktionsmiljøet |
| --- | --- |

a)

dokumentationen specificerer den proces, der skal følges, når en ny eller ændret model implementeres i produktionsmiljøet

| b) | dokumentationen omfatter resultaterne af testene af implementeringen af ratingmodellerne i IT-systemerne, herunder bekræftelse af, at den ratingmodel, der implementeres i produktionssystemet, er den samme som den, der er beskrevet i dokumentationen, og at den fungerer efter hensigten. |
| --- | --- |

b)

dokumentationen omfatter resultaterne af testene af implementeringen af ratingmodellerne i IT-systemerne, herunder bekræftelse af, at den ratingmodel, der implementeres i produktionssystemet, er den samme som den, der er beskrevet i dokumentationen, og at den fungerer efter hensigten.

9.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1, litra h), kontrollerer de kompetente myndigheder, at instituttets egenvurdering af overholdelsen af de reguleringsmæssige krav vedrørende IRB-metoden foretages særskilt for hvert ratingsystem og gennemgås af den interne revision eller en anden sammenlignelig uafhængig revisionsenhed.

Artikel 32

Register over ratingsystemer

1.   Ved vurderingen af dokumentationssystemet og procedurerne for indsamling og lagring af oplysninger om ratingsystemerne, jf. artikel 144, stk. 1, litra e), og artikel 175 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at instituttet har indført og fører et register over alle nuværende og tidligere versioner af ratingsystemerne i mindst de seneste tre år (»register over ratingsystemer«).

2.   Med henblik på stk. 1 kontrollerer de kompetente myndigheder, at procedurerne for føring af registret over ratingsystemer omfatter en registrering af følgende oplysninger for hver version:

| a) | ratingsystemets anvendelsesområde med angivelse af, hvilken type eksponeringer der skal vurderes af hver ratingmodel |
| --- | --- |

a)

ratingsystemets anvendelsesområde med angivelse af, hvilken type eksponeringer der skal vurderes af hver ratingmodel

| b) | den ledelse, der er ansvarlig for godkendelsen, og datoen for den interne godkendelse, datoen for underretning af de kompetente myndigheder, datoen for de kompetente myndigheders godkendelse, hvor det er relevant, og datoen for versionens implementering |
| --- | --- |

b)

den ledelse, der er ansvarlig for godkendelsen, og datoen for den interne godkendelse, datoen for underretning af de kompetente myndigheder, datoen for de kompetente myndigheders godkendelse, hvor det er relevant, og datoen for versionens implementering

| c) | en kort beskrivelse af eventuelle ændringer i forhold til den tidligere version, der er medtaget i registret, herunder en beskrivelse af de aspekter af ratingsystemet, der er blevet ændret, og en henvisning til modeldokumentationen |
| --- | --- |

c)

en kort beskrivelse af eventuelle ændringer i forhold til den tidligere version, der er medtaget i registret, herunder en beskrivelse af de aspekter af ratingsystemet, der er blevet ændret, og en henvisning til modeldokumentationen

| d) | den ændringskategori, den er kategoriseret i i henhold til delegeret forordning (EU) nr. 529/2014, og en henvisning til kriterierne for kategorisering af en ændringskategori. |
| --- | --- |

d)

den ændringskategori, den er kategoriseret i i henhold til delegeret forordning (EU) nr. 529/2014, og en henvisning til kriterierne for kategorisering af en ændringskategori.

AFDELING 3

Metode til vurdering af ratingsystemernes struktur

Artikel 33

Risikofaktorer og ratingkriterier

1.   Ved vurderingen af de risikofaktorer og ratingkriterier, der anvendes i ratingsystemet med henblik på artikel 170, stk. 1, litra a), c) og e), stk. 3, litra a), og stk. 4 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder alt følgende:

| a) | udvælgelsesprocessen for de relevante risikofaktorer og ratingkriterier, herunder definitionen af potentielle risikofaktorer, kriterier for udvælgelse af risikofaktorer og beslutninger om de relevante risikofaktorer |
| --- | --- |

a)

udvælgelsesprocessen for de relevante risikofaktorer og ratingkriterier, herunder definitionen af potentielle risikofaktorer, kriterier for udvælgelse af risikofaktorer og beslutninger om de relevante risikofaktorer

| b) | konsistensen af de udvalgte risikofaktorers og ratingkriterier og deres bidrag til risikovurderingen i forhold til forventningerne hos brugerne af ratingsystemet |
| --- | --- |

b)

konsistensen af de udvalgte risikofaktorers og ratingkriterier og deres bidrag til risikovurderingen i forhold til forventningerne hos brugerne af ratingsystemet

| c) | konsistensen af de risikofaktorer og ratingkriterier, der er udvalgt på grundlag af statistiske metoder, med den statistiske dokumentation for risikodifferentiering i tilknytning til hver ratingklasse eller pulje. |
| --- | --- |

c)

konsistensen af de risikofaktorer og ratingkriterier, der er udvalgt på grundlag af statistiske metoder, med den statistiske dokumentation for risikodifferentiering i tilknytning til hver ratingklasse eller pulje.

2.   De potentielle risikofaktorer og ratingkriterier, der skal analyseres i overensstemmelse med stk. 1, litra a), skal omfatte følgende, hvis de foreligger for eksponeringstypen:

| a) | låntagernes risikokarakteristika, herunder






  i) | for eksponeringer mod selskaber og institutter: regnskaber, kvalitative oplysninger, brancherisiko, landerisiko, støtte fra moderenheden |
| --- | --- | --- |

a)

låntagernes risikokarakteristika, herunder

i)

for eksponeringer mod selskaber og institutter: regnskaber, kvalitative oplysninger, brancherisiko, landerisiko, støtte fra moderenheden

| ii) | for detaileksponeringer: regnskaber eller oplysninger om personlig indkomst, kvalitative oplysninger, adfærdsrelaterede oplysninger, sociodemografiske oplysninger. |
| --- | --- |

ii)

for detaileksponeringer: regnskaber eller oplysninger om personlig indkomst, kvalitative oplysninger, adfærdsrelaterede oplysninger, sociodemografiske oplysninger.

| b) | transaktionernes risikokarakteristika, herunder produkttype, sikkerhedsstillelsestype, rangorden, belåningsgrad |
| --- | --- |

b)

transaktionernes risikokarakteristika, herunder produkttype, sikkerhedsstillelsestype, rangorden, belåningsgrad

| c) | oplysninger om overtrædelse af kontraktvilkår: interne oplysninger eller oplysninger fra eksterne kilder, f.eks. kreditoplysningstjenester. |
| --- | --- |

c)

oplysninger om overtrædelse af kontraktvilkår: interne oplysninger eller oplysninger fra eksterne kilder, f.eks. kreditoplysningstjenester.

Artikel 34

Fordeling af låntagere og eksponeringer i ratingklasserne eller puljerne

1.   Ved vurderingen af fordelingen af låntagere og eksponeringer inden for hvert ratingsystems ratingklasser eller puljer med henblik på artikel 170, stk. 1, litra b), d) og f), stk. 2 og stk. 3, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013 kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | antallet af ratingklasser og puljer er tilstrækkeligt til at sikre en meningsfuld risikodifferentiering og en kvantificering af tabskarakteristikaene på ratingklasse- eller puljeniveau, og at:






  i) | låntagerratingskalaen, for eksponeringer mod selskaber, institutter, centralregeringer og centralbanker og specialiserede långivningseksponeringer, som minimum har det antal ratingklasser, der er fastsat i henholdsvis artikel 170, stk. 1, litra b), og stk. 2 i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- | --- |

a)

antallet af ratingklasser og puljer er tilstrækkeligt til at sikre en meningsfuld risikodifferentiering og en kvantificering af tabskarakteristikaene på ratingklasse- eller puljeniveau, og at:

i)

låntagerratingskalaen, for eksponeringer mod selskaber, institutter, centralregeringer og centralbanker og specialiserede långivningseksponeringer, som minimum har det antal ratingklasser, der er fastsat i henholdsvis artikel 170, stk. 1, litra b), og stk. 2 i forordning (EU) nr. 575/2013

| ii) | grupperingen, for erhvervede fordringer, der er klassificeret som detaileksponeringer, afspejler sælgerens kreditgivningspolitik og deres kunders forskellighed |
| --- | --- |

ii)

grupperingen, for erhvervede fordringer, der er klassificeret som detaileksponeringer, afspejler sælgerens kreditgivningspolitik og deres kunders forskellighed

| b) | koncentrationen af antallet af eksponeringer eller låntagere er ikke for stor i nogen ratingklasse eller pulje, medmindre en sådan fordeling understøttes af overbevisende empirisk dokumentation for risikohomogenitet for disse eksponeringer eller låntagere |
| --- | --- |

b)

koncentrationen af antallet af eksponeringer eller låntagere er ikke for stor i nogen ratingklasse eller pulje, medmindre en sådan fordeling understøttes af overbevisende empirisk dokumentation for risikohomogenitet for disse eksponeringer eller låntagere

| c) | ratingklasserne og facilitetsratingklasserne eller puljerne for detaileksponeringer har et tilstrækkeligt antal eksponeringer eller låntagere i en enkelt ratingklasse eller pulje, medmindre en sådan fordeling understøttes af overbevisende empirisk dokumentation for, at grupperingen af disse eksponeringer eller låntagere er hensigtsmæssig, eller at der anvendes direkte estimater af risikoparametre for individuelle låntagere eller eksponeringer som omhandlet i artikel 169, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

c)

ratingklasserne og facilitetsratingklasserne eller puljerne for detaileksponeringer har et tilstrækkeligt antal eksponeringer eller låntagere i en enkelt ratingklasse eller pulje, medmindre en sådan fordeling understøttes af overbevisende empirisk dokumentation for, at grupperingen af disse eksponeringer eller låntagere er hensigtsmæssig, eller at der anvendes direkte estimater af risikoparametre for individuelle låntagere eller eksponeringer som omhandlet i artikel 169, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013

| d) | ratingklasserne og facilitetsratingklasserne eller puljerne for eksponeringer mod selskaber, institutter, centralregeringer og centralbanker, hvis der foreligger tilstrækkelige data, ikke har for få eksponeringer eller låntagere i en enkelt ratingklasse eller pulje, medmindre fordelingen af eksponeringer eller låntagere understøttes af overbevisende empirisk dokumentation for, at grupperingen af disse eksponeringer eller låntagere er hensigtsmæssig, eller at der anvendes direkte estimater af risikoparametre for individuelle låntagere eller eksponeringer som omhandlet i artikel 169, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

d)

ratingklasserne og facilitetsratingklasserne eller puljerne for eksponeringer mod selskaber, institutter, centralregeringer og centralbanker, hvis der foreligger tilstrækkelige data, ikke har for få eksponeringer eller låntagere i en enkelt ratingklasse eller pulje, medmindre fordelingen af eksponeringer eller låntagere understøttes af overbevisende empirisk dokumentation for, at grupperingen af disse eksponeringer eller låntagere er hensigtsmæssig, eller at der anvendes direkte estimater af risikoparametre for individuelle låntagere eller eksponeringer som omhandlet i artikel 169, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013.

2.   Som supplement til den kontrol, der er omhandlet i stk. 1, vurderer de kompetente myndigheder, hvor det er relevant, de kriterier, som instituttet anvender ved fastlæggelsen af:

| a) | det højeste og mindste samlede antal ratingklasser eller puljer |
| --- | --- |

a)

det højeste og mindste samlede antal ratingklasser eller puljer

| b) | andelen af eksponeringer og låntagere, der er fordelt til hver ratingklasse eller pulje. |
| --- | --- |

b)

andelen af eksponeringer og låntagere, der er fordelt til hver ratingklasse eller pulje.

3.   Med henblik på stk. 1 og 2 tager de kompetente myndigheder hensyn til den nuværende og tidligere observerede fordeling af antallet af eksponeringer og låntagere og af eksponeringsværdierne, herunder forskydningerne af eksponeringer og låntagere mellem forskellige ratingklasser eller puljer.

Artikel 35

Risikodifferentiering

1.   Ved vurderingen af risikodifferentieringen af hvert ratingsystem, jf. artikel 170, stk. 3, litra b) og c), i forordning (EU) nr. 575/2013, for detaileksponeringer kontrollerer de kompetente myndigheder alt følgende:

| a) | at de værktøjer, der anvendes til at vurdere risikodifferentiering, er fornuftige og hensigtsmæssige i betragtning af de tilgængelige data, og at den hensigtsmæssige risikodifferentiering dokumenteres med registreringer af tidsserier over faktiske misligholdelsesrrater eller tabsprocenter for ratingklasser eller puljer under forskellige økonomiske forhold |
| --- | --- |

a)

at de værktøjer, der anvendes til at vurdere risikodifferentiering, er fornuftige og hensigtsmæssige i betragtning af de tilgængelige data, og at den hensigtsmæssige risikodifferentiering dokumenteres med registreringer af tidsserier over faktiske misligholdelsesrrater eller tabsprocenter for ratingklasser eller puljer under forskellige økonomiske forhold

| b) | at ratingsystemets forventede resultater med hensyn til risikodifferentiering defineres af instituttet ved hjælp af klart fastsatte mål og tolerancer for definerede parametre og værktøjer samt foranstaltninger til afhjælpning af afvigelser fra disse mål eller tolerancer; der kan defineres særskilte mål og tolerancer for den indledende udvikling og det løbende resultat |
| --- | --- |

b)

at ratingsystemets forventede resultater med hensyn til risikodifferentiering defineres af instituttet ved hjælp af klart fastsatte mål og tolerancer for definerede parametre og værktøjer samt foranstaltninger til afhjælpning af afvigelser fra disse mål eller tolerancer; der kan defineres særskilte mål og tolerancer for den indledende udvikling og det løbende resultat

| c) | at målene og tolerancerne for definerede parametre og værktøjer og mekanismer, der anvendes til at opfylde disse mål og tolerancer, sikrer tilstrækkelig risikodifferentiering. |
| --- | --- |

c)

at målene og tolerancerne for definerede parametre og værktøjer og mekanismer, der anvendes til at opfylde disse mål og tolerancer, sikrer tilstrækkelig risikodifferentiering.

2.   De kompetente myndigheder anvender også stk. 1 ved vurderingen af risikodifferentieringen for andre eksponeringer end detaileksponeringer i henhold til artikel 170, stk. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013, hvis der foreligger tilstrækkelige data til, at dette er muligt.

Artikel 36

Ensartethed

1.   Ved vurderingen af ensartetheden af låntagere eller eksponeringer, der er fordelt til samme ratingklasse eller pulje, jf. artikel 170, stk. 1 og stk. 3, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013, vurderer de kompetente myndigheder ligheden mellem låntagerne og karakteristika for de transaktionstab, der indgår i hver ratingklasse eller pulje, med hensyn til alle følgende faktorer:

| a) | interne ratings |
| --- | --- |

a)

interne ratings

| b) | estimater af PD |
| --- | --- |

b)

estimater af PD

| c) | hvor det er relevant, egne estimater af LGD |
| --- | --- |

c)

hvor det er relevant, egne estimater af LGD

| d) | hvor det er relevant, egne estimater af konverteringsfaktorer |
| --- | --- |

d)

hvor det er relevant, egne estimater af konverteringsfaktorer

| e) | hvor det er relevant, egne estimater af samlede tab.
  For detaileksponeringer vurderer de kompetente myndigheder disse faktorer for hvert ratingsystem. For andre eksponeringer end detaileksponeringer vurderer de kompetente myndigheder dem kun for de ratingsystemer, for hvilke der foreligger tilstrækkelige data. |
| --- | --- |

e)

hvor det er relevant, egne estimater af samlede tab.

For detaileksponeringer vurderer de kompetente myndigheder disse faktorer for hvert ratingsystem. For andre eksponeringer end detaileksponeringer vurderer de kompetente myndigheder dem kun for de ratingsystemer, for hvilke der foreligger tilstrækkelige data.

2.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1 vurderer de kompetente myndigheder de værdiintervaller og fordelingen af låntageren og karakteristika for transaktionstab, der indgår i hver ratingklasse eller pulje.

AFDELING 4

Metode til vurdering af specifikke krav til statistiske modeller eller andre mekaniske metoder

Artikel 37

Datakrav

1.   Ved vurderingen af processen for analyse af de data, der anvendes i modellen, jf. artikel 174, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder:

| a) | pålideligheden og kvaliteten af de interne og eksterne datakilder og rækkevidden af data fra disse kilder samt det tidsrum, kilderne dækker |
| --- | --- |

a)

pålideligheden og kvaliteten af de interne og eksterne datakilder og rækkevidden af data fra disse kilder samt det tidsrum, kilderne dækker

| b) | processen med samling af data, hvis modellen tilføres data fra flere datakilder |
| --- | --- |

b)

processen med samling af data, hvis modellen tilføres data fra flere datakilder

| c) | rationalet bag og omfanget af dataudelukkelser opdelt efter årsag til udelukkelsen ved hjælp af statistikker over andelen af samlede data, som hver undtagelse dækker, hvis visse data blev udelukket fra stikprøven til udvikling af modeller |
| --- | --- |

c)

rationalet bag og omfanget af dataudelukkelser opdelt efter årsag til udelukkelsen ved hjælp af statistikker over andelen af samlede data, som hver undtagelse dækker, hvis visse data blev udelukket fra stikprøven til udvikling af modeller

| d) | procedurerne for håndtering af fejlbehæftede og manglende data og behandling af afvigende værdier og kategorielle data og kontrollerer, at dette, hvis der er sket en ændring i kategoriseringstypen, ikke fører til lavere datakvalitet eller strukturelle afbrydelser i dataene |
| --- | --- |

d)

procedurerne for håndtering af fejlbehæftede og manglende data og behandling af afvigende værdier og kategorielle data og kontrollerer, at dette, hvis der er sket en ændring i kategoriseringstypen, ikke fører til lavere datakvalitet eller strukturelle afbrydelser i dataene

| e) | processerne for datatransformation, herunder standardisering og andre funktionelle transformationer, og hensigtsmæssigheden af disse transformationer under hensyntagen til risikoen for overtilpasning af modeller. |
| --- | --- |

e)

processerne for datatransformation, herunder standardisering og andre funktionelle transformationer, og hensigtsmæssigheden af disse transformationer under hensyntagen til risikoen for overtilpasning af modeller.

2.   Ved vurderingen af, om de data, der indgår i modellen, er repræsentative, jf. artikel 174, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder:

| a) | sammenligneligheden af låntagernes eller faciliteternes risikokarakteristika afspejlet i de data, der indgår i modellen, i forhold til risikokarakteristikaene for de eksponeringer, der er omfattet af en given ratingmodel |
| --- | --- |

a)

sammenligneligheden af låntagernes eller faciliteternes risikokarakteristika afspejlet i de data, der indgår i modellen, i forhold til risikokarakteristikaene for de eksponeringer, der er omfattet af en given ratingmodel

| b) | sammenligneligheden af de aktuelle kreditgivnings- og inddrivelsesstandarder i forhold til dem, der anvendes på det tidspunkt, som de referencedata, der anvendes til modelleringen, vedrører |
| --- | --- |

b)

sammenligneligheden af de aktuelle kreditgivnings- og inddrivelsesstandarder i forhold til dem, der anvendes på det tidspunkt, som de referencedata, der anvendes til modelleringen, vedrører

| c) | definitionen af misligholdelses konsistens over tid med hensyn til de data, der anvendes til modelberegningen, og de kontrollerer:






  i) | at der er foretaget justeringer for at opnå konsistens i forhold til den aktuelle definition af misligholdelse, hvis definitionen af misligholdelse er blevet ændret i observationsperioden |
| --- | --- | --- |

c)

definitionen af misligholdelses konsistens over tid med hensyn til de data, der anvendes til modelberegningen, og de kontrollerer:

i)

at der er foretaget justeringer for at opnå konsistens i forhold til den aktuelle definition af misligholdelse, hvis definitionen af misligholdelse er blevet ændret i observationsperioden

| ii) | at instituttet, hvis instituttet opererer i flere jurisdiktioner med forskellige definitioner af misligholdelse, har truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre dataenes repræsentativitet |
| --- | --- |

ii)

at instituttet, hvis instituttet opererer i flere jurisdiktioner med forskellige definitioner af misligholdelse, har truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre dataenes repræsentativitet

| iii) | at den definition af misligholdelse, der anvendes i forbindelse med modelspecifikationer, ikke har en negativ indvirkning på ratingmodellens struktur og resultater, hvis denne definition er forskellig fra definitionen af misligholdelse i artikel 178 i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

iii)

at den definition af misligholdelse, der anvendes i forbindelse med modelspecifikationer, ikke har en negativ indvirkning på ratingmodellens struktur og resultater, hvis denne definition er forskellig fra definitionen af misligholdelse i artikel 178 i forordning (EU) nr. 575/2013

| d) | hvis eksterne data eller data, der er samlet på tværs af institutter, anvendes i modeludviklingen, relevansen og hensigtsmæssigheden af sådanne data med henblik på instituttets eksponeringer, produkter og risikoprofil. |
| --- | --- |

d)

hvis eksterne data eller data, der er samlet på tværs af institutter, anvendes i modeludviklingen, relevansen og hensigtsmæssigheden af sådanne data med henblik på instituttets eksponeringer, produkter og risikoprofil.

Artikel 38

Modeludformning

Ved vurderingen af udformningen af ratingmodellen, jf. artikel 174, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder:

| a) | modellens hensigtsmæssighed i forhold til dens specifikke anvendelse |
| --- | --- |

a)

modellens hensigtsmæssighed i forhold til dens specifikke anvendelse

| b) | instituttets analyse af alternative antagelser eller alternative metoder i forhold til dem, der er valgt i modellen |
| --- | --- |

b)

instituttets analyse af alternative antagelser eller alternative metoder i forhold til dem, der er valgt i modellen

| c) | instituttets metode til modeludvikling |
| --- | --- |

c)

instituttets metode til modeludvikling

| d) | at relevante medarbejdere i instituttet fuldt ud forstår modellens muligheder og begrænsninger, navnlig at instituttets modeldokumentation:






  i) | beskriver, hvilke af modelbegrænsningerne der vedrører modellens input, usikre antagelser, modellens databehandlingskomponent, og hvorvidt modeloutputtet sker manuelt eller i IT-systemet |
| --- | --- | --- |

d)

at relevante medarbejdere i instituttet fuldt ud forstår modellens muligheder og begrænsninger, navnlig at instituttets modeldokumentation:

i)

beskriver, hvilke af modelbegrænsningerne der vedrører modellens input, usikre antagelser, modellens databehandlingskomponent, og hvorvidt modeloutputtet sker manuelt eller i IT-systemet

| ii) | identificerer situationer, hvor modellen kan give resultater, der ligger under forventningerne eller bliver utilstrækkelige, og indeholder en vurdering af væsentligheden af modellens svagheder og eventuelle afbødende faktorer. |
| --- | --- |

ii)

identificerer situationer, hvor modellen kan give resultater, der ligger under forventningerne eller bliver utilstrækkelige, og indeholder en vurdering af væsentligheden af modellens svagheder og eventuelle afbødende faktorer.

Artikel 39

Menneskelige beslutninger

Ved vurderingen af, om den statistiske model eller en anden mekanisk metode understøttes af menneskelige beslutninger i overensstemmelse med artikel 174, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013, og hvorvidt menneskelige beslutninger anvendes på en forholdsmæssig og hensigtsmæssig måde i forbindelse med udviklingen af ratingmodellen og i processen med at fordele eksponeringer i ratingklasser eller puljer, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | den måde, hvorpå menneskelige beslutninger anvendes, er velbegrundet og fuldt dokumenteret, og at indvirkningen af menneskelig dømmekraft på ratingsystemet vurderes, om muligt også ved hjælp af en udregning af det marginale bidrag, som menneskelige beslutninger yder til ratingsystemets resultater |
| --- | --- |

a)

den måde, hvorpå menneskelige beslutninger anvendes, er velbegrundet og fuldt dokumenteret, og at indvirkningen af menneskelig dømmekraft på ratingsystemet vurderes, om muligt også ved hjælp af en udregning af det marginale bidrag, som menneskelige beslutninger yder til ratingsystemets resultater

| b) | alle relevante oplysninger, der ikke tages hensyn til i modellen, tages i betragtning, og at der anvendes en passende konservativ tilgang |
| --- | --- |

b)

alle relevante oplysninger, der ikke tages hensyn til i modellen, tages i betragtning, og at der anvendes en passende konservativ tilgang

| c) | hvis processen for fordeling af eksponeringer i ratingklasser eller puljer i et ratingsystem forudsætter anvendelse af menneskelige beslutninger i form af subjektive inputdata, eller hvis kreditpolitikken giver mulighed for at tilsidesætte input eller output fra modellen, gælder alt følgende:






  i) | Manualen for modelbrugere definerer klart inputdataene og de situationer, hvor inputdataene kan tilpasses ud fra menneskelige beslutninger. |
| --- | --- | --- |

c)

hvis processen for fordeling af eksponeringer i ratingklasser eller puljer i et ratingsystem forudsætter anvendelse af menneskelige beslutninger i form af subjektive inputdata, eller hvis kreditpolitikken giver mulighed for at tilsidesætte input eller output fra modellen, gælder alt følgende:

i)

Manualen for modelbrugere definerer klart inputdataene og de situationer, hvor inputdataene kan tilpasses ud fra menneskelige beslutninger.

| ii) | De situationer, hvor inputdataene rent faktisk er blevet justeret, er begrænsede. |
| --- | --- |

ii)

De situationer, hvor inputdataene rent faktisk er blevet justeret, er begrænsede.

| iii) | Manualen for modelbrugere definerer klart de situationer, hvor input eller output fra ratingmodeller kan tilsidesættes, og procedurerne for at tilsidesætte input eller output fra modellerne. |
| --- | --- |

iii)

Manualen for modelbrugere definerer klart de situationer, hvor input eller output fra ratingmodeller kan tilsidesættes, og procedurerne for at tilsidesætte input eller output fra modellerne.

| iv) | Alle data vedrørende anvendelsen af menneskelige beslutninger og de situationer, hvor input eller output fra ratingmodellerne er blevet tilsidesat, lagres og analyseres regelmæssigt af kreditrisikokontrolenheden eller valideringsfunktionen for at fastslå deres indvirkning på ratingmodellen |
| --- | --- |

iv)

Alle data vedrørende anvendelsen af menneskelige beslutninger og de situationer, hvor input eller output fra ratingmodellerne er blevet tilsidesat, lagres og analyseres regelmæssigt af kreditrisikokontrolenheden eller valideringsfunktionen for at fastslå deres indvirkning på ratingmodellen

| d) | anvendelsen af menneskelige beslutninger forvaltes hensigtsmæssigt og står i rimeligt forhold til eksponeringstypen for hvert ratingsystem. |
| --- | --- |

d)

anvendelsen af menneskelige beslutninger forvaltes hensigtsmæssigt og står i rimeligt forhold til eksponeringstypen for hvert ratingsystem.

Artikel 40

Modelresultater

Ved vurderingen af modellens prognosemæssige styrke, jf. artikel 174, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at instituttets interne standarder:

| a) | giver en oversigt over de antagelser og den teori, der ligger til grund for de parametre, som instituttet har valgt med henblik på vurderingen af modellens resultater |
| --- | --- |

a)

giver en oversigt over de antagelser og den teori, der ligger til grund for de parametre, som instituttet har valgt med henblik på vurderingen af modellens resultater

| b) | specificerer anvendelsen af parametrene, angiver, om anvendelsen af hver enkelt parameter er obligatorisk eller skønsmæssig, og hvornår den skal anvendes, og sikrer, at parametrene anvendes konsekvent |
| --- | --- |

b)

specificerer anvendelsen af parametrene, angiver, om anvendelsen af hver enkelt parameter er obligatorisk eller skønsmæssig, og hvornår den skal anvendes, og sikrer, at parametrene anvendes konsekvent

| c) | specificerer betingelserne for anvendeligheden af og acceptable tærskelværdier og accepterede afvigelser for parametrene og angiver, hvorvidt og i givet fald hvordan statistiske fejl vedrørende disse parametres værdier tages i betragtning i vurderingsprocessen, og, hvis der beregnes mere end én parameter, fastlægge metoderne til at aggregere flere testresultater til én enkelt vurdering |
| --- | --- |

c)

specificerer betingelserne for anvendeligheden af og acceptable tærskelværdier og accepterede afvigelser for parametrene og angiver, hvorvidt og i givet fald hvordan statistiske fejl vedrørende disse parametres værdier tages i betragtning i vurderingsprocessen, og, hvis der beregnes mere end én parameter, fastlægge metoderne til at aggregere flere testresultater til én enkelt vurdering

| d) | fastlægger en proces til sikring af, at hændelser med forringelse af modellens resultater, der fører til overskridelse af de tærskelværdier, der er omhandlet i litra c), meddeles de relevante medlemmer af den øverste ledelse med ansvar herfor, og at de medlemmer af ledelsen, der er ansvarlige for at træffe den endelige beslutning om gennemførelsen af de nødvendige ændringer af modellen, giver klare retningslinjer for, hvordan resultaterne af parametrene tages i betragtning. |
| --- | --- |

d)

fastlægger en proces til sikring af, at hændelser med forringelse af modellens resultater, der fører til overskridelse af de tærskelværdier, der er omhandlet i litra c), meddeles de relevante medlemmer af den øverste ledelse med ansvar herfor, og at de medlemmer af ledelsen, der er ansvarlige for at træffe den endelige beslutning om gennemførelsen af de nødvendige ændringer af modellen, giver klare retningslinjer for, hvordan resultaterne af parametrene tages i betragtning.

KAPITEL 8

METODE TIL VURDERING AF RISIKOKVANTIFICERING

AFDELING 1

Generelt

Artikel 41

Generelt

1.   Med henblik på at vurdere et instituts opfyldelse af kravene vedrørende kvantificering af risikoparametre, jf. artikel 144, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder instituttets:

| a) | opfyldelse af de generelle krav til estimater, jf. artikel 179 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 42, 43 og 44 |
| --- | --- |

a)

opfyldelse af de generelle krav til estimater, jf. artikel 179 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 42, 43 og 44

| b) | opfyldelse af de særlige krav vedrørende PD-estimater, jf. artikel 180 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 45 og 46 |
| --- | --- |

b)

opfyldelse af de særlige krav vedrørende PD-estimater, jf. artikel 180 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 45 og 46

| c) | opfyldelse af de særlige krav vedrørende egne LDG-estimater, jf. artikel 181 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 47-52 |
| --- | --- |

c)

opfyldelse af de særlige krav vedrørende egne LDG-estimater, jf. artikel 181 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 47-52

| d) | opfyldelse af de særlige krav vedrørende egne estimater af konverteringsfaktorer, jf. artikel 182 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 53-56 |
| --- | --- |

d)

opfyldelse af de særlige krav vedrørende egne estimater af konverteringsfaktorer, jf. artikel 182 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 53-56

| e) | opfyldelse af kravene vedrørende vurdering af garantiers og kreditderivaters virkning, jf. artikel 183 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 57 |
| --- | --- |

e)

opfyldelse af kravene vedrørende vurdering af garantiers og kreditderivaters virkning, jf. artikel 183 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 57

| f) | opfyldelse af kravene vedrørende erhvervede fordringer, jf. artikel 184 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 58. |
| --- | --- |

f)

opfyldelse af kravene vedrørende erhvervede fordringer, jf. artikel 184 i forordning (EU) nr. 575/2013, i overensstemmelse med artikel 58.

2.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 anvender de kompetente myndigheder samtlige følgende metoder:

| a) | gennemgang af instituttets relevante interne politikker |
| --- | --- |

a)

gennemgang af instituttets relevante interne politikker

| b) | gennemgang af instituttets tekniske dokumentation af relevante estimeringsmetoder og -processer |
| --- | --- |

b)

gennemgang af instituttets tekniske dokumentation af relevante estimeringsmetoder og -processer

| c) | gennemgang og kritisk vurdering af de relevante manualer, metoder og processer vedrørende estimering af risikoparametre |
| --- | --- |

c)

gennemgang og kritisk vurdering af de relevante manualer, metoder og processer vedrørende estimering af risikoparametre

| d) | gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet, modeludvalget eller andre udvalg |
| --- | --- |

d)

gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet, modeludvalget eller andre udvalg

| e) | gennemgang af rapporterne om risikoparametres resultater og anbefalingerne fra enheden for kreditrisikokontrol, valideringsfunktionen, den interne revisionsfunktion eller enhver anden kontrolfunktion i instituttet |
| --- | --- |

e)

gennemgang af rapporterne om risikoparametres resultater og anbefalingerne fra enheden for kreditrisikokontrol, valideringsfunktionen, den interne revisionsfunktion eller enhver anden kontrolfunktion i instituttet

| f) | vurdering af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner, valideringer og overvågning |
| --- | --- |

f)

vurdering af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner, valideringer og overvågning

| g) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet. |
| --- | --- |

g)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet.

3.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 kan de kompetente myndigheder endvidere anvende en eller flere af følgende metoder:

| a) | anmodning om yderligere dokumentation eller analyse, der underbygger instituttets metodevalg og de opnåede resultater |
| --- | --- |

a)

anmodning om yderligere dokumentation eller analyse, der underbygger instituttets metodevalg og de opnåede resultater

| b) | udarbejdelse af egne estimater eller replikering af instituttets estimater af risikoparametre ved hjælp af de relevante data fra instituttet |
| --- | --- |

b)

udarbejdelse af egne estimater eller replikering af instituttets estimater af risikoparametre ved hjælp af de relevante data fra instituttet

| c) | anmodning om og analyse af de data, der er anvendt i forbindelse med estimeringen |
| --- | --- |

c)

anmodning om og analyse af de data, der er anvendt i forbindelse med estimeringen

| d) | gennemgang af funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der er relevante for vurderingens anvendelsesområde |
| --- | --- |

d)

gennemgang af funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der er relevante for vurderingens anvendelsesområde

| e) | udførelse af egne test af instituttets data eller anmodning om, at instituttet udfører test foreslået af de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

e)

udførelse af egne test af instituttets data eller anmodning om, at instituttet udfører test foreslået af de kompetente myndigheder

| f) | gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet. |
| --- | --- |

f)

gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet.

AFDELING 2

Metode til vurdering af de generelle krav til kvantificering af risikoparametre

Artikel 42

Datakrav

1.   Ved vurderingen af opfyldelsen af de generelle krav til estimater, jf. artikel 179 i forordning (EU) nr. 575/2013, de data, der er anvendt til kvantificeringen af risikoparametre og kvaliteten af disse data, kontrollerer de kompetente myndigheder:

| a) | fuldstændigheden af de kvantitative og kvalitative data og andre oplysninger i forbindelse med de metoder, der anvendes til kvantificering af risikoparametre, for at sikre, at alle relevante historiske erfaringer og empiriske beviser anvendes |
| --- | --- |

a)

fuldstændigheden af de kvantitative og kvalitative data og andre oplysninger i forbindelse med de metoder, der anvendes til kvantificering af risikoparametre, for at sikre, at alle relevante historiske erfaringer og empiriske beviser anvendes

| b) | tilgængeligheden af kvantitative data med en opdeling af tabserfaringerne efter de faktorer, der har betydning for de respektive risikoparametre, jf. artikel 179, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

b)

tilgængeligheden af kvantitative data med en opdeling af tabserfaringerne efter de faktorer, der har betydning for de respektive risikoparametre, jf. artikel 179, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013

| c) | repræsentativiteten af de data, der anvendes til at estimere risikoparametrene for bestemte typer eksponeringer |
| --- | --- |

c)

repræsentativiteten af de data, der anvendes til at estimere risikoparametrene for bestemte typer eksponeringer

| d) | hensigtsmæssigheden af antallet af eksponeringer i stikprøven og længden af den i artikel 45, 47 og 53 omhandlede historiske observationsperiode, der anvendes til kvantificeringen, for at sikre, at instituttets estimater er nøjagtige og robuste |
| --- | --- |

d)

hensigtsmæssigheden af antallet af eksponeringer i stikprøven og længden af den i artikel 45, 47 og 53 omhandlede historiske observationsperiode, der anvendes til kvantificeringen, for at sikre, at instituttets estimater er nøjagtige og robuste

| e) | begrundelsen for og dokumentationen for al datarensning, herunder eventuelle udelukkelser af observationer fra estimatet, og en bekræftelse af, at disse udelukkelser ikke skævvrider risikokvantificeringen for så vidt angår PD-estimater, navnlig begrundelsen for og dokumentationen for virkningen af datarensningen på det langsigtede gennemsnit af misligholdelsesrrater |
| --- | --- |

e)

begrundelsen for og dokumentationen for al datarensning, herunder eventuelle udelukkelser af observationer fra estimatet, og en bekræftelse af, at disse udelukkelser ikke skævvrider risikokvantificeringen for så vidt angår PD-estimater, navnlig begrundelsen for og dokumentationen for virkningen af datarensningen på det langsigtede gennemsnit af misligholdelsesrrater

| f) | overensstemmelsen mellem de datasæt, der anvendes til estimering af risikoparametre, navnlig med hensyn til definitionen af misligholdelse, behandlingen af misligholdelser, herunder flere misligholdelser som omhandlet i artikel 46, stk. 1, litra b), og artikel 49, og stikprøvens sammensætning. |
| --- | --- |

f)

overensstemmelsen mellem de datasæt, der anvendes til estimering af risikoparametre, navnlig med hensyn til definitionen af misligholdelse, behandlingen af misligholdelser, herunder flere misligholdelser som omhandlet i artikel 46, stk. 1, litra b), og artikel 49, og stikprøvens sammensætning.

2.   Med henblik på kontrollen omhandlet i stk. 1, litra c), vurderer de kompetente myndigheder repræsentativiteten af de data, der anvendes til at estimere risikoparametrene for bestemte typer eksponeringer, ved at vurdere:

| a) | strukturen af eksponeringer, der er omfattet af hver ratingmodel, og låntagernes eller faciliteternes forskellige risikokarakteristika, og hvorvidt den aktuelle portefølje i det krævede omfang er sammenlignelig med de porteføljer, der udgør referencedatasættet |
| --- | --- |

a)

strukturen af eksponeringer, der er omfattet af hver ratingmodel, og låntagernes eller faciliteternes forskellige risikokarakteristika, og hvorvidt den aktuelle portefølje i det krævede omfang er sammenlignelig med de porteføljer, der udgør referencedatasættet

| b) | sammenligneligheden af de aktuelle kreditgivnings- og inddrivelsesstandarder i forhold til dem, der anvendes på tidspunktet for referencedatasættet |
| --- | --- |

b)

sammenligneligheden af de aktuelle kreditgivnings- og inddrivelsesstandarder i forhold til dem, der anvendes på tidspunktet for referencedatasættet

| c) | konsistensen i definitionen af misligholdelse i observationsperioden:






  i) | hvis definitionen af misligholdelse er blevet ændret i observationsperioden, beskrivelsen af de justeringer, der er foretaget for at opnå det krævede niveau af konsistens i forhold til den aktuelle definition misligholdelse |
| --- | --- | --- |

c)

konsistensen i definitionen af misligholdelse i observationsperioden:

i)

hvis definitionen af misligholdelse er blevet ændret i observationsperioden, beskrivelsen af de justeringer, der er foretaget for at opnå det krævede niveau af konsistens i forhold til den aktuelle definition misligholdelse

| ii) | hvis definitionerne af misligholdelse varierer på tværs af de jurisdiktioner, hvor instituttet opererer, hensigtsmæssigheden af instituttets foranstaltninger og konservative tilgang |
| --- | --- |

ii)

hvis definitionerne af misligholdelse varierer på tværs af de jurisdiktioner, hvor instituttet opererer, hensigtsmæssigheden af instituttets foranstaltninger og konservative tilgang

| d) | hvis eksterne data og data, der er samlet på tværs af institutter, anvendes i kvantificeringen af risikoparametre, relevansen og hensigtsmæssigheden af sådanne data med henblik på instituttets eksponeringer, produkter og risikoprofil og definitionen af misligholdelse |
| --- | --- |

d)

hvis eksterne data og data, der er samlet på tværs af institutter, anvendes i kvantificeringen af risikoparametre, relevansen og hensigtsmæssigheden af sådanne data med henblik på instituttets eksponeringer, produkter og risikoprofil og definitionen af misligholdelse

| e) | hvis de eksterne eller fælles data ikke er i overensstemmelse med instituttets interne definition af misligholdelse, beskrivelsen af justeringer af de eksterne eller fælles data, som instituttet har foretaget for at opnå det krævede niveau af overensstemmelse med den interne definition af misligholdelse. |
| --- | --- |

e)

hvis de eksterne eller fælles data ikke er i overensstemmelse med instituttets interne definition af misligholdelse, beskrivelsen af justeringer af de eksterne eller fælles data, som instituttet har foretaget for at opnå det krævede niveau af overensstemmelse med den interne definition af misligholdelse.

3.   Ved vurderingen af kvaliteten af de data, der er samlet på tværs af institutter, og som anvendes til kvantificering af risikoparametre, skal de kompetente myndigheder anvende den vurderingsmetode, der er fastsat i stk. 1 og 2, ud over at kontrollere, at kravene i artikel 179, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 er opfyldt.

Artikel 43

Gennemgang af estimater

Ved vurderingen instituttets gennemgang af estimater af risikoparametre, jf. artikel 179, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | processen og den årlige plan for gennemgangen af estimaterne giver mulighed for en rettidig gennemgang af alle estimater |
| --- | --- |

a)

processen og den årlige plan for gennemgangen af estimaterne giver mulighed for en rettidig gennemgang af alle estimater

| b) | der er identificeret kriterier for identifikation af situationer, der udløser hyppigere gennemgang |
| --- | --- |

b)

der er identificeret kriterier for identifikation af situationer, der udløser hyppigere gennemgang

| c) | de metoder og data, der anvendes til estimering af risikoparametre, afspejler ændringer i kreditgivningsprocessen og porteføljernes sammensætning |
| --- | --- |

c)

de metoder og data, der anvendes til estimering af risikoparametre, afspejler ændringer i kreditgivningsprocessen og porteføljernes sammensætning

| d) | de metoder og data, der anvendes til LGD-estimatet, afspejler ændringer i inddrivelsesprocessen, typer af inddrivelser og inddrivelsesprocessens varighed |
| --- | --- |

d)

de metoder og data, der anvendes til LGD-estimatet, afspejler ændringer i inddrivelsesprocessen, typer af inddrivelser og inddrivelsesprocessens varighed

| e) | de metoder og data, der anvendes til estimering af omregningsfaktorer, afspejler ændringer i overvågningsprocessen for ikketrukne beløb |
| --- | --- |

e)

de metoder og data, der anvendes til estimering af omregningsfaktorer, afspejler ændringer i overvågningsprocessen for ikketrukne beløb

| f) | det datasæt, der anvendes til estimering af risikoparametre, omfatter de relevante data fra den seneste observationsperiode og ajourføres mindst en gang om året |
| --- | --- |

f)

det datasæt, der anvendes til estimering af risikoparametre, omfatter de relevante data fra den seneste observationsperiode og ajourføres mindst en gang om året

| g) | de tekniske fremskridt og andre relevante oplysninger er afspejlet i risikoparameterestimaterne. |
| --- | --- |

g)

de tekniske fremskridt og andre relevante oplysninger er afspejlet i risikoparameterestimaterne.

Artikel 44

Forsigtighedsmargen

1.   De kompetente myndigheder vurderer, om der er medtaget en passende forsigtighedsmargen i de risikoparameterværdier, der anvendes til beregning af kapitalkrav, jf. artikel 179, stk. 1, litra f), i forordning (EU) nr. 575/2013, i følgende situationer:

| a) | Metoderne og dataene giver ikke tilstrækkelig sikkerhed for estimaterne af risikoparametrene, heller ikke hvis der er store estimeringsfejl. |
| --- | --- |

a)

Metoderne og dataene giver ikke tilstrækkelig sikkerhed for estimaterne af risikoparametrene, heller ikke hvis der er store estimeringsfejl.

| b) | Kreditrisikokontrolenheden, valideringsfunktionen, den interne revisionsfunktion eller enhver anden funktion i instituttet har konstateret relevante mangler i metoderne, oplysningerne og dataene. |
| --- | --- |

b)

Kreditrisikokontrolenheden, valideringsfunktionen, den interne revisionsfunktion eller enhver anden funktion i instituttet har konstateret relevante mangler i metoderne, oplysningerne og dataene.

| c) | Relevante ændringer af standarderne for kreditgivnings- og inddrivelsespolitikker eller ændringer i instituttets risikovillighed. |
| --- | --- |

c)

Relevante ændringer af standarderne for kreditgivnings- og inddrivelsespolitikker eller ændringer i instituttets risikovillighed.

2.   De kompetente myndigheder vurderer, om institutterne ikke anvender forsigtighedsmargenen som erstatning for eventuelle korrigerende foranstaltninger, som instituttet har truffet i henhold til artikel 146 i forordning (EU) nr. 575/2013.

AFDELING 3

Metode til vurdering af særlige krav vedrørende PD-estimater

Artikel 45

Den historiske observationsperiodes længde

Ved vurderingen af længden af den historiske observationsperiode, jf. artikel 180, stk. 1, litra h), og artikel 180, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013, under hensyntagen til betingelserne i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/72 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder, der præciserer betingelserne for tilladelser til datafritagelse (6), og beregningen af etårige misligholdelsesrrater baseret på egen erfaring med misligholdelser, jf. artikel 180, stk. 1, litra e), kontrollerer de kompetente myndigheder:

6

| a) | at længden af den historiske observationsperiode mindst dækker minimumslængden i overensstemmelse med kravene i artikel 180, stk. 1, litra h), og, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013 og, hvis det er relevant, delegeret forordning (EU) 2017/72 |
| --- | --- |

a)

at længden af den historiske observationsperiode mindst dækker minimumslængden i overensstemmelse med kravene i artikel 180, stk. 1, litra h), og, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013 og, hvis det er relevant, delegeret forordning (EU) 2017/72

| b) | hvis den disponible historiske observationsperiode er længere end den minimumsperiode, der kræves i artikel 180, stk. 1, litra h), eller artikel 180, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013 for en datakilde, og de data, der er indhentet fra datakilden, er relevante, at oplysningerne for denne længere periode anvendes til at estimere det langsigtede gennemsnit af etårige misligholdelsesrrater |
| --- | --- |

b)

hvis den disponible historiske observationsperiode er længere end den minimumsperiode, der kræves i artikel 180, stk. 1, litra h), eller artikel 180, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013 for en datakilde, og de data, der er indhentet fra datakilden, er relevante, at oplysningerne for denne længere periode anvendes til at estimere det langsigtede gennemsnit af etårige misligholdelsesrrater

| c) | for så vidt angår detaileksponeringer, hvor instituttet ikke tillægger alle historiske data samme betydning, at dette er begrundet i en bedre prognose for misligholdelsesrraterne, og at en nulvægt eller en meget lille vægt, der anvendes på en bestemt periode, enten er behørigt begrundet eller fører til mere konservative estimater |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår detaileksponeringer, hvor instituttet ikke tillægger alle historiske data samme betydning, at dette er begrundet i en bedre prognose for misligholdelsesrraterne, og at en nulvægt eller en meget lille vægt, der anvendes på en bestemt periode, enten er behørigt begrundet eller fører til mere konservative estimater

| d) | at der er overensstemmelse mellem kreditgivningsstandarder og de etablerede ratingsystemer, og at der blev anvendt sammenlignelige kreditgivningsstandarder på tidspunktet for generering af de interne data om misligholdelse, eller at der er taget højde for ændringer i kreditgivningsstandarder og ratingsystemer ved anvendelse af den forsigtighedsmargen, der er omhandlet i artikel 44, stk. 1, litra c) |
| --- | --- |

d)

at der er overensstemmelse mellem kreditgivningsstandarder og de etablerede ratingsystemer, og at der blev anvendt sammenlignelige kreditgivningsstandarder på tidspunktet for generering af de interne data om misligholdelse, eller at der er taget højde for ændringer i kreditgivningsstandarder og ratingsystemer ved anvendelse af den forsigtighedsmargen, der er omhandlet i artikel 44, stk. 1, litra c)

| e) | for så vidt angår eksponeringer mod selskaber, institutter, centralregeringer og centralbanker, at definitionen af låntagere, der er højt gearede, og låntagere, hvis aktiver overvejende er handlede aktiver, jf. artikel 180, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013, og identifikationen af perioder med stressede volatilitet for de pågældende låntagere som omhandlet i nævnte bestemmelse er passende. |
| --- | --- |

e)

for så vidt angår eksponeringer mod selskaber, institutter, centralregeringer og centralbanker, at definitionen af låntagere, der er højt gearede, og låntagere, hvis aktiver overvejende er handlede aktiver, jf. artikel 180, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013, og identifikationen af perioder med stressede volatilitet for de pågældende låntagere som omhandlet i nævnte bestemmelse er passende.

Artikel 46

Metode til estimering af PD

1.   Ved vurderingen af metoden til estimering af PD, jf. artikel 180 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at den etårige misligholdelsesrrate for hver ratingklasse eller pulje beregnes på en måde, der er i overensstemmelse med kendetegnene for den etårige misligholdelsesrrate, der er defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 78), i forordning (EU) nr. 575/2013, og de kontrollerer, at:

| a) | nævneren for den etårige misligholdelsesrrate omfatter de låntagere eller eksponeringer, som ved begyndelsen af en etårig periode ikke misligholdes, og som henføres til den pågældende ratingklasse eller pulje |
| --- | --- |

a)

nævneren for den etårige misligholdelsesrrate omfatter de låntagere eller eksponeringer, som ved begyndelsen af en etårig periode ikke misligholdes, og som henføres til den pågældende ratingklasse eller pulje

| b) | tælleren for den etårige misligholdelsesrrate omfatter de låntagere eller eksponeringer, der er omhandlet i litra a), og som har misligholdt deres forpligtelser inden for denne etårige periode flere misligholdelser for samme låntager eller eksponering, som er observeret i løbet af den etårige periode, der vedrører misligholdelsesrraten, anses for at være én enkelt misligholdelse som omhandlet i artikel 49, litra b), der er forekommet på datoen for den første af disse gentagne misligholdelser. |
| --- | --- |

b)

tælleren for den etårige misligholdelsesrrate omfatter de låntagere eller eksponeringer, der er omhandlet i litra a), og som har misligholdt deres forpligtelser inden for denne etårige periode flere misligholdelser for samme låntager eller eksponering, som er observeret i løbet af den etårige periode, der vedrører misligholdelsesrraten, anses for at være én enkelt misligholdelse som omhandlet i artikel 49, litra b), der er forekommet på datoen for den første af disse gentagne misligholdelser.

2.   De kompetente myndigheder kontrollerer, at metoden til estimering af PD pr. låntagerratingklasse eller -pulje er baseret på det langsigtede gennemsnit af de etårige misligholdelsesrrater.

Med henblik herpå kontrollerer de, at den periode, som instituttet anvender til at estimere det langsigtede gennemsnit af etårige misligholdelsesrrater, er repræsentativ for den sandsynlige variabilitet i misligholdelsesrraterne for den pågældende type eksponeringer.

3.   Hvis de observerede data, der anvendes til estimering af PD, ikke er repræsentative for det sandsynlige interval for variabiliteten i misligholdelsesrraterne for en type eksponeringer, kontrollerer de kompetente myndigheder, at begge følgende betingelser er opfyldt:

| a) | Instituttet anvender en passende alternativ metode til estimering af gennemsnittet af etårige misligholdelsesrrater over en periode, der er repræsentativ for det sandsynlige interval for variabiliteten i misligholdelsesrraten for den pågældende type eksponeringer. |
| --- | --- |

a)

Instituttet anvender en passende alternativ metode til estimering af gennemsnittet af etårige misligholdelsesrrater over en periode, der er repræsentativ for det sandsynlige interval for variabiliteten i misligholdelsesrraten for den pågældende type eksponeringer.

| b) | Der anvendes en passende forsigtighedsmargen, hvis estimeringen af de gennemsnitlige misligholdelsesrrater efter anvendelse af en passende metode som omhandlet i litra a) viser sig at være upålidelig eller have andre begrænsninger. |
| --- | --- |

b)

Der anvendes en passende forsigtighedsmargen, hvis estimeringen af de gennemsnitlige misligholdelsesrrater efter anvendelse af en passende metode som omhandlet i litra a) viser sig at være upålidelig eller have andre begrænsninger.

4.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 kontrollerer de kompetente myndigheder, om alt følgende er hensigtsmæssigt for eksponeringstypen:

| a) | estimeringsmetodens funktionelle og strukturelle form |
| --- | --- |

a)

estimeringsmetodens funktionelle og strukturelle form

| b) | antagelser, som estimeringsmetoden er baseret på |
| --- | --- |

b)

antagelser, som estimeringsmetoden er baseret på

| c) | estimeringsmetodens cyklikalitet |
| --- | --- |

c)

estimeringsmetodens cyklikalitet

| d) | længden af den historiske observationsperiode, der er anvendt i overensstemmelse med artikel 45 |
| --- | --- |

d)

længden af den historiske observationsperiode, der er anvendt i overensstemmelse med artikel 45

| e) | den forsigtighedsmargen, der er anvendt i overensstemmelse med artikel 44 |
| --- | --- |

e)

den forsigtighedsmargen, der er anvendt i overensstemmelse med artikel 44

| f) | de menneskelige beslutninger |
| --- | --- |

f)

de menneskelige beslutninger

| g) | hvis det er relevant, valget af risikofaktorer. |
| --- | --- |

g)

hvis det er relevant, valget af risikofaktorer.

5.   For så vidt angår eksponeringer mod selskaber, institutter, centralregeringer og centralbanker, kontrollerer de kompetente myndigheder, hvis låntagerne er højt gearede eller låntagerens aktiver overvejende er handlede aktiver, jf. artikel 180, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013, at PD afspejler de underliggende aktivers resultater i perioder med stresset volatilitet som omhandlet i nævnte bestemmelse.

6.   For så vidt angår eksponeringer mod selskaber, institutter, statslige forvaltninger og centralbanker kontrollerer de kompetente myndigheder, hvis instituttet gør brug af en ratingskala fra et ECAI, instituttets analyse af overholdelsen af kravene i artikel 180, stk. 1, litra f), i forordning (EU) nr. 575/2013 og kontrollerer, at denne analyse behandler spørgsmålet om, hvorvidt de typer eksponeringer, som ECAI'et har vurderet, er repræsentative for instituttets eksponeringstyper og tidshorisonten for ECAI'ets kreditvurdering.

7.   For så vidt angår detaileksponeringer kontrollerer de kompetente myndigheder, hvis instituttet udleder PD- eller LGD-estimaterne ud fra et estimat over samlede tab og et passende PD- eller LGD-estimat, jf. artikel 180, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 575/2013, instituttets analyse af overholdelsen af alle relevante kriterier for estimering af PD og LGD som fastsat i artikel 178-184 i forordning (EU) nr. 575/2013.

8.   For så vidt angår detaileksponeringer kontrollerer de kompetente myndigheder, at instituttet regelmæssigt analyserer og tager hensyn til de forventede ændringer i PD i krediteksponeringers levetid (»sæsoneffekter«), jf. artikel 180, stk. 2, litra f), i forordning (EU) nr. 575/2013.

9.   Ved vurderingen af statistiske modeller til PD-estimering anvender de kompetente myndigheder ud over de metoder, der er fastsat i stk. 1-8, metoden til vurdering af specifikke krav til statistiske modeller eller andre mekaniske metoder, der er fastsat i artikel 37-40.

AFDELING 4

Metode til vurdering af særlige krav vedrørende egne LDG-estimater

Artikel 47

Den historiske observationsperiodes længde

Ved vurderingen af længden af den periode, der anvendes til estimering af LGD med henblik på artikel 181, stk. 1, litra j), og stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 575/2013 og delegeret forordning (EU) 2017/72 (»historisk observationsperiode«), kontrollerer de kompetente myndigheder:

| a) | at længden af den historiske observationsperiode mindst dækker minimumslængden i overensstemmelse med kravene i artikel 181, stk. 1, litra j), og, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 575/2013 og, hvis det er relevant, delegeret forordning (EU) 2017/72 |
| --- | --- |

a)

at længden af den historiske observationsperiode mindst dækker minimumslængden i overensstemmelse med kravene i artikel 181, stk. 1, litra j), og, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 575/2013 og, hvis det er relevant, delegeret forordning (EU) 2017/72

| b) | hvis den tilgængelige historiske observationsperiode er længere end minimumsperioden i henhold til artikel 181, stk. 1, litra j), og artikel 181, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 575/2013 for en datakilde, og de data, der er indhentet fra datakilden, er relevante for LGD-estimeringen, at oplysningerne for denne længere periode anvendes |
| --- | --- |

b)

hvis den tilgængelige historiske observationsperiode er længere end minimumsperioden i henhold til artikel 181, stk. 1, litra j), og artikel 181, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 575/2013 for en datakilde, og de data, der er indhentet fra datakilden, er relevante for LGD-estimeringen, at oplysningerne for denne længere periode anvendes

| c) | for så vidt angår detaileksponeringer, hvor instituttet ikke tillægger alle historiske data samme betydning, at dette er begrundet i en bedre prognose for tabsprocenter, og at en nulvægt eller en meget lille vægt, der anvendes på en bestemt periode, enten er behørigt begrundet eller fører til mere konservative estimater. |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår detaileksponeringer, hvor instituttet ikke tillægger alle historiske data samme betydning, at dette er begrundet i en bedre prognose for tabsprocenter, og at en nulvægt eller en meget lille vægt, der anvendes på en bestemt periode, enten er behørigt begrundet eller fører til mere konservative estimater.

Artikel 48

Metode til estimering af LGD

Ved vurderingen af metoden med egne LDG-estimater, jf. artikel 181 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | instituttet vurderer LGD pr. ensartet facilitetsratingklasse eller pulje |
| --- | --- |

a)

instituttet vurderer LGD pr. ensartet facilitetsratingklasse eller pulje

| b) | det gennemsnitlige realiserede LGD pr. facilitetsratingklasse eller pulje beregnes ved hjælp af det antalsvægtede gennemsnit af misligholdelser |
| --- | --- |

b)

det gennemsnitlige realiserede LGD pr. facilitetsratingklasse eller pulje beregnes ved hjælp af det antalsvægtede gennemsnit af misligholdelser

| c) | alle konstaterede misligholdelser inden for datakilderne anvendes, navnlig at de ufuldstændige inddrivelsesprocesser tages i betragtning på en konservativ måde med henblik på LGD-estimering, og at valget af gældsomlægningsperiode og metoder til estimering af yderligere omkostninger og inddrivelser efter og, om nødvendigt, i denne periode er relevant |
| --- | --- |

c)

alle konstaterede misligholdelser inden for datakilderne anvendes, navnlig at de ufuldstændige inddrivelsesprocesser tages i betragtning på en konservativ måde med henblik på LGD-estimering, og at valget af gældsomlægningsperiode og metoder til estimering af yderligere omkostninger og inddrivelser efter og, om nødvendigt, i denne periode er relevant

| d) | LGD-estimaterne af sikrede eksponeringer ikke udelukkende er baseret på sikkerhedens anslåede markedsværdi, og at de tager hensyn til de realiserede indtægter fra tidligere likvidationer og et instituts potentielle manglende evne til at opnå kontrol over sikkerhedsstillelsen og realisere den |
| --- | --- |

d)

LGD-estimaterne af sikrede eksponeringer ikke udelukkende er baseret på sikkerhedens anslåede markedsværdi, og at de tager hensyn til de realiserede indtægter fra tidligere likvidationer og et instituts potentielle manglende evne til at opnå kontrol over sikkerhedsstillelsen og realisere den

| e) | LGD-estimaterne af sikrede eksponeringer tager hensyn til de potentielle fald i sikkerhedsstillelsens værdi fra tidspunktet for LGD-estimeringen til den eventuelle inddrivelse |
| --- | --- |

e)

LGD-estimaterne af sikrede eksponeringer tager hensyn til de potentielle fald i sikkerhedsstillelsens værdi fra tidspunktet for LGD-estimeringen til den eventuelle inddrivelse

| f) | graden af afhængighed mellem låntagerens og sikkerhedsstillelsens risiko samt omkostningerne ved realisering af sikkerhedsstillelsen tages i betragtning på en konservativ måde |
| --- | --- |

f)

graden af afhængighed mellem låntagerens og sikkerhedsstillelsens risiko samt omkostningerne ved realisering af sikkerhedsstillelsen tages i betragtning på en konservativ måde

| g) | eventuelle ubetalte forfaldne gebyrer, som er blevet kapitaliseret i instituttets driftsregnskab før misligholdelsen, indgår i instituttets opgørelse af eksponeringer og tab |
| --- | --- |

g)

eventuelle ubetalte forfaldne gebyrer, som er blevet kapitaliseret i instituttets driftsregnskab før misligholdelsen, indgår i instituttets opgørelse af eksponeringer og tab

| h) | muligheden for fremtidige træk efter misligholdelsen tages behørigt i betragtning |
| --- | --- |

h)

muligheden for fremtidige træk efter misligholdelsen tages behørigt i betragtning

| i) | alle følgende aspekter er relevante for den type eksponeringer, de anvendes på:






  i) | estimeringsmetodens funktionelle og strukturelle form |
| --- | --- | --- |

i)

alle følgende aspekter er relevante for den type eksponeringer, de anvendes på:

i)

estimeringsmetodens funktionelle og strukturelle form

| ii) | antagelser vedrørende estimeringsmetoden |
| --- | --- |

ii)

antagelser vedrørende estimeringsmetoden

| iii) | metoden til estimering af en nedgangseffekt |
| --- | --- |

iii)

metoden til estimering af en nedgangseffekt

| iv) | længden af de anvendte dataserier |
| --- | --- |

iv)

længden af de anvendte dataserier

| v) | forsigtighedsmargenen |
| --- | --- |

v)

forsigtighedsmargenen

| vi) | anvendelse af menneskelige beslutninger |
| --- | --- |

vi)

anvendelse af menneskelige beslutninger

| vii) | hvis det er relevant, valget af risikofaktorer. |
| --- | --- |

vii)

hvis det er relevant, valget af risikofaktorer.

Artikel 49

Behandling af flere misligholdelser

Med henblik på behandlingen af låntagere, der misligholder deres forpligtelser og indfrier dem flere gange inden for en begrænset periode som defineret af instituttet (»flere misligholdelser«), vurderer de kompetente myndigheder hensigtsmæssigheden af de metoder, som instituttet anvender, og kontrollerer, at:

| a) | der er fastsat udtrykkelige betingelser, inden en facilitet anses for at være vendt tilbage til status som ikkemisligholdt |
| --- | --- |

a)

der er fastsat udtrykkelige betingelser, inden en facilitet anses for at være vendt tilbage til status som ikkemisligholdt

| b) | flere misligholdelser, der er identificeret inden for en af instituttet fastsat periode, anses for at være én enkelt misligholdelse med henblik på LGD-estimering, idet misligholdelsesdatoen for den første observerede misligholdelse anvendes som den relevante misligholdelsesdato, og inddrivelsesprocessen tages i betragtning fra denne dato til afslutningen af inddrivelsesprocessen efter den seneste konstaterede misligholdelse i denne periode |
| --- | --- |

b)

flere misligholdelser, der er identificeret inden for en af instituttet fastsat periode, anses for at være én enkelt misligholdelse med henblik på LGD-estimering, idet misligholdelsesdatoen for den første observerede misligholdelse anvendes som den relevante misligholdelsesdato, og inddrivelsesprocessen tages i betragtning fra denne dato til afslutningen af inddrivelsesprocessen efter den seneste konstaterede misligholdelse i denne periode

| c) | længden af den periode, inden for hvilken flere misligholdelser anerkendes som én enkelt misligholdelse, fastsættes under hensyntagen til instituttets interne politikker og analyse af misligholdelseserfaringen |
| --- | --- |

c)

længden af den periode, inden for hvilken flere misligholdelser anerkendes som én enkelt misligholdelse, fastsættes under hensyntagen til instituttets interne politikker og analyse af misligholdelseserfaringen

| d) | misligholdelser, der anvendes til estimering af PD og konverteringsfaktorer, behandles på samme måde som misligholdelser, der anvendes i forbindelse med LGD-estimering. |
| --- | --- |

d)

misligholdelser, der anvendes til estimering af PD og konverteringsfaktorer, behandles på samme måde som misligholdelser, der anvendes i forbindelse med LGD-estimering.

Artikel 50

Anvendelse af LGD-estimater, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode

Ved vurderingen af, om kravet om at anvende LGD-estimater, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode, jf. artikel 181, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013, er opfyldt, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | instituttet anvender de LGD-estimater, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode, hvis disse estimater er mere konservative end det langsigtede gennemsnit |
| --- | --- |

a)

instituttet anvender de LGD-estimater, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode, hvis disse estimater er mere konservative end det langsigtede gennemsnit

| b) | instituttet leverer både langsigtede gennemsnit og LGD-estimater, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode, til at begrunde sine valg |
| --- | --- |

b)

instituttet leverer både langsigtede gennemsnit og LGD-estimater, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode, til at begrunde sine valg

| c) | instituttet anvender en stringent og veldokumenteret proces til at identificere en økonomisk nedgangsperiode og vurdere dens indvirkning på inddrivelsesraterne og til at udarbejde LGD-estimater, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode |
| --- | --- |

c)

instituttet anvender en stringent og veldokumenteret proces til at identificere en økonomisk nedgangsperiode og vurdere dens indvirkning på inddrivelsesraterne og til at udarbejde LGD-estimater, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode

| d) | instituttet i LGD-estimaterne indregner eventuelle negative afhængighedsforhold, der er blevet identificeret, mellem udvalgte økonomiske indikatorer på den ene side og inddrivelsesraterne på den anden side. |
| --- | --- |

d)

instituttet i LGD-estimaterne indregner eventuelle negative afhængighedsforhold, der er blevet identificeret, mellem udvalgte økonomiske indikatorer på den ene side og inddrivelsesraterne på den anden side.

Artikel 51

Estimering af LGD, ELBE og uventede tab med hensyn til misligholdte eksponeringer

1.   Ved vurderingen af kravene vedrørende LGD-estimater for misligholdte eksponeringer og for det bedste estimat over forventet tab (»ELBE«
  ), jf. artikel 181, stk. 1, litra h), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at instituttet anvender en af følgende metoder, og vurderer den metode, som instituttet anvender:

| a) | direkte estimering af LGD for misligholdte eksponeringer (»misligholdt LGD«) og direkte estimering af ELBE |
| --- | --- |

a)

direkte estimering af LGD for misligholdte eksponeringer (»misligholdt LGD«) og direkte estimering af ELBE

| b) | direkte estimering af ELBE og estimering af misligholdt LGD som summen af ELBE og et tillæg, der tager højde for det uventede tab i forbindelse med misligholdte eksponeringer, som kan opstå i inddrivelsesperioden. |
| --- | --- |

b)

direkte estimering af ELBE og estimering af misligholdt LGD som summen af ELBE og et tillæg, der tager højde for det uventede tab i forbindelse med misligholdte eksponeringer, som kan opstå i inddrivelsesperioden.

2.   Ved vurderingen af instituttets tilgang, jf. stk. 1, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | metoderne til estimering af misligholdt LGD, enten som en direkte estimering eller som et tillæg til ELBE, tager hensyn til eventuelle yderligere uventede tab i inddrivelsesperioden og navnlig tager højde for eventuelle negative ændringer i de økonomiske forhold i løbet af inddrivelsesprocessens forventede varighed |
| --- | --- |

a)

metoderne til estimering af misligholdt LGD, enten som en direkte estimering eller som et tillæg til ELBE, tager hensyn til eventuelle yderligere uventede tab i inddrivelsesperioden og navnlig tager højde for eventuelle negative ændringer i de økonomiske forhold i løbet af inddrivelsesprocessens forventede varighed

| b) | det misligholdte LGD, enten som en direkte estimering eller som et tillæg til ELBE, og metoderne til estimering af ELBE tager hensyn til oplysningerne om varigheden af misligholdelse og hidtidige realiserede inddrivelser |
| --- | --- |

b)

det misligholdte LGD, enten som en direkte estimering eller som et tillæg til ELBE, og metoderne til estimering af ELBE tager hensyn til oplysningerne om varigheden af misligholdelse og hidtidige realiserede inddrivelser

| c) | hvis instituttet anvender en direkte estimering af misligholdt LGD, er estimeringsmetoderne i overensstemmelse med kravene i artikel 47, 48 og 49 |
| --- | --- |

c)

hvis instituttet anvender en direkte estimering af misligholdt LGD, er estimeringsmetoderne i overensstemmelse med kravene i artikel 47, 48 og 49

| d) | estimatet for det misligholdte LGD er højere end ELBE, eller, hvis det misligholdte LGD er lig med ELBE, at sådanne tilfælde for individuelle eksponeringer er begrænsede og behørigt begrundet af instituttet |
| --- | --- |

d)

estimatet for det misligholdte LGD er højere end ELBE, eller, hvis det misligholdte LGD er lig med ELBE, at sådanne tilfælde for individuelle eksponeringer er begrænsede og behørigt begrundet af instituttet

| e) | metoderne til estimering af ELBE tager hensyn til alle aktuelt tilgængelige og relevante oplysninger og tager navnlig hensyn til de aktuelle økonomiske forhold |
| --- | --- |

e)

metoderne til estimering af ELBE tager hensyn til alle aktuelt tilgængelige og relevante oplysninger og tager navnlig hensyn til de aktuelle økonomiske forhold

| f) | hvis de specifikke kreditrisikojusteringer overstiger ELBE-estimaterne, analyseres forskellene mellem de to, og de begrundes behørigt |
| --- | --- |

f)

hvis de specifikke kreditrisikojusteringer overstiger ELBE-estimaterne, analyseres forskellene mellem de to, og de begrundes behørigt

| g) | det misligholdte LGD, enten som en direkte estimering eller som et tillæg til ELBE, og metoderne til estimering af ELBE er veldokumenterede. |
| --- | --- |

g)

det misligholdte LGD, enten som en direkte estimering eller som et tillæg til ELBE, og metoderne til estimering af ELBE er veldokumenterede.

Artikel 52

Krav til forvaltning af sikkerhedsstillelse, retssikkerhed og risikostyring

Ved vurderingen af, om instituttet har fastsat interne krav til forvaltning af sikkerhedsstillelse, retssikkerhed og risikostyring, som generelt er i overensstemmelse med kravene i kapitel 4, afdeling 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, jf. artikel 181, stk. 1, litra f), i nævnte forordning, kontrollerer de kompetente myndigheder, at instituttets politikker og procedurer vedrørende de interne krav til værdiansættelse af sikkerhedsstillelse og retssikkerhed er i fuld overensstemmelse med kravene i tredje del, afsnit II, kapitel 4, afdeling 3, i forordning (EU) nr. 575/2013.

AFDELING 5

Metode til vurdering af særlige krav vedrørende egne estimater af konverteringsfaktorer

Artikel 53

Den historiske observationsperiodes længde

Ved vurderingen af længden af den periode, der anvendes til estimering af konverteringsfaktorer, jf. artikel 182, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 og delegeret forordning (EU) 2017/72 (»historisk observationsperiode«), kontrollerer de kompetente myndigheder:

| a) | at længden af den historiske observationsperiode mindst dækker minimumslængden i henhold til artikel 182, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 og, hvis det er relevant, delegeret forordning (EU) 2017/72 |
| --- | --- |

a)

at længden af den historiske observationsperiode mindst dækker minimumslængden i henhold til artikel 182, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 og, hvis det er relevant, delegeret forordning (EU) 2017/72

| b) | hvis den disponible observationsperiode er længere end minimumsperioden i henhold til artikel 182, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 for en datakilde, og de data, der er indhentet fra datakilden, er relevante for estimeringen af konverteringsfaktorer, at oplysningerne for denne længere periode anvendes |
| --- | --- |

b)

hvis den disponible observationsperiode er længere end minimumsperioden i henhold til artikel 182, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 for en datakilde, og de data, der er indhentet fra datakilden, er relevante for estimeringen af konverteringsfaktorer, at oplysningerne for denne længere periode anvendes

| c) | for så vidt angår detaileksponeringer, hvor instituttet ikke tillægger alle historiske data samme betydning, at dette er begrundet i en bedre prognose for træk på forpligtelser, og at hvis der anvendes en nulvægt eller en meget lille vægt på en bestemt periode, er dette enten behørigt begrundet eller fører til mere konservative estimater. |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår detaileksponeringer, hvor instituttet ikke tillægger alle historiske data samme betydning, at dette er begrundet i en bedre prognose for træk på forpligtelser, og at hvis der anvendes en nulvægt eller en meget lille vægt på en bestemt periode, er dette enten behørigt begrundet eller fører til mere konservative estimater.

Artikel 54

Metode til estimering af konverteringsfaktorer

Ved vurderingen af metoden til estimering af konverteringsfaktorer, jf. artikel 182 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | instituttet vurderer estimater af konverteringsfaktorer pr. facilitetsratingklasse eller pulje |
| --- | --- |

a)

instituttet vurderer estimater af konverteringsfaktorer pr. facilitetsratingklasse eller pulje

| b) | de gennemsnitlige realiserede konverteringsfaktorer pr. facilitetsratingklasse eller pulje beregnes ved hjælp af det antalsvægtede gennemsnit af misligholdelser |
| --- | --- |

b)

de gennemsnitlige realiserede konverteringsfaktorer pr. facilitetsratingklasse eller pulje beregnes ved hjælp af det antalsvægtede gennemsnit af misligholdelser

| c) | alle observerede misligholdelser inden for datakilderne anvendes til estimering af konverteringsfaktorer |
| --- | --- |

c)

alle observerede misligholdelser inden for datakilderne anvendes til estimering af konverteringsfaktorer

| d) | muligheden for yderligere træk tages i betragtning på en konservativ måde, undtagen for detaileksponeringer, når de indgår i LGD-estimaterne |
| --- | --- |

d)

muligheden for yderligere træk tages i betragtning på en konservativ måde, undtagen for detaileksponeringer, når de indgår i LGD-estimaterne

| e) | instituttets politikker og strategier vedrørende kontostyring, herunder overvågning af grænser og betalingsprocedurer, afspejles i estimeringen af konverteringsfaktorerne |
| --- | --- |

e)

instituttets politikker og strategier vedrørende kontostyring, herunder overvågning af grænser og betalingsprocedurer, afspejles i estimeringen af konverteringsfaktorerne

| f) | alle følgende er hensigtsmæssige for den type eksponeringer, de anvendes på:






  i) | estimeringsmetodens funktionelle og strukturelle form |
| --- | --- | --- |

f)

alle følgende er hensigtsmæssige for den type eksponeringer, de anvendes på:

i)

estimeringsmetodens funktionelle og strukturelle form

| ii) | antagelser, som estimeringsmetoden er baseret på |
| --- | --- |

ii)

antagelser, som estimeringsmetoden er baseret på

| iii) | hvis det er relevant, metoden til estimering af nedgangseffekten |
| --- | --- |

iii)

hvis det er relevant, metoden til estimering af nedgangseffekten

| iv) | længden af den historiske observationsperiode, jf. artikel 53 |
| --- | --- |

iv)

længden af den historiske observationsperiode, jf. artikel 53

| v) | den forsigtighedsmargen, der er anvendt i overensstemmelse med artikel 44 |
| --- | --- |

v)

den forsigtighedsmargen, der er anvendt i overensstemmelse med artikel 44

| vi) | de menneskelige beslutninger |
| --- | --- |

vi)

de menneskelige beslutninger

| vii) | hvis det er relevant, valget af risikofaktorer. |
| --- | --- |

vii)

hvis det er relevant, valget af risikofaktorer.

Artikel 55

Anvendelse af estimater af konverteringsfaktorer, der er relevante for en økonomisk nedgangsperiode

Ved vurderingen af, om kravet om at anvende estimater af konverteringsfaktorer, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode, jf. artikel 182, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013, er opfyldt, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | instituttet anvender de estimater af konverteringsfaktorer, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode, hvis disse estimater er mere konservative end det langsigtede gennemsnit |
| --- | --- |

a)

instituttet anvender de estimater af konverteringsfaktorer, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode, hvis disse estimater er mere konservative end det langsigtede gennemsnit

| b) | instituttet leverer både de langsigtede gennemsnit og de estimater af konverteringsfaktorer, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode, til at begrunde sine valg |
| --- | --- |

b)

instituttet leverer både de langsigtede gennemsnit og de estimater af konverteringsfaktorer, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode, til at begrunde sine valg

| c) | instituttet anvender en stringent og veldokumenteret proces til at identificere en økonomisk nedgangsperiode og vurdere dens indvirkning på trækket på kreditgrænser og til at udarbejde estimater af konverteringsfaktorer, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode |
| --- | --- |

c)

instituttet anvender en stringent og veldokumenteret proces til at identificere en økonomisk nedgangsperiode og vurdere dens indvirkning på trækket på kreditgrænser og til at udarbejde estimater af konverteringsfaktorer, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode

| d) | instituttet i estimaterne af konverteringsfaktorer indregner eventuelle negative afhængighedsforhold, der er blevet identificeret, mellem de udvalgte økonomiske indikatorer på den ene side og trækket på kreditgrænser på den anden side. |
| --- | --- |

d)

instituttet i estimaterne af konverteringsfaktorer indregner eventuelle negative afhængighedsforhold, der er blevet identificeret, mellem de udvalgte økonomiske indikatorer på den ene side og trækket på kreditgrænser på den anden side.

Artikel 56

Krav vedrørende politikker og strategier for kontostyring og betalingsprocedurer

Med henblik på at vurdere overholdelsen af kravene vedrørende estimering af konverteringsfaktorerne, jf. artikel 182, stk. 1, litra d) og e), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at instituttet har indført politikker og strategier for kontostyring og betalingsprocedurer og har passende systemer og procedurer til daglig overvågning af facilitetsbeløb.

AFDELING 6

Metode til vurdering af garantiers og kreditderivaters virkning

Artikel 57

Betingelser for garantistillere og garantier

Ved vurderingen af, om kravene vedrørende vurdering af garantiers og kreditderivaters virkning, jf. artikel 183 i forordning (EU) nr. 575/2013, er opfyldt, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | instituttet har klart definerede kriterier til identifikation af situationer, hvor PD-estimater eller LGD-estimater skal justeres med henblik på at indarbejde garantiers risikobegrænsende virkninger, og at disse kriterier anvendes konsekvent over tid |
| --- | --- |

a)

instituttet har klart definerede kriterier til identifikation af situationer, hvor PD-estimater eller LGD-estimater skal justeres med henblik på at indarbejde garantiers risikobegrænsende virkninger, og at disse kriterier anvendes konsekvent over tid

| b) | hvis PD for udbyderen af kreditrisikoafdækning skal anvendes til at justere de risikovægtede eksponeringsbeløb, jf. artikel 153, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, medtages garantiernes risikobegrænsende virkninger ikke i estimater låntagerens af LGD eller PD |
| --- | --- |

b)

hvis PD for udbyderen af kreditrisikoafdækning skal anvendes til at justere de risikovægtede eksponeringsbeløb, jf. artikel 153, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, medtages garantiernes risikobegrænsende virkninger ikke i estimater låntagerens af LGD eller PD

| c) | instituttet har klart definerede kriterier for anerkendelse af garantistillere og garantier til beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb, navnlig gennem egne estimater af LGD eller PD |
| --- | --- |

c)

instituttet har klart definerede kriterier for anerkendelse af garantistillere og garantier til beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb, navnlig gennem egne estimater af LGD eller PD

| d) | instituttet dokumenterer kriterierne for justering af egne LGD- eller PD-estimater for at afspejle virkningerne af garantier |
| --- | --- |

d)

instituttet dokumenterer kriterierne for justering af egne LGD- eller PD-estimater for at afspejle virkningerne af garantier

| e) | instituttet i egne LGD- eller PD-estimater kun indregner de garantier, der opfylder følgende kriterier:






  i) | hvis garantistilleren er vurderet internt af instituttet med et ratingsystem, der allerede er godkendt af de kompetente myndigheder med henblik på IRB-metoden, skal garantien opfylde kravene i artikel 183, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- | --- |

e)

instituttet i egne LGD- eller PD-estimater kun indregner de garantier, der opfylder følgende kriterier:

i)

hvis garantistilleren er vurderet internt af instituttet med et ratingsystem, der allerede er godkendt af de kompetente myndigheder med henblik på IRB-metoden, skal garantien opfylde kravene i artikel 183, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013

| ii) | hvis instituttet har fået tilladelse til at anvende standardmetoden i henhold til artikel 148 og 150 i forordning (EU) nr. 575/2013 for eksponeringer mod enheder såsom garantistilleren, skal begge følgende være opfyldt:






  — | garantistilleren henføres til en eksponeringsklasse i overensstemmelse med artikel 147 i forordning (EU) nr. 575/2013 som et institut, en centralregering, en centralbank eller en selskabsenhed, der har fået en kreditvurdering fra et ECAI |
| --- | --- | --- |

ii)

hvis instituttet har fået tilladelse til at anvende standardmetoden i henhold til artikel 148 og 150 i forordning (EU) nr. 575/2013 for eksponeringer mod enheder såsom garantistilleren, skal begge følgende være opfyldt:

—

garantistilleren henføres til en eksponeringsklasse i overensstemmelse med artikel 147 i forordning (EU) nr. 575/2013 som et institut, en centralregering, en centralbank eller en selskabsenhed, der har fået en kreditvurdering fra et ECAI

| — | garantien opfylder kravene i artikel 213-216 i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

—

garantien opfylder kravene i artikel 213-216 i forordning (EU) nr. 575/2013

| f) | instituttet opfylder også kravene i litra a) og e) for »single name«-kreditderivater. |
| --- | --- |

f)

instituttet opfylder også kravene i litra a) og e) for »single name«-kreditderivater.

AFDELING 7

Metode til vurdering af kravene vedrørende erhvervede fordringer

Artikel 58

Estimater af risikoparametre for erhvervede erhvervsfordringer

1.   Ved vurderingen af hensigtsmæssigheden af PD- og LGD-estimater med hensyn til erhvervede erhvervsfordringer, hvis instituttet udleder PD eller LGD for erhvervede erhvervsfordringer på grundlag af et estimat af EL i overensstemmelse med artikel 160, stk. 2, og artikel 161, stk. 1, litra e) og f), og et passende estimat over PD eller LGD, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | EL estimeres ud fra det langsigtede gennemsnit af de samlede tabsprocenter i et år eller ved hjælp af en anden passende metode |
| --- | --- |

a)

EL estimeres ud fra det langsigtede gennemsnit af de samlede tabsprocenter i et år eller ved hjælp af en anden passende metode

| b) | processen for estimering af det samlede tab er i overensstemmelse med LGD-konceptet, jf. artikel 181, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

b)

processen for estimering af det samlede tab er i overensstemmelse med LGD-konceptet, jf. artikel 181, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013

| c) | instituttet er i stand til at foretage en pålidelig opdeling af sine EL-estimater i PD'er og LGD'er |
| --- | --- |

c)

instituttet er i stand til at foretage en pålidelig opdeling af sine EL-estimater i PD'er og LGD'er

| d) | i tilfælde af erhvervede erhvervsfordringer, hvis artikel 153, stk. 6, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder anvendelse, anvendes tilstrækkelige eksterne og interne data. |
| --- | --- |

d)

i tilfælde af erhvervede erhvervsfordringer, hvis artikel 153, stk. 6, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder anvendelse, anvendes tilstrækkelige eksterne og interne data.

2.   Ved vurderingen af hensigtsmæssigheden af PD- og LGD-estimater med hensyn til erhvervede erhvervsfordringer i andre tilfælde end dem, der er omhandlet i stk. 1, skal de kompetente myndigheder:

| a) | vurdere disse estimater i overensstemmelse med artikel 42-52 |
| --- | --- |

a)

vurdere disse estimater i overensstemmelse med artikel 42-52

| b) | kontrollere, at kravene i artikel 184 i forordning (EU) nr. 575/2013 er opfyldt. |
| --- | --- |

b)

kontrollere, at kravene i artikel 184 i forordning (EU) nr. 575/2013 er opfyldt.

KAPITEL 9

METODE TIL VURDERING AF FORDELINGEN AF EKSPONERINGER I EKSPONERINGSKLASSER

Artikel 59

Generelt

1.   Med henblik på at vurdere et instituts overholdelse af kravet om at fordele hver eksponering til en enkelt eksponeringsklasse på en måde, der er konsistent over tid, jf. artikel 147 i forordning (EU) nr. 575/2013, vurderer de kompetente myndigheder følgende:

| a) | instituttets metode til fordeling og gennemførelse heraf, jf. artikel 60 |
| --- | --- |

a)

instituttets metode til fordeling og gennemførelse heraf, jf. artikel 60

| b) | rækkefølgen for fordeling af eksponeringer til eksponeringsklasser, jf. artikel 61 |
| --- | --- |

b)

rækkefølgen for fordeling af eksponeringer til eksponeringsklasser, jf. artikel 61

| c) | hvorvidt instituttet har taget hensyn til specifikke overvejelser vedrørende detaileksponeringsklassen, jf. artikel 62. |
| --- | --- |

c)

hvorvidt instituttet har taget hensyn til specifikke overvejelser vedrørende detaileksponeringsklassen, jf. artikel 62.

2.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1 anvender de kompetente myndigheder samtlige følgende metoder:

| a) | gennemgang af instituttets relevante interne politikker, procedurer og fordelingsmetode |
| --- | --- |

a)

gennemgang af instituttets relevante interne politikker, procedurer og fordelingsmetode

| b) | gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg |
| --- | --- |

b)

gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg

| c) | gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner |
| --- | --- |

c)

gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner

| d) | gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner |
| --- | --- |

d)

gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner

| e) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet |
| --- | --- |

e)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet

| f) | gennemgang af de kriterier, som anvendes af det personale, der er ansvarligt for den manuelle fordeling af eksponeringer i eksponeringsklasser. |
| --- | --- |

f)

gennemgang af de kriterier, som anvendes af det personale, der er ansvarligt for den manuelle fordeling af eksponeringer i eksponeringsklasser.

3.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1 kan de kompetente myndigheder endvidere anvende en eller flere af følgende metoder:

| a) | stikprøvekontrol og gennemgang af dokumenter vedrørende en låntagers karakteristika og indgåelse og vedligeholdelse af eksponeringerne |
| --- | --- |

a)

stikprøvekontrol og gennemgang af dokumenter vedrørende en låntagers karakteristika og indgåelse og vedligeholdelse af eksponeringerne

| b) | gennemgang af funktionsdokumentationen for de relevante IT-systemer |
| --- | --- |

b)

gennemgang af funktionsdokumentationen for de relevante IT-systemer

| c) | sammenligning af instituttets data med offentligt tilgængelige data, herunder data registreret i den database, der føres af EBA i overensstemmelse med artikel 115, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, eller i de databaser, der føres af de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

c)

sammenligning af instituttets data med offentligt tilgængelige data, herunder data registreret i den database, der føres af EBA i overensstemmelse med artikel 115, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, eller i de databaser, der føres af de kompetente myndigheder

| d) | kontrol af instituttets overholdelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/908/EU (7) om ækvivalensen af visse tredjelandes og territoriers tilsyns- og reguleringsmæssige krav med henblik på behandling af eksponeringer i henhold til forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

d)

kontrol af instituttets overholdelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/908/EU (7) om ækvivalensen af visse tredjelandes og territoriers tilsyns- og reguleringsmæssige krav med henblik på behandling af eksponeringer i henhold til forordning (EU) nr. 575/2013

| e) | udførelse af egne test af instituttets data eller anmodning om, at instituttet udfører test foreslået af de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

e)

udførelse af egne test af instituttets data eller anmodning om, at instituttet udfører test foreslået af de kompetente myndigheder

| f) | gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet. |
| --- | --- |

f)

gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet.

Artikel 60

Fordelingsmetode og gennemførelse heraf

1.   Ved vurderingen af instituttets fordelingsmetode, jf. artikel 147 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | metoden er fuldt dokumenteret og opfylder alle krav i artikel 147 i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

a)

metoden er fuldt dokumenteret og opfylder alle krav i artikel 147 i forordning (EU) nr. 575/2013

| b) | metoden afspejler den fordelingsrækkefølge, der er fastsat i artikel 61 |
| --- | --- |

b)

metoden afspejler den fordelingsrækkefølge, der er fastsat i artikel 61

| c) | metoden omfatter en liste over tredjelandes regulerings- og tilsynsordninger, der anses for at være ækvivalente med dem, der anvendes i Unionen i overensstemmelse med gennemførelsesafgørelse 2014/908/EU som omhandlet i artikel 107, stk. 4, artikel 114, stk. 7, artikel 115, stk. 4, og artikel 116, stk. 5, i forordning (EU) nr. 575/2013, når en sådan ækvivalens er påkrævet for at fordele en eksponering til en bestemt klasse. |
| --- | --- |

c)

metoden omfatter en liste over tredjelandes regulerings- og tilsynsordninger, der anses for at være ækvivalente med dem, der anvendes i Unionen i overensstemmelse med gennemførelsesafgørelse 2014/908/EU som omhandlet i artikel 107, stk. 4, artikel 114, stk. 7, artikel 115, stk. 4, og artikel 116, stk. 5, i forordning (EU) nr. 575/2013, når en sådan ækvivalens er påkrævet for at fordele en eksponering til en bestemt klasse.

2.   Ved vurderingen af gennemførelsen af fordelingsmetoden som omhandlet i stk. 1 kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | procedurerne for indlæsning og transformation af data i IT-systemerne er tilstrækkeligt robuste til at sikre korrekt fordeling af hver eksponering til en eksponeringsklasse |
| --- | --- |

a)

procedurerne for indlæsning og transformation af data i IT-systemerne er tilstrækkeligt robuste til at sikre korrekt fordeling af hver eksponering til en eksponeringsklasse

| b) | der foreligger tilstrækkeligt detaljerede kriterier for det personale, der er ansvarligt for eksponeringernes fordeling, til at sikre en konsistent fordeling |
| --- | --- |

b)

der foreligger tilstrækkeligt detaljerede kriterier for det personale, der er ansvarligt for eksponeringernes fordeling, til at sikre en konsistent fordeling

| c) | fordelingen til aktieeksponeringer, poster, der repræsenterer securitiseringspositioner, og eksponeringer, der er identificeret som specialiserede långivningseksponeringer, jf. artikel 147, stk. 8, i forordning (EU) nr. 575/2013, foretages af personale, som er bekendt med de vilkår og betingelser og de relevante detaljer i transaktionen, der er afgørende for identifikationen af de pågældende eksponeringer |
| --- | --- |

c)

fordelingen til aktieeksponeringer, poster, der repræsenterer securitiseringspositioner, og eksponeringer, der er identificeret som specialiserede långivningseksponeringer, jf. artikel 147, stk. 8, i forordning (EU) nr. 575/2013, foretages af personale, som er bekendt med de vilkår og betingelser og de relevante detaljer i transaktionen, der er afgørende for identifikationen af de pågældende eksponeringer

| d) | fordelingen udføres ved anvendelse af de seneste tilgængelige data. |
| --- | --- |

d)

fordelingen udføres ved anvendelse af de seneste tilgængelige data.

3.   For så vidt angår eksponeringer mod CIU'er kontrollerer de kompetente myndigheder, at institutterne gør deres yderste for at fordele de underliggende eksponeringer til passende eksponeringsklasser i overensstemmelse med artikel 152 i forordning (EU) nr. 575/2013.

Artikel 61

Fordelingsrækkefølge

Ved vurderingen af, om instituttet fordeler eksponeringer til eksponeringsklasser i overensstemmelse med artikel 147 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at fordelingen sker i følgende rækkefølge:

| a) | I første omgang fordeles eksponeringer, der kan klassificeres under aktieeksponeringer, poster, der repræsenterer securitiseringspositioner, og andre aktiver, der ikke er gældsforpligtelser, til disse klasser i overensstemmelse med artikel 147, stk. 2, litra e), f) og g), i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

a)

I første omgang fordeles eksponeringer, der kan klassificeres under aktieeksponeringer, poster, der repræsenterer securitiseringspositioner, og andre aktiver, der ikke er gældsforpligtelser, til disse klasser i overensstemmelse med artikel 147, stk. 2, litra e), f) og g), i forordning (EU) nr. 575/2013.

| b) | I anden omgang fordeles eksponeringer, der ikke er blevet fordelt i overensstemmelse med litra a), og som kan klassificeres i klasserne for eksponeringer mod centralregeringer og centralbanker, eksponeringer mod institutter, erhvervseksponeringer eller detaileksponeringer, til disse klasser i overensstemmelse med artikel 147, stk. 2, litra a), b), c) og d), i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

b)

I anden omgang fordeles eksponeringer, der ikke er blevet fordelt i overensstemmelse med litra a), og som kan klassificeres i klasserne for eksponeringer mod centralregeringer og centralbanker, eksponeringer mod institutter, erhvervseksponeringer eller detaileksponeringer, til disse klasser i overensstemmelse med artikel 147, stk. 2, litra a), b), c) og d), i forordning (EU) nr. 575/2013.

| c) | I tredje omgang fordeles eventuelle kreditforpligtelser, der ikke er blevet fordelt i overensstemmelse med litra a) eller b), til klassen for erhvervseksponeringer i overensstemmelse med artikel 147, stk. 7, i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

c)

I tredje omgang fordeles eventuelle kreditforpligtelser, der ikke er blevet fordelt i overensstemmelse med litra a) eller b), til klassen for erhvervseksponeringer i overensstemmelse med artikel 147, stk. 7, i forordning (EU) nr. 575/2013.

Artikel 62

Specifikke krav vedrørende detaileksponeringer

1.   Ved vurderingen af fordelingen af eksponeringer til detaileksponeringsklassen, jf. artikel 147, stk. 5, i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | instituttet skelner mellem eksponeringer mod fysiske personer og mod SMV'er på grundlag af klare kriterier på en konsistent måde |
| --- | --- |

a)

instituttet skelner mellem eksponeringer mod fysiske personer og mod SMV'er på grundlag af klare kriterier på en konsistent måde

| b) | instituttet med henblik på at overvåge overholdelsen af den grænse, der er fastsat i artikel 147, stk. 5, litra a), nr. ii), i forordning (EU) nr. 575/2013, har indført passende procedurer og mekanismer for følgende:






  i) | identifikation af grupper af indbyrdes forbundne kunder og aggregering af relevante eksponeringer, som hvert institut og dets moderselskab eller datterselskaber opretholder over for denne gruppe af indbyrdes forbundne kunder |
| --- | --- | --- |

b)

instituttet med henblik på at overvåge overholdelsen af den grænse, der er fastsat i artikel 147, stk. 5, litra a), nr. ii), i forordning (EU) nr. 575/2013, har indført passende procedurer og mekanismer for følgende:

i)

identifikation af grupper af indbyrdes forbundne kunder og aggregering af relevante eksponeringer, som hvert institut og dets moderselskab eller datterselskaber opretholder over for denne gruppe af indbyrdes forbundne kunder

| ii) | vurdering af tilfælde, hvor grænsen er overskredet |
| --- | --- |

ii)

vurdering af tilfælde, hvor grænsen er overskredet

| iii) | sikring af, at en eksponering mod en SMV, for hvilken grænsen er overskredet, omfordeles til erhvervseksponeringsklassen uden unødigt ophold. |
| --- | --- |

iii)

sikring af, at en eksponering mod en SMV, for hvilken grænsen er overskredet, omfordeles til erhvervseksponeringsklassen uden unødigt ophold.

2.   Ved kontrollen af, at detaileksponeringer ikke forvaltes lige så individuelt som eksponeringer i erhvervseksponeringsklassen, jf. artikel 147, stk. 5, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013, tager de kompetente myndigheder som minimum hensyn til følgende komponenter i kreditprocessen:

| a) | markedsførings- og salgsaktiviteterne |
| --- | --- |

a)

markedsførings- og salgsaktiviteterne

| b) | produkttypen |
| --- | --- |

b)

produkttypen

| c) | ratingprocessen |
| --- | --- |

c)

ratingprocessen

| d) | ratingsystemet |
| --- | --- |

d)

ratingsystemet

| e) | kreditbevillingsprocessen |
| --- | --- |

e)

kreditbevillingsprocessen

| f) | metoder til kreditrisikoreduktion |
| --- | --- |

f)

metoder til kreditrisikoreduktion

| g) | overvågningsprocesserne |
| --- | --- |

g)

overvågningsprocesserne

| h) | indsamlings- og inddrivelsesprocessen. |
| --- | --- |

h)

indsamlings- og inddrivelsesprocessen.

3.   Ved afgørelsen af, om kriterierne i artikel 147, stk. 5, litra c) og d), i forordning (EU) nr. 575/2013 er opfyldt, undersøger de kompetente myndigheder, om fordelingen af eksponeringer er konsistent i forhold til instituttets forretningsområder og den måde, hvorpå disse eksponeringer forvaltes.

4.   De kompetente myndigheder kontrollerer, at instituttet fordeler hver detaileksponering til én enkelt eksponeringskategori, som den relevante korrelationskoefficient finder anvendelse på, i overensstemmelse med artikel 154, stk. 1, 3 og 4, i forordning (EU) nr. 575/2013:

| a) | Med henblik på kontrol af overholdelsen af artikel 154, stk. 4, litra d) og e), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:






  i) | volatiliteten i tabsprocenterne for porteføljen af kvalificerede revolverende detaileksponeringer er lav i forhold til deres gennemsnitlige tabsprocenter ved at vurdere instituttets sammenligning af volatiliteten i tabsprocenterne for porteføljen af kvalificerede revolverende detaileksponeringer i forhold til andre detaileksponeringer eller andre benchmarkværdier |
| --- | --- | --- |

a)

Med henblik på kontrol af overholdelsen af artikel 154, stk. 4, litra d) og e), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

i)

volatiliteten i tabsprocenterne for porteføljen af kvalificerede revolverende detaileksponeringer er lav i forhold til deres gennemsnitlige tabsprocenter ved at vurdere instituttets sammenligning af volatiliteten i tabsprocenterne for porteføljen af kvalificerede revolverende detaileksponeringer i forhold til andre detaileksponeringer eller andre benchmarkværdier

| ii) | risikostyringen af porteføljen af kvalificerede revolverende detaileksponeringer er konsistent i forhold til de underliggende risikokarakteristika, herunder tabsprocenter. |
| --- | --- |

ii)

risikostyringen af porteføljen af kvalificerede revolverende detaileksponeringer er konsistent i forhold til de underliggende risikokarakteristika, herunder tabsprocenter.

| b) | Med henblik på at kontrollere overholdelsen af artikel 154, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 kontrollerer de kompetente myndigheder, at korrelationskoefficienten i artikel 154, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 tildeles for alle eksponeringer, hvor sikkerheden i fast ejendom anvendes i egne LGD-estimater i overensstemmelse med artikel 181, stk. 1, litra f), i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

b)

Med henblik på at kontrollere overholdelsen af artikel 154, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 kontrollerer de kompetente myndigheder, at korrelationskoefficienten i artikel 154, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 tildeles for alle eksponeringer, hvor sikkerheden i fast ejendom anvendes i egne LGD-estimater i overensstemmelse med artikel 181, stk. 1, litra f), i forordning (EU) nr. 575/2013.

KAPITEL 10

METODE TIL VURDERING AF STRESSTEST, DER ANVENDES TIL VURDERING AF KAPITALGRUNDLAGET

Artikel 63

Generelt

1.   Med henblik på at vurdere, om et instituts stresstest, der anvendes til vurderingen af dets kapitalgrundlag i overensstemmelse med artikel 177 i forordning (EU) nr. 575/2013, er af god kvalitet, kontrollerer de kompetente myndigheder følgende:

| a) | hensigtsmæssigheden af de metoder, der anvendes til udformning af stresstestene, jf. artikel 64 |
| --- | --- |

a)

hensigtsmæssigheden af de metoder, der anvendes til udformning af stresstestene, jf. artikel 64

| b) | robustheden af tilrettelæggelsen af stresstestprocessen, jf. artikel 65 |
| --- | --- |

b)

robustheden af tilrettelæggelsen af stresstestprocessen, jf. artikel 65

| c) | integreringen af stresstestene i risikostyrings- og kapitalstyringsprocesserne i overensstemmelse med artikel 66. |
| --- | --- |

c)

integreringen af stresstestene i risikostyrings- og kapitalstyringsprocesserne i overensstemmelse med artikel 66.

2.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1 anvender de kompetente myndigheder samtlige følgende metoder:

| a) | gennemgang af instituttets interne politikker, metoder og procedurer for udformning og udførelse af stresstest |
| --- | --- |

a)

gennemgang af instituttets interne politikker, metoder og procedurer for udformning og udførelse af stresstest

| b) | gennemgang af instituttets resultater af stresstesten |
| --- | --- |

b)

gennemgang af instituttets resultater af stresstesten

| c) | gennemgang af rollerne og ansvarsområderne for de enheder og ledelsesorganer, der er involveret i udformningen, godkendelsen og udførelsen af stresstestene |
| --- | --- |

c)

gennemgang af rollerne og ansvarsområderne for de enheder og ledelsesorganer, der er involveret i udformningen, godkendelsen og udførelsen af stresstestene

| d) | gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg |
| --- | --- |

d)

gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg

| e) | gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner |
| --- | --- |

e)

gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner

| f) | gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner |
| --- | --- |

f)

gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner

| g) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet. |
| --- | --- |

g)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet.

3.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1 kan de kompetente myndigheder endvidere anvende en eller flere af følgende metoder:

| a) | gennemgang af funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der anvendes til stresstesten |
| --- | --- |

a)

gennemgang af funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der anvendes til stresstesten

| b) | anmodning om, at instituttet foretager en udregning af stresstesten på grundlag af alternative antagelser |
| --- | --- |

b)

anmodning om, at instituttet foretager en udregning af stresstesten på grundlag af alternative antagelser

| c) | udførelse af deres egne stresstestberegninger på grundlag af instituttets data for visse typer eksponeringer |
| --- | --- |

c)

udførelse af deres egne stresstestberegninger på grundlag af instituttets data for visse typer eksponeringer

| d) | gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet. |
| --- | --- |

d)

gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet.

Artikel 64

Hensigtsmæssigheden af de metoder, der anvendes til udformning af stresstestene

1.   Ved vurderingen af hensigtsmæssigheden af de metoder, der anvendes til udformning af de stresstest, som instituttet anvender til vurdering af kapitalgrundlaget, jf. artikel 177 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | testene er meningsfulde, rimeligt konservative og i stand til at identificere virkningerne på instituttets samlede kapitalkrav for kreditrisiko under alvorlige, men sandsynlige recessionsscenarier |
| --- | --- |

a)

testene er meningsfulde, rimeligt konservative og i stand til at identificere virkningerne på instituttets samlede kapitalkrav for kreditrisiko under alvorlige, men sandsynlige recessionsscenarier

| b) | testene som minimum dækker alle væsentlige IRB-porteføljer |
| --- | --- |

b)

testene som minimum dækker alle væsentlige IRB-porteføljer

| c) | metoderne i det omfang, det er hensigtsmæssigt, er konsistente i forhold til de metoder, som instituttet anvender til stresstest af den interne kapitalallokering |
| --- | --- |

c)

metoderne i det omfang, det er hensigtsmæssigt, er konsistente i forhold til de metoder, som instituttet anvender til stresstest af den interne kapitalallokering

| d) | dokumentationen af stresstestmetoden, herunder interne og eksterne data, samt input fra ekspertvurderinger er tilstrækkelig detaljeret til, at tredjeparter kan forstå rationalet for de valgte scenarier og replikere stresstesten. |
| --- | --- |

d)

dokumentationen af stresstestmetoden, herunder interne og eksterne data, samt input fra ekspertvurderinger er tilstrækkelig detaljeret til, at tredjeparter kan forstå rationalet for de valgte scenarier og replikere stresstesten.

2.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1, litra a), kontrollerer de kompetente myndigheder, at stresstestene som minimum omfatter følgende trin:

| a) | en identifikation af scenarierne, herunder alvorlige, men sandsynlige recessionsscenarier og justeringen i overensstemmelse med artikel 153, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 af scenariet med en forringelse af kreditkvaliteten for udbydere af kreditrisikoafdækning |
| --- | --- |

a)

en identifikation af scenarierne, herunder alvorlige, men sandsynlige recessionsscenarier og justeringen i overensstemmelse med artikel 153, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 af scenariet med en forringelse af kreditkvaliteten for udbydere af kreditrisikoafdækning

| b) | en vurdering af virkningen af identificerede scenarier på instituttets risikoparametre, migrering mellem ratingklasser, forventede tab og beregning af kapitalgrundlagskrav i relation til kreditrisiko |
| --- | --- |

b)

en vurdering af virkningen af identificerede scenarier på instituttets risikoparametre, migrering mellem ratingklasser, forventede tab og beregning af kapitalgrundlagskrav i relation til kreditrisiko

| c) | en vurdering af hensigtsmæssigheden af kapitalgrundlagskravene. |
| --- | --- |

c)

en vurdering af hensigtsmæssigheden af kapitalgrundlagskravene.

3.   Ved vurderingen af hensigtsmæssigheden af scenarier, jf. stk. 2, litra a), kontrollerer de kompetente myndigheder kvaliteten af følgende metoder:

| a) | metoden til identifikation af en gruppe af økonomiske drivkræfter |
| --- | --- |

a)

metoden til identifikation af en gruppe af økonomiske drivkræfter

| b) | metoden til opbygning af stressscenarier, herunder deres alvor, varighed og sandsynlighed for forekomst |
| --- | --- |

b)

metoden til opbygning af stressscenarier, herunder deres alvor, varighed og sandsynlighed for forekomst

| c) | metoden til prognosticering af hvert scenarios indvirkning på de relevante risikoparametre. |
| --- | --- |

c)

metoden til prognosticering af hvert scenarios indvirkning på de relevante risikoparametre.

Artikel 65

Tilrettelæggelse af stresstestprocessen

Ved vurderingen af robustheden af tilrettelæggelsen af stresstestprocessen, som instituttet anvender til vurdering af kapitalgrundlaget, jf. artikel 177 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | stresstesten udføres regelmæssigt og mindst en gang om året |
| --- | --- |

a)

stresstesten udføres regelmæssigt og mindst en gang om året

| b) | rollerne og ansvarsområderne for den eller de enheder, der er ansvarlige for udformningen og udførelsen af stresstesten, er klart defineret |
| --- | --- |

b)

rollerne og ansvarsområderne for den eller de enheder, der er ansvarlige for udformningen og udførelsen af stresstesten, er klart defineret

| c) | resultaterne af stresstest godkendes på et passende ledelsesniveau, og at den øverste ledelse informeres rettidigt om resultaterne |
| --- | --- |

c)

resultaterne af stresstest godkendes på et passende ledelsesniveau, og at den øverste ledelse informeres rettidigt om resultaterne

| d) | IT-infrastrukturen effektivt understøtter stresstests resultater. |
| --- | --- |

d)

IT-infrastrukturen effektivt understøtter stresstests resultater.

Artikel 66

Integrering af stresstestene i risikostyrings- og kapitalstyringsprocesserne

Ved vurderingen af integreringen af stresstestene i instituttets risikostyrings- og kapitalstyringsprocesser, jf. artikel 177 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | instituttet tager hensyn til resultaterne af stresstest i sin beslutningsproces, navnlig med hensyn til risiko- og kapitalstyring |
| --- | --- |

a)

instituttet tager hensyn til resultaterne af stresstest i sin beslutningsproces, navnlig med hensyn til risiko- og kapitalstyring

| b) | instituttet tager hensyn til resultaterne af stresstest i kapitalstyringsprocessen og identificerer mulige begivenheder eller fremtidige ændringer i de økonomiske forhold med henblik på kapitalkrav. |
| --- | --- |

b)

instituttet tager hensyn til resultaterne af stresstest i kapitalstyringsprocessen og identificerer mulige begivenheder eller fremtidige ændringer i de økonomiske forhold med henblik på kapitalkrav.

KAPITEL 11

METODE TIL VURDERING AF BEREGNINGEN AF KAPITALGRUNDLAGSKRAV

Artikel 67

Generelt

1.   Med henblik på at vurdere, om et institut beregner kapitalgrundlagskravene ved anvendelse af sine risikoparametre for forskellige eksponeringsklasser i overensstemmelse med artikel 110, stk. 2 og 3, artikel 144, stk. 1, litra g), og artikel 151-168 i forordning (EU) nr. 575/2013 og er i stand til at foretage den indberetning, der kræves i henhold til artikel 430 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder alt følgende:

| a) | pålideligheden af det system, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskrav, jf. artikel 68 |
| --- | --- |

a)

pålideligheden af det system, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskrav, jf. artikel 68

| b) | datakvaliteten, jf. artikel 69 |
| --- | --- |

b)

datakvaliteten, jf. artikel 69

| c) | korrektheden af gennemførelsen af metoderne og procedurerne for forskellige eksponeringsklasser, jf. artikel 70 |
| --- | --- |

c)

korrektheden af gennemførelsen af metoderne og procedurerne for forskellige eksponeringsklasser, jf. artikel 70

| d) | tilrettelæggelse af processen til beregning af kapitalgrundlagskrav, jf. artikel 71. |
| --- | --- |

d)

tilrettelæggelse af processen til beregning af kapitalgrundlagskrav, jf. artikel 71.

2.   For så vidt angår koncerner tager de kompetente myndigheder i forbindelse med vurderingen i henhold til stk. 1 hensyn til bankkoncernens struktur og moderinstituttets og dets datterselskabers etablerede roller og ansvarsområder.

3.   Med henblik på kontrollen i henhold til stk. 1 og 2 anvender de kompetente myndigheder samtlige følgende metoder:

| a) | gennemgang af instituttets interne politikker og procedurer med hensyn til processen til beregning af kapitalgrundlagskrav, herunder datakilder, beregningsmetoder og kontrol, der anvendes |
| --- | --- |

a)

gennemgang af instituttets interne politikker og procedurer med hensyn til processen til beregning af kapitalgrundlagskrav, herunder datakilder, beregningsmetoder og kontrol, der anvendes

| b) | gennemgang af de relevante roller og ansvarsområder for de forskellige enheder og interne organer, der er involveret i beregningen af kapitalgrundlagskrav |
| --- | --- |

b)

gennemgang af de relevante roller og ansvarsområder for de forskellige enheder og interne organer, der er involveret i beregningen af kapitalgrundlagskrav

| c) | gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg |
| --- | --- |

c)

gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg

| d) | gennemgang af dokumentationen af testene af beregningssystemet, herunder de scenarier, der er omfattet af testene samt resultaterne og godkendelserne heraf |
| --- | --- |

d)

gennemgang af dokumentationen af testene af beregningssystemet, herunder de scenarier, der er omfattet af testene samt resultaterne og godkendelserne heraf

| e) | gennemgang af de relevante kontrolrapporter, herunder resultaterne af afstemningen af data fra forskellige kilder |
| --- | --- |

e)

gennemgang af de relevante kontrolrapporter, herunder resultaterne af afstemningen af data fra forskellige kilder

| f) | gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner |
| --- | --- |

f)

gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner

| g) | gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner |
| --- | --- |

g)

gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner

| h) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet. |
| --- | --- |

h)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet.

4.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1 og 2 kan de kompetente myndigheder endvidere anvende en eller flere af følgende metoder:

| a) | gennemgang af funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der anvendes til beregningen af kapitalgrundlagskrav |
| --- | --- |

a)

gennemgang af funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der anvendes til beregningen af kapitalgrundlagskrav

| b) | anmodning om, at instituttet foretager en nu-og-her-udregning af kapitalgrundlagskravene for visse typer eksponeringer |
| --- | --- |

b)

anmodning om, at instituttet foretager en nu-og-her-udregning af kapitalgrundlagskravene for visse typer eksponeringer

| c) | udførelse af egne stikprøveundersøgelser af beregningen af kapitalgrundlagskrav vedrørende instituttets data for visse typer eksponeringer |
| --- | --- |

c)

udførelse af egne stikprøveundersøgelser af beregningen af kapitalgrundlagskrav vedrørende instituttets data for visse typer eksponeringer

| d) | udførelse af egne test af instituttets data eller anmodning om, at instituttet udfører test foreslået af de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

d)

udførelse af egne test af instituttets data eller anmodning om, at instituttet udfører test foreslået af de kompetente myndigheder

| e) | gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet. |
| --- | --- |

e)

gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet.

Artikel 68

Pålideligheden af det system, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskrav

Ved vurderingen af pålideligheden af instituttets system, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskravene, jf. artikel 144, stk. 1, litra g), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder ud over kravene i artikel 72-75 vedrørende metoden til vurdering af datavedligeholdelse, at:

| a) | de kontroltest, som instituttet har udført for at bekræfte, at beregningen af kapitalgrundlagskravene er i overensstemmelse med artikel 151-168 i forordning (EU) nr. 575/2013, er komplette |
| --- | --- |

a)

de kontroltest, som instituttet har udført for at bekræfte, at beregningen af kapitalgrundlagskravene er i overensstemmelse med artikel 151-168 i forordning (EU) nr. 575/2013, er komplette

| b) | de pågældende kontroltest er pålidelige, og navnlig at de beregninger, der foretages i det system, der anvendes til kapitalgrundlagskravene, stemmer overens med beregningerne i et alternativt beregningsværktøj |
| --- | --- |

b)

de pågældende kontroltest er pålidelige, og navnlig at de beregninger, der foretages i det system, der anvendes til kapitalgrundlagskravene, stemmer overens med beregningerne i et alternativt beregningsværktøj

| c) | hyppigheden af de kontroltest, som instituttet udfører, er hensigtsmæssig, og at testene som minimum finder sted på tidspunktet for implementeringen af algoritmerne til beregning af kapitalgrundlagskrav og i alle andre tilfælde, hvor der foretages ændringer i systemet. |
| --- | --- |

c)

hyppigheden af de kontroltest, som instituttet udfører, er hensigtsmæssig, og at testene som minimum finder sted på tidspunktet for implementeringen af algoritmerne til beregning af kapitalgrundlagskrav og i alle andre tilfælde, hvor der foretages ændringer i systemet.

Artikel 69

Datakvalitet

1.   Ved vurderingen af den datakvalitet, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskravene, jf. artikel 144, stk. 1, litra g), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder ud over kravene i artikel 73 de mekanismer og procedurer, som instituttet har indført for at identificere eksponeringsværdierne med alle relevante karakteristika, herunder data vedrørende risikoparametre og kreditrisikoreduktionsteknikker. De kompetente myndigheder kontrollerer, at

| a) | risikoparametrene er fuldstændige, herunder i tilfælde, hvor manglende parametre erstattes af standardværdier, og, hvis en sådan erstatning har fundet sted, at den er konservativ, begrundet og dokumenteret |
| --- | --- |

a)

risikoparametrene er fuldstændige, herunder i tilfælde, hvor manglende parametre erstattes af standardværdier, og, hvis en sådan erstatning har fundet sted, at den er konservativ, begrundet og dokumenteret

| b) | parameterværdiintervallet er i overensstemmelse med de forskriftsmæssige værdier og minimumsværdierne i artikel 160-164 i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

b)

parameterværdiintervallet er i overensstemmelse med de forskriftsmæssige værdier og minimumsværdierne i artikel 160-164 i forordning (EU) nr. 575/2013

| c) | de data, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskrav, er konsistente i forhold til de data, der anvendes i andre interne processer |
| --- | --- |

c)

de data, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskrav, er konsistente i forhold til de data, der anvendes i andre interne processer

| d) | anvendelsen af risikoparametre er i overensstemmelse med eksponeringernes karakteristika, og navnlig at det tildelte LGD er nøjagtigt og konsistent i forhold til den type eksponering og sikkerhedsstillelse, der anvendes til at sikre eksponeringen i overensstemmelse med artikel 164 og artikel 230, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

d)

anvendelsen af risikoparametre er i overensstemmelse med eksponeringernes karakteristika, og navnlig at det tildelte LGD er nøjagtigt og konsistent i forhold til den type eksponering og sikkerhedsstillelse, der anvendes til at sikre eksponeringen i overensstemmelse med artikel 164 og artikel 230, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013

| e) | beregningen af eksponeringsværdien er korrekt, og navnlig at nettingaftalerne og klassificeringen af ikkebalanceførte poster anvendes i overensstemmelse med artikel 166 i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

e)

beregningen af eksponeringsværdien er korrekt, og navnlig at nettingaftalerne og klassificeringen af ikkebalanceførte poster anvendes i overensstemmelse med artikel 166 i forordning (EU) nr. 575/2013

| f) | hvis PD/LGD-metoden anvendes på aktieeksponeringer, er klassificeringen af eksponeringerne og anvendelsen af risikoparametre korrekt i overensstemmelse med artikel 165 i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

f)

hvis PD/LGD-metoden anvendes på aktieeksponeringer, er klassificeringen af eksponeringerne og anvendelsen af risikoparametre korrekt i overensstemmelse med artikel 165 i forordning (EU) nr. 575/2013.

2.   Ved vurderingen af sammenhængen mellem de data, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskravene, og de data, der anvendes til interne formål i overensstemmelse med artikel 18-22 om metoder til vurdering af brugstest og erfaringstest, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | der er indført hensigtsmæssige kontrol- og afstemningsmekanismer for at sikre, at de risikoparameterværdier, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskrav, er konsistente i forhold til de risikoparameterværdier, der anvendes til interne formål |
| --- | --- |

a)

der er indført hensigtsmæssige kontrol- og afstemningsmekanismer for at sikre, at de risikoparameterværdier, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskrav, er konsistente i forhold til de risikoparameterværdier, der anvendes til interne formål

| b) | der er indført hensigtsmæssige kontrol- og afstemningsmekanismer for at sikre, at værdien af eksponeringer, for hvilke kapitalgrundlagskravene beregnes, er konsistente i forhold til regnskabsdataene |
| --- | --- |

b)

der er indført hensigtsmæssige kontrol- og afstemningsmekanismer for at sikre, at værdien af eksponeringer, for hvilke kapitalgrundlagskravene beregnes, er konsistente i forhold til regnskabsdataene

| c) | beregningen af kapitalgrundlagskravene for alle eksponeringer i instituttets hovedbog er afsluttet, og at opdelingen mellem eksponeringer opgjort efter IRB-metoden og standardmetoden er i overensstemmelse med artikel 148 og 150 i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

c)

beregningen af kapitalgrundlagskravene for alle eksponeringer i instituttets hovedbog er afsluttet, og at opdelingen mellem eksponeringer opgjort efter IRB-metoden og standardmetoden er i overensstemmelse med artikel 148 og 150 i forordning (EU) nr. 575/2013.

Artikel 70

Korrektheden af gennemførelsen af metoderne og procedurerne for forskellige eksponeringsklasser

Ved vurderingen af korrektheden af gennemførelsen af metoderne og procedurerne, der anvendes til beregning af kapitalgrundlagskravene, jf. artikel 144, stk. 1, litra g), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | risikovægtningsformlen anvendes korrekt i overensstemmelse med artikel 153 og 154 i forordning (EU) nr. 575/2013 under hensyntagen til fordelingen af eksponeringer i eksponeringsklasser |
| --- | --- |

a)

risikovægtningsformlen anvendes korrekt i overensstemmelse med artikel 153 og 154 i forordning (EU) nr. 575/2013 under hensyntagen til fordelingen af eksponeringer i eksponeringsklasser

| b) | beregningen af korrelationskoefficienten foretages på grundlag af eksponeringernes karakteristika, navnlig at parameteren for det samlede salg anvendes på grundlag af konsoliderede regnskabsoplysninger |
| --- | --- |

b)

beregningen af korrelationskoefficienten foretages på grundlag af eksponeringernes karakteristika, navnlig at parameteren for det samlede salg anvendes på grundlag af konsoliderede regnskabsoplysninger

| c) | hvis det risikovægtede eksponeringsbeløb justeres i overensstemmelse med artikel 153, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, er justeringen baseret på alle følgende betragtninger:






  i) | oplysningerne om PD for udbyderen af kreditrisikoafdækning anvendes korrekt |
| --- | --- | --- |

c)

hvis det risikovægtede eksponeringsbeløb justeres i overensstemmelse med artikel 153, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, er justeringen baseret på alle følgende betragtninger:

i)

oplysningerne om PD for udbyderen af kreditrisikoafdækning anvendes korrekt

| ii) | PD for udbyderen af kreditrisikoafdækning estimeres ved hjælp af det ratingsystem, der er godkendt af de kompetente myndigheder efter IRB-metoden |
| --- | --- |

ii)

PD for udbyderen af kreditrisikoafdækning estimeres ved hjælp af det ratingsystem, der er godkendt af de kompetente myndigheder efter IRB-metoden

| d) | beregningen af løbetidsparameteren er korrekt, og navnlig:






  i) | at facilitetens udløbsdato anvendes til beregning af løbetidsparameteren i overensstemmelse med artikel 162, stk. 2, litra f), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- | --- |

d)

beregningen af løbetidsparameteren er korrekt, og navnlig:

i)

at facilitetens udløbsdato anvendes til beregning af løbetidsparameteren i overensstemmelse med artikel 162, stk. 2, litra f), i forordning (EU) nr. 575/2013

| ii) | at dette i tilfælde, hvor løbetidsparameteren er mindre end et år, er tilstrækkeligt begrundet og dokumenteret med henblik på artikel 162, stk. 1, 2 og 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

ii)

at dette i tilfælde, hvor løbetidsparameteren er mindre end et år, er tilstrækkeligt begrundet og dokumenteret med henblik på artikel 162, stk. 1, 2 og 3, i forordning (EU) nr. 575/2013

| e) | bundværdierne for det eksponeringsvægtede gennemsnitlige LGD for detaileksponeringer, for hvilke der er stillet sikkerhed i beboelsesejendomme og erhvervsejendomme, og som ikke drager fordel af garantier fra centralregeringer, jf. artikel 164, stk. 4 og 5, i forordning (EU) nr. 575/2013, beregnes på aggregeret niveau for alle detaileksponeringer, for hvilke der er stillet sikkerhed i beboelsesejendomme og erhvervsejendomme, og at instituttet, hvis det eksponeringsvægtede gennemsnitlige LGD på aggregeret niveau ligger under de respektive bundværdier, anvender relevante justeringer på en måde, der er konsistent over tid |
| --- | --- |

e)

bundværdierne for det eksponeringsvægtede gennemsnitlige LGD for detaileksponeringer, for hvilke der er stillet sikkerhed i beboelsesejendomme og erhvervsejendomme, og som ikke drager fordel af garantier fra centralregeringer, jf. artikel 164, stk. 4 og 5, i forordning (EU) nr. 575/2013, beregnes på aggregeret niveau for alle detaileksponeringer, for hvilke der er stillet sikkerhed i beboelsesejendomme og erhvervsejendomme, og at instituttet, hvis det eksponeringsvægtede gennemsnitlige LGD på aggregeret niveau ligger under de respektive bundværdier, anvender relevante justeringer på en måde, der er konsistent over tid

| f) | anvendelsen af forskellige metoder for forskellige aktieporteføljer, hvis instituttet selv anvender forskellige metoder til intern risikostyring i overensstemmelse med artikel 155 i forordning (EU) nr. 575/2013, er korrekt, navnlig at valget af metode:






  i) | ikke fører til en underestimering af kapitalgrundlagskravene |
| --- | --- | --- |

f)

anvendelsen af forskellige metoder for forskellige aktieporteføljer, hvis instituttet selv anvender forskellige metoder til intern risikostyring i overensstemmelse med artikel 155 i forordning (EU) nr. 575/2013, er korrekt, navnlig at valget af metode:

i)

ikke fører til en underestimering af kapitalgrundlagskravene

| ii) | foretages på en konsistent måde, også over tid |
| --- | --- |

ii)

foretages på en konsistent måde, også over tid

| iii) | er begrundet i interne risikostyringspraksisser |
| --- | --- |

iii)

er begrundet i interne risikostyringspraksisser

| g) | anvendelsen af risikovægte, hvis den forenklede risikovægtningsmetode anvendes i overensstemmelse med artikel 155, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, er korrekt, navnlig at risikovægten på 190 % kun anvendes for tilstrækkeligt diversificerede porteføljer, hvor instituttet har bevist, at der er opnået en betydelig risikoreduktion som følge af diversificeringen af porteføljen sammenlignet med risikoen ved individuelle eksponeringer i porteføljen |
| --- | --- |

g)

anvendelsen af risikovægte, hvis den forenklede risikovægtningsmetode anvendes i overensstemmelse med artikel 155, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, er korrekt, navnlig at risikovægten på 190 % kun anvendes for tilstrækkeligt diversificerede porteføljer, hvor instituttet har bevist, at der er opnået en betydelig risikoreduktion som følge af diversificeringen af porteføljen sammenlignet med risikoen ved individuelle eksponeringer i porteføljen

| h) | beregningen af forskellen mellem forventede tab og kreditrisikojusteringer, yderligere værdijusteringer og andre reduktioner af kapitalgrundlaget i overensstemmelse med artikel 159 i forordning (EU) nr. 575/2013 er korrekt, og navnlig:






  i) | at beregningen foretages separat for porteføljen af misligholdte eksponeringer og porteføljen af ikkemisligholdte eksponeringer |
| --- | --- | --- |

h)

beregningen af forskellen mellem forventede tab og kreditrisikojusteringer, yderligere værdijusteringer og andre reduktioner af kapitalgrundlaget i overensstemmelse med artikel 159 i forordning (EU) nr. 575/2013 er korrekt, og navnlig:

i)

at beregningen foretages separat for porteføljen af misligholdte eksponeringer og porteføljen af ikkemisligholdte eksponeringer

| ii) | hvis beregningen for den misligholdte portefølje resulterer i et negativt beløb, at dette beløb ikke anvendes til at udligne de positive beløb, der fremkommer ved beregningen af porteføljen af ikkemisligholdte eksponeringer |
| --- | --- |

ii)

hvis beregningen for den misligholdte portefølje resulterer i et negativt beløb, at dette beløb ikke anvendes til at udligne de positive beløb, der fremkommer ved beregningen af porteføljen af ikkemisligholdte eksponeringer

| iii) | at beregningen foretages før indregning af skatteeffekten |
| --- | --- |

iii)

at beregningen foretages før indregning af skatteeffekten

| i) | de forskellige metoder til behandling af eksponeringer i form af andele eller aktier i CIU'er anvendes korrekt, navnlig:






  i) | at instituttet på en korrekt måde skelner mellem eksponeringer i CIU'er, der er omfattet af transparensmetoden, jf. artikel 152, stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, og andre eksponeringer i CIU'er |
| --- | --- | --- |

i)

de forskellige metoder til behandling af eksponeringer i form af andele eller aktier i CIU'er anvendes korrekt, navnlig:

i)

at instituttet på en korrekt måde skelner mellem eksponeringer i CIU'er, der er omfattet af transparensmetoden, jf. artikel 152, stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, og andre eksponeringer i CIU'er

| ii) | at eksponeringerne i CIU'er, der behandles i overensstemmelse med artikel 152, stk. 1 eller 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, opfylder kriterierne i artikel 132, stk. 3, i nævnte forordning |
| --- | --- |

ii)

at eksponeringerne i CIU'er, der behandles i overensstemmelse med artikel 152, stk. 1 eller 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, opfylder kriterierne i artikel 132, stk. 3, i nævnte forordning

| iii) | hvis instituttet anvender metoden i artikel 152, stk. 4, i forordning (EU) nr. 575/2013 til beregning af den gennemsnitlige risikovægtede eksponering, at:






  — | beregningens korrekt bekræftes af en ekstern revisor |
| --- | --- | --- |

iii)

hvis instituttet anvender metoden i artikel 152, stk. 4, i forordning (EU) nr. 575/2013 til beregning af den gennemsnitlige risikovægtede eksponering, at:

—

beregningens korrekt bekræftes af en ekstern revisor

| — | multiplikationsfaktorerne fastsat i artikel 152, stk. 2, litra b), nr. i) og ii), i forordning (EU) nr. 575/2013 anvendes korrekt |
| --- | --- |

—

multiplikationsfaktorerne fastsat i artikel 152, stk. 2, litra b), nr. i) og ii), i forordning (EU) nr. 575/2013 anvendes korrekt

| — | tredjeparten, hvis instituttet benytter en tredjepart til at beregne de risikovægtede eksponeringsbeløb, opfylder kravene i artikel 152, stk. 4, litra a) og b), i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

—

tredjeparten, hvis instituttet benytter en tredjepart til at beregne de risikovægtede eksponeringsbeløb, opfylder kravene i artikel 152, stk. 4, litra a) og b), i forordning (EU) nr. 575/2013.

Artikel 71

Tilrettelæggelse af processen til beregning af kapitalgrundlagskrav

Ved vurderingen af kvaliteten af processen til beregning af kapitalgrundlagskravene, jf. artikel 144, stk. 1, litra g), i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | fordelingen af ansvarsområder for den eller de enheder, der er ansvarlige for kontrollen og forvaltningen af beregningsprocessen, navnlig at fordelingen af ansvaret for de specifikke kontroller, der skal udføres på hvert trin i beregningsprocessen, er klart defineret |
| --- | --- |

a)

fordelingen af ansvarsområder for den eller de enheder, der er ansvarlige for kontrollen og forvaltningen af beregningsprocessen, navnlig at fordelingen af ansvaret for de specifikke kontroller, der skal udføres på hvert trin i beregningsprocessen, er klart defineret

| b) | der er relevante procedurer, herunder backupprocedurer, der sikrer, at beregningen af kapitalgrundlagskravene foretages i overensstemmelse med artikel 430 i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

b)

der er relevante procedurer, herunder backupprocedurer, der sikrer, at beregningen af kapitalgrundlagskravene foretages i overensstemmelse med artikel 430 i forordning (EU) nr. 575/2013

| c) | alle inputdata, herunder værdierne af risikoparametre og tidligere versioner af systemet, lagres, så beregningen af kapitalgrundlagskravene kan replikeres |
| --- | --- |

c)

alle inputdata, herunder værdierne af risikoparametre og tidligere versioner af systemet, lagres, så beregningen af kapitalgrundlagskravene kan replikeres

| d) | resultaterne af beregningen godkendes på et passende ledelsesniveau, og at den øverste ledelse informeres om eventuelle fejl eller mangler ved beregningen og de foranstaltninger, der skal træffes. |
| --- | --- |

d)

resultaterne af beregningen godkendes på et passende ledelsesniveau, og at den øverste ledelse informeres om eventuelle fejl eller mangler ved beregningen og de foranstaltninger, der skal træffes.

KAPITEL 12

METODE TIL VURDERING AF DATAVEDLIGEHOLDELSE

Artikel 72

Generelt

1.   Ved vurderingen af, om kravene til datavedligeholdelse fastsat i artikel 144, stk. 1, litra d), og artikel 176 i forordning (EU) nr. 575/2013 er opfyldt, evaluerer de kompetente myndigheder alt følgende:

| a) | kvaliteten af de interne, eksterne eller fælles data, herunder datakvalitetsstyringsprocessen, i overensstemmelse med artikel 73 |
| --- | --- |

a)

kvaliteten af de interne, eksterne eller fælles data, herunder datakvalitetsstyringsprocessen, i overensstemmelse med artikel 73

| b) | datadokumentationen og -indberetningen, jf. artikel 74 |
| --- | --- |

b)

datadokumentationen og -indberetningen, jf. artikel 74

| c) | den relevante IT-struktur, jf. artikel 75. |
| --- | --- |

c)

den relevante IT-struktur, jf. artikel 75.

2.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1 anvender de kompetente myndigheder samtlige følgende metoder:

| a) | gennemgang af de datakvalitetsstyringspolitikker, -metoder og -procedurer, der er relevante for de data, der anvendes i IRB-metoden |
| --- | --- |

a)

gennemgang af de datakvalitetsstyringspolitikker, -metoder og -procedurer, der er relevante for de data, der anvendes i IRB-metoden

| b) | gennemgang af de relevante datakvalitetsrapporter samt deres konklusioner, resultater og anbefalinger |
| --- | --- |

b)

gennemgang af de relevante datakvalitetsrapporter samt deres konklusioner, resultater og anbefalinger

| c) | gennemgang af de IT-infrastrukturpolitikker og de IT-systemforvaltningsprocedurer, herunder beredskabsplanlægningspolitikker, der er relevante for de IT-systemer, der anvendes i forbindelse med IRB-metoden |
| --- | --- |

c)

gennemgang af de IT-infrastrukturpolitikker og de IT-systemforvaltningsprocedurer, herunder beredskabsplanlægningspolitikker, der er relevante for de IT-systemer, der anvendes i forbindelse med IRB-metoden

| d) | gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg |
| --- | --- |

d)

gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg

| e) | gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner |
| --- | --- |

e)

gennemgang af de relevante resultater fra instituttets interne revision eller andre kontrolfunktioner

| f) | gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner |
| --- | --- |

f)

gennemgang af statusrapporterne om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under relevante revisioner

| g) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet. |
| --- | --- |

g)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet.

3.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1 kan de kompetente myndigheder endvidere anvende en eller flere af følgende metoder:

| a) | udførelse af egne test af instituttets data eller anmodning om, at instituttet udfører test foreslået af de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

a)

udførelse af egne test af instituttets data eller anmodning om, at instituttet udfører test foreslået af de kompetente myndigheder

| b) | gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet. |
| --- | --- |

b)

gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet.

Artikel 73

Datakvalitet

1.   Ved vurderingen af kvaliteten af de interne, eksterne eller fælles data, der er nødvendige for effektivt at understøtte kreditrisikomåling og kreditstyringsprocessen, jf. artikel 144, stk. 1, litra d), og artikel 176 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder:

| a) | fuldstændigheden af værdierne i de attributter, der kræver dem |
| --- | --- |

a)

fuldstændigheden af værdierne i de attributter, der kræver dem

| b) | datanøjagtigheden, der sikrer, at dataene i det væsentlige er fejlfrie |
| --- | --- |

b)

datanøjagtigheden, der sikrer, at dataene i det væsentlige er fejlfrie

| c) | konsistensen af data, der sikrer, at et givet datasæt kan matches på tværs af instituttets forskellige datakilder |
| --- | --- |

c)

konsistensen af data, der sikrer, at et givet datasæt kan matches på tværs af instituttets forskellige datakilder

| d) | rettidigheden af dataværdier, der sikrer, at værdierne er ajourførte |
| --- | --- |

d)

rettidigheden af dataværdier, der sikrer, at værdierne er ajourførte

| e) | dataenes unikke karakter, der sikrer, at de aggregerede data ikke duplikeres som følge af filtre eller andre ændringer af kildedata |
| --- | --- |

e)

dataenes unikke karakter, der sikrer, at de aggregerede data ikke duplikeres som følge af filtre eller andre ændringer af kildedata

| f) | validiteten af data, der sikrer, at dataene er baseret på et hensigtsmæssigt klassificeringssystem, der er tilstrækkeligt stringent til at udløse accept |
| --- | --- |

f)

validiteten af data, der sikrer, at dataene er baseret på et hensigtsmæssigt klassificeringssystem, der er tilstrækkeligt stringent til at udløse accept

| g) | sporbarheden af data, der sikrer, at historikken, behandlingen og placeringen af de pågældende data let kan spores. |
| --- | --- |

g)

sporbarheden af data, der sikrer, at historikken, behandlingen og placeringen af de pågældende data let kan spores.

2.   Ved vurderingen af datakvalitetsstyringsprocessen kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | alt følgende er indført:






  i) | hensigtsmæssige datakvalitetsstandarder, der fastsætter målene for og det overordnede omfang af datakvalitetsstyringsprocessen |
| --- | --- | --- |

a)

alt følgende er indført:

i)

hensigtsmæssige datakvalitetsstandarder, der fastsætter målene for og det overordnede omfang af datakvalitetsstyringsprocessen

| ii) | hensigtsmæssige politikker, standarder og procedurer for dataindsamling, -lagring, -migration, -aktualisering og -anvendelse |
| --- | --- |

ii)

hensigtsmæssige politikker, standarder og procedurer for dataindsamling, -lagring, -migration, -aktualisering og -anvendelse

| iii) | en praksis med løbende ajourføring og forbedring af datakvalitetsstyringsprocessen |
| --- | --- |

iii)

en praksis med løbende ajourføring og forbedring af datakvalitetsstyringsprocessen

| iv) | et sæt kriterier og procedurer til at fastslå overensstemmelse med datakvalitetsstandarderne, navnlig de generelle kriterier og processen for afstemning af data på tværs af og inden for systemer, herunder blandt regnskabsdata og intern rating-baserede data |
| --- | --- |

iv)

et sæt kriterier og procedurer til at fastslå overensstemmelse med datakvalitetsstandarderne, navnlig de generelle kriterier og processen for afstemning af data på tværs af og inden for systemer, herunder blandt regnskabsdata og intern rating-baserede data

| v) | hensigtsmæssige procedurer til intern vurdering og løbende forbedring af datakvaliteten, herunder processen med at udstede interne anbefalinger med henblik på at løse problemer på områder, hvor der er behov for forbedringer, og processen med at gennemføre disse anbefalinger med en prioritet, der er baseret på deres væsentlighed, og navnlig processen for håndtering af væsentlige diskrepanser, der opstår under dataafstemningsprocessen |
| --- | --- |

v)

hensigtsmæssige procedurer til intern vurdering og løbende forbedring af datakvaliteten, herunder processen med at udstede interne anbefalinger med henblik på at løse problemer på områder, hvor der er behov for forbedringer, og processen med at gennemføre disse anbefalinger med en prioritet, der er baseret på deres væsentlighed, og navnlig processen for håndtering af væsentlige diskrepanser, der opstår under dataafstemningsprocessen

| b) | dataindsamlingsprocessen er tilstrækkelig uafhængig af datakvalitetsstyringsprocessen, herunder en adskillelse af organisationsstrukturen og personalet, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

b)

dataindsamlingsprocessen er tilstrækkelig uafhængig af datakvalitetsstyringsprocessen, herunder en adskillelse af organisationsstrukturen og personalet, hvor det er relevant.

Artikel 74

Datadokumentation og -indberetning

1.   Ved vurderingen af dokumentationen af data, der er nødvendige for effektivt at understøtte kreditrisikomåling og kreditstyringsprocessen, jf. artikel 144, stk. 1, litra d), og artikel 176 i forordning (EU) nr. 575/2013, evaluerer de kompetente myndigheder alt følgende:

| a) | specifikationen af databasesættet, navnlig:






  i) | den samlede oversigt over databaser, der indgår i de beregningssystemer, der anvendes i forbindelse med IRB-metoden |
| --- | --- | --- |

a)

specifikationen af databasesættet, navnlig:

i)

den samlede oversigt over databaser, der indgår i de beregningssystemer, der anvendes i forbindelse med IRB-metoden

| ii) | de relevante datakilder |
| --- | --- |

ii)

de relevante datakilder

| iii) | de relevante processer for dataudtræk og -transformation og de kriterier, der anvendes i denne forbindelse |
| --- | --- |

iii)

de relevante processer for dataudtræk og -transformation og de kriterier, der anvendes i denne forbindelse

| iv) | den relevante funktionsspecifikation af databaser, herunder deres størrelse, konstruktionsdato, dataordbøger med angivelse af felternes indhold og af de forskellige værdier, der er indsat i felterne med klare definitioner af dataelementer |
| --- | --- |

iv)

den relevante funktionsspecifikation af databaser, herunder deres størrelse, konstruktionsdato, dataordbøger med angivelse af felternes indhold og af de forskellige værdier, der er indsat i felterne med klare definitioner af dataelementer

| v) | den relevante tekniske specifikation af databaser, herunder typen af database, tabeller, databasestyringssystem og databasearkitektur og datamodeller i en standarddatamodelnotation |
| --- | --- |

v)

den relevante tekniske specifikation af databaser, herunder typen af database, tabeller, databasestyringssystem og databasearkitektur og datamodeller i en standarddatamodelnotation

| vi) | de relevante arbejdsgange og procedurer i forbindelse med dataindsamling og datalagring |
| --- | --- |

vi)

de relevante arbejdsgange og procedurer i forbindelse med dataindsamling og datalagring

| b) | datastyringspolitik og ansvarsfordeling, herunder brugerprofiler og dataejere |
| --- | --- |

b)

datastyringspolitik og ansvarsfordeling, herunder brugerprofiler og dataejere

| c) | gennemsigtighed, tilgængelighed og konsistens i de kontroller, der gennemføres inden for rammerne af datastyringen. |
| --- | --- |

c)

gennemsigtighed, tilgængelighed og konsistens i de kontroller, der gennemføres inden for rammerne af datastyringen.

2.   Ved vurderingen af dataindberetningen kontrollerer de kompetente myndigheder navnlig, at indberetning af data:

| a) | præciserer rækkevidden af rapporter eller gennemgange, resultaterne og, hvor det er relevant, anbefalingerne til afhjælpning af konstaterede svagheder eller mangler |
| --- | --- |

a)

præciserer rækkevidden af rapporter eller gennemgange, resultaterne og, hvor det er relevant, anbefalingerne til afhjælpning af konstaterede svagheder eller mangler

| b) | formidles til instituttets øverste ledelse og ledelsesorgan med en passende hyppighed, og at niveauet for modtageren af dataindberetningen er i overensstemmelse med instituttets organisationsstruktur og oplysningernes type og betydning |
| --- | --- |

b)

formidles til instituttets øverste ledelse og ledelsesorgan med en passende hyppighed, og at niveauet for modtageren af dataindberetningen er i overensstemmelse med instituttets organisationsstruktur og oplysningernes type og betydning

| c) | foretages regelmæssigt og, hvor det er hensigtsmæssigt, også på ad hoc-basis |
| --- | --- |

c)

foretages regelmæssigt og, hvor det er hensigtsmæssigt, også på ad hoc-basis

| d) | giver tilstrækkelig dokumentation for, at anbefalingerne er tilstrækkeligt imødekommet og korrekt gennemført af instituttet. |
| --- | --- |

d)

giver tilstrækkelig dokumentation for, at anbefalingerne er tilstrækkeligt imødekommet og korrekt gennemført af instituttet.

Artikel 75

IT-infrastruktur

1.   Ved vurderingen af IT-systemernes infrastruktur, der er af relevans for instituttets ratingsystemer og for anvendelsen af IRB-metoden i overensstemmelse med artikel 144 i forordning (EU) nr. 575/2013, evaluerer de kompetente myndigheder alt følgende:

| a) | IT-systemarkitekturen, herunder alle applikationer, deres grænseflader og interaktioner |
| --- | --- |

a)

IT-systemarkitekturen, herunder alle applikationer, deres grænseflader og interaktioner

| b) | et dataflowdiagram, der viser et kort over de centrale applikationer, databaser og IT-komponenter, der er involveret i anvendelsen af IRB-metoden, og som vedrører ratingsystemer |
| --- | --- |

b)

et dataflowdiagram, der viser et kort over de centrale applikationer, databaser og IT-komponenter, der er involveret i anvendelsen af IRB-metoden, og som vedrører ratingsystemer

| c) | tildeling af IT-systemejere |
| --- | --- |

c)

tildeling af IT-systemejere

| d) | IT-systemernes kapacitet, skalerbarhed og effektivitet |
| --- | --- |

d)

IT-systemernes kapacitet, skalerbarhed og effektivitet

| e) | manualerne for IT-systemerne og databaserne. |
| --- | --- |

e)

manualerne for IT-systemerne og databaserne.

2.   Ved vurderingen af, om IT-infrastrukturen, der er af relevans for instituttets ratingsystemer og anvendelsen af IRB-metoden, er af god kvalitet og sikker, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | IT-infrastrukturen kan understøtte et instituts almindelige og ekstraordinære processer på en rettidig, automatisk og fleksibel måde |
| --- | --- |

a)

IT-infrastrukturen kan understøtte et instituts almindelige og ekstraordinære processer på en rettidig, automatisk og fleksibel måde

| b) | risikoen for suspendering af IT-infrastrukturens funktionsevner (»driftssvigt«), risikoen for tab af data og risikoen for ukorrekte evalueringer (»fejl«) håndteres på passende vis |
| --- | --- |

b)

risikoen for suspendering af IT-infrastrukturens funktionsevner (»driftssvigt«), risikoen for tab af data og risikoen for ukorrekte evalueringer (»fejl«) håndteres på passende vis

| c) | IT-infrastrukturen er tilstrækkeligt beskyttet mod tyveri, svig, manipulation eller sabotage af data eller systemer fra ondsindede personer i eller uden for instituttet. |
| --- | --- |

c)

IT-infrastrukturen er tilstrækkeligt beskyttet mod tyveri, svig, manipulation eller sabotage af data eller systemer fra ondsindede personer i eller uden for instituttet.

3.   Ved vurderingen af, om IT-infrastrukturen, der er af relevans for instituttets ratingsystemer og anvendelsen af IRB-metoden, er robust, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | procedurerne til backup af IT-systemer, data og dokumentation gennemføres og testes regelmæssigt |
| --- | --- |

a)

procedurerne til backup af IT-systemer, data og dokumentation gennemføres og testes regelmæssigt

| b) | der gennemføres handlingsplaner for driftskontinuitet for kritiske IT-systemer |
| --- | --- |

b)

der gennemføres handlingsplaner for driftskontinuitet for kritiske IT-systemer

| c) | genoprettelsesprocedurerne for IT-systemer i tilfælde af driftssvigt er defineret og testes regelmæssigt |
| --- | --- |

c)

genoprettelsesprocedurerne for IT-systemer i tilfælde af driftssvigt er defineret og testes regelmæssigt

| d) | forvaltningen af IT-systembrugere er i overensstemmelse med instituttets relevante politikker og procedurer |
| --- | --- |

d)

forvaltningen af IT-systembrugere er i overensstemmelse med instituttets relevante politikker og procedurer

| e) | der gennemføres auditspor for kritiske IT-systemer |
| --- | --- |

e)

der gennemføres auditspor for kritiske IT-systemer

| f) | forvaltningen af ændringer af IT-systemer er hensigtsmæssig, og at overvågningen af ændringer omfatter alle IT-systemer. |
| --- | --- |

f)

forvaltningen af ændringer af IT-systemer er hensigtsmæssig, og at overvågningen af ændringer omfatter alle IT-systemer.

4.   Ved vurderingen af, om IT-infrastrukturen, der er af relevans for instituttets ratingsystemer og anvendelsen af IRB-metoden, gennemgås både regelmæssigt og ad hoc, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | regelmæssig overvågning og ad hoc-gennemgange resulterer i anbefalinger til afhjælpning af eventuelt påviste svagheder eller mangler |
| --- | --- |

a)

regelmæssig overvågning og ad hoc-gennemgange resulterer i anbefalinger til afhjælpning af eventuelt påviste svagheder eller mangler

| b) | de resultater og anbefalinger, der er omhandlet i litra a), meddeles instituttets øverste ledelse og ledelsesorgan |
| --- | --- |

b)

de resultater og anbefalinger, der er omhandlet i litra a), meddeles instituttets øverste ledelse og ledelsesorgan

| c) | der er tilstrækkelig dokumentation for, at anbefalingerne er imødekommet og gennemført korrekt af instituttet. |
| --- | --- |

c)

der er tilstrækkelig dokumentation for, at anbefalingerne er imødekommet og gennemført korrekt af instituttet.

KAPITEL 13

METODE TIL VURDERING AF INTERNE MODELLER FOR AKTIEEKSPONERINGER

Artikel 76

Generelt

1.   Ved vurderingen af, om et institut er i stand til at udvikle og validere den interne model for aktieeksponeringer og fordele hver eksponering til anvendelsesområdet for en metode med interne modeller for aktieeksponeringer, jf. artikel 144, stk. 1, litra f) og h), og artikel 186, 187 og 188 i forordning (EU) nr. 575/2013, evaluerer de kompetente myndigheder alt følgende:

| a) | de anvendte datas hensigtsmæssighed, jf. artikel 77 |
| --- | --- |

a)

de anvendte datas hensigtsmæssighed, jf. artikel 77

| b) | modellernes hensigtsmæssighed, jf. artikel 78 |
| --- | --- |

b)

modellernes hensigtsmæssighed, jf. artikel 78

| c) | stresstestprogrammets fuldstændighed, jf. artikel 79 |
| --- | --- |

c)

stresstestprogrammets fuldstændighed, jf. artikel 79

| d) | modellens og modelleringsprocessens integritet, jf. artikel 80 |
| --- | --- |

d)

modellens og modelleringsprocessens integritet, jf. artikel 80

| e) | hensigtsmæssigheden af fordelingen af eksponeringer til metoden med interne modeller, jf. artikel 81 |
| --- | --- |

e)

hensigtsmæssigheden af fordelingen af eksponeringer til metoden med interne modeller, jf. artikel 81

| f) | valideringsfunktionens hensigtsmæssighed, jf. artikel 82. |
| --- | --- |

f)

valideringsfunktionens hensigtsmæssighed, jf. artikel 82.

2.   Med henblik på evalueringen i henhold til stk. 1 anvender de kompetente myndigheder samtlige følgende metoder:

| a) | gennemgang af instituttets relevante interne politikker og procedurer |
| --- | --- |

a)

gennemgang af instituttets relevante interne politikker og procedurer

| b) | gennemgang af instituttets tekniske dokumentation om metoden og processen i forbindelse med udviklingen af interne modeller for aktieeksponeringer |
| --- | --- |

b)

gennemgang af instituttets tekniske dokumentation om metoden og processen i forbindelse med udviklingen af interne modeller for aktieeksponeringer

| c) | gennemgang og kritisk vurdering af de relevante udviklingsmanualer, -metoder og -processer |
| --- | --- |

c)

gennemgang og kritisk vurdering af de relevante udviklingsmanualer, -metoder og -processer

| d) | gennemgang af rollerne og ansvarsområderne for de forskellige enheder og interne organer, der er involveret i udformningen, valideringen og anvendelsen af de interne modeller for aktieeksponeringer |
| --- | --- |

d)

gennemgang af rollerne og ansvarsområderne for de forskellige enheder og interne organer, der er involveret i udformningen, valideringen og anvendelsen af de interne modeller for aktieeksponeringer

| e) | gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg |
| --- | --- |

e)

gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet eller udvalg

| f) | gennemgang af de relevante rapporter om resultaterne for interne modeller for aktieeksponeringer og anbefalingerne fra enheden for kreditrisikokontrol, valideringsfunktionen, den interne revisionsfunktion eller enhver anden kontrolfunktion i instituttet |
| --- | --- |

f)

gennemgang af de relevante rapporter om resultaterne for interne modeller for aktieeksponeringer og anbefalingerne fra enheden for kreditrisikokontrol, valideringsfunktionen, den interne revisionsfunktion eller enhver anden kontrolfunktion i instituttet

| g) | gennemgang af de relevante statusrapporter om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under overvågning, valideringer og revisioner |
| --- | --- |

g)

gennemgang af de relevante statusrapporter om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under overvågning, valideringer og revisioner

| h) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet. |
| --- | --- |

h)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet.

3.   Med henblik på evalueringen i henhold til stk. 1 kan de kompetente myndigheder endvidere anvende en eller flere af følgende metoder:

| a) | anmodning om og analyse af data, der er anvendt i processen i forbindelse med udviklingen af interne modeller for aktieeksponeringer |
| --- | --- |

a)

anmodning om og analyse af data, der er anvendt i processen i forbindelse med udviklingen af interne modeller for aktieeksponeringer

| b) | udarbejdelse af egne estimater eller replikering af instituttets estimater af value-at-risk ved hjælp af relevante data fra instituttet |
| --- | --- |

b)

udarbejdelse af egne estimater eller replikering af instituttets estimater af value-at-risk ved hjælp af relevante data fra instituttet

| c) | anmodning om yderligere dokumentation eller analyse, der underbygger metodevalg og de opnåede resultater |
| --- | --- |

c)

anmodning om yderligere dokumentation eller analyse, der underbygger metodevalg og de opnåede resultater

| d) | gennemgang af funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der anvendes til value-at-risk-beregningen |
| --- | --- |

d)

gennemgang af funktionsdokumentationen for de IT-systemer, der anvendes til value-at-risk-beregningen

| e) | gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet. |
| --- | --- |

e)

gennemgang af andre relevante dokumenter fra instituttet.

Artikel 77

Dataenes hensigtsmæssighed

Ved vurderingen af, om de data, der anvendes for at vise den faktiske fordeling af afkast på aktieeksponeringer, jf. artikel 186, i forordning (EU) nr. 575/2013, er hensigtsmæssige, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | dataene repræsenterer risikoprofilen for instituttets specifikke aktieeksponeringer |
| --- | --- |

a)

dataene repræsenterer risikoprofilen for instituttets specifikke aktieeksponeringer

| b) | dataene er tilstrækkelige til at give statistisk pålidelige tabsestimater, eller at de er blevet justeret tilstrækkeligt til at opnå modeloutput, der er tilstrækkeligt realistiske og konservative |
| --- | --- |

b)

dataene er tilstrækkelige til at give statistisk pålidelige tabsestimater, eller at de er blevet justeret tilstrækkeligt til at opnå modeloutput, der er tilstrækkeligt realistiske og konservative

| c) | de anvendte data kommer fra eksterne kilder, eller, hvis der anvendes interne data, er gennemgået uafhængigt af en relevant kontrolfunktion i instituttet |
| --- | --- |

c)

de anvendte data kommer fra eksterne kilder, eller, hvis der anvendes interne data, er gennemgået uafhængigt af en relevant kontrolfunktion i instituttet

| d) | dataene afspejler den længste tilgængelige periode med henblik på at give et konservativt skøn over potentielle tab i løbet af en relevant langsigtet cyklus eller konjunkturcyklus, og navnlig at de omfatter perioden med signifikant finansiel stress, som er relevant for instituttets portefølje |
| --- | --- |

d)

dataene afspejler den længste tilgængelige periode med henblik på at give et konservativt skøn over potentielle tab i løbet af en relevant langsigtet cyklus eller konjunkturcyklus, og navnlig at de omfatter perioden med signifikant finansiel stress, som er relevant for instituttets portefølje

| e) | hvis der anvendes konverterede kvartalsdata, der dækker en kortere tidshorisont, at konverteringsproceduren understøttes af empirisk dokumentation gennem en veludviklet og dokumenteret tilgang og anvendes konservativt og konsekvent over tid |
| --- | --- |

e)

hvis der anvendes konverterede kvartalsdata, der dækker en kortere tidshorisont, at konverteringsproceduren understøttes af empirisk dokumentation gennem en veludviklet og dokumenteret tilgang og anvendes konservativt og konsekvent over tid

| f) | der vælges den længste tidshorisont vælges, der gør det muligt at estimere 99-percentilen med ikkeoverlappende observationer. |
| --- | --- |

f)

der vælges den længste tidshorisont vælges, der gør det muligt at estimere 99-percentilen med ikkeoverlappende observationer.

Artikel 78

Modellernes hensigtsmæssighed

Ved vurderingen af, om de modeller, der anvendes til at estimere fordelingen af afkast på aktieeksponeringer med henblik på beregning af kapitalgrundlagskravene, jf. artikel 186 i forordning (EU) nr. 575/2013, er hensigtsmæssige, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | modellen er egnet til instituttets aktieporteføljes risikoprofil og kompleksitet, og at modellen, hvis instituttet besidder en større beholdning, hvis værdi er særdeles ikkelineær, tager højde for dette på en passende måde |
| --- | --- |

a)

modellen er egnet til instituttets aktieporteføljes risikoprofil og kompleksitet, og at modellen, hvis instituttet besidder en større beholdning, hvis værdi er særdeles ikkelineær, tager højde for dette på en passende måde

| b) | kortlægningen af individuelle positioner er indarbejdet i tilnærmede værdier, markedsindekser og risikofaktorer på en troværdig, intuitiv og velfungerende måde |
| --- | --- |

b)

kortlægningen af individuelle positioner er indarbejdet i tilnærmede værdier, markedsindekser og risikofaktorer på en troværdig, intuitiv og velfungerende måde

| c) | de udvalgte risikofaktorer er hensigtsmæssige og effektivt dækker såvel generelle som specifikke risici |
| --- | --- |

c)

de udvalgte risikofaktorer er hensigtsmæssige og effektivt dækker såvel generelle som specifikke risici

| d) | modellen giver en fyldestgørende forklaring på den historiske prisudvikling |
| --- | --- |

d)

modellen giver en fyldestgørende forklaring på den historiske prisudvikling

| e) | modellen tager højde for både potentielle koncentrationer udtrykt i størrelse og ændringer i deres sammensætning. |
| --- | --- |

e)

modellen tager højde for både potentielle koncentrationer udtrykt i størrelse og ændringer i deres sammensætning.

Artikel 79

Stresstestproprogrammets fuldstændighed

1.   Ved vurderingen af, hvor omfattende det stresstestprogram, der kræves i henhold til artikel 186, litra g), i forordning (EU) nr. 575/2013, er, kontrollerer de kompetente myndigheder, at instituttet er i stand til at fremlægge tabsestimater for alternative negative scenarier, og at disse scenarier er forskellige fra dem, der anvendes i den interne model, men alligevel kan forekomme.

2.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | de alternative negative scenarier er relevante for instituttets specifikke besiddelser, afspejler væsentlige tab for instituttet og tager højde for virkninger, som ikke afspejles i modellens resultater |
| --- | --- |

a)

de alternative negative scenarier er relevante for instituttets specifikke besiddelser, afspejler væsentlige tab for instituttet og tager højde for virkninger, som ikke afspejles i modellens resultater

| b) | modellens resultater under de alternative negative scenarier anvendes i den faktiske risikostyring for aktieporteføljen og indberettes regelmæssigt til den øverste ledelse |
| --- | --- |

b)

modellens resultater under de alternative negative scenarier anvendes i den faktiske risikostyring for aktieporteføljen og indberettes regelmæssigt til den øverste ledelse

| c) | de alternative negative scenarier gennemgås og ajourføres regelmæssigt. |
| --- | --- |

c)

de alternative negative scenarier gennemgås og ajourføres regelmæssigt.

Artikel 80

Modellens og modelleringsprocessens integritet

1.   Ved vurderingen af modellernes og modelleringsprocessens integritet, jf. artikel 187 i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | den interne model er fuldt ud integreret i styringen af den aktieportefølje, der ikke indgår i handelsbeholdningen, instituttets overordnede ledelsesinformationssystemer og instituttets risikostyringsinfrastruktur og anvendes til at overvåge investeringsgrænserne og risici for aktieeksponeringer |
| --- | --- |

a)

den interne model er fuldt ud integreret i styringen af den aktieportefølje, der ikke indgår i handelsbeholdningen, instituttets overordnede ledelsesinformationssystemer og instituttets risikostyringsinfrastruktur og anvendes til at overvåge investeringsgrænserne og risici for aktieeksponeringer

| b) | modelleringsenheden er kompetent og uafhængig af den enhed, der er ansvarlig for forvaltningen af de enkelte investeringer. |
| --- | --- |

b)

modelleringsenheden er kompetent og uafhængig af den enhed, der er ansvarlig for forvaltningen af de enkelte investeringer.

2.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1, litra a), kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | instituttets ledelsesorgan og øverste ledelse er aktivt involveret i risikostyringsprocessen i den forstand, at de har godkendt et sæt investeringsgrænser, der blandt andet er baseret på resultaterne af den interne model |
| --- | --- |

a)

instituttets ledelsesorgan og øverste ledelse er aktivt involveret i risikostyringsprocessen i den forstand, at de har godkendt et sæt investeringsgrænser, der blandt andet er baseret på resultaterne af den interne model

| b) | rapporterne fra risikokontrolenheden gennemgås af personer på et ledelsesniveau med tilstrækkelige beføjelser til at foretage reduktioner af positioner og reduktioner af instituttets samlede risikoeksponering. |
| --- | --- |

b)

rapporterne fra risikokontrolenheden gennemgås af personer på et ledelsesniveau med tilstrækkelige beføjelser til at foretage reduktioner af positioner og reduktioner af instituttets samlede risikoeksponering.

| c) | der er iværksat handlingsplaner for markedskrisesituationer, der påvirker aktiviteter inden for modellens anvendelsesområde, med en beskrivelse af de begivenheder, der udløser dem, og de planlagte foranstaltninger. |
| --- | --- |

c)

der er iværksat handlingsplaner for markedskrisesituationer, der påvirker aktiviteter inden for modellens anvendelsesområde, med en beskrivelse af de begivenheder, der udløser dem, og de planlagte foranstaltninger.

3.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1, litra b), kontrollerer de kompetente myndigheder, at:

| a) | det personale og den øverste ledelse, der er ansvarlige for modelleringsenheden, udfører ikke opgaver i forbindelse med forvaltningen af de enkelte investeringer |
| --- | --- |

a)

det personale og den øverste ledelse, der er ansvarlige for modelleringsenheden, udfører ikke opgaver i forbindelse med forvaltningen af de enkelte investeringer

| b) | de ledende medarbejdere i modelleringsenheder og i de enheder, der er ansvarlige for forvaltningen af de enkelte investeringer, har forskellige rapporteringsveje til instituttets ledelsesorgan eller det udvalg, som det har udpeget |
| --- | --- |

b)

de ledende medarbejdere i modelleringsenheder og i de enheder, der er ansvarlige for forvaltningen af de enkelte investeringer, har forskellige rapporteringsveje til instituttets ledelsesorgan eller det udvalg, som det har udpeget

| c) | aflønningen af det personale og den øverste ledelse, der er ansvarlige for modelleringsenheden, er ikke knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører forvaltning af de enkelte investeringer. |
| --- | --- |

c)

aflønningen af det personale og den øverste ledelse, der er ansvarlige for modelleringsenheden, er ikke knyttet til varetagelsen af de opgaver, der vedrører forvaltning af de enkelte investeringer.

Artikel 81

Hensigtsmæssigheden af fordelingen af eksponeringer til metoden med interne modeller

Ved vurderingen af hensigtsmæssigheden af fordelingen af hver eksponering i anvendelsesområdet for en metode for aktieeksponeringer til metoden med interne modeller, jf. artikel 144, stk. 1, litra h), i forordning (EU) nr. 575/2013, evaluerer de kompetente myndigheder definitionerne, procedurerne og kriterierne for fordeling eller gennemgang af fordelingen.

Artikel 82

Valideringsfunktionens hensigtsmæssighed

Ved vurderingen af valideringsfunktionens hensigtsmæssighed med henblik på kravene i artikel 144, stk. 1, litra f), og artikel 188 i forordning (EU) nr. 575/2013 anvender de kompetente myndigheder artikel 10-13 i nærværende forordning og kontrollerer, at:

| a) | instituttet sammenligner første percentil af de faktiske aktieafkast med de modelberegnede estimater mindst én gang i kvartalet |
| --- | --- |

a)

instituttet sammenligner første percentil af de faktiske aktieafkast med de modelberegnede estimater mindst én gang i kvartalet

| b) | den i litra a) omhandlede sammenligning gør brug af en observationsperiode på mindst et år og en tidshorisont, der gør det muligt at beregne den første percentil på grundlag af ikkeoverlappende observationer |
| --- | --- |

b)

den i litra a) omhandlede sammenligning gør brug af en observationsperiode på mindst et år og en tidshorisont, der gør det muligt at beregne den første percentil på grundlag af ikkeoverlappende observationer

| c) | dette, hvis procentdelen af observationer under den skønnede første percentil af aktieafkastet er over 1 %, er tilstrækkeligt begrundet, og instituttet træffer relevante afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- |

c)

dette, hvis procentdelen af observationer under den skønnede første percentil af aktieafkastet er over 1 %, er tilstrækkeligt begrundet, og instituttet træffer relevante afhjælpende foranstaltninger.

KAPITEL 14

METODE TIL VURDERING AF FORVALTNING AF ÆNDRINGER AF RATINGSYSTEMER

Artikel 83

Generelt

1.   Med henblik på at vurdere, om et institut opfylder kravene vedrørende forvaltning af ændringer og dokumentation af ændringer i anvendelsesområdet for et ratingsystem eller anvendelsesområdet for en metode med interne modeller for aktieeksponeringer og ændringer af ratingsystemerne eller metoden med interne modeller for aktieeksponeringer, jf. artikel 143, stk. 3 og 4, og artikel 175, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, kontrollerer de kompetente myndigheder, at instituttets politik vedrørende sådanne ændringer (»ændringspolitik«) er gennemført korrekt og opfylder kravene i artikel 2-5 og artikel 8 i og bilag I til delegeret forordning (EU) nr. 529/2014.

2.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1 anvender de kompetente myndigheder samtlige følgende metoder:

| a) | gennemgang af instituttets ændringspolitik |
| --- | --- |

a)

gennemgang af instituttets ændringspolitik

| b) | gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet, modeludvalget eller andre udvalg |
| --- | --- |

b)

gennemgang af de relevante referater fra instituttets interne organer, herunder ledelsesorganet, modeludvalget eller andre udvalg

| c) | gennemgang af de relevante rapporter om forvaltningen af ændringer af ratingsystemerne og anbefalingerne fra enheden for kreditrisikokontrol, valideringsfunktionen, den interne revisionsfunktion eller enhver anden kontrolfunktion i instituttet |
| --- | --- |

c)

gennemgang af de relevante rapporter om forvaltningen af ændringer af ratingsystemerne og anbefalingerne fra enheden for kreditrisikokontrol, valideringsfunktionen, den interne revisionsfunktion eller enhver anden kontrolfunktion i instituttet

| d) | gennemgang af de relevante statusrapporter om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under overvågning, valideringer og revisioner |
| --- | --- |

d)

gennemgang af de relevante statusrapporter om instituttets indsats for at afhjælpe mangler og afbøde risici, der er konstateret under overvågning, valideringer og revisioner

| e) | indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet. |
| --- | --- |

e)

indhentning af skriftlige erklæringer fra eller interview med det relevante personale og den øverste ledelse i instituttet.

3.   Med henblik på vurderingen i henhold til stk. 1 kan de kompetente myndigheder endvidere gennemgå andre af instituttets relevante dokumenter.

Artikel 84

Ændringspolitikkens indhold

Ved vurderingen af et instituts ændringspolitik kontrollerer de kompetente myndigheder, at ændringspolitikken gennemfører kravene i forordning (EU) nr. 575/2013 samt kriterierne i artikel 1-5 og artikel 8 i og bilag I til delegeret forordning (EU) nr. 529/2014, og at den fastsætter bestemmelser om den praktiske anvendelse af disse krav og kriterier under hensyntagen til følgende:

| a) | ansvarsområde, rapporteringsveje og procedurer for intern godkendelse af ændringer under hensyntagen til instituttets organisatoriske karakteristika og særlige metodeforhold |
| --- | --- |

a)

ansvarsområde, rapporteringsveje og procedurer for intern godkendelse af ændringer under hensyntagen til instituttets organisatoriske karakteristika og særlige metodeforhold

| b) | definitioner, metoder og, hvor det er relevant, parametre for klassificering af ændringer |
| --- | --- |

b)

definitioner, metoder og, hvor det er relevant, parametre for klassificering af ændringer

| c) | procedurer til at identificere, overvåge, underrette og ansøge de kompetente myndigheder om tilladelse til ændringer |
| --- | --- |

c)

procedurer til at identificere, overvåge, underrette og ansøge de kompetente myndigheder om tilladelse til ændringer

| d) | procedurer for gennemførelse af ændringer, herunder dokumentation heraf. |
| --- | --- |

d)

procedurer for gennemførelse af ændringer, herunder dokumentation heraf.

KAPITEL 15

AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

Artikel 85

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 529/2014 af 12. marts 2014 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for vurdering af væsentligheden af udvidelser og ændringer af den interne ratingbaserede metode og den avancerede målemetode (EUT L 148 af 20.5.2014, s. 36).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12).

4

(5)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/171 af 19. oktober 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for væsentlighedsgrænsen for gældsforpligtelser i restance (EUT L 32 af 6.2.2018, s. 1).

5

(6)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/72 af 23. september 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder, der præciserer betingelserne for tilladelser til datafritagelse (EUT L 10 af 14.1.2017, s. 1).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/908/EU af 12. december 2014 om ækvivalensen af visse tredjelandes og territoriers tilsyns- og reguleringsmæssige krav med henblik på behandling af eksponeringer i henhold til forordning (EU) nr. 575/2013 (EUT L 359 af 16.12.2014, s. 155).

7

---

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 90/67 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 90/67

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/440

af 16. marts 2022

om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (1), særlig artikel 71, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer opdrættede og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for den pågældende dyrepopulation og landbrugets rentabilitet og forårsage forstyrrelser i flytninger af sendinger af disse dyr og produkter heraf inden for Unionen og eksporten til tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer opdrættede og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for den pågældende dyrepopulation og landbrugets rentabilitet og forårsage forstyrrelser i flytninger af sendinger af disse dyr og produkter heraf inden for Unionen og eksporten til tredjelande.

| (2) | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 (2) blev vedtaget på grundlag af forordning (EU) 2016/429, og den foreskriver særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der skal anvendes i et begrænset tidsrum af de medlemsstater, der er opført i samme forordnings bilag I (de berørte medlemsstater), i de restriktionszoner I, II og III, der er opført i samme bilag. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 (2) blev vedtaget på grundlag af forordning (EU) 2016/429, og den foreskriver særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der skal anvendes i et begrænset tidsrum af de medlemsstater, der er opført i samme forordnings bilag I (de berørte medlemsstater), i de restriktionszoner I, II og III, der er opført i samme bilag.

| (3) | De områder, der er opført som restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, beror på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen. Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/205 (3) som følge af ændringer i den epidemiologiske situation med hensyn til sygdommen i Litauen, Polen og Slovakiet. |
| --- | --- |

(3)

De områder, der er opført som restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, beror på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen. Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/205 (3) som følge af ændringer i den epidemiologiske situation med hensyn til sygdommen i Litauen, Polen og Slovakiet.

| (4) | Eventuelle ændringer af restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 bør baseres på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i de områder, der er berørt af sygdommen, og den generelle epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i den berørte medlemsstat, risikoniveauet for yderligere spredning af sygdommen samt videnskabeligt baserede principper og kriterier for geografisk afgrænsning af zoner på grund af afrikansk svinepest og Unionens retningslinjer, som er aftalt med medlemsstaterne i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, og som er offentligt tilgængelige på Kommissionens websted (4). Sådanne ændringer bør også tage hensyn til internationale standarder såsom Verdensorganisationen for Dyresundheds sundhedskodeks for terrestriske dyr (5) og begrundelser for zoneinddeling, som de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder har fremlagt. |
| --- | --- |

(4)

Eventuelle ændringer af restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 bør baseres på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i de områder, der er berørt af sygdommen, og den generelle epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i den berørte medlemsstat, risikoniveauet for yderligere spredning af sygdommen samt videnskabeligt baserede principper og kriterier for geografisk afgrænsning af zoner på grund af afrikansk svinepest og Unionens retningslinjer, som er aftalt med medlemsstaterne i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, og som er offentligt tilgængelige på Kommissionens websted (4). Sådanne ændringer bør også tage hensyn til internationale standarder såsom Verdensorganisationen for Dyresundheds sundhedskodeks for terrestriske dyr (5) og begrundelser for zoneinddeling, som de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder har fremlagt.

| (5) | Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2022/205 har der været nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i Italien og Polen. Desuden er den epidemiologiske situation i visse zoner, der er opført som restriktionszone III i Bulgarien og Polen, blevet bedre for så vidt angår opdrættede svin på grund af de sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, som disse medlemsstater anvender i overensstemmelse med EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

(5)

Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2022/205 har der været nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i Italien og Polen. Desuden er den epidemiologiske situation i visse zoner, der er opført som restriktionszone III i Bulgarien og Polen, blevet bedre for så vidt angår opdrættede svin på grund af de sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, som disse medlemsstater anvender i overensstemmelse med EU-lovgivningen.

| (6) | I januar 2022 blev der konstateret et tilfælde af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin i Italien i regionen Piemonte. Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/28 (6) og (EU) 2022/62 (7) blev vedtaget som reaktion på dette tilfælde. Gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/28 blev ophævet ved og erstattet af gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/62, der anvendes indtil den 7. april 2022. I henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/62 skal der oprettes en inficeret zone i overensstemmelse med artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687 (8), og der skal træffes særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, der gælder for restriktionszone II, jf. gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(6)

I januar 2022 blev der konstateret et tilfælde af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin i Italien i regionen Piemonte. Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/28 (6) og (EU) 2022/62 (7) blev vedtaget som reaktion på dette tilfælde. Gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/28 blev ophævet ved og erstattet af gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/62, der anvendes indtil den 7. april 2022. I henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/62 skal der oprettes en inficeret zone i overensstemmelse med artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687 (8), og der skal træffes særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, der gælder for restriktionszone II, jf. gennemførelsesforordning (EU) 2021/605.

| (7) | I januar, februar og marts 2022 blev der konstateret adskillige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i regionerne Piemonte og Liguria i Italien i områder, der for øjeblikket er omfattet af den inficerede zone, som Italien har oprettet efter det første udbrud i januar 2022, jf. artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(7)

I januar, februar og marts 2022 blev der konstateret adskillige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i regionerne Piemonte og Liguria i Italien i områder, der for øjeblikket er omfattet af den inficerede zone, som Italien har oprettet efter det første udbrud i januar 2022, jf. artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687.

| (8) | Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. De områder i Italien, der er berørt af disse nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone I og II i nævnte bilag. |
| --- | --- |

(8)

Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. De områder i Italien, der er berørt af disse nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone I og II i nævnte bilag.

| (9) | I marts 2022 blev der konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin i regionen Wielkopolskie i Polen i et område, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Dette nye udbrud af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som er berørt af dette nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone II i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af restriktionszone I omdefineres for at tage hensyn til dette nylige udbrud. |
| --- | --- |

(9)

I marts 2022 blev der konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin i regionen Wielkopolskie i Polen i et område, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Dette nye udbrud af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som er berørt af dette nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone II i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af restriktionszone I omdefineres for at tage hensyn til dette nylige udbrud.

| (10) | Efter disse nylige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i Italien og Polen og under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen er zoneinddelingen i de pågældende medlemsstater blevet revurderet og ajourført. Derudover er de eksisterende risikostyringsforanstaltninger også blevet revurderet og ajourført. Disse ændringer bør afspejles i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(10)

Efter disse nylige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i Italien og Polen og under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen er zoneinddelingen i de pågældende medlemsstater blevet revurderet og ajourført. Derudover er de eksisterende risikostyringsforanstaltninger også blevet revurderet og ajourført. Disse ændringer bør afspejles i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605.

| (11) | Under hensyntagen til effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest for opdrættede svin i restriktionszoner III, der er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, som anvendes i Bulgarien i henhold til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687, navnlig dem, der er fastsat i samme delegerede forordnings artikel 22, 25 og 40, og i overensstemmelse med de risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der er fastsat i OIE-kodeksen, bør visse zoner i regionerne Lovech, Gabrovo, Montana, Ruse, Shumen, Sliven, Targovishte, Vidin og Burgas i Bulgarien, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 desuden nu opføres som restriktionszoner II i samme bilag, som følge af at der ikke har været nogen udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i de pågældende restriktionszoner III i de seneste tolv måneder. Disse restriktionszoner III bør nu opføres som restriktionszoner II under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest. |
| --- | --- |

(11)

Under hensyntagen til effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest for opdrættede svin i restriktionszoner III, der er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, som anvendes i Bulgarien i henhold til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687, navnlig dem, der er fastsat i samme delegerede forordnings artikel 22, 25 og 40, og i overensstemmelse med de risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der er fastsat i OIE-kodeksen, bør visse zoner i regionerne Lovech, Gabrovo, Montana, Ruse, Shumen, Sliven, Targovishte, Vidin og Burgas i Bulgarien, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 desuden nu opføres som restriktionszoner II i samme bilag, som følge af at der ikke har været nogen udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i de pågældende restriktionszoner III i de seneste tolv måneder. Disse restriktionszoner III bør nu opføres som restriktionszoner II under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest.

| (12) | Under hensyntagen til effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest for opdrættede svin i restriktionszoner III, der er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, som anvendes i Polen i henhold til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687, navnlig dem, der er fastsat i samme delegerede forordnings artikel 22, 25 og 40, og i overensstemmelse med de risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der er fastsat i OIE-kodeksen, bør visse zoner i regionerne Dolnośląskie og Warmińsko-Mazurskie i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 desuden nu opføres som restriktionszoner II i samme bilag, som følge af at der ikke har været nogen udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i de pågældende restriktionszoner III i de seneste tolv måneder. Disse restriktionszoner III bør nu opføres som restriktionszoner II under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest. |
| --- | --- |

(12)

Under hensyntagen til effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest for opdrættede svin i restriktionszoner III, der er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, som anvendes i Polen i henhold til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687, navnlig dem, der er fastsat i samme delegerede forordnings artikel 22, 25 og 40, og i overensstemmelse med de risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der er fastsat i OIE-kodeksen, bør visse zoner i regionerne Dolnośląskie og Warmińsko-Mazurskie i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 desuden nu opføres som restriktionszoner II i samme bilag, som følge af at der ikke har været nogen udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i de pågældende restriktionszoner III i de seneste tolv måneder. Disse restriktionszoner III bør nu opføres som restriktionszoner II under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest.

| (13) | For at tage hensyn til den seneste udvikling i den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Bulgarien, Italien og Polen afgrænses nye restriktionszoner af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres som restriktionszoner I, II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Da situationen med hensyn til afrikansk svinepest er meget dynamisk i Unionen, er der ved afgrænsningen af disse nye restriktionszoner taget hensyn til situationen i de omkringliggende områder. |
| --- | --- |

(13)

For at tage hensyn til den seneste udvikling i den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Bulgarien, Italien og Polen afgrænses nye restriktionszoner af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres som restriktionszoner I, II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Da situationen med hensyn til afrikansk svinepest er meget dynamisk i Unionen, er der ved afgrænsningen af disse nye restriktionszoner taget hensyn til situationen i de omkringliggende områder.

| (14) | Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der foretages i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 ved nærværende forordning, får virkning snarest muligt. |
| --- | --- |

(14)

Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der foretages i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 ved nærværende forordning, får virkning snarest muligt.

| (15) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(15)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. marts 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 af 7. april 2021 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (EUT L 129 af 15.4.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/205 af 14. februar 2022 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (EUT L 34 af 16.2.2022, s. 6).

3

(4)  Working Document SANTE/7112/2015/Rev. 3 »
  Principles and criteria for geographically defining
  ASF regionalisation
  «. https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en.

4

Principles and criteria for geographically defining

ASF regionalisation

(5)  OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr, 28. udgave, 2019. ISBN for bind I: 978-92-95108-85-1; ISBN for bind II: 978-92-95108-86-8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/.

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/28 af 10. januar 2022 om visse midlertidige hasteforanstaltninger over for afrikansk svinepest i Italien (EUT L 6 af 11.1.2022, s. 11).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/62 af 14. januar 2022 om visse hasteforanstaltninger over for afrikansk svinepest i Tyskland (EUT L 10 af 17.1.2022, s. 84).

7

(8)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 af 17. december 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler om forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 64).

8

---

BILAG

Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 affattes således:

"BILAG I

RESTRIKTIONSZONER

DEL I

1.   Tyskland

Følgende restriktionszoner I i Tyskland:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine

| — | Gemeinde Neu Zauche |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel

| — | Gemeinde Spreewaldheide |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide

| — | Gemeinde Straupitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz)

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf

| — | Gemeine Garzau-Garzin |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin

| — | Gemeinde Waldsieversdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| — | Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| — | Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| — | Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| — | Gemeinde Althüttendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Althüttendorf,

| — | Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| — | Gemeinde Britz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Britz,

| — | Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| — | Gemeinde Breydin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Breydin,

| — | Gemeinde Melchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melchow,

| — | Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| — | Hohenfinow südlich der B167, |
| --- | --- |

—

Hohenfinow südlich der B167,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| — | Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| — | Gemeinde Zichow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zichow,

| — | Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| — | Gemeinde Tantow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tantow,

| — | Gemeinde Mescherin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| — | Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark) |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark)

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| — | Gemeinde Reichenwalde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Peitz |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Peitz

| — | Gemeinde Turnow-Preilack |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack

| — | Gemeinde Drachhausen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow

| — | Gemeinde Drehnow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow

| — | Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Pulsberg, Jessen, Terpe, Bühlow, Groß Buckow, Klein Buckow, Roitz und der westliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Pulsberg, Jessen, Terpe, Bühlow, Groß Buckow, Klein Buckow, Roitz und der westliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern und der Gemarkung Roggosen nördlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern und der Gemarkung Roggosen nördlich der BAB 15,

| — | Gemeinde Welzow mit den Gemarkungen Proschim und Haidemühl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Welzow mit den Gemarkungen Proschim und Haidemühl,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Hochenbocka, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Hochenbocka,

| — | Gemeinde Grünewald, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünewald,

| — | Gemeinde Hermsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hermsdorf,

| — | Gemeinde Kroppen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kroppen,

| — | Gemeinde Ortrand, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ortrand,

| — | Gemeinde Großkmehlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großkmehlen,

| — | Gemeinde Lindenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindenau,

| — | Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz,

| — | Gemeinde Neu-Seeland mit der Gemarkung Lieske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu-Seeland mit der Gemarkung Lieske,

| — | Gemeinde Tettau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tettau,

| — | Gemeinde Frauendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frauendorf,

| — | Gemeinde Guteborn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guteborn,

| — | Gemeinde Ruhland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhland,

| — | Landkreis Elbe-Elster:






  — | Gemeinde Großthiemig, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Elbe-Elster:

—

Gemeinde Großthiemig,

| — | Gemeinde Hirschfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschfeld,

| — | Gemeinde Gröden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gröden,

| — | Gemeinde Schraden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schraden,

| — | Gemeinde Merzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Merzdorf,

| — | Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf östlich der Bahnlinie Dresden- Berlin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf östlich der Bahnlinie Dresden- Berlin,

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf und Tacken, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf und Tacken,

| — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow, Garlin, Dallmin, Postlin, Kribbe, Neuhof, Strehlen und Blüthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow, Garlin, Dallmin, Postlin, Kribbe, Neuhof, Strehlen und Blüthen,

| — | Gemeinde Pirow mit der Gemarkung Bresch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit der Gemarkung Bresch,

| — | Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| — | Gemeinde Triglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Triglitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| — | Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| — | Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| — | Gemeinde Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Meyenburg,

| — | Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen






  — | Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen

—

Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Burkau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burkau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Crostwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Crostwitz,

| — | Gemeinde Cunewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cunewalde,

| — | Gemeinde Demitz-Thumitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Demitz-Thumitz,

| — | Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| — | Gemeinde Elsterheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Elsterheide,

| — | Gemeinde Göda, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göda,

| — | Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| — | Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Lohsa, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nebelschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| — | Gemeinde Obergurig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obergurig,

| — | Gemeinde Oßling, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oßling,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Puschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Puschwitz,

| — | Gemeinde Räckelwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Räckelwitz,

| — | Gemeinde Radibor, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| — | Gemeinde Rammenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Schmölln-Putzkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmölln-Putzkau,

| — | Gemeinde Schwepnitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwepnitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| — | Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Bernsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernsdorf,

| — | Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Elstra, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lauta,

| — | Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| — | Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilthen,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Steinigtwolmsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinigtwolmsdorf,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren,

| — | Gemeinde Glaubitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz,

| — | Gemeinde Hirschstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschstein,

| — | Gemeinde Käbschütztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Käbschütztal,

| — | Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nünchritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz,

| — | Gemeinde Priestewitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| — | Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen,

| — | Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Riesa,

| — | Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Strehla,

| — | Gemeinde Stauchitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stauchitz,

| — | Gemeinde Wülknitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz,

| — | Gemeinde Zeithain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeithain,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Bannewitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Bannewitz,

| — | Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| — | Gemeinde Kreischa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreischa,

| — | Gemeinde Lohmen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohmen,

| — | Gemeinde Müglitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müglitztal,

| — | Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Dohna,

| — | Gemeinde Stadt Freital, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Freital,

| — | Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Heidenau,

| — | Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| — | Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| — | Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pirna,

| — | Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| — | Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Stolpen,

| — | Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| — | Gemeinde Stadt Wilsdruff, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Vorpommern Greifswald






  — | Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Vorpommern Greifswald

—

Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11,

| — | Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11,

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow

| — | Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow

| — | Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf

| — | Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz

| — | Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven |
| --- | --- |

—

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven

| — | Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf

| — | Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin

| — | Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Böschungsbereich und angrenzende Ackerfläche an der Alten Elde (angrenzend an die Gemeinden Prislich und Zierzow) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Böschungsbereich und angrenzende Ackerfläche an der Alten Elde (angrenzend an die Gemeinden Prislich und Zierzow)

| — | Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Waldgebiet zwischen der Ortslage Groß Laasch und der Elde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Waldgebiet zwischen der Ortslage Groß Laasch und der Elde

| — | Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Wiesen- und Ackerflächen zwischen K52, B5 und Bahnlinie Hamburg-Berlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Wiesen- und Ackerflächen zwischen K52, B5 und Bahnlinie Hamburg-Berlin

| — | Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen:

| — | Schlemmin, Kritzow |
| --- | --- |

—

Schlemmin, Kritzow

| — | Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage:

| — | Matzlow-Garwitz (teilweise) |
| --- | --- |

—

Matzlow-Garwitz (teilweise)

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Broock, Wessentin, Wessentin Ausbau, Bobzin, Lübz, Broock Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Lutheran, Gischow, Burow, Hof Gischow, Ausbau Lutheran, Meyerberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Broock, Wessentin, Wessentin Ausbau, Bobzin, Lübz, Broock Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Lutheran, Gischow, Burow, Hof Gischow, Ausbau Lutheran, Meyerberg

| — | Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow

| — | Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Flugplatz mit angrenzendem Waldgebiet entlang der K38 und B191 bis zur A24, Wabel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Flugplatz mit angrenzendem Waldgebiet entlang der K38 und B191 bis zur A24, Wabel

| — | Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzfeld mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzfeld mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16

| — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow

| — | Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow

| — | Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug

| — | Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neese, Werle, Prislich, Marienhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neese, Werle, Prislich, Marienhof

| — | Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch

| — | Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz

| — | Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Granzin, Barkow, Stolpe Ausbau, Stolpe |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Granzin, Barkow, Stolpe Ausbau, Stolpe

| — | Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder

| — | Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

2.   Estland

Følgende restriktionszoner I i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grækenland

Følgende restriktionszoner I i Grækenland:

| — | i den regionale enhed Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality)

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality)

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality)

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality)

| — | i den regionale enhed Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality)

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality) |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality)

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality) |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality)

| — | i den regionale enhed Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality)

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality)

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality)

| — | i den regionale enhed Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality)

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality)

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality)

| — | i den regionale enhed Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality)

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality)

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Letland

Følgende restriktionszoner I i Letland:

| — | Dienvidkurzemes novada Vērgales, Medzes, Grobiņas, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Vērgales, Medzes, Grobiņas, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Litauen

Følgende restriktionszoner I i Litauen:

| — | Kalvarijos savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos

| — | Marijampolės savivaldybė |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

6.   Ungarn

Følgende restriktionszoner I i Ungarn:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek telejs területe |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek telejs területe

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Polen

Følgende restriktionszoner I i Polen:

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki

| — | powiat miejski Ostrołęka |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim

| — | powiat miejski Płock |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock

| — | powiat ciechanowski |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim

| — | powiat sierpecki |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki

| — | gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| — | część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski

| — | powiat makowski |
| --- | --- |

—

powiat makowski

| — | powiat pułtuski |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski

| — | część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim

| — | powiat gostyniński |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński

w województwie podkarpackim:

| — | powiat jasielski, |
| --- | --- |

—

powiat jasielski,

| — | powiat strzyżowski, |
| --- | --- |

—

powiat strzyżowski,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II i II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II i II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim

| — | powiat łańcucki |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim

| — | gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, część gminy Busko Zdrój położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec-Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, część gminy Busko Zdrój położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec-Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | powiat skarżyski, |
| --- | --- |

—

powiat skarżyski,

| — | część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim

| — | gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, w powiecie kieleckim,

| — | gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| — | gminy Moskorzew, Radków, Secemin w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Moskorzew, Radków, Secemin w powiecie włoszczowskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim

| — | powiat miejski Skierniewice |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | powat łódzki wschodni, |
| --- | --- |

—

powat łódzki wschodni,

| — | powiat pabianicki, |
| --- | --- |

—

powiat pabianicki,

| — | powiat wieruszowski, |
| --- | --- |

—

powiat wieruszowski,

| — | gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | powiat wieluński, |
| --- | --- |

—

powiat wieluński,

| — | powiat sieradzki, |
| --- | --- |

—

powiat sieradzki,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

| — | gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim,

w województwie śląskim:

| — | gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim

| — | powiat gdański |
| --- | --- |

—

powiat gdański

| — | Miasto Gdańsk |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk

| — | powiat tczewski |
| --- | --- |

—

powiat tczewski

| — | powiat kwidzyński |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński

w województwie lubuskim:

| — | gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminyDziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gminyDziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| — | część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | miasto Świeradów Zdrój w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

miasto Świeradów Zdrój w powiecie lubańskim,

| — | gmina Krotoszyce w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Krotoszyce w powiecie legnickim,

| — | gminy Pielgrzymka, Świerzawa, Złotoryja z miastem Złotoryja, miasto Wojcieszów w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pielgrzymka, Świerzawa, Złotoryja z miastem Złotoryja, miasto Wojcieszów w powiecie złotoryjskim,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gminy Jawor, Męcinka, Mściwojów, Paszowice w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jawor, Męcinka, Mściwojów, Paszowice w powiecie jaworskim,

| — | gminy Dobromierz, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobromierz, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Brodnica, Dolsk, Śrem w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brodnica, Dolsk, Śrem w powiecie śremskim,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan w powiecie kościańskim,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Pobiedziska, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Pobiedziska, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz, część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz, część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim

| — | powiat pleszewski |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz

| — | gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | powiat kępiński, |
| --- | --- |

—

powiat kępiński,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| — | gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| — | gmina Grodkóww powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodkóww powiecie brzeskim,

| — | gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| — | powiat miejski Opole, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Opole,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| — | część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| — | gminy Dobra (Szczecińska), Kołbaskowo, Police w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobra (Szczecińska), Kołbaskowo, Police w powiecie polickim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | powiat nowosądecki, |
| --- | --- |

—

powiat nowosądecki,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovakiet

Følgende restriktionszoner I i Slovakiet:

| — | in the district of Nové Zámky: Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, Kolta, Jasová, Dubník, Rúbaň, Strekov, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky: Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, Kolta, Jasová, Dubník, Rúbaň, Strekov,

| — | in the district of Komárno: Bátorové Kosihy, Búč, Kravany nad Dunajom, |
| --- | --- |

—

in the district of Komárno: Bátorové Kosihy, Búč, Kravany nad Dunajom,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, Pastovce, Zalaba, Malé Ludince, Hronovce, Nýrovce, Želiezovce, Málaš, Čaka, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, Pastovce, Zalaba, Malé Ludince, Hronovce, Nýrovce, Želiezovce, Málaš, Čaka,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II

| — | in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1, |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1,

| — | in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

9.   Italien

Følgende restriktionszoner I i Italien:

Piedmont Region:

| — | in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Ponti, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Castelletto D'erro, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Spigno Monferrato, Castelspina, Denice, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Montechiaro D'acqui, Sarezzano, |
| --- | --- |

—

in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Ponti, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Castelletto D'erro, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Spigno Monferrato, Castelspina, Denice, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Montechiaro D'acqui, Sarezzano,

| — | in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Mombaldone, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Mombaldone, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Mioglia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Mioglia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

Emilia-Romagna Region:

| — | in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- | --- |

—

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

Lombardia Region:

| — | in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima. |
| --- | --- |

—

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima.

DEL II

1.   Bulgarien

Følgende restriktionszoner II i Bulgarien:

| — | the whole region of Haskovo |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo

| — | the whole region of Yambol |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol

| — | the whole region of Stara Zagora |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora

| — | the whole region of Pernik |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik

| — | the whole region of Kyustendil |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan

| — | the whole region of Dobrich |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich

| — | the whole region of Sofia city |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city

| — | the whole region of Sofia Province |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad

| — | the whole region of Kardzhali |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo

| — | the whole region of Lovech |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech

| — | the whole region of Montana |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Tyskland

Følgende restriktionszoner II i Tyskland:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal

| — | Gemeinde Neuzelle |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle

| — | Gemeinde Neißemünde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde

| — | Gemeinde Lawitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt

| — | Gemeinde Vogelsang |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang

| — | Gemeinde Ziltendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf

| — | Gemeinde Wiesenau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau

| — | Gemeinde Friedland |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd

| — | Gemeinde Ragow-Merz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz

| — | Gemeinde Beeskow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl

| — | Gemeinde Berkenbrück |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| — | Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz

| — | Gemeinde Lieberose |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern,

| — | Gemeinde Guben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben,

| — | Gemeinde Jänschwalde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jänschwalde

| — | Gemeinde Tauer |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer

| — | Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| — | Gemeinde Heinersbrück |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück

| — | Gemeinde Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Döbern |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern

| — | Gemeinde Felixsee |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee

| — | Gemeinde Wiesengrund |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Sellessen, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide, Liskau und der östliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Sellessen, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide, Liskau und der östliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Bagenz, Drieschnitz, Gablenz, Laubsdorf, Komptendorf und Sergen und der Gemarkung Roggosen südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Bagenz, Drieschnitz, Gablenz, Laubsdorf, Komptendorf und Sergen und der Gemarkung Roggosen südlich der BAB 15,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar

| — | Gemeinde Neuhardenberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg

| — | Gemeinde Golzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow

| — | Gemeinde Küstriner Vorland |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland

| — | Gemeinde Alt Tucheband |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband

| — | Gemeinde Reitwein |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein

| — | Gemeinde Podelzig |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig

| — | Gemeinde Gusow-Platkow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow

| — | Gemeinde Seelow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow

| — | Gemeinde Vierlinden |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden

| — | Gemeinde Lindendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe

| — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin

| — | Gemeinde Lebus |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße "ophienhof" dieser westlich folgend bis "Ruesterchegraben"weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung "errnhof" weiter entlang "Letschiner Hauptgraben" nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße "ophienhof" dieser westlich folgend bis "Ruesterchegraben"weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung "errnhof" weiter entlang "Letschiner Hauptgraben" nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| — | Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| — | Gemeinde Neulewin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin

| — | Gemeinde Neutrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin,

| — | Gemeinde Letschin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin

| — | Gemeinde Zechin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| — | Gemeinde Parsteinsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parsteinsee,

| — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Gemeinde Liepe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liepe,

| — | Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| — | Gemeinde Niederfinow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederfinow,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| — | Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| — | Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| — | Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| — | Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| — | Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| — | Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| — | Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| — | Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Berge, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Berge,

| — | Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow und Burow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow und Burow,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| — | Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6,

| — | Gemeinde Burkau westlich des Straßenverlaufs von B98 und S94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burkau westlich des Straßenverlaufs von B98 und S94,

| — | Gemeinde Frankenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frankenthal,

| — | Gemeinde Großdubrau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großdubrau,

| — | Gemeinde Großharthau nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großharthau nördlich der B6,

| — | Gemeinde Großnaundorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großnaundorf,

| — | Gemeinde Haselbachtal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Haselbachtal,

| — | Gemeinde Hochkirch nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch nördlich der B6,

| — | Gemeinde Königswartha östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha östlich der B96,

| — | Gemeinde Kubschütz nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz nördlich der B6,

| — | Gemeinde Laußnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Laußnitz,

| — | Gemeinde Lichtenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lichtenberg,

| — | Gemeinde Lohsa östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa östlich der B96,

| — | Gemeinde Malschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz,

| — | Gemeinde Nebelschütz westlich der S94 und südlich der S100, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz westlich der S94 und südlich der S100,

| — | Gemeinde Neukirch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch,

| — | Gemeinde Neschwitz östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz östlich der B96,

| — | Gemeinde Ohorn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ohorn,

| — | Gemeinde Ottendorf-Okrilla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ottendorf-Okrilla,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau westlich der S94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau westlich der S94,

| — | Gemeinde Radibor östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor östlich der B96,

| — | Gemeinde Rammenau westlich der B98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau westlich der B98,

| — | Gemeinde Schwepnitz westlich der S93, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwepnitz westlich der S93,

| — | Gemeinde Spreetal östlich der B97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal östlich der B97,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 und westlich der B98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 und westlich der B98,

| — | Gemeinde Stadt Elstra westlich der S94 und südlich der S100, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra westlich der S94 und südlich der S100,

| — | Gemeinde Stadt Großröhrsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großröhrsdorf,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B97 bis Abzweig B96 und östlich des Verlaufs der B96 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B97 bis Abzweig B96 und östlich des Verlaufs der B96 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz westlich der S100 bis zum Abzweig S93, dann westlich der S93, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz westlich der S100 bis zum Abzweig S93, dann westlich der S93,

| — | Gemeinde Stadt Königsbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Königsbrück,

| — | Gemeinde Stadt Pulsnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pulsnitz,

| — | Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6,

| — | Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B96,

| — | Gemeinde Steina, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steina,

| — | Gemeinde Wachau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wachau,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet nördlich der B6,

| — | Landkreis Görlitz, |
| --- | --- |

—

Landkreis Görlitz,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Ebersbach, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Ebersbach,

| — | Gemeinde Klipphausen östlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen östlich der B6,

| — | Gemeinde Lampertswalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde,

| — | Gemeinde Moritzburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Moritzburg,

| — | Gemeinde Niederau östlich der B101 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau östlich der B101

| — | Gemeinde Priestewitz östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz östlich der B101,

| — | Gemeinde Röderaue östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue östlich der B101,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain östlich der B101,

| — | Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs von B6 und B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs von B6 und B101,

| — | Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radebeul,

| — | Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeburg,

| — | Gemeinde Thiendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Thiendorf,

| — | Gemeinde Weinböhla. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla.

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl,

| — | Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- | --- |

—

Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| — | Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage:

| — | Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- | --- |

—

Dambeck (bei Ludwigslust),

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| — | Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| — | Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen:

| — | Groß Godems, Klein Godems, |
| --- | --- |

—

Groß Godems, Klein Godems,

| — | Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| — | Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien,

| — | Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- | --- |

—

Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| — | Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| — | Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| — | Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| — | Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| — | Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| — | Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf.

3.   Estland

Følgende restriktionszoner II i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Letland

Følgende restriktionszoner II i Letland:

| — | Aizkraukles novads |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads

| — | Alūksnes novads |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads |
| --- | --- |

—

Ādažu novads

| — | Balvu novads |
| --- | --- |

—

Balvu novads

| — | Bauskas novads |
| --- | --- |

—

Bauskas novads

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kalvenes, Kazdangas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Embūtes, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kalvenes, Kazdangas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Embūtes, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads |
| --- | --- |

—

Dobeles novads

| — | Gulbenes novads |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads

| — | Jelgavas novads |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads

| — | Jēkabpils novads |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads

| — | Krāslavas novads |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Ķekavas novads |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads

| — | Limbažu novads |
| --- | --- |

—

Limbažu novads

| — | Līvānu novads |
| --- | --- |

—

Līvānu novads

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads |
| --- | --- |

—

Madonas novads

| — | Mārupes novads |
| --- | --- |

—

Mārupes novads

| — | Ogres novads |
| --- | --- |

—

Ogres novads

| — | Olaines novads |
| --- | --- |

—

Olaines novads

| — | Preiļu novads |
| --- | --- |

—

Preiļu novads

| — | Rēzeknes novads |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads |
| --- | --- |

—

Salaspils novads

| — | Saldus novads |
| --- | --- |

—

Saldus novads

| — | Saulkrastu novads |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads

| — | Siguldas novads |
| --- | --- |

—

Siguldas novads

| — | Smiltenes novads |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads

| — | Talsu novads |
| --- | --- |

—

Talsu novads

| — | Tukuma novads |
| --- | --- |

—

Tukuma novads

| — | Valkas novads |
| --- | --- |

—

Valkas novads

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads

| — | Ventspils novads |
| --- | --- |

—

Ventspils novads

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Litauen

Følgende restriktionszoner II i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė

| — | Alytaus rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė

| — | Anykščių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė

| — | Akmenės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė

| — | Birštono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė

| — | Biržų miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė

| — | Biržų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė

| — | Druskininkų savivaldybė |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė

| — | Elektrėnų savivaldybė |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė

| — | Ignalinos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė

| — | Jonavos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė

| — | Joniškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė

| — | Kauno miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė

| — | Kelmės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos

| — | Kupiškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė

| — | Kretingos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė

| — | Lazdijų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė

| — | Mažeikių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė

| — | Molėtų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė

| — | Pagėgių savivaldybė |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė

| — | Pakruojo rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė

| — | Panevėžio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė

| — | Panevėžio miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė

| — | Pasvalio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė

| — | Radviliškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė

| — | Rietavo savivaldybė |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė

| — | Prienų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė

| — | Skuodo rajono savivaldybės, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės,

| — | Šakių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė

| — | Šiaulių miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė

| — | Šiaulių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė

| — | Šilutės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė

| — | Širvintų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė

| — | Šilalės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė

| — | Švenčionių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė

| — | Tauragės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė

| — | Telšių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė

| — | Trakų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė

| — | Ukmergės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė

| — | Utenos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė

| — | Varėnos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė

| — | Vilniaus miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė

| — | Vilniaus rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė

| — | Visagino savivaldybė |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungarn

Følgende restriktionszoner II i Ungarn:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Polen

Følgende restriktionszoner II i Polen:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim

| — | powiat elbląski |
| --- | --- |

—

powiat elbląski

| — | powiat miejski Elbląg |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg

| — | powiat gołdapski |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski

| — | powiat piski |
| --- | --- |

—

powiat piski

| — | powiat bartoszycki |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki

| — | powiat olecki |
| --- | --- |

—

powiat olecki

| — | powiat giżycki |
| --- | --- |

—

powiat giżycki

| — | powiat braniewski |
| --- | --- |

—

powiat braniewski

| — | powiat kętrzyński |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński

| — | powiat lidzbarski, |
| --- | --- |

—

powiat lidzbarski,

| — | gminy Jedwabno, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno, część gminy Dźwierzuty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno, część gminy Dźwierzuty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski

| — | powiat węgorzewski |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski

| — | gminy Dobre Miasto, Dywity, Świątki, Jonkowo, Gietrzwałd, Olsztynek, Stawiguda, Jeziorany, Kolno, część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16 a nastęnie na północ od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre Miasto, Dywity, Świątki, Jonkowo, Gietrzwałd, Olsztynek, Stawiguda, Jeziorany, Kolno, część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16 a nastęnie na północ od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat miejski Olsztyn |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim,

| — | część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Iłowo – Osada w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Iłowo – Osada w powiecie działdowskim,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski |
| --- | --- |

—

powiat bielski

| — | powiat grajewski |
| --- | --- |

—

powiat grajewski

| — | powiat moniecki |
| --- | --- |

—

powiat moniecki

| — | powiat sejneński |
| --- | --- |

—

powiat sejneński

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim

| — | powiat miejski Łomża |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki |
| --- | --- |

—

powiat białostocki

| — | powiat suwalski |
| --- | --- |

—

powiat suwalski

| — | powiat miejski Suwałki |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki

| — | powiat augustowski |
| --- | --- |

—

powiat augustowski

| — | powiat sokólski |
| --- | --- |

—

powiat sokólski

| — | powiat miejski Białystok |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim

| — | powiat miejski Siedlce |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim

| — | powiat łosicki |
| --- | --- |

—

powiat łosicki

| — | powiat sochaczewski |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | powiat kozienicki |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | powiat radomski |
| --- | --- |

—

powiat radomski

| — | powiat miejski Radom |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| — | gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim

| — | powiat nowodworski |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| — | powiat garwoliński, |
| --- | --- |

—

powiat garwoliński,

| — | gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| — | część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim

| — | powiat otwocki |
| --- | --- |

—

powiat otwocki

| — | powiat warszawski zachodni |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni

| — | powiat legionowski |
| --- | --- |

—

powiat legionowski

| — | powiat piaseczyński |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński

| — | powiat pruszkowski |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski

| — | powiat grójecki |
| --- | --- |

—

powiat grójecki

| — | powiat grodziski |
| --- | --- |

—

powiat grodziski

| — | powiat żyrardowski |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski

| — | powiat białobrzeski |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski

| — | powiat przysuski |
| --- | --- |

—

powiat przysuski

| — | powiat miejski Warszawa |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski |
| --- | --- |

—

powiat bialski

| — | powiat miejski Biała Podlaska |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | powiat łukowski, |
| --- | --- |

—

powiat łukowski,

| — | powiat lubelski |
| --- | --- |

—

powiat lubelski

| — | powiat miejski Lublin |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | powiat łęczyński |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński

| — | powiat świdnicki |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki

| — | gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim,

| — | gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| — | powiat krasnostawski, |
| --- | --- |

—

powiat krasnostawski,

| — | powiat chełmski, |
| --- | --- |

—

powiat chełmski,

| — | powiat miejski Chełm |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat opolski |
| --- | --- |

—

powiat opolski

| — | powiat parczewski |
| --- | --- |

—

powiat parczewski

| — | powiat włodawski |
| --- | --- |

—

powiat włodawski

| — | powiat radzyński |
| --- | --- |

—

powiat radzyński

| — | powiat miejski Zamość |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim,

w województwie podkarpackim:

| — | część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | gmina Pilzno w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gmina Pilzno w powiecie dębickim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Ostrów nie wymieniona w części III załącznika I w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Ostrów nie wymieniona w części III załącznika I w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim
  gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim

| — | gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski |
| --- | --- |

—

powiat żarski

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Wymiarki i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Wymiarki i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat miejski Zielona Góra |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | część powiatu sulęcińskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sulęcińskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu międzyrzeckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu międzyrzeckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu świebodzińskiego niewymieniona w części III załącznika I,
  część powiatu wschowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu świebodzińskiego niewymieniona w części III załącznika I,

część powiatu wschowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim,

| — | część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat lubiński, |
| --- | --- |

—

powiat lubiński,

| — | gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim,

| — | gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | część powiatu legnickiego niewymieniona w części I i III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu legnickiego niewymieniona w części I i III załącznika I,

| — | gmina Oborniki Śląskie, Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Oborniki Śląskie, Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia w powiecie trzebnickim,

| — | gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim,

| — | powiat miejki Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejki Wrocław,

| — | gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

| — | część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu głogowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu głogowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Niechlów w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Niechlów w powiecie górowskim,

| — | gmina Zagrodno w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagrodno w powiecie złotoryjskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat wolsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat wolsztyński,

| — | gmina Wielichowo, Rakoniewice część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo, Rakoniewice część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Lipno, Osieczna, Święciechowa, Wijewo, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lipno, Osieczna, Święciechowa, Wijewo, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno

| — | gminy Krzywiń i Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzywiń i Śmigiel w powiecie kościańskim,

| — | część powiatu międzychodzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu międzychodzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu nowotomyskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowotomyskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat obornicki |
| --- | --- |

—

powiat obornicki

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | powiat miejski Poznań |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań

| — | gminy Czerwonak, Swarzędz, Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwonak, Swarzędz, Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Pniewy położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica – Ostroróg oraz część położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Pniewy położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica – Ostroróg oraz część położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków - Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków - Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Gostyń i Pępowo w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gostyń i Pępowo w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim

| — | gminy Banie, Cedynia, Chojna, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Banie, Cedynia, Chojna, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa w powiecie gryfińskim,

w województwie opolskim:

| — | gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| — | gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| — | gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim. |
| --- | --- |

—

gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim.

8.   Slovakiet

Følgende restriktionszoner II i Slovakiet:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves

| — | the whole district of Levoča |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie

| — | the whole district of Rožnava |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava

| — | the whole city of Košice |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice

| — | the whole district of Sobrance |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance

| — | the whole district of Vranov nad Topľou |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Bardejov |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov

| — | the whole district of Stará Ľubovňa |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa

| — | the whole district of Revúca |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca

| — | the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen

| — | the whole district of Detva |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, Zemiansky Vrbovok, Kozí Vrbovok, Čabradský Vrbovok, Cerovo, Trpín, Litava, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, Zemiansky Vrbovok, Kozí Vrbovok, Čabradský Vrbovok, Cerovo, Trpín, Litava,

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, Pohronský Bukovec, Medzibrod, Lučatín, Hiadeľ, Moštenica, Podkonice, Slovenská Ľupča, Priechod, |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, Pohronský Bukovec, Medzibrod, Lučatín, Hiadeľ, Moštenica, Podkonice, Slovenská Ľupča, Priechod,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1. |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1.

9.   Italien

Følgende restriktionszoner II i Italien:

Piedmont Region:

| — | in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, |
| --- | --- |

—

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello. |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello.

DEL III

1.   Bulgarien

Følgende restriktionszoner III i Bulgarien:

| — | in Blagoevgrad region:






  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Byala |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Italien

Følgende restriktionszoner III i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

3.   Polen

Følgende restriktionszoner III i Polen:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16, a nastęnie na południe od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16, a nastęnie na południe od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim,

| — | część gminy Dźwierzuty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53 w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dźwierzuty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53 w powiecie szczycieńskim,

w województwie lubelskim:

| — | gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim,

| — | gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| — | gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

| — | gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka — Blizna w powiecie ropczycko — sędziszowskim |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka — Blizna w powiecie ropczycko — sędziszowskim

| — | gminy Czarna, Żyraków i część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Żyraków i część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań w powiecie żagańskim,

| — | gmina Sulęcin w powiecie sulęcińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Sulęcin w powiecie sulęcińskim,

| — | gminy Bledzew, Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bledzew, Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| — | gmina Sława w powiecie wschowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Sława w powiecie wschowskim,

| — | gminy Lubrza, Łagów, Skąpe, Świebodzin w powiecie świebodzińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubrza, Łagów, Skąpe, Świebodzin w powiecie świebodzińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim,

| — | gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | powiat rawicki, |
| --- | --- |

—

powiat rawicki,

| — | gminy Kuślin, Lwówek, Miedzichowo, Nowy Tomyśl w powiecie nowotomyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuślin, Lwówek, Miedzichowo, Nowy Tomyśl w powiecie nowotomyskim,

| — | gminy Chrzypsko Wielkie, Kwilcz w powiecie międzychodzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Chrzypsko Wielkie, Kwilcz w powiecie międzychodzkim,

| — | część gminy Pniewy położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Pniewy położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo w powiecie szamotulskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim,

| — | gmina Kotla w powiecie głogowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kotla w powiecie głogowskim,

| — | gminy Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| — | gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim,

| — | gmina Chojnów i miasto Chojnów w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chojnów i miasto Chojnów w powiecie legnickim,

| — | część gminy Wołów położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 339 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Pełczyn, a następnie na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 339 i łączącą miejscowości Pełczyn – Smogorzówek, część gminy Wińsko polożona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wińsko, a nastęnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 w miejscowości Wińsko i łączącą miejscowości Wińsko_- Smogorzów Wielki – Smogorzówek w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wołów położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 339 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Pełczyn, a następnie na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 339 i łączącą miejscowości Pełczyn – Smogorzówek, część gminy Wińsko polożona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wińsko, a nastęnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 w miejscowości Wińsko i łączącą miejscowości Wińsko_- Smogorzów Wielki – Smogorzówek w powiecie wołowskim,

| — | część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Gnojno, Pacanów, Stopnica, Tuczępy, część gminy Busko Zdrój położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec- Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gnojno, Pacanów, Stopnica, Tuczępy, część gminy Busko Zdrój położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec- Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim,

| — | gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Chęciny, Chmielnik, Daleszyce, Górno, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Morawica, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764 w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chęciny, Chmielnik, Daleszyce, Górno, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Morawica, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764 w powiecie kieleckim,

| — | powiat miejski Kielce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kielce,

| — | gminy Kluczewsko, Krasocin, Włoszczowa w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kluczewsko, Krasocin, Włoszczowa w powiecie włoszczowskim,

| — | gmina Kije w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kije w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Małogoszcz, Oksa, Sobków w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Małogoszcz, Oksa, Sobków w powiecie jędrzejowskim,

| — | gmina Słupia Konecka w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Słupia Konecka w powiecie koneckim,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,

| — | gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim,

| — | powiat miejski Tarnów. |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów.

4.   Rumænien

Følgende restriktionszoner III i Rumænien:

| — | Zona orașului București |
| --- | --- |

—

Zona orașului București

| — | Județul Constanța |
| --- | --- |

—

Județul Constanța

| — | Județul Satu Mare |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare

| — | Județul Tulcea |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea

| — | Județul Bacău |
| --- | --- |

—

Județul Bacău

| — | Județul Bihor |
| --- | --- |

—

Județul Bihor

| — | Județul Bistrița Năsăud |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud

| — | Județul Brăila |
| --- | --- |

—

Județul Brăila

| — | Județul Buzău |
| --- | --- |

—

Județul Buzău

| — | Județul Călărași |
| --- | --- |

—

Județul Călărași

| — | Județul Dâmbovița |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița

| — | Județul Galați |
| --- | --- |

—

Județul Galați

| — | Județul Giurgiu |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu

| — | Județul Ialomița |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița

| — | Județul Ilfov |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov

| — | Județul Prahova |
| --- | --- |

—

Județul Prahova

| — | Județul Sălaj |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui

| — | Județul Vrancea |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea

| — | Județul Teleorman |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman

| — | Judeţul Mehedinţi |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi

| — | Județul Gorj |
| --- | --- |

—

Județul Gorj

| — | Județul Argeș |
| --- | --- |

—

Județul Argeș

| — | Județul Olt |
| --- | --- |

—

Județul Olt

| — | Județul Dolj |
| --- | --- |

—

Județul Dolj

| — | Județul Arad |
| --- | --- |

—

Județul Arad

| — | Județul Timiș |
| --- | --- |

—

Județul Timiș

| — | Județul Covasna |
| --- | --- |

—

Județul Covasna

| — | Județul Brașov |
| --- | --- |

—

Județul Brașov

| — | Județul Botoșani |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani

| — | Județul Vâlcea |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea

| — | Județul Iași |
| --- | --- |

—

Județul Iași

| — | Județul Hunedoara |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara

| — | Județul Alba |
| --- | --- |

—

Județul Alba

| — | Județul Sibiu |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu

| — | Județul Caraș-Severin |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin

| — | Județul Neamț |
| --- | --- |

—

Județul Neamț

| — | Județul Harghita |
| --- | --- |

—

Județul Harghita

| — | Județul Mureș |
| --- | --- |

—

Județul Mureș

| — | Județul Cluj |
| --- | --- |

—

Județul Cluj

| — | Județul Maramureș. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureș.

5.   Slovakiet

Følgende restriktionszoner III i Slovakiet:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | The whole district of Trebišov’, |
| --- | --- |

—

The whole district of Trebišov’,

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša,

| — | In the district of Nové Zámky: Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Nová Vieska, Bruty, Svodín, |
| --- | --- |

—

In the district of Nové Zámky: Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Nová Vieska, Bruty, Svodín,

| — | In the district of Levice: Veľké Ludince, Farná, Kuraľany, Keť, Pohronský Ruskov, Čata, |
| --- | --- |

—

In the district of Levice: Veľké Ludince, Farná, Kuraľany, Keť, Pohronský Ruskov, Čata,

| — | In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka, |
| --- | --- |

—

In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany. |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany.

---

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 90/105 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 90/105

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/441

af 17. marts 2022

om ændring af bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 for så vidt angår oplysningerne om Det Forenede Kongerige og USA i listerne over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fuglevildt til Unionen

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (1), særlig artikel 230, stk. 1, og artikel 232, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til forordning (EU) 2016/429 skal sendinger af dyr, avlsmateriale og animalske produkter komme fra et tredjeland eller territorium eller en zone eller et kompartment deri, der er listeopført i overensstemmelse med artikel 230, stk. 1, i nævnte forordning, for at kunne indføres til Unionen. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til forordning (EU) 2016/429 skal sendinger af dyr, avlsmateriale og animalske produkter komme fra et tredjeland eller territorium eller en zone eller et kompartment deri, der er listeopført i overensstemmelse med artikel 230, stk. 1, i nævnte forordning, for at kunne indføres til Unionen.

| (2) | Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 (2) fastsættes de dyresundhedsmæssige krav, som sendinger af visse arter og kategorier af dyr, avlsmateriale og animalske produkter fra tredjelande eller territorier eller fra zoner eller — for så vidt angår akvakulturdyr — kompartmenter deri skal opfylde for at kunne indføres til Unionen. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 (2) fastsættes de dyresundhedsmæssige krav, som sendinger af visse arter og kategorier af dyr, avlsmateriale og animalske produkter fra tredjelande eller territorier eller fra zoner eller — for så vidt angår akvakulturdyr — kompartmenter deri skal opfylde for at kunne indføres til Unionen.

| (3) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 (3) er der fastlagt lister over tredjelande eller territorier eller zoner eller kompartmenter deri, hvorfra det er tilladt at indføre de arter og kategorier af dyr, avlsmateriale og animalske produkter, der er omfattet af delegeret forordning (EU) 2020/692, til Unionen. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 (3) er der fastlagt lister over tredjelande eller territorier eller zoner eller kompartmenter deri, hvorfra det er tilladt at indføre de arter og kategorier af dyr, avlsmateriale og animalske produkter, der er omfattet af delegeret forordning (EU) 2020/692, til Unionen.

| (4) | Bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 indeholder navnlig listerne over tredjelande eller territorier eller zoner deri, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af henholdsvis fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fjervildt til Unionen. |
| --- | --- |

(4)

Bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 indeholder navnlig listerne over tredjelande eller territorier eller zoner deri, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af henholdsvis fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fjervildt til Unionen.

| (5) | Det Forenede Kongerige underrettede Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddet er sket i nærheden af Redgrave, Mid Suffolk, Suffolk i England og blev bekræftet den 1. marts 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Det Forenede Kongerige underrettede Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddet er sket i nærheden af Redgrave, Mid Suffolk, Suffolk i England og blev bekræftet den 1. marts 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR).

| (6) | Desuden underrettede USA Kommissionen om udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddene er sket på en anden virksomhed i det allerede berørte Newcastle county, staten Delaware i USA, i Queen Anne's county, staten Maryland i USA, og i Jasper county, staten Missouri i USA og blev bekræftet den 8. marts 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Desuden underrettede USA Kommissionen om udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddene er sket på en anden virksomhed i det allerede berørte Newcastle county, staten Delaware i USA, i Queen Anne's county, staten Maryland i USA, og i Jasper county, staten Missouri i USA og blev bekræftet den 8. marts 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR).

| (7) | USA underrettede endvidere Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddet er sket i Lawrence county, staten Missouri i USA og blev bekræftet den 9. marts 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

USA underrettede endvidere Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddet er sket i Lawrence county, staten Missouri i USA og blev bekræftet den 9. marts 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR).

| (8) | Veterinærmyndighederne i Det Forenede Kongerige og USA oprettede en kontrolzone på 10 km omkring de angrebne virksomheder og gennemførte sanering med henblik at bekæmpe forekomsten af højpatogen aviær influenza og begrænse spredningen af sygdommen. |
| --- | --- |

(8)

Veterinærmyndighederne i Det Forenede Kongerige og USA oprettede en kontrolzone på 10 km omkring de angrebne virksomheder og gennemførte sanering med henblik at bekæmpe forekomsten af højpatogen aviær influenza og begrænse spredningen af sygdommen.

| (9) | Det Forenede Kongerige og USA har indsendt oplysninger til Kommissionen om den epidemiologiske situation i landene og de foranstaltninger, de har truffet for at forhindre yderligere spredning af højpatogen aviær influenza. Disse oplysninger er blevet evalueret af Kommissionen. På grundlag af denne evaluering og for at beskytte Unionens dyresundhedsstatus bør indførsel til Unionen af sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fjervildt fra de områder, der er omfattet af restriktioner, og som er oprettet af veterinærmyndighederne i Det Forenede Kongerige og USA på grund af de nylige udbrud af højpatogen aviær influenza, ikke længere tillades. |
| --- | --- |

(9)

Det Forenede Kongerige og USA har indsendt oplysninger til Kommissionen om den epidemiologiske situation i landene og de foranstaltninger, de har truffet for at forhindre yderligere spredning af højpatogen aviær influenza. Disse oplysninger er blevet evalueret af Kommissionen. På grundlag af denne evaluering og for at beskytte Unionens dyresundhedsstatus bør indførsel til Unionen af sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fjervildt fra de områder, der er omfattet af restriktioner, og som er oprettet af veterinærmyndighederne i Det Forenede Kongerige og USA på grund af de nylige udbrud af højpatogen aviær influenza, ikke længere tillades.

| (10) | Det Forenede Kongerige har desuden indsendt ajourførte oplysninger om den epidemiologiske situation i landet i forbindelse med de udbrud af HPAI, der blev bekræftet på en fjerkrævirksomhed den 8. november 2021 i nærheden af Alcester, Bidford, Warwickshire i England og den 21. november 2021 i nærheden af North Fambridge, Maldon, Essex i England. Det Forenede Kongerige har også forelagt de foranstaltninger, det har truffet for at forhindre yderligere spredning af sygdommen. Efter disse udbrud af HPAI har Det Forenede Kongerige navnlig gennemført sanering med henblik på at kontrollere og begrænse spredningen af denne sygdom. Det Forenede Kongerige har desuden afsluttet de nødvendige rengørings- og desinfektionsforanstaltninger efter gennemførelsen af saneringspolitikken på de inficerede fjerkrævirksomheder på landets område. |
| --- | --- |

(10)

Det Forenede Kongerige har desuden indsendt ajourførte oplysninger om den epidemiologiske situation i landet i forbindelse med de udbrud af HPAI, der blev bekræftet på en fjerkrævirksomhed den 8. november 2021 i nærheden af Alcester, Bidford, Warwickshire i England og den 21. november 2021 i nærheden af North Fambridge, Maldon, Essex i England. Det Forenede Kongerige har også forelagt de foranstaltninger, det har truffet for at forhindre yderligere spredning af sygdommen. Efter disse udbrud af HPAI har Det Forenede Kongerige navnlig gennemført sanering med henblik på at kontrollere og begrænse spredningen af denne sygdom. Det Forenede Kongerige har desuden afsluttet de nødvendige rengørings- og desinfektionsforanstaltninger efter gennemførelsen af saneringspolitikken på de inficerede fjerkrævirksomheder på landets område.

| (11) | Kommissionen har evalueret de oplysninger, som Det Forenede Kongerige har forelagt, og konkluderet, at HPAI-udbruddene på fjerkrævirksomheder i nærheden af Alcester, Bidford, Warwickshire i England og i nærheden af North Fambridge, Maldon, Essex i England, er overstået, og at der ikke længere er nogen risiko forbundet med indførsel til Unionen af fjerkræprodukter fra de zoner i Det Forenede Kongerige, hvorfra indførsel til Unionen af fjerkræprodukter er blevet suspenderet på grund af disse udbrud. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har evalueret de oplysninger, som Det Forenede Kongerige har forelagt, og konkluderet, at HPAI-udbruddene på fjerkrævirksomheder i nærheden af Alcester, Bidford, Warwickshire i England og i nærheden af North Fambridge, Maldon, Essex i England, er overstået, og at der ikke længere er nogen risiko forbundet med indførsel til Unionen af fjerkræprodukter fra de zoner i Det Forenede Kongerige, hvorfra indførsel til Unionen af fjerkræprodukter er blevet suspenderet på grund af disse udbrud.

| (12) | Bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(12)

Bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 bør derfor ændres.

| (13) | Under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation i Det Forenede Kongerige og i USA med hensyn til højpatogen aviær influenza og den alvorlige risiko for, at sygdommen kommer ind i Unionen, bør ændringerne af gennemførelsesforordning (EU) 2021/404, der foretages ved nærværende forordning, træde i kraft hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(13)

Under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation i Det Forenede Kongerige og i USA med hensyn til højpatogen aviær influenza og den alvorlige risiko for, at sygdommen kommer ind i Unionen, bør ændringerne af gennemførelsesforordning (EU) 2021/404, der foretages ved nærværende forordning, træde i kraft hurtigst muligt.

| (14) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(14)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. marts 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 af 30. januar 2020 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler vedrørende indførsel til Unionen og flytning og håndtering efter indførsel af sendinger af visse dyr, visse typer avlsmateriale og visse animalske produkter (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 af 24. marts 2021 om fastlæggelse af lister over tredjelande, territorier eller zoner deri, hvorfra det er tilladt at indføre dyr, avlsmateriale og animalske produkter til Unionen, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 (EUT L 114 af 31.3.2021, s. 1).

3

---

BILAG

I bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag V foretages følgende ændringer:






  a) | Del 1 ændres således:






  i) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.19 således:












  »GB

  Det Forenede Kongerige | GB-2.19 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022« |

1)

I bilag V foretages følgende ændringer:

a)

Del 1 ændres således:

i)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.19 således:

»GB

Det Forenede Kongerige

GB-2.19

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

8.11.2021

4.3.2022«

| ii) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.28 således:












  »GB

  Det Forenede Kongerige | GB-2.28 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022« |

ii)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.28 således:

»GB

Det Forenede Kongerige

GB-2.28

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

21.11.2021

8.3.2022«

| iii) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige tilføjes følgende række vedrørende zone GB-2.104 efter rækken vedrørende zone GB-2.103:












  »GB

  Det Forenede Kongerige | GB-2.104 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 1.3.2022« | |

iii)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige tilføjes følgende række vedrørende zone GB-2.104 efter rækken vedrørende zone GB-2.103:

»GB

Det Forenede Kongerige

GB-2.104

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

1.3.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

1.3.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

1.3.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

1.3.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

1.3.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

1.3.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

1.3.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

1.3.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

1.3.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

1.3.2022«

| iv) | I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende rækker vedrørende zone US-2.17 til US-2.20 efter rækken vedrørende zone US-2.16:












  »US

  USA | US-2.17 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| US-2.18 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| US-2.19 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| US-2.20 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 9.3.2022« | |

iv)

I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende rækker vedrørende zone US-2.17 til US-2.20 efter rækken vedrørende zone US-2.16:

»US

USA

US-2.17

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

8.3.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

8.3.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

8.3.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

8.3.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

8.3.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

8.3.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

8.3.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

8.3.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

8.3.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

8.3.2022

US-2.18

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

8.3.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

8.3.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

8.3.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

8.3.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

8.3.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

8.3.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

8.3.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

8.3.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

8.3.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

8.3.2022

US-2.19

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

8.3.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

8.3.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

8.3.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

8.3.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

8.3.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

8.3.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

8.3.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

8.3.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

8.3.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

8.3.2022

US-2.20

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

9.3.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

9.3.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

9.3.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

9.3.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

9.3.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

9.3.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

9.3.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

9.3.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

9.3.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

9.3.2022«

| b) | Del 2 ændres således:






  i) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige tilføjes følgende beskrivelse vedrørende zone GB-2.104 efter beskrivelsen vedrørende zone GB-2.103:







  »Det Forenede Kongerige | GB-2.104 | I nærheden af Redgrave, Mid Suffolk, Suffolk, England:
  Området, der er beliggende inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i WGS84-decimalkoordinaterne N52.37 og E0.99.« |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Del 2 ændres således:

i)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige tilføjes følgende beskrivelse vedrørende zone GB-2.104 efter beskrivelsen vedrørende zone GB-2.103:

»Det Forenede Kongerige

GB-2.104

I nærheden af Redgrave, Mid Suffolk, Suffolk, England:

Området, der er beliggende inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i WGS84-decimalkoordinaterne N52.37 og E0.99.«

| ii) | I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende beskrivelser af zonerne US-2.17 til US-2.20 efter beskrivelsen af zone US-2.16:







  »USA | US-2.17 | Staten Delaware
  New Castle 02
  New Castle County: En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 75.7430486°W 39.5199819°N) og har følgende udstrækning (med uret):






  a) | Nord: 1,1 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem W Creek Ln og Dickerson Ln. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende beskrivelser af zonerne US-2.17 til US-2.20 efter beskrivelsen af zone US-2.16:

»USA

US-2.17

Staten Delaware

New Castle 02

New Castle County: En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 75.7430486°W 39.5199819°N) og har følgende udstrækning (med uret):

a)

Nord: 1,1 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem W Creek Ln og Dickerson Ln.

| b) | Nordøst: 0,3 km mod nordøst fra skæringspunktet mellem Cuter Way og Nantucket Dr. |
| --- | --- |

b)

Nordøst: 0,3 km mod nordøst fra skæringspunktet mellem Cuter Way og Nantucket Dr.

| c) | Øst: 0,23 km mod nordøst fra skæringspunktet mellem Denny Lynn Dr og Kelsey Lynn Ct. |
| --- | --- |

c)

Øst: 0,23 km mod nordøst fra skæringspunktet mellem Denny Lynn Dr og Kelsey Lynn Ct.

| d) | Sydøst: 0,8 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Blackbird Station Rn og Lloyd Guessford Rd. |
| --- | --- |

d)

Sydøst: 0,8 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Blackbird Station Rn og Lloyd Guessford Rd.

| e) | Syd: 2,2 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Massey Rd og Bradford Johnson Rd. |
| --- | --- |

e)

Syd: 2,2 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Massey Rd og Bradford Johnson Rd.

| f) | Sydvest: 1,9 km mod vestsydvest fra skæringspunktet mellem Megan Rd og Scott Rd. |
| --- | --- |

f)

Sydvest: 1,9 km mod vestsydvest fra skæringspunktet mellem Megan Rd og Scott Rd.

| g) | Vest: 2,7 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem Bohemia Manor Farm Ln og Augustine Herman Hwy. |
| --- | --- |

g)

Vest: 2,7 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem Bohemia Manor Farm Ln og Augustine Herman Hwy.

| h) | Nordvest: 0,7 km mod nordnordvest fra skæringspunktet mellem Court House Point Rd og Augustine Herman Hwy. |
| --- | --- |

h)

Nordvest: 0,7 km mod nordnordvest fra skæringspunktet mellem Court House Point Rd og Augustine Herman Hwy.

US-2.18

Staten Maryland

Queen Anne's County: En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 75.8786226°W 39.2489713°N) og har følgende udstrækning (med uret):

| a) | Nord: 0,6 km mod nordnordvest fra skæringspunktet mellem Herbies Way og Chester River Heights Rd. |
| --- | --- |

a)

Nord: 0,6 km mod nordnordvest fra skæringspunktet mellem Herbies Way og Chester River Heights Rd.

| b) | Nordøst: 0,8 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem Stullltown Rd og Peters Corner Rd. |
| --- | --- |

b)

Nordøst: 0,8 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem Stullltown Rd og Peters Corner Rd.

| c) | Øst: 1,4 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Busic Church Rd og Duhamel Corner Rd. |
| --- | --- |

c)

Øst: 1,4 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Busic Church Rd og Duhamel Corner Rd.

| d) | Sydøst: 0,36 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem Trunk Line Rd og Bee Tree Rd. |
| --- | --- |

d)

Sydøst: 0,36 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem Trunk Line Rd og Bee Tree Rd.

| e) | Syd: 0,63 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Murphy Rd og Price Station Rd 405 |
| --- | --- |

e)

Syd: 0,63 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Murphy Rd og Price Station Rd 405

| f) | Sydvest: 0,1 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Flat Iron Square Rd og Lieby Rd. |
| --- | --- |

f)

Sydvest: 0,1 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Flat Iron Square Rd og Lieby Rd.

| g) | Vest: 2,2 km mod østsydøst fra skæringspunktet mellem Rolphs Wharf Rd og Church Hill Rd. |
| --- | --- |

g)

Vest: 2,2 km mod østsydøst fra skæringspunktet mellem Rolphs Wharf Rd og Church Hill Rd.

| h) | Nordvest: 0,5 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem Deep Landing Rd og Bright Meadow Ln. |
| --- | --- |

h)

Nordvest: 0,5 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem Deep Landing Rd og Bright Meadow Ln.

US-2.19

Staten Missouri

Jasper County: En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 94.5953717°W 37.4321134°N) og har følgende udstrækning (med uret):

| a) | Nord: 0,7 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem SW 50th Rd og SW 160th Ln. |
| --- | --- |

a)

Nord: 0,7 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem SW 50th Rd og SW 160th Ln.

| b) | Nordøst: 0,7 km mod vest fra skæringspunktet mellem W Highway 126 og SW 115th Ln. |
| --- | --- |

b)

Nordøst: 0,7 km mod vest fra skæringspunktet mellem W Highway 126 og SW 115th Ln.

| c) | Øst: 0,5 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem State Highway 43 og Thistle Rd. |
| --- | --- |

c)

Øst: 0,5 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem State Highway 43 og Thistle Rd.

| d) | Sydøst: 0,5 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem Park Ln og 25B. |
| --- | --- |

d)

Sydøst: 0,5 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem Park Ln og 25B.

| f) | Sydvest: 0,3 km mod sydsydøst fra skæringspunktet mellem NE Scammon Rd og NE 85th St. |
| --- | --- |

f)

Sydvest: 0,3 km mod sydsydøst fra skæringspunktet mellem NE Scammon Rd og NE 85th St.

| g) | Vest: 0,6 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem E 400 Highway og Highway 69. |
| --- | --- |

g)

Vest: 0,6 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem E 400 Highway og Highway 69.

| h) | Nordvest: 0,7 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem Highway 126 og N Free King's Highway. |
| --- | --- |

h)

Nordvest: 0,7 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem Highway 126 og N Free King's Highway.

US-2.20

Staten Missouri

Lawrence County: En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 93.7354261°W 37.1689086°N) og har følgende udstrækning (med uret):

| a) | Nord: 1,2 km mod nordnordøst fra skæringspunktet mellem Farm Rd 2077 og Farm Rd 1170. |
| --- | --- |

a)

Nord: 1,2 km mod nordnordøst fra skæringspunktet mellem Farm Rd 2077 og Farm Rd 1170.

| b) | Nordøst: 1,1 km mod vest fra skæringspunktet mellem County Rd 2090 og County Rd 1230. |
| --- | --- |

b)

Nordøst: 1,1 km mod vest fra skæringspunktet mellem County Rd 2090 og County Rd 1230.

| c) | Øst: 1,0 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem Farm Rd 2130 og Farm Rd 1245. |
| --- | --- |

c)

Øst: 1,0 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem Farm Rd 2130 og Farm Rd 1245.

| d) | Sydøst: 0,4 km mod nordøst fra skæringspunktet mellem Farm Rd 1220 og Farm Rd 2180. |
| --- | --- |

d)

Sydøst: 0,4 km mod nordøst fra skæringspunktet mellem Farm Rd 1220 og Farm Rd 2180.

| f) | Sydvest: 0,5 km mod østnordøst fra skæringspunktet mellem County Rd 1131 og Farm Rd 2181. |
| --- | --- |

f)

Sydvest: 0,5 km mod østnordøst fra skæringspunktet mellem County Rd 1131 og Farm Rd 2181.

| g) | Vest: 0,7 km mod sydsydvest fra skæringspunktet mellem I-44 og Highway H. |
| --- | --- |

g)

Vest: 0,7 km mod sydsydvest fra skæringspunktet mellem I-44 og Highway H.

| h) | Nordvest: 1,5 km mod nordnordøst fra skæringspunktet mellem Farm Rd 2100 og Farm Rd 1132 LC.« |
| --- | --- |

h)

Nordvest: 1,5 km mod nordnordøst fra skæringspunktet mellem Farm Rd 2100 og Farm Rd 1132 LC.«

| 2) | I bilag XIV foretages følgende ændringer:






  a) | Del 1 ændres således:






  i) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.19 således:












  »GB

  Det Forenede Kongerige | GB-2.19 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022« |

2)

I bilag XIV foretages følgende ændringer:

a)

Del 1 ændres således:

i)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.19 således:

»GB

Det Forenede Kongerige

GB-2.19

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

8.11.2021

4.3.2022«

| ii) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.28 således:












  »GB

  Det Forenede Kongerige | GB-2.28 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022« |

ii)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.28 således:

»GB

Det Forenede Kongerige

GB-2.28

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

21.11.2021

8.3.2022«

| iii) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige tilføjes følgende række vedrørende zone GB-2.104 efter rækken vedrørende zone GB-2.103:












  »GB

  Det Forenede Kongerige | GB-2.104 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 1.3.2022« | |

iii)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige tilføjes følgende række vedrørende zone GB-2.104 efter rækken vedrørende zone GB-2.103:

»GB

Det Forenede Kongerige

GB-2.104

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

1.3.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

1.3.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

1.3.2022«

| iv) | I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende rækker vedrørende zone US-2.17 til US-2.20 efter rækken vedrørende zone US-2.16:












  »US

  USA | US-2.17 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 8.3.2022 | |
| US-2.18 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 8.3.2022 | |
| US-2.19 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 8.3.2022 | |
| US-2.20 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 9.3.2022« | |

iv)

I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende rækker vedrørende zone US-2.17 til US-2.20 efter rækken vedrørende zone US-2.16:

»US

USA

US-2.17

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

8.3.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

8.3.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

8.3.2022

US-2.18

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

8.3.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

8.3.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

8.3.2022

US-2.19

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

8.3.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

8.3.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

8.3.2022

US-2.20

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

9.3.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

9.3.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

9.3.2022«

| b) | I del 2 i oplysningerne vedrørende USA erstattes rækkerne vedrørende zone US-2 til US-2.16 af følgende:







  »USA | US-2 | De zoner i USA, der er beskrevet under US-2 i bilag V, del 2« |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I del 2 i oplysningerne vedrørende USA erstattes rækkerne vedrørende zone US-2 til US-2.16 af følgende:

»USA

US-2

De zoner i USA, der er beskrevet under US-2 i bilag V, del 2«

---

AFGØRELSER

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 90/116 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 90/116

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2022/442

af 21. februar 2022

om bemyndigelse til at indlede forhandlinger med Island, Kongeriget Norge, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein med henblik på indgåelse af aftaler mellem Den Europæiske Union og disse lande om supplerende regler i forbindelse med instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik som del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 77, stk. 2, og artikel 79, stk. 2, litra d), sammenholdt med artikel 218, stk. 3 og 4,

under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1148 (1), som oprettede instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik, som del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning, for perioden 2021-2027, blev vedtaget den 7. juli 2021. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1148 (1), som oprettede instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik, som del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning, for perioden 2021-2027, blev vedtaget den 7. juli 2021.

| (2) | Formålet med forordning (EU) 2021/1148 er at skabe rammerne for solidaritet gennem finansiel støtte til de medlemsstater og lande, som varetager håndhævelsen af bestemmelserne i Schengenreglerne om de ydre grænser. Den udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som de associerede lande deltager i. |
| --- | --- |

(2)

Formålet med forordning (EU) 2021/1148 er at skabe rammerne for solidaritet gennem finansiel støtte til de medlemsstater og lande, som varetager håndhævelsen af bestemmelserne i Schengenreglerne om de ydre grænser. Den udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som de associerede lande deltager i.

| (3) | Forordning (EU) 2021/1148 udbygger Schengenreglerne, og Danmark har truffet afgørelse om at gennemføre nævnte forordning i sin nationale lovgivning, jf. artikel 4 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af nærværende afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EU) 2021/1148 udbygger Schengenreglerne, og Danmark har truffet afgørelse om at gennemføre nævnte forordning i sin nationale lovgivning, jf. artikel 4 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af nærværende afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark.

| (4) | Denne afgørelse udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (2). Irland deltager ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland. |
| --- | --- |

(4)

Denne afgørelse udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (2). Irland deltager ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland.

| (5) | Island, Kongeriget Norge, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein meddelte henholdsvis den 1. september 2021, den 17. december 2021, den 11. august 2021 og den 18. august 2021 deres beslutning om at acceptere indholdet af instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik, oprettet ved forordning (EU) 2021/1148, og gennemføre det i overensstemmelse med deres interne retsorden. |
| --- | --- |

(5)

Island, Kongeriget Norge, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein meddelte henholdsvis den 1. september 2021, den 17. december 2021, den 11. august 2021 og den 18. august 2021 deres beslutning om at acceptere indholdet af instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik, oprettet ved forordning (EU) 2021/1148, og gennemføre det i overensstemmelse med deres interne retsorden.

| (6) | I lyset af artikel 7, stk. 6 i forordning (EU) 2021/1148, bør der derfor indledes forhandlinger med Island, Kongeriget Norge, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein med henblik på indgåelse af internationale aftaler med disse lande om supplerende regler vedrørende gennemførelsen i hvert af disse lande af forordning (EU) 2021/1148 — |
| --- | --- |

(6)

I lyset af artikel 7, stk. 6 i forordning (EU) 2021/1148, bør der derfor indledes forhandlinger med Island, Kongeriget Norge, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein med henblik på indgåelse af internationale aftaler med disse lande om supplerende regler vedrørende gennemførelsen i hvert af disse lande af forordning (EU) 2021/1148 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Kommissionen bemyndiges herved til at indlede forhandlinger med Island, Kongeriget Norge, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein med henblik på at indgå aftaler om supplerende regler vedrørende gennemførelsen i disse lande af forordning (EU) 2021/1148.

2.   Forhandlingerne føres på grundlag af Rådets forhandlingsdirektiver, der er fastsat i addendummet til denne afgørelse.

Artikel 2

Forhandlingerne føres i samråd med Gruppen af Råder vedrørende Retlige og Indre Anliggender, der er det forberedende organ, som hermed udpeges som det særlige udvalg i overensstemmelse med artikel 218, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Kommissionen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. februar 2022.

På Rådets vegne

J. DENORMANDIE

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1148 af 7. juli 2021 om oprettelse af instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik som del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning (EUT L 251 af 15.7.2021, s. 48).

1

(2)  Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20).

2

---

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 90/118 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 90/118

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2022/443

af 3. marts 2022

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg, til ændringen af bilag IV (Energi) til EØS-aftalen (Direktivet om bygningers energimæssige ydeevne)

(EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 194, stk. 2, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 af 28. november 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1), særlig artikel 1, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2) (»EØS-aftalen«) trådte i kraft den 1. januar 1994. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2) (»EØS-aftalen«) trådte i kraft den 1. januar 1994.

| (2) | I henhold til EØS-aftalens artikel 98 kan Det Blandede EØS-Udvalg træffe afgørelse om at ændre blandt andet bilag IV til EØS-aftalen, som indeholder bestemmelser om energi. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til EØS-aftalens artikel 98 kan Det Blandede EØS-Udvalg træffe afgørelse om at ændre blandt andet bilag IV til EØS-aftalen, som indeholder bestemmelser om energi.

| (3) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU (3) skal indarbejdes i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(3)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU (3) skal indarbejdes i EØS-aftalen.

| (4) | Bilag IV (Energi) til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Bilag IV (Energi) til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Det Blandede EØS-Udvalg, bør derfor baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse — |
| --- | --- |

(5)

Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Det Blandede EØS-Udvalg, bør derfor baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Det Blandede EØS-Udvalg, til den foreslåede ændring af bilag IV (Energi) til EØS-aftalen, baseres på det udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. marts 2022.

På Rådets vegne

G. DARMANIN

Formand

---

(1)  
  EFT L 305 af 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  
  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13).

3

---

UDKAST TIL DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE nr. ...

af ...

om ændring af bilag IV (Energi) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (1) (»EPBD«) skal indarbejdes i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (1) (»EPBD«) skal indarbejdes i EØS-aftalen.

| (2) | På grund af de særlige forhold, der gør sig gældende for Islands relativt nye og ensartede bygningsmasse, er der enighed om en midlertidig og betinget undtagelse fra anvendelsen af direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne. Denne undtagelse bør finde anvendelse på direktiv 2010/31/EU som gældende før ændringen ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/844 af 30. maj 2018. Undtagelsen bør være strengt tidsbegrænset og bør kun finde anvendelse, indtil der er opnået enighed om indarbejdelse af direktiv 2010/31/EU som ændret ved direktiv (EU) 2018/844 i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(2)

På grund af de særlige forhold, der gør sig gældende for Islands relativt nye og ensartede bygningsmasse, er der enighed om en midlertidig og betinget undtagelse fra anvendelsen af direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne. Denne undtagelse bør finde anvendelse på direktiv 2010/31/EU som gældende før ændringen ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/844 af 30. maj 2018. Undtagelsen bør være strengt tidsbegrænset og bør kun finde anvendelse, indtil der er opnået enighed om indarbejdelse af direktiv 2010/31/EU som ændret ved direktiv (EU) 2018/844 i EØS-aftalen.

| (3) | På grund af Liechtensteins meget lille bygningsmasse og dets klima og bygningstyper er Liechtenstein undtaget fra forpligtelsen i henhold til artikel 5 i EPBD til at foretage egne beregninger af omkostningsoptimale niveauer for mindstekrav til energimæssig ydeevne. |
| --- | --- |

(3)

På grund af Liechtensteins meget lille bygningsmasse og dets klima og bygningstyper er Liechtenstein undtaget fra forpligtelsen i henhold til artikel 5 i EPBD til at foretage egne beregninger af omkostningsoptimale niveauer for mindstekrav til energimæssig ydeevne.

| (4) | I medfør af betingelserne i tilpasning c) kan Norge og Liechtenstein fastsætte bestemmelser om mindstekrav til energimæssig ydeevne med en anden systemgrænse end primærenergiforbruget, hvilket er det, der kræves i henhold til EPBD, forudsat at betingelserne i tilpasning c) er opfyldt. |
| --- | --- |

(4)

I medfør af betingelserne i tilpasning c) kan Norge og Liechtenstein fastsætte bestemmelser om mindstekrav til energimæssig ydeevne med en anden systemgrænse end primærenergiforbruget, hvilket er det, der kræves i henhold til EPBD, forudsat at betingelserne i tilpasning c) er opfyldt.

| (5) | Tilpasning d) sikrer, at det brugerdrevne system til attestering af bygningers energimæssige ydeevne i Norge giver samme resultater som attester, der er udstedt af uvildige eksperter som krævet i artikel 17 i EPBD. |
| --- | --- |

(5)

Tilpasning d) sikrer, at det brugerdrevne system til attestering af bygningers energimæssige ydeevne i Norge giver samme resultater som attester, der er udstedt af uvildige eksperter som krævet i artikel 17 i EPBD.

| (6) | Bilag IV til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(6)

Bilag IV til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Teksten i punkt 17 (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002) i bilag IV til EØS-aftalen affattes således:

»
  32010 L 0031: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (»EPBD«) (EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13).

Direktivets bestemmelser gælder i forbindelse med denne aftale med følgende tilpasninger:

| a) | Direktivet finder ikke anvendelse på Island. |
| --- | --- |

a)

Direktivet finder ikke anvendelse på Island.

| b) | I artikel 5, stk. 2, tilføjes følgende:

  »Med henblik på at fastlægge omkostningsoptimale niveauer for mindstekrav til energimæssig ydeevne kan Liechtenstein anvende beregninger fra en anden kontraherende part med sammenlignelige parametre.« |
| --- | --- |

b)

I artikel 5, stk. 2, tilføjes følgende:

»Med henblik på at fastlægge omkostningsoptimale niveauer for mindstekrav til energimæssig ydeevne kan Liechtenstein anvende beregninger fra en anden kontraherende part med sammenlignelige parametre.«

| c) | Med henblik på artikel 9, stk. 3, litra a), i og bilag I til EPBD kan Liechtenstein og Norge basere deres krav til energiforbrug på nettoenergi, forudsat at følgende betingelser og sikkerhedsforanstaltninger er opfyldt:






  i) | Minimumskravene til energimæssig ydeevne er fastsat i overensstemmelse med kravene i artikel 5 i EPBD i overensstemmelse med de grundlæggende principper i den metoderamme, der er fastlagt til beregning af omkostningsoptimale niveauer for mindstekrav til energimæssig ydeevne (2). |
| --- | --- | --- |

c)

Med henblik på artikel 9, stk. 3, litra a), i og bilag I til EPBD kan Liechtenstein og Norge basere deres krav til energiforbrug på nettoenergi, forudsat at følgende betingelser og sikkerhedsforanstaltninger er opfyldt:

i)

Minimumskravene til energimæssig ydeevne er fastsat i overensstemmelse med kravene i artikel 5 i EPBD i overensstemmelse med de grundlæggende principper i den metoderamme, der er fastlagt til beregning af omkostningsoptimale niveauer for mindstekrav til energimæssig ydeevne (2).

| ii) | En numerisk indikator for primærenergiforbrug svarende til de krav til energimæssig ydeevne, der er fastsat i byggevedtægten, er offentlig tilgængelig. |
| --- | --- |

ii)

En numerisk indikator for primærenergiforbrug svarende til de krav til energimæssig ydeevne, der er fastsat i byggevedtægten, er offentlig tilgængelig.

| iii) | Kommissionen forbeholder sig ret til at tage denne specifikke tilpasning op til genovervejelse i forbindelse med fremtidige forhandlinger om EPBD som ændret ved direktiv (EU) 2018/844. |
| --- | --- |

iii)

Kommissionen forbeholder sig ret til at tage denne specifikke tilpasning op til genovervejelse i forbindelse med fremtidige forhandlinger om EPBD som ændret ved direktiv (EU) 2018/844.

| d) | I artikel 17 tilføjes følgende:

  »EFTA-staterne kan indføre et forenklet, brugerdrevet energiattesteringssystem for beboelsesejendomme, der kan anvendes som alternativ til brug af eksperter, hvis følgende betingelser er opfyldt:






  i) | Der foreligger et indgående kendskab til og data af god kvalitet om hele bestanden af beboelsesejendomme, herunder alle bygningstyper og aldersgrupper, og egenskaberne for den klimaskærm og de tekniske bygningsinstallationer, der er i brug, pr. type, hvilket gør det muligt på grundlag af brugerinput at beregne den enkelte bygnings og bygningsenheds energimæssige ydeevne med en høj grad af sikkerhed |
| --- | --- | --- |

d)

I artikel 17 tilføjes følgende:

»EFTA-staterne kan indføre et forenklet, brugerdrevet energiattesteringssystem for beboelsesejendomme, der kan anvendes som alternativ til brug af eksperter, hvis følgende betingelser er opfyldt:

i)

Der foreligger et indgående kendskab til og data af god kvalitet om hele bestanden af beboelsesejendomme, herunder alle bygningstyper og aldersgrupper, og egenskaberne for den klimaskærm og de tekniske bygningsinstallationer, der er i brug, pr. type, hvilket gør det muligt på grundlag af brugerinput at beregne den enkelte bygnings og bygningsenheds energimæssige ydeevne med en høj grad af sikkerhed

| ii) | Der foreligger detaljerede oplysninger om omkostningsoptimale eller omkostningseffektive forbedringer for hver bygningstype |
| --- | --- |

ii)

Der foreligger detaljerede oplysninger om omkostningsoptimale eller omkostningseffektive forbedringer for hver bygningstype

| iii) | Der er truffet foranstaltninger til at hjælpe brugerne med at drive systemet til udstedelse af bygningsattesteringer. Disse foranstaltninger kan omfatte en hjælpelinje eller rådgivningstjenester, der muliggør kontakt mellem brugerne på den ene side og uvildige eksperter og systemeksperter på den anden side |
| --- | --- |

iii)

Der er truffet foranstaltninger til at hjælpe brugerne med at drive systemet til udstedelse af bygningsattesteringer. Disse foranstaltninger kan omfatte en hjælpelinje eller rådgivningstjenester, der muliggør kontakt mellem brugerne på den ene side og uvildige eksperter og systemeksperter på den anden side

| iv) | Det brugerdrevne attesteringssystem omfatter kvalitetskontrol- og verifikationsmekanismer til kontrol af brugernes inputdata og deres gennemsigtighed for at sikre, at risikoen for resultatmanipulation er ubetydelig |
| --- | --- |

iv)

Det brugerdrevne attesteringssystem omfatter kvalitetskontrol- og verifikationsmekanismer til kontrol af brugernes inputdata og deres gennemsigtighed for at sikre, at risikoen for resultatmanipulation er ubetydelig

| v) | Der er indført uafhængige kontrolsystemer for at sikre, at den brugerdrevne attestering af energimæssig ydeevne giver samme resultater med hensyn til kvalitet og pålidelighed som attesteringer, der er udstedt af eksperter |
| --- | --- |

v)

Der er indført uafhængige kontrolsystemer for at sikre, at den brugerdrevne attestering af energimæssig ydeevne giver samme resultater med hensyn til kvalitet og pålidelighed som attesteringer, der er udstedt af eksperter

| vi) | Det brugerdrevne system giver anbefalinger, som kan rådgive brugerne om omkostningsoptimale eller omkostningseffektive forbedringer, der er specifikke for deres bygninger og bygningsenheder.«« |
| --- | --- |

vi)

Det brugerdrevne system giver anbefalinger, som kan rådgive brugerne om omkostningsoptimale eller omkostningseffektive forbedringer, der er specifikke for deres bygninger og bygningsenheder.««

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af direktiv 2010/31/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den [...], forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (3)
  *.

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den ...

På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne

Formand

Sekretærer for

Det Blandede EØS-Udvalg

---

(1)  
  EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 244/2012 af 16. januar 2012 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne, hvori der fastlægges en ramme for en sammenligningsmetode til beregning af omkostningsoptimale niveauer for mindstekrav til bygningers og bygningsdeles energimæssige ydeevne (EUT L 81 af 21.3.2012, s. 18).

2

(3)  [Ingen forfatningsmæssige krav angivet.] [Forfatningsmæssige krav angivet.]

3

---

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 90/122 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 90/122

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2022/444

af 28. juni 2021

om statsstøtte SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN) værksat af Frankrig til fordel for operatører af naturgaslagerinfrastrukturer

(meddelt under nummer C(2021) 4494)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFREMSTILLING

SAGSFREMSTILLING

| (1) | Ved brev af 23. oktober 2017 underrettede de franske myndigheder Kommissionen om udkastet til reform af de lovgivnings- og forskriftsmæssige rammer for oplagring af naturgas (herefter »reformen«). De franske myndigheder anmeldte dette udkast på forhånd den 23. november 2017, og efter det franske parlaments vedtagelse af reformen fremsendte de franske myndigheder yderligere oplysninger til Kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 23. oktober 2017 underrettede de franske myndigheder Kommissionen om udkastet til reform af de lovgivnings- og forskriftsmæssige rammer for oplagring af naturgas (herefter »reformen«). De franske myndigheder anmeldte dette udkast på forhånd den 23. november 2017, og efter det franske parlaments vedtagelse af reformen fremsendte de franske myndigheder yderligere oplysninger til Kommissionen.

| (2) | Ved brev af 28. februar 2020 meddelte Kommissionen Frankrig sin afgørelse om indledning af proceduren (herefter »indledningsafgørelsen«) efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (herefter »den formelle undersøgelsesprocedure«) over for denne støtte. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 28. februar 2020 meddelte Kommissionen Frankrig sin afgørelse om indledning af proceduren (herefter »indledningsafgørelsen«) efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (herefter »den formelle undersøgelsesprocedure«) over for denne støtte.

| (3) | Indledningsafgørelsen blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte. |
| --- | --- |

(3)

Indledningsafgørelsen blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte.

Den Europæiske Unions Tidende

| (4) | Som led i den formelle undersøgelsesprocedure modtog Kommissionen bemærkninger fra interesserede parter. Den videresendte dem til de franske myndigheder med henblik på en reaktion. De franske myndigheder fremsendte deres bemærkninger ved brev af 3. august 2020. |
| --- | --- |

(4)

Som led i den formelle undersøgelsesprocedure modtog Kommissionen bemærkninger fra interesserede parter. Den videresendte dem til de franske myndigheder med henblik på en reaktion. De franske myndigheder fremsendte deres bemærkninger ved brev af 3. august 2020.

| (5) | De franske myndigheder fremsendte supplerende oplysninger den 21. september 2020, den 26. januar 2021, den 15. marts 2021 og den 10. maj 2021. |
| --- | --- |

(5)

De franske myndigheder fremsendte supplerende oplysninger den 21. september 2020, den 26. januar 2021, den 15. marts 2021 og den 10. maj 2021.

2.   BAGGRUND FOR STØTTEN

BAGGRUND FOR STØTTEN

2.1.   Oplagring af naturgas i Frankrig

Oplagring af naturgas i Frankrig

| (6) | Underjordiske naturgaslagerinfrastrukturer gør det muligt at opbygge naturgaslagre, der er tilsluttet transmissionsnettet. De bidrager til forvaltningen af strømmene i nettet. |
| --- | --- |

(6)

Underjordiske naturgaslagerinfrastrukturer gør det muligt at opbygge naturgaslagre, der er tilsluttet transmissionsnettet. De bidrager til forvaltningen af strømmene i nettet.

| (7) | På den ene side anvendes lagring som et middel til at sikre balance mellem mængden af naturgas i nettet og den mængde naturgas, der forbruges, f.eks. i tilfælde af forsyningsafbrydelser eller spidsbelastningsperioder som følge af en kold periode om vinteren. På den anden side gør lagring, sammen med gasrørledninger og kompressorer, det muligt at sikre forsyningen i transmissionsnettet, navnlig i tilfælde af overbelastning. |
| --- | --- |

(7)

På den ene side anvendes lagring som et middel til at sikre balance mellem mængden af naturgas i nettet og den mængde naturgas, der forbruges, f.eks. i tilfælde af forsyningsafbrydelser eller spidsbelastningsperioder som følge af en kold periode om vinteren. På den anden side gør lagring, sammen med gasrørledninger og kompressorer, det muligt at sikre forsyningen i transmissionsnettet, navnlig i tilfælde af overbelastning.

| (8) | Lageroperatører tilbyder lagerkapacitet til naturgasleverandører på detail- og engrosmarkederne og til transmissionssystemoperatører. Den pris, som naturgasleverandørerne er villige til at betale for lagerkapaciteten, ligger meget tæt på prisforskellen på naturgas mellem sommer og vinter (»spændet«). Naturgasproduktionen er forholdsvis stabil i løbet af året, mens naturgasforbruget varierer meget afhængigt af temperaturen. |
| --- | --- |

(8)

Lageroperatører tilbyder lagerkapacitet til naturgasleverandører på detail- og engrosmarkederne og til transmissionssystemoperatører. Den pris, som naturgasleverandørerne er villige til at betale for lagerkapaciteten, ligger meget tæt på prisforskellen på naturgas mellem sommer og vinter (»spændet«). Naturgasproduktionen er forholdsvis stabil i løbet af året, mens naturgasforbruget varierer meget afhængigt af temperaturen.

| (9) | I Frankrig er der 14 lagerinfrastrukturer, hvoraf 11 er i drift (2), og der er tre lageroperatører:






  — | Storengy, som er datterselskab til ENGIE (100 %), ejer og driver 12 anlæg, hvoraf tre er udtaget, og ni er i drift. Sidstnævnte repræsenterer en nyttevolumen på 102,1 TWh (dvs. 74 % af områdets samlede kapacitet). |
| --- | --- | --- |

(9)

I Frankrig er der 14 lagerinfrastrukturer, hvoraf 11 er i drift (2), og der er tre lageroperatører:

2

—

Storengy, som er datterselskab til ENGIE (100 %), ejer og driver 12 anlæg, hvoraf tre er udtaget, og ni er i drift. Sidstnævnte repræsenterer en nyttevolumen på 102,1 TWh (dvs. 74 % af områdets samlede kapacitet).

| — | Teréga (tidligere TIGF), som er ejet af Snam (40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) og Predica (10 %), driver et anlæg, som tegner sig for en nyttevolumen på 33,1 TWh (eller 24 % af områdets samlede kapacitet). |
| --- | --- |

—

Teréga (tidligere TIGF), som er ejet af Snam (40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) og Predica (10 %), driver et anlæg, som tegner sig for en nyttevolumen på 33,1 TWh (eller 24 % af områdets samlede kapacitet).

| — | Géométhane, der er ejet af Storengy (50 %), CNP (49 %) og Géostock (1 %), driver et anlæg med en nyttevolumen på 3,3 TWh (eller 2 % af områdets samlede kapacitet). |
| --- | --- |

—

Géométhane, der er ejet af Storengy (50 %), CNP (49 %) og Géostock (1 %), driver et anlæg med en nyttevolumen på 3,3 TWh (eller 2 % af områdets samlede kapacitet).

| (10) | Fra 2009 faldt de sæsonbestemte udsving i naturgaspriserne. Indtil 2011 var spændet tilstrækkeligt stort til at få leverandørerne til at udnytte hele naturgaslagerkapaciteten. Fra 2011 blev spændet utilstrækkeligt til at dække den oplagringspris, som operatørerne tilbød (et spænd på 1,5-2 EUR/MWh for en pris på 6-7 EUR/MWh). Som følge heraf er lagerkapaciteten ikke blevet udnyttet fuldt ud siden 2010-2011, tre anlæg blev sat i begrænset drift (»udtaget«) i 2014 og 2015, mens udnyttelsesgraden for de eksisterende lagerinfrastrukturer nåede op på 63 % i 2017-2018. |
| --- | --- |

(10)

Fra 2009 faldt de sæsonbestemte udsving i naturgaspriserne. Indtil 2011 var spændet tilstrækkeligt stort til at få leverandørerne til at udnytte hele naturgaslagerkapaciteten. Fra 2011 blev spændet utilstrækkeligt til at dække den oplagringspris, som operatørerne tilbød (et spænd på 1,5-2 EUR/MWh for en pris på 6-7 EUR/MWh). Som følge heraf er lagerkapaciteten ikke blevet udnyttet fuldt ud siden 2010-2011, tre anlæg blev sat i begrænset drift (»udtaget«) i 2014 og 2015, mens udnyttelsesgraden for de eksisterende lagerinfrastrukturer nåede op på 63 % i 2017-2018.

2.2.   Lovgivnings- og forskriftsmæssige rammer

Lovgivnings- og forskriftsmæssige rammer

| (11) | For at sikre forsyningssikkerheden vedtog Frankrig i første omgang et dekret i 2014 for at skærpe naturgasleverandørernes forpligtelser til at opbygge naturgaslagre (3). Frankrig fandt efterfølgende, at dette system var behæftet med adskillige mangler, og en række naturgasleverandører anlagde sag, hvor de anfægtede 2014-dekretets lovlighed. På baggrund af denne udvikling besluttede Frankrig at indføre en tilpasset støtteforanstaltning, som er genstand for denne afgørelse (»den omhandlede støtte«). |
| --- | --- |

(11)

For at sikre forsyningssikkerheden vedtog Frankrig i første omgang et dekret i 2014 for at skærpe naturgasleverandørernes forpligtelser til at opbygge naturgaslagre (3). Frankrig fandt efterfølgende, at dette system var behæftet med adskillige mangler, og en række naturgasleverandører anlagde sag, hvor de anfægtede 2014-dekretets lovlighed. På baggrund af denne udvikling besluttede Frankrig at indføre en tilpasset støtteforanstaltning, som er genstand for denne afgørelse (»den omhandlede støtte«).

3

| (12) | Desuden giver artikel 33 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF (4) mulighed for, at en medlemsstat kan gennemføre en regulering af lagerinfrastrukturerne. Oplagring af naturgas er også en del af de foranstaltninger, som medlemsstaterne kan træffe for at sikre overholdelse af de forpligtelser, der følger af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1938 (5), på de betingelser, der er fastsat i denne forordning, navnlig forpligtelsen til at opretholde de nationale kunders forsyningssikkerhed, samtidig med at det sikres, at det indre marked for naturgas fungerer korrekt og kontinuerligt. |
| --- | --- |

(12)

Desuden giver artikel 33 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF (4) mulighed for, at en medlemsstat kan gennemføre en regulering af lagerinfrastrukturerne. Oplagring af naturgas er også en del af de foranstaltninger, som medlemsstaterne kan træffe for at sikre overholdelse af de forpligtelser, der følger af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1938 (5), på de betingelser, der er fastsat i denne forordning, navnlig forpligtelsen til at opretholde de nationale kunders forsyningssikkerhed, samtidig med at det sikres, at det indre marked for naturgas fungerer korrekt og kontinuerligt.

4

5

3.   DETALJERET BESKRIVELSE AF DEN OMHANDLEDE STØTTE OG BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE PROCEDUREN

DETALJERET BESKRIVELSE AF DEN OMHANDLEDE STØTTE OG BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE PROCEDUREN

3.1.   Formålet med ordningen

Formålet med ordningen

| (13) | Reguleringsordningen har til formål at sikre bevarelsen af de lagerinfrastrukturer, der er nødvendige for at opretholde forsyningssikkerheden for naturgas på det franske område på mellemlang og lang sigt. |
| --- | --- |

(13)

Reguleringsordningen har til formål at sikre bevarelsen af de lagerinfrastrukturer, der er nødvendige for at opretholde forsyningssikkerheden for naturgas på det franske område på mellemlang og lang sigt.

| (14) | Reguleringsordningen har navnlig til formål at sikre nettets kapacitet til at imødekomme efterspørgslen, navnlig i kuldespidsbelastningsperioder, og sikre forsyningen i naturgastransmissionsnettet, navnlig i tilfælde af overbelastning. |
| --- | --- |

(14)

Reguleringsordningen har navnlig til formål at sikre nettets kapacitet til at imødekomme efterspørgslen, navnlig i kuldespidsbelastningsperioder, og sikre forsyningen i naturgastransmissionsnettet, navnlig i tilfælde af overbelastning.

3.2.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (15) | Ordningen for regulering af kritiske naturgaslagerinfrastrukturer blev indført i energiloven ved lov nr. 2017-1839 af 30. december 2017 (6) (herefter »loven om kulbrinter«), som trådte i kraft den 1. januar 2018. |
| --- | --- |

(15)

Ordningen for regulering af kritiske naturgaslagerinfrastrukturer blev indført i energiloven ved lov nr. 2017-1839 af 30. december 2017 (6) (herefter »loven om kulbrinter«), som trådte i kraft den 1. januar 2018.

6

| (16) | Navnlig bestemmer artikel 12 i loven om kulbrinter, at reguleringsordningens anvendelsesområde fastlægges i den flerårige energiprogrammering (»programmation pluriannuelle de l'énergie« — herefter »PPE«) som omhandlet i energilovens artikel L141-1. PPE vedtages ved dekret efter høring af flere rådgivende organer og revideres mindst hvert femte år for to femårige perioder. For perioden 2019-2028 blev PPE fastsat ved dekret nr. 2020-456 af 21. april 2020 (herefter »dekret nr. 2020-456 om PPE«). |
| --- | --- |

(16)

Navnlig bestemmer artikel 12 i loven om kulbrinter, at reguleringsordningens anvendelsesområde fastlægges i den flerårige energiprogrammering (»programmation pluriannuelle de l'énergie« — herefter »PPE«) som omhandlet i energilovens artikel L141-1. PPE vedtages ved dekret efter høring af flere rådgivende organer og revideres mindst hvert femte år for to femårige perioder. For perioden 2019-2028 blev PPE fastsat ved dekret nr. 2020-456 af 21. april 2020 (herefter »dekret nr. 2020-456 om PPE«).

| (17) | Desuden bestemmer artikel 12 i lov om kulbrinter, at energireguleringsmyndigheden (herefter »CRE«) fastsætter visse regler for reguleringsordningen, navnlig betingelserne for bortauktionering af lagerkapacitet, lageroperatørernes tilladte indtægter og ordningerne for opkrævning af disse indtægter gennem markedsføring af kapacitet og tariffer for anvendelse af naturgastransmissionsnettet og tilbagebetaling heraf til lageroperatører (jf. betragtning 20-22). |
| --- | --- |

(17)

Desuden bestemmer artikel 12 i lov om kulbrinter, at energireguleringsmyndigheden (herefter »CRE«) fastsætter visse regler for reguleringsordningen, navnlig betingelserne for bortauktionering af lagerkapacitet, lageroperatørernes tilladte indtægter og ordningerne for opkrævning af disse indtægter gennem markedsføring af kapacitet og tariffer for anvendelse af naturgastransmissionsnettet og tilbagebetaling heraf til lageroperatører (jf. betragtning 20-22).

3.3.   Ordningens generelle funktion

Ordningens generelle funktion

| (18) | Den ordning for regulering af oplagring af naturgas, der blev vedtaget i Frankrig i 2017, er baseret på tre principper. |
| --- | --- |

(18)

Den ordning for regulering af oplagring af naturgas, der blev vedtaget i Frankrig i 2017, er baseret på tre principper.

| (19) | For det første svarer ordningens anvendelsesområde til de underjordiske lagerinfrastrukturer, der er nødvendige for at opretholde forsyningssikkerheden på det franske område på mellemlang og lang sigt (7) (»kritiske lagerinfrastrukturer«). Listen over disse kritiske infrastrukturer findes i PPE-dekretet. De skal holdes i drift af de operatører, der driver dem (8). |
| --- | --- |

(19)

For det første svarer ordningens anvendelsesområde til de underjordiske lagerinfrastrukturer, der er nødvendige for at opretholde forsyningssikkerheden på det franske område på mellemlang og lang sigt (7) (»kritiske lagerinfrastrukturer«). Listen over disse kritiske infrastrukturer findes i PPE-dekretet. De skal holdes i drift af de operatører, der driver dem (8).

7

8

| (20) | For det andet sælges de kritiske lagerinfrastrukturers kapacitet på auktion på de vilkår, der er fastsat af CRE (9). Auktionerne er åbne for leverandører, der er etableret i en EU-medlemsstat eller i en anden stat, og som har tilladelse til at handle på det franske detail- eller engrosmarked. I januar 2018 havde 213 franske eller udenlandske leverandører en sådan tilladelse. Auktionsindtægterne tilfalder lageroperatørerne direkte. |
| --- | --- |

(20)

For det andet sælges de kritiske lagerinfrastrukturers kapacitet på auktion på de vilkår, der er fastsat af CRE (9). Auktionerne er åbne for leverandører, der er etableret i en EU-medlemsstat eller i en anden stat, og som har tilladelse til at handle på det franske detail- eller engrosmarked. I januar 2018 havde 213 franske eller udenlandske leverandører en sådan tilladelse. Auktionsindtægterne tilfalder lageroperatørerne direkte.

9

| (21) | For det tredje er operatørerne af de kritiske lagerinfrastrukturer omfattet af en garanti om dækning af deres omkostninger svarende til en »effektiv operatørs« omkostninger (10). De oppebærer således en reguleret indtægt, der fastsættes af CRE (herefter »de tilladte indtægter«). Hvis de indtægter, der opkræves direkte fra deres kunder, er lavere end deres tilladte indtægter, modtager lageroperatørerne en kompensation svarende til forskellen mellem deres tilladte indtægter og deres modtagne indtægter (jf. betragtning 89). Denne kompensation afholdes af naturgasleverandører på grundlag af deres portefølje af kunder, hvis forsyning ikke må afbrydes, og som ikke har fritaget leverandøren for forpligtelsen til at lagre det, der svarer til den pågældende kundes naturgasforbrug, og som er tilsluttet det offentlige naturgastransmissionsnet (jf. betragtning 104 og 105). Kompensationen opkræves af transmissionssystemoperatøren som en særlig afgift under tariffen for brug af transmissionsnettet (»ATRT-tariffen«) og tilbagebetales derefter til lageroperatørerne. |
| --- | --- |

(21)

For det tredje er operatørerne af de kritiske lagerinfrastrukturer omfattet af en garanti om dækning af deres omkostninger svarende til en »effektiv operatørs« omkostninger (10). De oppebærer således en reguleret indtægt, der fastsættes af CRE (herefter »de tilladte indtægter«). Hvis de indtægter, der opkræves direkte fra deres kunder, er lavere end deres tilladte indtægter, modtager lageroperatørerne en kompensation svarende til forskellen mellem deres tilladte indtægter og deres modtagne indtægter (jf. betragtning 89). Denne kompensation afholdes af naturgasleverandører på grundlag af deres portefølje af kunder, hvis forsyning ikke må afbrydes, og som ikke har fritaget leverandøren for forpligtelsen til at lagre det, der svarer til den pågældende kundes naturgasforbrug, og som er tilsluttet det offentlige naturgastransmissionsnet (jf. betragtning 104 og 105). Kompensationen opkræves af transmissionssystemoperatøren som en særlig afgift under tariffen for brug af transmissionsnettet (»ATRT-tariffen«) og tilbagebetales derefter til lageroperatørerne.

10

| (22) | Hvis lageroperatørernes indtægter derimod overstiger deres tilladte indtægter, skal lageroperatørerne tilbagebetale overskuddet via tariffen for brug af transmissionsnettet (jf. betragtning 90). |
| --- | --- |

(22)

Hvis lageroperatørernes indtægter derimod overstiger deres tilladte indtægter, skal lageroperatørerne tilbagebetale overskuddet via tariffen for brug af transmissionsnettet (jf. betragtning 90).

3.4.   Reguleringsordningens anvendelsesområde

Reguleringsordningens anvendelsesområde

| (23) | Ifølge de franske myndigheders forklaringer består metoden til identifikation af de kritiske lagerinfrastrukturer i at fastlægge dels de infrastrukturer, der er nødvendige for at sikre nettets kapacitet til at dække efterspørgslen, dels de infrastrukturer, der er nødvendige for at sikre forsyningen i naturgastransmissionsnettet. |
| --- | --- |

(23)

Ifølge de franske myndigheders forklaringer består metoden til identifikation af de kritiske lagerinfrastrukturer i at fastlægge dels de infrastrukturer, der er nødvendige for at sikre nettets kapacitet til at dække efterspørgslen, dels de infrastrukturer, der er nødvendige for at sikre forsyningen i naturgastransmissionsnettet.

3.4.1.   Infrastrukturer, der er nødvendige for at sikre systemets kapacitet til at dække efterspørgslen i kuldespidsbelastningsperioder

Infrastrukturer, der er nødvendige for at sikre systemets kapacitet til at dække efterspørgslen i kuldespidsbelastningsperioder

| (24) | Det forventede forsyningssikkerhedsniveau for gassystemet er fastsat i artikel R121-4 i energiloven. Formålet er at sikre forsyningen til alle forbrugere, som ikke kontraktligt har accepteret en forsyning, som kan afbrydes under særligt kolde vejrforhold, der statistisk forekommer en gang hver 50. år. |
| --- | --- |

(24)

Det forventede forsyningssikkerhedsniveau for gassystemet er fastsat i artikel R121-4 i energiloven. Formålet er at sikre forsyningen til alle forbrugere, som ikke kontraktligt har accepteret en forsyning, som kan afbrydes under særligt kolde vejrforhold, der statistisk forekommer en gang hver 50. år.

| (25) | Identifikationen af de infrastrukturer, der er nødvendige for at sikre systemets kapacitet til at dække efterspørgslen, er baseret på det arbejde, som transmissionssystemoperatørerne udfører, og som sammenligner efterspørgslen efter naturgas i kuldespidsbelastningsperioder på 1-30 dage og naturgasforsyningskapaciteten, navnlig gennem samkøringslinjer og terminaler for flydende naturgas (LNG). |
| --- | --- |

(25)

Identifikationen af de infrastrukturer, der er nødvendige for at sikre systemets kapacitet til at dække efterspørgslen, er baseret på det arbejde, som transmissionssystemoperatørerne udfører, og som sammenligner efterspørgslen efter naturgas i kuldespidsbelastningsperioder på 1-30 dage og naturgasforsyningskapaciteten, navnlig gennem samkøringslinjer og terminaler for flydende naturgas (LNG).

3.4.1.1.   Vurdering af efterspørgslen efter naturgas

Vurdering af efterspørgslen efter naturgas

| (26) | For det første har de franske myndigheder undersøgt fem scenarier for udviklingen i naturgasforbruget, bortset fra forbruget til elproduktion, i løbet af de næste ti år. Scenarierne for naturgasforbruget går fra – 2 % til – 18 % i forhold til referenceåret 2012. I sidste ende gik de franske myndigheder ud fra et fald på 2 % i naturgasforbruget, bortset fra forbruget til elproduktionen. |
| --- | --- |

(26)

For det første har de franske myndigheder undersøgt fem scenarier for udviklingen i naturgasforbruget, bortset fra forbruget til elproduktion, i løbet af de næste ti år. Scenarierne for naturgasforbruget går fra – 2 % til – 18 % i forhold til referenceåret 2012. I sidste ende gik de franske myndigheder ud fra et fald på 2 % i naturgasforbruget, bortset fra forbruget til elproduktionen.

| (27) | For det andet blev det gennemsnitlige daglige forbrug af naturgas, bortset fra forbruget til elproduktion, i forbindelse med en kuldespidsbelastningsperiode, anslået til ca. 3 640 GWh/dag i 2025, eksklusive forbruget af naturgas med lav brændværdi (»B-gas«). Forbruget af naturgas til elproduktion i en kuldespidsbelastningsperiode er i øvrigt blevet anslået til 310 GWh/dag. |
| --- | --- |

(27)

For det andet blev det gennemsnitlige daglige forbrug af naturgas, bortset fra forbruget til elproduktion, i forbindelse med en kuldespidsbelastningsperiode, anslået til ca. 3 640 GWh/dag i 2025, eksklusive forbruget af naturgas med lav brændværdi (»B-gas«). Forbruget af naturgas til elproduktion i en kuldespidsbelastningsperiode er i øvrigt blevet anslået til 310 GWh/dag.

| (28) | De franske myndigheder har også taget højde for den afbrydelige andel af naturgasefterspørgslen, dvs. forbrugere, som har indgået en aftale om, at deres forsyning må afbrydes, med transmissionssystemoperatøren for det transmissionsnet, som forbrugeren er tilsluttet. På det tidspunkt, hvor reguleringsordningen blev indført, var bestemmelser om muligheden for afbrydelse i kuldespidsbelastningsperioder stadig under udarbejdelse. De franske myndigheder valgte en mulighed for afbrydelse ved 138 GWh/dag. |
| --- | --- |

(28)

De franske myndigheder har også taget højde for den afbrydelige andel af naturgasefterspørgslen, dvs. forbrugere, som har indgået en aftale om, at deres forsyning må afbrydes, med transmissionssystemoperatøren for det transmissionsnet, som forbrugeren er tilsluttet. På det tidspunkt, hvor reguleringsordningen blev indført, var bestemmelser om muligheden for afbrydelse i kuldespidsbelastningsperioder stadig under udarbejdelse. De franske myndigheder valgte en mulighed for afbrydelse ved 138 GWh/dag.

| (29) | De franske myndigheder præciserede, at belastningsbegrænsende foranstaltninger er en sidste udvej i tilfælde af en forsyningskrise og ikke en fleksibilitetsordning. Derfor er belastningsbegrænsende foranstaltninger ikke taget i betragtning ved vurderingen af efterspørgslen efter naturgas i kuldespidsbelastningsperioder. |
| --- | --- |

(29)

De franske myndigheder præciserede, at belastningsbegrænsende foranstaltninger er en sidste udvej i tilfælde af en forsyningskrise og ikke en fleksibilitetsordning. Derfor er belastningsbegrænsende foranstaltninger ikke taget i betragtning ved vurderingen af efterspørgslen efter naturgas i kuldespidsbelastningsperioder.

| (30) | Desuden er der taget hensyn til, at det gennemsnitlige forbrug ved en kortvarig kuldespidsbelastningsperiode er højere end det gennemsnitlige forbrug ved en længere kuldespidsbelastningsperiode. |
| --- | --- |

(30)

Desuden er der taget hensyn til, at det gennemsnitlige forbrug ved en kortvarig kuldespidsbelastningsperiode er højere end det gennemsnitlige forbrug ved en længere kuldespidsbelastningsperiode.

| (31) | Endelig har de franske myndigheder taget højde for den gradvise nedgang i anvendelsen af B-gas som følge af et omstillingsprogram til fordel for naturgas med høj brændværdi (»H-gas«), som i øjeblikket tegner sig for 90 % af den naturgas, der forbruges i Frankrig. Omstillingen blev påbegyndt i 2018 og skal være afsluttet senest i 2028. De franske myndigheder anslår, at efterspørgslen efter B-gas, der omdannes til H-gas, vil være på 180 GWh/dag i 2025. |
| --- | --- |

(31)

Endelig har de franske myndigheder taget højde for den gradvise nedgang i anvendelsen af B-gas som følge af et omstillingsprogram til fordel for naturgas med høj brændværdi (»H-gas«), som i øjeblikket tegner sig for 90 % af den naturgas, der forbruges i Frankrig. Omstillingen blev påbegyndt i 2018 og skal være afsluttet senest i 2028. De franske myndigheder anslår, at efterspørgslen efter B-gas, der omdannes til H-gas, vil være på 180 GWh/dag i 2025.

| (32) | Det følger af ovenstående, at de franske myndigheder har anslået den samlede efterspørgsel efter naturgas ved en kuldespidsbelastningsperiode på fire dage i 2025 til ca. 4 000 GWh/dag. |
| --- | --- |

(32)

Det følger af ovenstående, at de franske myndigheder har anslået den samlede efterspørgsel efter naturgas ved en kuldespidsbelastningsperiode på fire dage i 2025 til ca. 4 000 GWh/dag.

3.4.1.2.   Vurdering af kapaciteten til forsyning af naturgas

Vurdering af kapaciteten til forsyning af naturgas

| (33) | De franske myndigheder har udarbejdet et overslag over naturgasforsyningskapaciteten under hensyntagen til samkøringslinjer, LNG-forsyning via metanterminaler og naturgaslagrenes ydeevne. |
| --- | --- |

(33)

De franske myndigheder har udarbejdet et overslag over naturgasforsyningskapaciteten under hensyntagen til samkøringslinjer, LNG-forsyning via metanterminaler og naturgaslagrenes ydeevne.

| (34) | For det første anslås den uafbrudte kapacitet for samkøringslinjernes vedkommende (baseret på en formodning om en udnyttelse på 100 % af den uafbrudte kapacitet for H-gassamkøringslinjer) til 1 780 GWh/dag til import og 425 GWh/dag til eksport (11). Nettoimporten af H-gas via rørledninger anslås til 1 355 GWh/dag. |
| --- | --- |

(34)

For det første anslås den uafbrudte kapacitet for samkøringslinjernes vedkommende (baseret på en formodning om en udnyttelse på 100 % af den uafbrudte kapacitet for H-gassamkøringslinjer) til 1 780 GWh/dag til import og 425 GWh/dag til eksport (11). Nettoimporten af H-gas via rørledninger anslås til 1 355 GWh/dag.

11

| (35) | De franske myndigheder anførte, at en styrkelse af gasnettet og samkøringslinjerne ville medføre betydelige omkostninger (12), navnlig i forbindelse med anvendelsen af eksisterende lagerinfrastrukturer. Under alle omstændigheder ville denne type infrastruktur ikke være til rådighed på mellemlang sigt på grund af den lange opførelsestid. |
| --- | --- |

(35)

De franske myndigheder anførte, at en styrkelse af gasnettet og samkøringslinjerne ville medføre betydelige omkostninger (12), navnlig i forbindelse med anvendelsen af eksisterende lagerinfrastrukturer. Under alle omstændigheder ville denne type infrastruktur ikke være til rådighed på mellemlang sigt på grund af den lange opførelsestid.

12

| (36) | For det andet hvad angår LNG-forsyningen har de fire franske metanterminaler en samlet leveringskapacitet til gasnettet på 1 160 GWh/dag (13). Metanterminalernes kapacitet kan kun mobiliseres, hvis der er LNG til rådighed i tankene. De franske myndigheder mente, at det i tilfælde af f.eks. en kuldespidsbelastningsperiode på under ti dage kun var LNG-tanklageret, der ville kunne leveres. Efter de ti dage ville der til gengæld kunne leveres LNG-ladninger, og metanterminalerne ville kunne bruges med maksimal kapacitet. Der blev anvendt to scenarier afhængigt af det gennemsnitlige LNG-lager i tankene: I den værste vinter (scenarie 1) og i den mest gunstige vinter (scenarie 2). |
| --- | --- |

(36)

For det andet hvad angår LNG-forsyningen har de fire franske metanterminaler en samlet leveringskapacitet til gasnettet på 1 160 GWh/dag (13). Metanterminalernes kapacitet kan kun mobiliseres, hvis der er LNG til rådighed i tankene. De franske myndigheder mente, at det i tilfælde af f.eks. en kuldespidsbelastningsperiode på under ti dage kun var LNG-tanklageret, der ville kunne leveres. Efter de ti dage ville der til gengæld kunne leveres LNG-ladninger, og metanterminalerne ville kunne bruges med maksimal kapacitet. Der blev anvendt to scenarier afhængigt af det gennemsnitlige LNG-lager i tankene: I den værste vinter (scenarie 1) og i den mest gunstige vinter (scenarie 2).

13

| (37) | Begge scenarier svarer til en udnyttelsesgrad for metanterminalerne, der er højere end det gennemsnitlige udnyttelsesniveau i vintrene fra 2011 til 2018. I sidste ende valgte Frankrig scenarie 1 og anslog metanterminalernes leveringskapacitet til 330 GWh/dag ved en kuldespidsbelastningsperiode på fire dage. |
| --- | --- |

(37)

Begge scenarier svarer til en udnyttelsesgrad for metanterminalerne, der er højere end det gennemsnitlige udnyttelsesniveau i vintrene fra 2011 til 2018. I sidste ende valgte Frankrig scenarie 1 og anslog metanterminalernes leveringskapacitet til 330 GWh/dag ved en kuldespidsbelastningsperiode på fire dage.

| (38) | De franske myndigheder anførte, at de eksisterende likvefaktionsterminaler opererer på et niveau, der ligger tæt på deres maksimale kapacitet, for at dække de betydelige investeringsomkostninger. Desuden er næsten alle LNG-ladninger omfattet af langfristede kontrakter på grund af disse projekters kapitalintensitet og sælges derfor allerede inden produktionen. De lavere omkostninger ved lagring af naturgas forklarer i øvrigt den beskedne udvikling inden for LNG-lagring på verdensplan. De mængder LNG, der er til rådighed på kort sigt, er således begrænsede. |
| --- | --- |

(38)

De franske myndigheder anførte, at de eksisterende likvefaktionsterminaler opererer på et niveau, der ligger tæt på deres maksimale kapacitet, for at dække de betydelige investeringsomkostninger. Desuden er næsten alle LNG-ladninger omfattet af langfristede kontrakter på grund af disse projekters kapitalintensitet og sælges derfor allerede inden produktionen. De lavere omkostninger ved lagring af naturgas forklarer i øvrigt den beskedne udvikling inden for LNG-lagring på verdensplan. De mængder LNG, der er til rådighed på kort sigt, er således begrænsede.

| (39) | For det tredje har de franske myndigheder for så vidt angår underjordiske naturgaslagres ydeevne forklaret, at udnyttelsen af grundvandsmagasiner, som tegner sig for 90 % af lagerinfrastrukturerne i Frankrig, består i at fylde dem til et tilstrækkeligt højt niveau og hvert år tømme dem til et tilstrækkeligt lavt niveau. Desuden falder den kapacitet, der kan udtrækkes fra en lagerinfrastruktur, efterhånden som lagrene falder. |
| --- | --- |

(39)

For det tredje har de franske myndigheder for så vidt angår underjordiske naturgaslagres ydeevne forklaret, at udnyttelsen af grundvandsmagasiner, som tegner sig for 90 % af lagerinfrastrukturerne i Frankrig, består i at fylde dem til et tilstrækkeligt højt niveau og hvert år tømme dem til et tilstrækkeligt lavt niveau. Desuden falder den kapacitet, der kan udtrækkes fra en lagerinfrastruktur, efterhånden som lagrene falder.

| (40) | For så vidt som den gennemsnitlige udnyttelsesgrad for lagerinfrastrukturerne for det første i de ni vintre, der gik forud for Frankrigs analyse, var på 42 % den 1. februar, og for det andet, at 85 % af de kuldespidsbelastningsperioder, der er observeret i de sidste 70 år, begyndte før den 5. februar, gik de franske myndigheder ud fra en udtrækskapacitet, der svarer til udnyttelse af 45 % af nyttevolumenen for den enkelte lagerinfrastruktur, i begyndelsen af en kuldespidsbelastningsperiode. |
| --- | --- |

(40)

For så vidt som den gennemsnitlige udnyttelsesgrad for lagerinfrastrukturerne for det første i de ni vintre, der gik forud for Frankrigs analyse, var på 42 % den 1. februar, og for det andet, at 85 % af de kuldespidsbelastningsperioder, der er observeret i de sidste 70 år, begyndte før den 5. februar, gik de franske myndigheder ud fra en udtrækskapacitet, der svarer til udnyttelse af 45 % af nyttevolumenen for den enkelte lagerinfrastruktur, i begyndelsen af en kuldespidsbelastningsperiode.

| (41) | Desuden har de franske myndigheder taget højde for det nødlager, som naturgastransmissionssystemoperatørerne skal opbygge for at sikre leveringen af kritiske sociale tjenester som en sidste udvej i tilfælde af, at deres leverandør svigter, dvs. en udtrækskapacitet på 124 GWh/dag ved en udnyttelsesgrad på 45 % af nyttevolumenen. |
| --- | --- |

(41)

Desuden har de franske myndigheder taget højde for det nødlager, som naturgastransmissionssystemoperatørerne skal opbygge for at sikre leveringen af kritiske sociale tjenester som en sidste udvej i tilfælde af, at deres leverandør svigter, dvs. en udtrækskapacitet på 124 GWh/dag ved en udnyttelsesgrad på 45 % af nyttevolumenen.

| (42) | På grundlag af alle disse antagelser har de franske myndigheder for perioden 2019-2025 konstateret, at der er et årligt behov for lagerinfrastrukturer med en nyttevolumen på 138,5 TWh og en udtrækskapacitet på 2 376 GWh/dag ved en udnyttelsesgrad på 45 % af nyttevolumenen for at sikre nettets kapacitet til at dække efterspørgslen i forbindelse med en kuldespidsbelastningsperiode (14). |
| --- | --- |

(42)

På grundlag af alle disse antagelser har de franske myndigheder for perioden 2019-2025 konstateret, at der er et årligt behov for lagerinfrastrukturer med en nyttevolumen på 138,5 TWh og en udtrækskapacitet på 2 376 GWh/dag ved en udnyttelsesgrad på 45 % af nyttevolumenen for at sikre nettets kapacitet til at dække efterspørgslen i forbindelse med en kuldespidsbelastningsperiode (14).

14

3.4.2.   Infrastrukturer, der er nødvendige for at sikre forsyningen i naturgastransmissionsnettet

Infrastrukturer, der er nødvendige for at sikre forsyningen i naturgastransmissionsnettet

| (43) | De franske myndigheder har også identificeret de lagerinfrastrukturer, der er nødvendige for at sikre forsyningen til hele området i betragtning af naturgastransmissionsnettets forsyningskapacitet. Med henblik herpå undersøgte de franske myndigheder de forskellige situationer med overbelastning af transmissionsnettet. |
| --- | --- |

(43)

De franske myndigheder har også identificeret de lagerinfrastrukturer, der er nødvendige for at sikre forsyningen til hele området i betragtning af naturgastransmissionsnettets forsyningskapacitet. Med henblik herpå undersøgte de franske myndigheder de forskellige situationer med overbelastning af transmissionsnettet.

| (44) | Transmissionssystemoperatørerne har identificeret det mest sandsynlige overbelastningsscenarie, som svarer til situationen på daværende tidspunkt i en markedssituation, hvor leverandørerne ifølge de franske myndigheder søger at maksimere importen af naturgas fra Norge og Rusland, som i øjeblikket er de mest konkurrencedygtige kilder til naturgas i Europa, og at reducere importen af flydende naturgas, for hvilken der kan opnås højere vurderinger i Asien. I denne situation vil der sandsynligvis kunne observeres fire primære operationelle begrænsninger (jf. billede 1 nedenfor).






  Billede 1: Primære operationelle begrænsninger, der vil kunne observeres på transmissionsnettet, når leverandørerne søger at maksimere naturgasforsyningerne fra det nordøstlige Frankrig |
| --- | --- |

(44)

Transmissionssystemoperatørerne har identificeret det mest sandsynlige overbelastningsscenarie, som svarer til situationen på daværende tidspunkt i en markedssituation, hvor leverandørerne ifølge de franske myndigheder søger at maksimere importen af naturgas fra Norge og Rusland, som i øjeblikket er de mest konkurrencedygtige kilder til naturgas i Europa, og at reducere importen af flydende naturgas, for hvilken der kan opnås højere vurderinger i Asien. I denne situation vil der sandsynligvis kunne observeres fire primære operationelle begrænsninger (jf. billede 1 nedenfor).

Image 1

Billede 1: Primære operationelle begrænsninger, der vil kunne observeres på transmissionsnettet, når leverandørerne søger at maksimere naturgasforsyningerne fra det nordøstlige Frankrig

Billede 1: Primære operationelle begrænsninger, der vil kunne observeres på transmissionsnettet, når leverandørerne søger at maksimere naturgasforsyningerne fra det nordøstlige Frankrig

| (45) | Metoden tager hensyn til, at naturgasleverandører har behov for LNG-lagre for at kunne imødekomme forbrugernes efterspørgsel, men leverandørerne har ingen begrænsninger med hensyn til fordelingen af LNG-lagre mellem de fire franske metanterminaler. |
| --- | --- |

(45)

Metoden tager hensyn til, at naturgasleverandører har behov for LNG-lagre for at kunne imødekomme forbrugernes efterspørgsel, men leverandørerne har ingen begrænsninger med hensyn til fordelingen af LNG-lagre mellem de fire franske metanterminaler.

| (46) | Hvis efterspørgslen ikke kan dækkes, antages det, at transmissionssystemoperatørerne i første omgang anvender samkøringslinjernes afbrydelige kapacitet til at afhjælpe overbelastningsproblemerne. Når der fortsat er overbelastning, noteres det, hvor stor en mængde naturgas det vil være nødvendigt at fjerne fra de underjordiske lagerinfrastrukturer nedstrøms for det, som CRE betegner som overbelastningsfronten (»front de congestion«). |
| --- | --- |

(46)

Hvis efterspørgslen ikke kan dækkes, antages det, at transmissionssystemoperatørerne i første omgang anvender samkøringslinjernes afbrydelige kapacitet til at afhjælpe overbelastningsproblemerne. Når der fortsat er overbelastning, noteres det, hvor stor en mængde naturgas det vil være nødvendigt at fjerne fra de underjordiske lagerinfrastrukturer nedstrøms for det, som CRE betegner som overbelastningsfronten (»front de congestion«).

| (47) | Dette arbejde gør det muligt at fastlægge de underjordiske lagre af naturgas, der er nødvendige nedstrøms for de enkelte overbelastningsfronter for at kunne sikre forsyningen på naturgastransmissionsnettet. |
| --- | --- |

(47)

Dette arbejde gør det muligt at fastlægge de underjordiske lagre af naturgas, der er nødvendige nedstrøms for de enkelte overbelastningsfronter for at kunne sikre forsyningen på naturgastransmissionsnettet.

| (48) | Anvendelsen af denne metode for vinteren 2018/19 for de vigtigste overbelastningsfronter, der vil kunne observeres, når leverandører søger at maksimere naturgasforsyningerne fra det nordøstlige Frankrig, giver til et anslået behov for underjordisk oplagring med en samlet nyttevolumen på mindst:






  — | 16 TWh nedstrøms for overbelastningsfronten NS4 (lagerinfrastrukturer i Izaute, Lussagnet og Manosque) |
| --- | --- | --- |

(48)

Anvendelsen af denne metode for vinteren 2018/19 for de vigtigste overbelastningsfronter, der vil kunne observeres, når leverandører søger at maksimere naturgasforsyningerne fra det nordøstlige Frankrig, giver til et anslået behov for underjordisk oplagring med en samlet nyttevolumen på mindst:

—

16 TWh nedstrøms for overbelastningsfronten NS4 (lagerinfrastrukturer i Izaute, Lussagnet og Manosque)

| — | 54 TWh nedstrøms for overbelastningsfronten NS3 (lagerinfrastrukturer i Céré-la-Ronde, Chemery, Izaute, Lussagnet og Manosque) |
| --- | --- |

—

54 TWh nedstrøms for overbelastningsfronten NS3 (lagerinfrastrukturer i Céré-la-Ronde, Chemery, Izaute, Lussagnet og Manosque)

| — | 55 TWh nedstrøms for overbelastningsfronten NS2 (lagerinfrastrukturer i Céré-la-Ronde, Chemery, Etrez, Izaute, Lussagnet, Manosque og Tersanne) |
| --- | --- |

—

55 TWh nedstrøms for overbelastningsfronten NS2 (lagerinfrastrukturer i Céré-la-Ronde, Chemery, Etrez, Izaute, Lussagnet, Manosque og Tersanne)

| — | 64 TWh nedstrøms for overbelastningsfronten NS1 (lagerinfrastrukturer i Beynes, Céré-la-Ronde, Chemery, Etrez, Germigny-sous-Coulomb, Gournay-sur-Aronde, Izaute, Lussagnet, Manosque, Saint-Illiers-la-Ville og Tersanne). |
| --- | --- |

—

64 TWh nedstrøms for overbelastningsfronten NS1 (lagerinfrastrukturer i Beynes, Céré-la-Ronde, Chemery, Etrez, Germigny-sous-Coulomb, Gournay-sur-Aronde, Izaute, Lussagnet, Manosque, Saint-Illiers-la-Ville og Tersanne).

3.4.3.   Liste over infrastrukturer, der er omfattet af reguleringen

Liste over infrastrukturer, der er omfattet af reguleringen

| (49) | De franske myndigheder anførte, at de ikke havde været i stand til at færdiggøre arbejdet med at identificere kritiske infrastrukturer tilstrækkeligt tidligt i forhold til vinteren 2018/19. Derfor blev reguleringsordningen i første omgang anvendt i perioden 2018-2019 som en overgangsforanstaltning på alle naturgaslagerinfrastrukturer i Frankrig. Disse infrastrukturer blev i den flerårige energiprogrammering fra 2016 udpeget som infrastrukturer, der er nødvendige for forsyningssikkerheden (15). |
| --- | --- |

(49)

De franske myndigheder anførte, at de ikke havde været i stand til at færdiggøre arbejdet med at identificere kritiske infrastrukturer tilstrækkeligt tidligt i forhold til vinteren 2018/19. Derfor blev reguleringsordningen i første omgang anvendt i perioden 2018-2019 som en overgangsforanstaltning på alle naturgaslagerinfrastrukturer i Frankrig. Disse infrastrukturer blev i den flerårige energiprogrammering fra 2016 udpeget som infrastrukturer, der er nødvendige for forsyningssikkerheden (15).

15

| (50) | Ved dekretet af 26. december 2018 (16) blev Storengys tre anlæg i begrænset drift (Soings-en-Sologne, Saint-Clair-sur-Epte og Trois-Fontaines) og projekterne Lussagnet phase 1 (Teréga) og Manosque 2 (Géométhane) efterfølgende fjernet fra listen over kritiske infrastrukturer. Disse infrastrukturer er ikke blevet anvendt siden indførelsen af reguleret adgang til oplagring af naturgas. |
| --- | --- |

(50)

Ved dekretet af 26. december 2018 (16) blev Storengys tre anlæg i begrænset drift (Soings-en-Sologne, Saint-Clair-sur-Epte og Trois-Fontaines) og projekterne Lussagnet phase 1 (Teréga) og Manosque 2 (Géométhane) efterfølgende fjernet fra listen over kritiske infrastrukturer. Disse infrastrukturer er ikke blevet anvendt siden indførelsen af reguleret adgang til oplagring af naturgas.

16

| (51) | Endelig fastlægger dekret nr. 2020-456 om PPE for perioden 2019-2023 de infrastrukturer til underjordisk oplagring af naturgas, som skal forblive i drift for at opretholde forsyningssikkerheden på mellemlang og lang sigt. De repræsenterer en nyttevolumen på 138,5 TWh og en udtrækskapacitet på 2 376 GWh/dag ved en udnyttelsesgrad på 45 % af nyttevolumenen:









  Infrastruktur | Operatør | Idriftsættelsesår | Type lagring |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beynes | Storengy | 1956 | Grundvandsmagasin |
| Céré-la-Ronde | Storengy | 1993 | Grundvandsmagasin |
| Cerville-Verlaine | Storengy | 1970 | Grundvandsmagasin |
| Chemery | Storengy | 1968 | Grundvandsmagasin |
| Etrez | Storengy | 1980 | Udtømt saltmine |
| Germigny-sous-Coulomb | Storengy | 1982 | Grundvandsmagasin |
| Gournay | Storengy | 1976 | Grundvandsmagasin |
| Lussagnet/Izaute | Teréga | 1957 | Grundvandsmagasin |
| Manosque | Géométhane | 1993 | Udtømt saltmine |
| Saint-Illiers-la-Ville | Storengy | 1965 | Grundvandsmagasin |
| Tersanne/Hauterives | Storengy | 1970 | Udtømt saltmine |

(51)

Endelig fastlægger dekret nr. 2020-456 om PPE for perioden 2019-2023 de infrastrukturer til underjordisk oplagring af naturgas, som skal forblive i drift for at opretholde forsyningssikkerheden på mellemlang og lang sigt. De repræsenterer en nyttevolumen på 138,5 TWh og en udtrækskapacitet på 2 376 GWh/dag ved en udnyttelsesgrad på 45 % af nyttevolumenen:

Infrastruktur

Infrastruktur

Operatør

Operatør

Idriftsættelsesår

Idriftsættelsesår

Type lagring

Type lagring

Beynes

Beynes

Storengy

1956

Grundvandsmagasin

Céré-la-Ronde

Céré-la-Ronde

Storengy

1993

Grundvandsmagasin

Cerville-Verlaine

Cerville-Verlaine

Storengy

1970

Grundvandsmagasin

Chemery

Chemery

Storengy

1968

Grundvandsmagasin

Etrez

Etrez

Storengy

1980

Udtømt saltmine

Germigny-sous-Coulomb

Germigny-sous-Coulomb

Storengy

1982

Grundvandsmagasin

Gournay

Gournay

Storengy

1976

Grundvandsmagasin

Lussagnet/Izaute

Lussagnet/Izaute

Teréga

1957

Grundvandsmagasin

Manosque

Manosque

Géométhane

1993

Udtømt saltmine

Saint-Illiers-la-Ville

Saint-Illiers-la-Ville

Storengy

1965

Grundvandsmagasin

Tersanne/Hauterives

Tersanne/Hauterives

Storengy

1970

Udtømt saltmine

Tabel 1: Anlæg til lagring af naturgas, som skal forblive i drift indtil 2023

Tabel 1: Anlæg til lagring af naturgas, som skal forblive i drift indtil 2023

| (52) | Ifølge PPE vil behovet for lagring falde i perioden 2024-2028. Listen over lagerinfrastrukturer kan reduceres med en udtrækskapacitet på mindst 140 GWh/dag ved en nyttevolumen på 45 % frem imod 2026. I betragtning af usikkerheden om, hvilke mængder der er nødvendige for at opretholde forsyningssikkerheden efter 2026, bør disse mængder bekræftes i 2023 og fastsættes i det næste PPE. |
| --- | --- |

(52)

Ifølge PPE vil behovet for lagring falde i perioden 2024-2028. Listen over lagerinfrastrukturer kan reduceres med en udtrækskapacitet på mindst 140 GWh/dag ved en nyttevolumen på 45 % frem imod 2026. I betragtning af usikkerheden om, hvilke mængder der er nødvendige for at opretholde forsyningssikkerheden efter 2026, bør disse mængder bekræftes i 2023 og fastsættes i det næste PPE.

3.5.   Bortauktionering af lagerkapacitet

Bortauktionering af lagerkapacitet

| (53) | I henhold til energilovens artikel L421-5-1 bortauktioneres den regulerede lagerkapacitet på de betingelser, der er fastsat af energireguleringsmyndigheden (CRE). Ifølge CRE's afgørelse af 22. februar 2018 gennemføres auktionerne navnlig til en mindstepris på nul (17). |
| --- | --- |

(53)

I henhold til energilovens artikel L421-5-1 bortauktioneres den regulerede lagerkapacitet på de betingelser, der er fastsat af energireguleringsmyndigheden (CRE). Ifølge CRE's afgørelse af 22. februar 2018 gennemføres auktionerne navnlig til en mindstepris på nul (17).

17

| (54) | Resultaterne af de første auktioner var som følger:








  Oplagringsperiode | Indtægter


  (mio. EUR) | Gennemsnitlig kontraktsum


  (EUR/MWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018-2019 | 68,4 | 0,53 |
| 2019-2020 | 233,6 | 1,80 |
| 2020-2021 | 504,6 | 3,85 |

(54)

Resultaterne af de første auktioner var som følger:

Oplagringsperiode

Oplagringsperiode

Indtægter

Indtægter

(mio. EUR)

(mio. EUR)

Gennemsnitlig kontraktsum

Gennemsnitlig kontraktsum

(EUR/MWh)

(EUR/MWh)

2018-2019

2018-2019

68,4

0,53

2019-2020

2019-2020

233,6

1,80

2020-2021

2020-2021

504,6

3,85

Tabel 2: Resultater af auktioner og indtægter fra yderligere salg i årets løb

Tabel 2: Resultater af auktioner og indtægter fra yderligere salg i årets løb

3.6.   Dækning af lageroperatørernes tilladte indtægter som fastsat af CRE

Dækning af lageroperatørernes tilladte indtægter som fastsat af CRE

| (55) | Det fremgår af energilovens artikel L452-1, at »tarifferne for brug af transmissionsnet (...) fastsættes på en gennemsigtig og ikke-diskriminerende måde med henblik på at dække alle de i artikel L421-3-1 omhandlede omkostninger for transmissions- og lagerinfrastrukturoperatørerne, for så vidt som disse omkostninger svarer til omkostningerne for effektive operatører«. |
| --- | --- |

(55)

Det fremgår af energilovens artikel L452-1, at »tarifferne for brug af transmissionsnet (...) fastsættes på en gennemsigtig og ikke-diskriminerende måde med henblik på at dække alle de i artikel L421-3-1 omhandlede omkostninger for transmissions- og lagerinfrastrukturoperatørerne, for så vidt som disse omkostninger svarer til omkostningerne for effektive operatører«.

| (56) | Endvidere bestemmes det i samme artikel, at disse omkostninger »tager højde for kendetegnene ved den leverede tjenesteydelse og de omkostninger, der er forbundet med den«, og at de for lageroperatørernes vedkommende bl.a. omfatter »et normalt afkast af den investerede kapital«. |
| --- | --- |

(56)

Endvidere bestemmes det i samme artikel, at disse omkostninger »tager højde for kendetegnene ved den leverede tjenesteydelse og de omkostninger, der er forbundet med den«, og at de for lageroperatørernes vedkommende bl.a. omfatter »et normalt afkast af den investerede kapital«.

| (57) | Energilovens artikel L452-2 giver CRE beføjelse til at fastsætte »de metoder, der skal anvendes til fastsættelse af tariffer for brug af naturgastransmissionsnettet«, og til at anmode lageroperatørerne om at give energireguleringsmyndigheden de oplysninger, navnlig regnskabsmæssige og finansielle, der er nødvendige for at fastsætte disse tariffer. |
| --- | --- |

(57)

Energilovens artikel L452-2 giver CRE beføjelse til at fastsætte »de metoder, der skal anvendes til fastsættelse af tariffer for brug af naturgastransmissionsnettet«, og til at anmode lageroperatørerne om at give energireguleringsmyndigheden de oplysninger, navnlig regnskabsmæssige og finansielle, der er nødvendige for at fastsætte disse tariffer.

| (58) | Det følger af disse bestemmelser, at loven bemyndiger CRE til at fastsætte lageroperatørernes tilladte indtægter på en sådan måde, at de dækker en »effektiv operatørs« omkostninger og sikrer et normalt afkast af den investerede kapital. |
| --- | --- |

(58)

Det følger af disse bestemmelser, at loven bemyndiger CRE til at fastsætte lageroperatørernes tilladte indtægter på en sådan måde, at de dækker en »effektiv operatørs« omkostninger og sikrer et normalt afkast af den investerede kapital.

| (59) | CRE fastsatte i første omgang de anslåede tilladte indtægter for en reguleringsperiode på to år. Denne første lagertarif var gældende i 2018 og 2019 (»ATS 1«) (18). CRE harmoniserede derefter rammebestemmelserne for lageroperatører med andre infrastrukturtariffer. Den anden lagertarif (»ATS 2«) gælder fra 2020 for en periode på fire år (19). |
| --- | --- |

(59)

CRE fastsatte i første omgang de anslåede tilladte indtægter for en reguleringsperiode på to år. Denne første lagertarif var gældende i 2018 og 2019 (»ATS 1«) (18). CRE harmoniserede derefter rammebestemmelserne for lageroperatører med andre infrastrukturtariffer. Den anden lagertarif (»ATS 2«) gælder fra 2020 for en periode på fire år (19).

18

19

| (60) | Den generelle tilgang til fastsættelse af de anslåede tilladte indtægter forbliver uændret for de forskellige lagertariffer. Lageroperatørernes tilladte indtægter fastsættes på forhånd af CRE på grundlag af prognoser fra operatørerne, som derefter justeres ved berigtigelse det følgende år og efterfølgende revisioner. CRE tager hensyn til lageroperatørernes omkostninger, i det omfang de svarer til en effektiv operatørs omkostninger. |
| --- | --- |

(60)

Den generelle tilgang til fastsættelse af de anslåede tilladte indtægter forbliver uændret for de forskellige lagertariffer. Lageroperatørernes tilladte indtægter fastsættes på forhånd af CRE på grundlag af prognoser fra operatørerne, som derefter justeres ved berigtigelse det følgende år og efterfølgende revisioner. CRE tager hensyn til lageroperatørernes omkostninger, i det omfang de svarer til en effektiv operatørs omkostninger.

| (61) | I betragtning af de meget korte frister for gennemførelsen af reformen er der imidlertid blevet anvendt en forenklet ramme for årene 2018 og 2019. For det første regnskabsår vedtog CRE rammetariffer, hvor forskellene mellem overslaget og resultatet for alle udgifter og indtægter blev berigtiget efterfølgende. Denne mekanisme sikrer et tarifniveau, der i sidste ende svarer til operatørens faktiske udgifter og indtægter. For perioden 2020-2023 ønskede CRE at udvide principperne om incitamentbaseret regulering til også at omfatte lagerinfrastrukturer, og efter sine analyser vedtog CRE et kontrolleret forløb for operatørernes omkostninger i en situation, der var præget af den faldende tendens i naturgasforbruget. |
| --- | --- |

(61)

I betragtning af de meget korte frister for gennemførelsen af reformen er der imidlertid blevet anvendt en forenklet ramme for årene 2018 og 2019. For det første regnskabsår vedtog CRE rammetariffer, hvor forskellene mellem overslaget og resultatet for alle udgifter og indtægter blev berigtiget efterfølgende. Denne mekanisme sikrer et tarifniveau, der i sidste ende svarer til operatørens faktiske udgifter og indtægter. For perioden 2020-2023 ønskede CRE at udvide principperne om incitamentbaseret regulering til også at omfatte lagerinfrastrukturer, og efter sine analyser vedtog CRE et kontrolleret forløb for operatørernes omkostninger i en situation, der var præget af den faldende tendens i naturgasforbruget.

| (62) | I overensstemmelse med den metode, der er fastlagt af CRE, svarer de anslåede tilladte indtægter til summen af de anslåede nettodriftsudgifter (»CNE«), de forventede standardkapitaludgifter (»CCN«) og saldoopgørelsen på periodiseringskontoen for det foregående år (»CRCP«).

  Tilladte indtægter = CNE + CCN + CRCP |
| --- | --- |

(62)

I overensstemmelse med den metode, der er fastlagt af CRE, svarer de anslåede tilladte indtægter til summen af de anslåede nettodriftsudgifter (»CNE«), de forventede standardkapitaludgifter (»CCN«) og saldoopgørelsen på periodiseringskontoen for det foregående år (»CRCP«).

Tilladte indtægter = CNE + CCN + CRCP

Tilladte indtægter = CNE + CCN + CRCP

| (63) | Kun aktiviteter, der falder ind under reguleringens anvendelsesområde, tages i betragtning ved beregningen af disse komponenter. |
| --- | --- |

(63)

Kun aktiviteter, der falder ind under reguleringens anvendelsesområde, tages i betragtning ved beregningen af disse komponenter.

3.6.1.   Nettodriftsudgifter

Nettodriftsudgifter

| (64) | Nettodriftsudgifterne svarer til en »effektiv operatørs« bruttodriftsudgifter (energiafgifter, eksternt forbrug, personaleomkostninger, skatter og afgifter) efter fradrag af operatørens driftsindtægter (navnlig kapitaliseret produktion, ikke-tarifbaserede indtægter, gevinster eller tab ved køb og salg af lagret naturgas). |
| --- | --- |

(64)

Nettodriftsudgifterne svarer til en »effektiv operatørs« bruttodriftsudgifter (energiafgifter, eksternt forbrug, personaleomkostninger, skatter og afgifter) efter fradrag af operatørens driftsindtægter (navnlig kapitaliseret produktion, ikke-tarifbaserede indtægter, gevinster eller tab ved køb og salg af lagret naturgas).

| (65) | I betragtning af de korte frister for gennemførelsen af reformen kunne CRE for perioden 2018-2019 ikke afgøre, om operatørernes omkostninger svarer til en »effektiv operatørs« omkostninger. De omkostninger, der blev taget i betragtning i denne periode, svarer derfor i sidste ende til de faktiske omkostninger, som lageroperatørerne har afholdt, og som er godkendt af CRE. For så vidt angår ATS 2-tariffen indførte CRE en ordning for incitamentbaseret regulering af nettodriftsudgifterne med undtagelse af visse på forhånd fastsatte poster. Med nogle få undtagelser vil enhver afvigelse fra forløbet af de driftsudgifter, der er fastsat for ATS 2-perioden, således påhvile eller være til fordel for operatøren. |
| --- | --- |

(65)

I betragtning af de korte frister for gennemførelsen af reformen kunne CRE for perioden 2018-2019 ikke afgøre, om operatørernes omkostninger svarer til en »effektiv operatørs« omkostninger. De omkostninger, der blev taget i betragtning i denne periode, svarer derfor i sidste ende til de faktiske omkostninger, som lageroperatørerne har afholdt, og som er godkendt af CRE. For så vidt angår ATS 2-tariffen indførte CRE en ordning for incitamentbaseret regulering af nettodriftsudgifterne med undtagelse af visse på forhånd fastsatte poster. Med nogle få undtagelser vil enhver afvigelse fra forløbet af de driftsudgifter, der er fastsat for ATS 2-perioden, således påhvile eller være til fordel for operatøren.

3.6.2.   Forventede standardkapitaludgifter

Forventede standardkapitaludgifter

| (66) | De forventede standardkapitaludgifter omfatter afskrivning og forrentning af materielle aktiver. De svarer således til summen af afskrivningen af det regulerede aktivgrundlag (»base d'actifs regulés« — herefter »BAR«), afkastet af de materielle aktiver beregnet på grundlag af de vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger (»WACC«) for det regulerede aktivgrundlag, der allerede er taget i brug, og omkostningerne ved gælden for anlæg under opførelse.

  CCN = afskrivning af BAR + BAR × WACC + anlæg under opførelse × gældsomkostninger |
| --- | --- |

(66)

De forventede standardkapitaludgifter omfatter afskrivning og forrentning af materielle aktiver. De svarer således til summen af afskrivningen af det regulerede aktivgrundlag (»base d'actifs regulés« — herefter »BAR«), afkastet af de materielle aktiver beregnet på grundlag af de vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger (»WACC«) for det regulerede aktivgrundlag, der allerede er taget i brug, og omkostningerne ved gælden for anlæg under opførelse.

CCN = afskrivning af BAR + BAR × WACC + anlæg under opførelse × gældsomkostninger

CCN = afskrivning af BAR + BAR × WACC + anlæg under opførelse × gældsomkostninger

| (67) | CRE bekræftede, at denne metode svarer til reguleringspraksis med hensyn til regulerede anlæg på naturgas- og elmarkederne i Frankrig og Vesteuropa (20). |
| --- | --- |

(67)

CRE bekræftede, at denne metode svarer til reguleringspraksis med hensyn til regulerede anlæg på naturgas- og elmarkederne i Frankrig og Vesteuropa (20).

20

| (68) | For at definere det oprindelige BAR-niveau pr. 1. januar 2018 (»oprindeligt BAR«) anvender CRE metoden med »løbende økonomiske omkostninger« (21). Den består i at beregne den økonomiske nettoværdi af aktiverne i) på grundlag af den regnskabsmæssige bruttoværdi af de aktiver, der indgår i operatørernes regnskaber (historiske byggeomkostninger), ii) diskonteret efter inflation og iii) værdiforringet i aktivernes økonomiske levetid. |
| --- | --- |

(68)

For at definere det oprindelige BAR-niveau pr. 1. januar 2018 (»oprindeligt BAR«) anvender CRE metoden med »løbende økonomiske omkostninger« (21). Den består i at beregne den økonomiske nettoværdi af aktiverne i) på grundlag af den regnskabsmæssige bruttoværdi af de aktiver, der indgår i operatørernes regnskaber (historiske byggeomkostninger), ii) diskonteret efter inflation og iii) værdiforringet i aktivernes økonomiske levetid.

21

| (69) | Hvert år udvikler BAR sig i henhold til:






  — | afskrivninger baseret på aktivernes økonomiske levetid, som fratrækkes BAR |
| --- | --- | --- |

(69)

Hvert år udvikler BAR sig i henhold til:

—

afskrivninger baseret på aktivernes økonomiske levetid, som fratrækkes BAR

| — | nye investeringer, som øger BAR |
| --- | --- |

—

nye investeringer, som øger BAR

| — | i givet fald aktiver, der er afviklet før den samlede afskrivning, hvilket reducerer BAR |
| --- | --- |

—

i givet fald aktiver, der er afviklet før den samlede afskrivning, hvilket reducerer BAR

| — | revalueringen af aktiver i forhold til inflationen (forbrugerprisindeks, ekskl. tobak). |
| --- | --- |

—

revalueringen af aktiver i forhold til inflationen (forbrugerprisindeks, ekskl. tobak).

| (70) | Ifølge CRE er det mest repræsentative mål for den oprindelige værdi af operatørernes investeringer bruttoværdien af de aktiver, der er registreret i deres virksomhedsregnskaber. Ifølge CRE er denne værdi, som revideres af revisorerne som led i deres årlige revision, dokumenteret og objektiv. Denne metode er identisk med den metode, der blev anvendt i 2002, da reguleringen af naturgastransmissionssystemoperatørerne trådte i kraft, og anvendes også til regulerede franske metanterminaler. |
| --- | --- |

(70)

Ifølge CRE er det mest repræsentative mål for den oprindelige værdi af operatørernes investeringer bruttoværdien af de aktiver, der er registreret i deres virksomhedsregnskaber. Ifølge CRE er denne værdi, som revideres af revisorerne som led i deres årlige revision, dokumenteret og objektiv. Denne metode er identisk med den metode, der blev anvendt i 2002, da reguleringen af naturgastransmissionssystemoperatørerne trådte i kraft, og anvendes også til regulerede franske metanterminaler.

| (71) | CRE tog ikke højde for aktivernes »nyværdi«, men for en afskrevet værdi i overensstemmelse med den afskrivning, som lageroperatørerne havde registreret før 2018, for ikke at pålægge dem en udgift, der allerede var afholdt tidligere, eller afskrivning af aktiver, der allerede var taget i betragtning. |
| --- | --- |

(71)

CRE tog ikke højde for aktivernes »nyværdi«, men for en afskrevet værdi i overensstemmelse med den afskrivning, som lageroperatørerne havde registreret før 2018, for ikke at pålægge dem en udgift, der allerede var afholdt tidligere, eller afskrivning af aktiver, der allerede var taget i betragtning.

| (72) | For de fleste aktiver er de afskrivningsperioder, som operatørerne anvender i deres historiske regnskaber, og de afskrivningsperioder, som operatørerne har angivet i deres tarifdokumentation, de samme. Desuden svarer de til de standardsektordata, der kan observeres i andre lande. |
| --- | --- |

(72)

For de fleste aktiver er de afskrivningsperioder, som operatørerne anvender i deres historiske regnskaber, og de afskrivningsperioder, som operatørerne har angivet i deres tarifdokumentation, de samme. Desuden svarer de til de standardsektordata, der kan observeres i andre lande.

| (73) | For buffergas (22) afviste CRE derimod operatørernes anmodning om at overveje en ensartet afskrivningsperiode på 250 år. CRE tog nemlig hensyn til, at buffergassen i modsætning til operatørernes øvrige aktiver blev afskrevet af operatørerne over perioder, der varierede fra operatør til operatør og over tid (25-250 år). Med henblik på at fastlægge lageroperatørernes oprindelige regulerede aktivgrundlag anvendte CRE derfor en afskrivning af buffergassen, som var i overensstemmelse med den regnskabsmæssige afskrivning, der var registreret hos hver af de tre operatører. For fremtiden har Kommissionen fastsat afskrivningsperioden for buffergas til 75 år, hvilket svarer til tre fornyelser af koncessionen til drift af det underjordiske reservoir på 25 år. |
| --- | --- |

(73)

For buffergas (22) afviste CRE derimod operatørernes anmodning om at overveje en ensartet afskrivningsperiode på 250 år. CRE tog nemlig hensyn til, at buffergassen i modsætning til operatørernes øvrige aktiver blev afskrevet af operatørerne over perioder, der varierede fra operatør til operatør og over tid (25-250 år). Med henblik på at fastlægge lageroperatørernes oprindelige regulerede aktivgrundlag anvendte CRE derfor en afskrivning af buffergassen, som var i overensstemmelse med den regnskabsmæssige afskrivning, der var registreret hos hver af de tre operatører. For fremtiden har Kommissionen fastsat afskrivningsperioden for buffergas til 75 år, hvilket svarer til tre fornyelser af koncessionen til drift af det underjordiske reservoir på 25 år.

22

| (74) | CRE anvender følgende økonomiske levetider for operatørernes forskellige aktivklasser:







  Aktivklasser | Standardlevetid |
| --- | --- | --- |
| Buffergas | 75 år |
| Brønde, reservoirer, opsamling | 50 år |
| Anlæg til behandling, komprimering, levering, måling | 20-30 år |
| Fast ejendom og bygninger | 30 år |
| Diverse udstyr | 10-15 år |
| Software, småt hardware | 5 år |

(74)

CRE anvender følgende økonomiske levetider for operatørernes forskellige aktivklasser:

Aktivklasser

Aktivklasser

Standardlevetid

Standardlevetid

Buffergas

Buffergas

75 år

Brønde, reservoirer, opsamling

Brønde, reservoirer, opsamling

50 år

Anlæg til behandling, komprimering, levering, måling

Anlæg til behandling, komprimering, levering, måling

20-30 år

Fast ejendom og bygninger

Fast ejendom og bygninger

30 år

Diverse udstyr

Diverse udstyr

10-15 år

Software, småt hardware

Software, småt hardware

5 år

Tabel 3: Afskrivningsperiode efter aktivklasse

Tabel 3: Afskrivningsperiode efter aktivklasse

| (75) | Desuden anmodede CRE i 2017 den eksterne konsulent [...] om at foretage en revision af lageroperatørernes oprindelige BAR-ansøgning. For Storengy er resultatet af beregningen [3-5 mia. EUR]. |
| --- | --- |

(75)

Desuden anmodede CRE i 2017 den eksterne konsulent [...] om at foretage en revision af lageroperatørernes oprindelige BAR-ansøgning. For Storengy er resultatet af beregningen [3-5 mia. EUR].

| (76) | For Terégas vedkommende vurderer konsulenten PwC i en supplerende undersøgelse på grundlag af en tilbagediskontering af fremtidig indtjening til nutidsværdi BAR til [1-2 mia. EUR]. |
| --- | --- |

(76)

For Terégas vedkommende vurderer konsulenten PwC i en supplerende undersøgelse på grundlag af en tilbagediskontering af fremtidig indtjening til nutidsværdi BAR til [1-2 mia. EUR].

| (77) | Med henblik på gennemførelsen af reguleringsordningen reviderede CRE således det oprindelige regulerede aktivgrundlag, som lageroperatørerne havde anmodet om, for at tage højde for den uafhængige økonomiske vurdering af aktivernes markedsværdi. CRE anvendte således følgende oprindelige regulerede aktivgrundlag:









  Pr. 1.1.2018 | Storengy (mia. EUR) | Teréga (mia. EUR) | Géométhane (mia. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Operatørens anmodning | 4,0 | 1,37 | 0,2 |
| BAR fastsat af CRE | 3,5 | 1,15 | 0,19 |

(77)

Med henblik på gennemførelsen af reguleringsordningen reviderede CRE således det oprindelige regulerede aktivgrundlag, som lageroperatørerne havde anmodet om, for at tage højde for den uafhængige økonomiske vurdering af aktivernes markedsværdi. CRE anvendte således følgende oprindelige regulerede aktivgrundlag:

Pr. 1.1.2018

Pr. 1.1.2018

Storengy (mia. EUR)

Storengy (mia. EUR)

Teréga (mia. EUR)

Teréga (mia. EUR)

Géométhane (mia. EUR)

Géométhane (mia. EUR)

Operatørens anmodning

Operatørens anmodning

4,0

1,37

0,2

BAR fastsat af CRE

BAR fastsat af CRE

3,5

1,15

0,19

Tabel 4: Oprindeligt reguleret aktivgrundlag for lageroperatører på tidspunktet for reguleringens ikrafttræden

Tabel 4: Oprindeligt reguleret aktivgrundlag for lageroperatører på tidspunktet for reguleringens ikrafttræden

| (78) | Med hensyn til forrentningen af kapitalen anvendte CRE WACC-metoden for at gøre det muligt for operatøren at finansiere renteudgifter og opnå en egenkapitalforrentning, der kan sammenlignes med den, som virksomheden ville kunne opnå af investeringer med tilsvarende risikoniveauer. CRE anførte, at WACC er en metode, der almindeligvis anvendes af de europæiske tilsynsmyndigheder til at fastsætte forrentningen af aktiverne i den regulerede infrastruktur. |
| --- | --- |

(78)

Med hensyn til forrentningen af kapitalen anvendte CRE WACC-metoden for at gøre det muligt for operatøren at finansiere renteudgifter og opnå en egenkapitalforrentning, der kan sammenlignes med den, som virksomheden ville kunne opnå af investeringer med tilsvarende risikoniveauer. CRE anførte, at WACC er en metode, der almindeligvis anvendes af de europæiske tilsynsmyndigheder til at fastsætte forrentningen af aktiverne i den regulerede infrastruktur.

| (79) | På grundlag af de økonomiske undersøgelser og de eksterne konsulenters arbejde (23) fastsatte CRE WACC til 5,75 % for årene 2018 og 2019. For perioden 2020-2023 fastsatte CRE WACC til 4,75 %. Den metode, der er anvendt til at fastsætte WACC for ATS 2, er uændret i forhold til den metode, der blev anvendt for ATS 1-tariffen. Dette er begrundet i lavere finansieringsomkostninger, en planlagt nedsættelse af selskabsskatten og en stigning i aktivernes betaværdi. Denne stigning i aktivernes betaværdi afspejler hensynet til den finansielle risiko, navnlig de strandede omkostninger ved energiomstillingen for aktionærer i naturgasinfrastrukturselskaber. |
| --- | --- |

(79)

På grundlag af de økonomiske undersøgelser og de eksterne konsulenters arbejde (23) fastsatte CRE WACC til 5,75 % for årene 2018 og 2019. For perioden 2020-2023 fastsatte CRE WACC til 4,75 %. Den metode, der er anvendt til at fastsætte WACC for ATS 2, er uændret i forhold til den metode, der blev anvendt for ATS 1-tariffen. Dette er begrundet i lavere finansieringsomkostninger, en planlagt nedsættelse af selskabsskatten og en stigning i aktivernes betaværdi. Denne stigning i aktivernes betaværdi afspejler hensynet til den finansielle risiko, navnlig de strandede omkostninger ved energiomstillingen for aktionærer i naturgasinfrastrukturselskaber.

23

| (80) | Da der ikke fandtes en sammenlignelig børsnoteret lageroperatør, anvendte CRE naturgastransmissionssystemoperatørernes WACC som referencesats og forhøjede den med en specifik risikopræmie for oplagring. Denne præmie fastsættes til 50 basispoint på grund af koncentrationen af lagerfaciliteter, den geologiske risiko ved undergrunden og risikoen for substituerbarhed med metanterminalerne samt samkøringslinjer med udlandet. |
| --- | --- |

(80)

Da der ikke fandtes en sammenlignelig børsnoteret lageroperatør, anvendte CRE naturgastransmissionssystemoperatørernes WACC som referencesats og forhøjede den med en specifik risikopræmie for oplagring. Denne præmie fastsættes til 50 basispoint på grund af koncentrationen af lagerfaciliteter, den geologiske risiko ved undergrunden og risikoen for substituerbarhed med metanterminalerne samt samkøringslinjer med udlandet.

| (81) | CRE præciserede desuden, at denne forretning er lavere end den, der ydes til regulerede operatører af metanterminaler (7,25 %, da foranstaltningen trådte i kraft), hvis aktivitet er mere risikobetonet i kommerciel henseende, navnlig på grund af sameksistensen af regulerede og uregulerede metanterminaler og et mindre antal kunder. Desuden henviste CRE til eksemplet med den forrentning på 6,5 %, som den italienske tilsynsmyndighed anvendte til oplagring af naturgas. |
| --- | --- |

(81)

CRE præciserede desuden, at denne forretning er lavere end den, der ydes til regulerede operatører af metanterminaler (7,25 %, da foranstaltningen trådte i kraft), hvis aktivitet er mere risikobetonet i kommerciel henseende, navnlig på grund af sameksistensen af regulerede og uregulerede metanterminaler og et mindre antal kunder. Desuden henviste CRE til eksemplet med den forrentning på 6,5 %, som den italienske tilsynsmyndighed anvendte til oplagring af naturgas.

3.6.3.   Investeringer

Investeringer

| (82) | I henhold til artikel L421-7-1 i energiloven forelægger operatører af underjordiske naturgaslagre hvert år deres årlige investeringsprogram for CRE til godkendelse. I denne forbindelse skal CRE »sikre, at der foretages de investeringer, der er nødvendige for en korrekt udvikling af lagerfaciliteterne og gennemsigtig og ikke-diskriminerende adgang hertil«. |
| --- | --- |

(82)

I henhold til artikel L421-7-1 i energiloven forelægger operatører af underjordiske naturgaslagre hvert år deres årlige investeringsprogram for CRE til godkendelse. I denne forbindelse skal CRE »sikre, at der foretages de investeringer, der er nødvendige for en korrekt udvikling af lagerfaciliteterne og gennemsigtig og ikke-diskriminerende adgang hertil«.

| (83) | I den anden lagertarif indførte CRE et incitament til at holde omkostningerne for forskellige kategorier af investeringer under kontrol. |
| --- | --- |

(83)

I den anden lagertarif indførte CRE et incitament til at holde omkostningerne for forskellige kategorier af investeringer under kontrol.

3.6.4.   Periodiseringskonto

Periodiseringskonto

| (84) | De tilladte indtægter fastsættes af CRE på grundlag af operatørernes overslag over deres udgifter og indtægter for det følgende år. Periodiseringskontoen er indført for at tage højde for forskellen mellem anslåede udgifter eller indtægter og faktiske udgifter eller indtægter for en række på forhånd fastsatte poster. Periodiseringskontoen beskytter således operatørerne mod udsving i visse udgifts- eller indtægtsposter. Periodiseringskontoen anvendes også til udbetaling af finansielle incitamenter som følge af anvendelsen af incitamentbaserede reguleringsordninger og til at tage hensyn til eventuelle afsætningsgevinster eller strandede omkostninger, når de er valideret af CRE. |
| --- | --- |

(84)

De tilladte indtægter fastsættes af CRE på grundlag af operatørernes overslag over deres udgifter og indtægter for det følgende år. Periodiseringskontoen er indført for at tage højde for forskellen mellem anslåede udgifter eller indtægter og faktiske udgifter eller indtægter for en række på forhånd fastsatte poster. Periodiseringskontoen beskytter således operatørerne mod udsving i visse udgifts- eller indtægtsposter. Periodiseringskontoen anvendes også til udbetaling af finansielle incitamenter som følge af anvendelsen af incitamentbaserede reguleringsordninger og til at tage hensyn til eventuelle afsætningsgevinster eller strandede omkostninger, når de er valideret af CRE.

| (85) | For så vidt angår ATS 1-tariffen vedtog CRE i det første regnskabsår for den regulerede oplagring rammetariffer, inden for hvilke forskellene mellem de anslåede samlede udgifter og indtægter og de faktiske samlede udgifter og indtægter efterfølgende blev reguleret. Tariffen svarede derfor fuldt ud til en periodiseringskonto, og der blev ikke ydet støtte til nogen udgifts- eller indtægtsposter. |
| --- | --- |

(85)

For så vidt angår ATS 1-tariffen vedtog CRE i det første regnskabsår for den regulerede oplagring rammetariffer, inden for hvilke forskellene mellem de anslåede samlede udgifter og indtægter og de faktiske samlede udgifter og indtægter efterfølgende blev reguleret. Tariffen svarede derfor fuldt ud til en periodiseringskonto, og der blev ikke ydet støtte til nogen udgifts- eller indtægtsposter.

| (86) | For så vidt angår ATS 2-tariffen anvender CRE en afgrænsning for periodiseringskontoen, som er i overensstemmelse med de generelle rammer for alle tariffer for elektricitetsnet og naturgasinfrastrukturer. Det er således kun visse på forhånd fastsatte poster, hvor periodiseringskontoen efterfølgende dækker forskelle mellem anslåede og faktiske udgifter eller indtægter. Disse poster, der er omfattet af periodiseringskontoen, vedrører navnlig investeringsudgifter og markedsføringsindtægter. På den anden side ydes der et tilskud til næsten alle driftsomkostninger, som kan dækkes helt (100 % af forskellene mellem de anslåede og faktiske udgifter på bekostning af eller til fordel for operatøren) eller delvist (f.eks. for energiafgifter, hvor incitamentet er på 20 %, idet 80 % af forskellene dækkes af periodiseringskontoen). |
| --- | --- |

(86)

For så vidt angår ATS 2-tariffen anvender CRE en afgrænsning for periodiseringskontoen, som er i overensstemmelse med de generelle rammer for alle tariffer for elektricitetsnet og naturgasinfrastrukturer. Det er således kun visse på forhånd fastsatte poster, hvor periodiseringskontoen efterfølgende dækker forskelle mellem anslåede og faktiske udgifter eller indtægter. Disse poster, der er omfattet af periodiseringskontoen, vedrører navnlig investeringsudgifter og markedsføringsindtægter. På den anden side ydes der et tilskud til næsten alle driftsomkostninger, som kan dækkes helt (100 % af forskellene mellem de anslåede og faktiske udgifter på bekostning af eller til fordel for operatøren) eller delvist (f.eks. for energiafgifter, hvor incitamentet er på 20 %, idet 80 % af forskellene dækkes af periodiseringskontoen).

3.7.   Støttemodtagere

Støttemodtagere

| (87) | Støttemodtagerne er operatørerne af de naturgaslagerinfrastrukturer, som falder ind under reguleringsordningens anvendelsesområde. Siden foranstaltningens ikrafttræden har der været tale om Storengy, Teréga og Géométhane. |
| --- | --- |

(87)

Støttemodtagerne er operatørerne af de naturgaslagerinfrastrukturer, som falder ind under reguleringsordningens anvendelsesområde. Siden foranstaltningens ikrafttræden har der været tale om Storengy, Teréga og Géométhane.

3.8.   Finansiering af foranstaltningen gennem tariffer for brug af transmissionsnettet

Finansiering af foranstaltningen gennem tariffer for brug af transmissionsnettet

| (88) | Finansieringen af lageroperatørernes tilladte indtægter hidrører dels fra indtægter, der modtages direkte af lageroperatørerne, dels fra kompensationen for oplagring, når disse indtægter er lavere end de tilladte indtægter, svarende til forskellen mellem de tilladte indtægter og de direkte modtagne indtægter.

  Kompensation = tilladte indtægter — direkte modtagne indtægter |
| --- | --- |

(88)

Finansieringen af lageroperatørernes tilladte indtægter hidrører dels fra indtægter, der modtages direkte af lageroperatørerne, dels fra kompensationen for oplagring, når disse indtægter er lavere end de tilladte indtægter, svarende til forskellen mellem de tilladte indtægter og de direkte modtagne indtægter.

Kompensation = tilladte indtægter — direkte modtagne indtægter

Kompensation = tilladte indtægter — direkte modtagne indtægter

| (89) | Indtægter, som operatørerne modtager direkte, stammer hovedsagelig fra auktioner, men også fra eventuelle historiske langfristede kontrakter og supplerende tjenester. |
| --- | --- |

(89)

Indtægter, som operatørerne modtager direkte, stammer hovedsagelig fra auktioner, men også fra eventuelle historiske langfristede kontrakter og supplerende tjenester.

| (90) | Transmissionssystemoperatørerne opkræver kompensationen for oplagring fra naturgasleverandørerne som en specifik afgift, »lagerafgiften«, som led i tariffen for brug af transmissionsnettet (ATRT-tariffen) på de betingelser, der er fastsat af CRE (jf. betragtning 21). |
| --- | --- |

(90)

Transmissionssystemoperatørerne opkræver kompensationen for oplagring fra naturgasleverandørerne som en specifik afgift, »lagerafgiften«, som led i tariffen for brug af transmissionsnettet (ATRT-tariffen) på de betingelser, der er fastsat af CRE (jf. betragtning 21).

| (91) | Indledningsvis skal det bemærkes, at der i Frankrig er to transmissionssystemoperatører, nemlig to indehavere af en tilladelse til at drive naturgastransmissionsrørledninger i henhold til energilovens artikel L431-1: GRTgaz og Teréga (tidligere TIGF). |
| --- | --- |

(91)

Indledningsvis skal det bemærkes, at der i Frankrig er to transmissionssystemoperatører, nemlig to indehavere af en tilladelse til at drive naturgastransmissionsrørledninger i henhold til energilovens artikel L431-1: GRTgaz og Teréga (tidligere TIGF).

| (92) | GRTgaz er et aktieselskab, der er ejet af ENGIE (75 %) og Société d'Infrastructures Gazière (25 %). GRTgaz, der kontrolleres direkte af ENGIE, er uafhængigt af andre dele af sit vertikalt integrerede selskab (ENGIE-koncernen) i overensstemmelse med modellen for uafhængige transmissionssystemoperatører, hvilket sikrer en effektiv adskillelse af transmissionssystemoperatørernes aktiviteter fra produktions- eller forsyningsaktiviteter (24). |
| --- | --- |

(92)

GRTgaz er et aktieselskab, der er ejet af ENGIE (75 %) og Société d'Infrastructures Gazière (25 %). GRTgaz, der kontrolleres direkte af ENGIE, er uafhængigt af andre dele af sit vertikalt integrerede selskab (ENGIE-koncernen) i overensstemmelse med modellen for uafhængige transmissionssystemoperatører, hvilket sikrer en effektiv adskillelse af transmissionssystemoperatørernes aktiviteter fra produktions- eller forsyningsaktiviteter (24).

24

| (93) | Som beskrevet i betragtning 9 er Teréga ejet af Snam (40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) og Predica (10 %). Teréga opfylder også betingelserne for en uafhængig transmissionssystemoperatør (25). |
| --- | --- |

(93)

Som beskrevet i betragtning 9 er Teréga ejet af Snam (40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) og Predica (10 %). Teréga opfylder også betingelserne for en uafhængig transmissionssystemoperatør (25).

25

3.8.1.   CRE's fastsættelse af lagerafgiften i tarifferne for brug af transmissionsnettet

CRE's fastsættelse af lagerafgiften i tarifferne for brug af transmissionsnettet

| (94) | Energilovens artikel L452-1, sjette afsnit, bestemmer, at »tariffer for brug af naturgastransmissionsnettene opkræves af operatørerne af disse net. Transmissionssystemoperatørerne betaler de i artikel L421-3-1 omhandlede operatører af underjordiske naturgaslagre en del af det inddrevne beløb efter de regler, der fastsættes af energireguleringsudvalget«. |
| --- | --- |

(94)

Energilovens artikel L452-1, sjette afsnit, bestemmer, at »tariffer for brug af naturgastransmissionsnettene opkræves af operatørerne af disse net. Transmissionssystemoperatørerne betaler de i artikel L421-3-1 omhandlede operatører af underjordiske naturgaslagre en del af det inddrevne beløb efter de regler, der fastsættes af energireguleringsudvalget«.

| (95) | Energilovens artikel L452-2 bestemmer, at »reglerne for fastsættelse tarifferne for brug af naturgastransmissionsnettene fastsættes af energireguleringsudvalget«. |
| --- | --- |

(95)

Energilovens artikel L452-2 bestemmer, at »reglerne for fastsættelse tarifferne for brug af naturgastransmissionsnettene fastsættes af energireguleringsudvalget«.

| (96) | På grundlag af disse bestemmelser fastsatte CRE ved afgørelse nr. 2018-069 af 22. marts 2018 (26) detaljerede regler for beregning af lagerafgiften, som trådte i kraft den 1. april 2018. |
| --- | --- |

(96)

På grundlag af disse bestemmelser fastsatte CRE ved afgørelse nr. 2018-069 af 22. marts 2018 (26) detaljerede regler for beregning af lagerafgiften, som trådte i kraft den 1. april 2018.

26

| (97) | Den lagerafgift, som de enkelte leverandører betaler, skal ifølge CRE afspejle værdien af »forsyningssikkerheden«, dvs. det vederlag for oplagring, som sikrer prioriteret levering af naturgas til kunder, hvis forsyning ikke må afbrydes, navnlig indenlandske kunder. |
| --- | --- |

(97)

Den lagerafgift, som de enkelte leverandører betaler, skal ifølge CRE afspejle værdien af »forsyningssikkerheden«, dvs. det vederlag for oplagring, som sikrer prioriteret levering af naturgas til kunder, hvis forsyning ikke må afbrydes, navnlig indenlandske kunder.

3.8.2.   Leverandørernes betaling af lagerafgiften og viderefakturering til slutkunder

Leverandørernes betaling af lagerafgiften og viderefakturering til slutkunder

| (98) | Med hensyn til leverandørernes forpligtelse til at betale lagerafgiften indførte CRE ved afgørelse af 22. marts 2018 lagerafgiften i ATRT-tarifferne ved at indsætte nye bestemmelser i sin afgørelse nr. 2018-022 af 7. februar 2018 om justering af tariffen for brug af GRTgaz' og TIGF's naturgastransmissionsnet med virkning fra den 1. april 2018. |
| --- | --- |

(98)

Med hensyn til leverandørernes forpligtelse til at betale lagerafgiften indførte CRE ved afgørelse af 22. marts 2018 lagerafgiften i ATRT-tarifferne ved at indsætte nye bestemmelser i sin afgørelse nr. 2018-022 af 7. februar 2018 om justering af tariffen for brug af GRTgaz' og TIGF's naturgastransmissionsnet med virkning fra den 1. april 2018.

| (99) | Det følger af denne ændring, at »enhver leverandør, der tildeles en uafbrudt leveringskapacitet til mindst ét PITD-punkt (»Point d'Interface Transport Distribution« — transmission/distribution-grænsefladepunkt), pålægges en lagerafgift, som er baseret på vintergradueringen for de kunder, der er tilsluttet de offentlige gasdistributionsnet, i leverandørens portefølje den 1. dag i hver måned«. |
| --- | --- |

(99)

Det følger af denne ændring, at »enhver leverandør, der tildeles en uafbrudt leveringskapacitet til mindst ét PITD-punkt (»Point d'Interface Transport Distribution« — transmission/distribution-grænsefladepunkt), pålægges en lagerafgift, som er baseret på vintergradueringen for de kunder, der er tilsluttet de offentlige gasdistributionsnet, i leverandørens portefølje den 1. dag i hver måned«.

| (100) | Ved leverandør forstås enhver »fysisk eller juridisk person, der indgår en kontrakt med en transmissionssystemoperatør om forsyning af gas på transmissionsnettet. Leverandøren er, afhængigt af den enkelte sag, den støtteberettigede kunde eller leverandøren eller deres bemyndigede repræsentant«. Et PITD defineres som et »fysisk eller teoretisk grænsefladepunkt mellem et transmissionsnet og et offentligt distributionssystem«. |
| --- | --- |

(100)

Ved leverandør forstås enhver »fysisk eller juridisk person, der indgår en kontrakt med en transmissionssystemoperatør om forsyning af gas på transmissionsnettet. Leverandøren er, afhængigt af den enkelte sag, den støtteberettigede kunde eller leverandøren eller deres bemyndigede repræsentant«. Et PITD defineres som et »fysisk eller teoretisk grænsefladepunkt mellem et transmissionsnet og et offentligt distributionssystem«.

| (101) | Endvidere følger det af ordlyden af artikel L452-1, sjette afsnit, i energiloven, at transmissionssystemoperatørerne skal opkræve ATRT-tarifferne (jf. betragtning 94 »opkræves«). |
| --- | --- |

(101)

Endvidere følger det af ordlyden af artikel L452-1, sjette afsnit, i energiloven, at transmissionssystemoperatørerne skal opkræve ATRT-tarifferne (jf. betragtning 94 »opkræves«).

| (102) | Med hensyn til overvæltning af lagerafgiften på slutbrugerne oplyste CRE, at leverandørerne vil overvælte lagerafgiften på de af deres slutkunder, som indgår i kompensationsgrundlaget, under transmissionsdelen af deres faktura. CRE har ikke en liste over de pågældende kunder. |
| --- | --- |

(102)

Med hensyn til overvæltning af lagerafgiften på slutbrugerne oplyste CRE, at leverandørerne vil overvælte lagerafgiften på de af deres slutkunder, som indgår i kompensationsgrundlaget, under transmissionsdelen af deres faktura. CRE har ikke en liste over de pågældende kunder.

| (103) | Nærmere bestemt er en sådan overvæltning kun obligatorisk i forhold til de regulerede tariffer for salg af naturgas i henhold til artikel L445-3 og R445-3 i energiloven (27). I forbindelse med kontrakter efter udbud er denne overvæltning et skønsmæssigt valg for leverandøren. |
| --- | --- |

(103)

Nærmere bestemt er en sådan overvæltning kun obligatorisk i forhold til de regulerede tariffer for salg af naturgas i henhold til artikel L445-3 og R445-3 i energiloven (27). I forbindelse med kontrakter efter udbud er denne overvæltning et skønsmæssigt valg for leverandøren.

27

3.8.3.   Fordeling af midler, der er indsamlet af transmissionssystemoperatører, mellem lageroperatører i henhold til de regler, der er fastsat af CRE

Fordeling af midler, der er indsamlet af transmissionssystemoperatører, mellem lageroperatører i henhold til de regler, der er fastsat af CRE

| (104) | I henhold til CRE's afgørelse om lagerafgiften tilbagebetaler transmissionssystemoperatørerne indtægterne fra lagerafgiften til de forskellige lageroperatører i forhold til den kompensation, der skal modtages, når de er opkrævet (28). Den andel, der tildeles den enkelte operatør, svarer til forholdet mellem operatørens anslåede årlige kompensation og den samlede anslåede kompensation til alle regulerede lageroperatører som fastsat af CRE. Andelene præciseres årligt i CRE's afgørelser om justering af lagerafgiften. |
| --- | --- |

(104)

I henhold til CRE's afgørelse om lagerafgiften tilbagebetaler transmissionssystemoperatørerne indtægterne fra lagerafgiften til de forskellige lageroperatører i forhold til den kompensation, der skal modtages, når de er opkrævet (28). Den andel, der tildeles den enkelte operatør, svarer til forholdet mellem operatørens anslåede årlige kompensation og den samlede anslåede kompensation til alle regulerede lageroperatører som fastsat af CRE. Andelene præciseres årligt i CRE's afgørelser om justering af lagerafgiften.

28

| (105) | Med henblik herpå indgår transmissionssystemoperatørerne i overensstemmelse med CRE's afgørelser en kontrakt med hver lageroperatør, som regulerer opkrævningen og tilbagebetalingen af kompensationen, hvis omkostninger fastsættes af CRE og dækkes af operatørernes tilladte indtægter. For 2018 beløber denne omkostning sig til 130 000 EUR pr. transmissionssystemoperatør pr. lageroperatør (29). |
| --- | --- |

(105)

Med henblik herpå indgår transmissionssystemoperatørerne i overensstemmelse med CRE's afgørelser en kontrakt med hver lageroperatør, som regulerer opkrævningen og tilbagebetalingen af kompensationen, hvis omkostninger fastsættes af CRE og dækkes af operatørernes tilladte indtægter. For 2018 beløber denne omkostning sig til 130 000 EUR pr. transmissionssystemoperatør pr. lageroperatør (29).

29

3.9.   Budget

Budget

| (106) | Hvert år afhænger det samlede kompensationsbeløb, der udbetales til regulerede operatører, af auktionsindtægterne og de tilladte indtægter, der fastsættes af CRE. Den kompensation, der blev udbetalt til de tre regulerede lageroperatører, beløb sig til 528 mio. EUR i 2018, 540 mio. EUR i 2019 og 251 mio. EUR i 2020. | 2018


  (mio. EUR) | 2019


  (mio. EUR) | 2020


  (mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Storengy | 402 | 392 | 199 |
| Teréga | 101 | 113 | 25 |
| Géométhane | 26 | 36 | 28 |
| I alt | 528 | 540 | 251 |

(106)

Hvert år afhænger det samlede kompensationsbeløb, der udbetales til regulerede operatører, af auktionsindtægterne og de tilladte indtægter, der fastsættes af CRE. Den kompensation, der blev udbetalt til de tre regulerede lageroperatører, beløb sig til 528 mio. EUR i 2018, 540 mio. EUR i 2019 og 251 mio. EUR i 2020.

2018

2018

(mio. EUR)

(mio. EUR)

2019

2019

(mio. EUR)

(mio. EUR)

2020

2020

(mio. EUR)

(mio. EUR)

Storengy

Storengy

402

392

199

Teréga

Teréga

101

113

25

Géométhane

Géométhane

26

36

28

I alt

I alt

528

540

251

Tabel 5: Saldo for kompensation for oplagring for 2018, 2019 og 2020

Tabel 5: Saldo for kompensation for oplagring for 2018, 2019 og 2020

3.10.   Gyldighedsperiode

Gyldighedsperiode

| (107) | Bestemmelserne i lov om kulbrinter om ordningen for regulering af lageroperatører trådte i kraft den 1. januar 2018. CRE har fastsat de tilladte indtægter for lageroperatører siden den 1. januar 2018. Desuden fandt de første auktioner over lagerkapacitet sted i perioden 5.-29. marts 2018 for 2018/19, og der er afholdt auktioner i 2019/20 og 2020/21 (jf. tabel 2 i betragtning 54). |
| --- | --- |

(107)

Bestemmelserne i lov om kulbrinter om ordningen for regulering af lageroperatører trådte i kraft den 1. januar 2018. CRE har fastsat de tilladte indtægter for lageroperatører siden den 1. januar 2018. Desuden fandt de første auktioner over lagerkapacitet sted i perioden 5.-29. marts 2018 for 2018/19, og der er afholdt auktioner i 2019/20 og 2020/21 (jf. tabel 2 i betragtning 54).

| (108) | Desuden blev der indført en lagerafgift i ATRT-tariffen med virkning fra den 1. april 2018. CRE fastsatte i første omgang de anslåede tilladte indtægter for en reguleringsperiode på to år (30). Den harmoniserede derefter rammebestemmelserne for lageroperatører med andre infrastrukturtariffer. Denne anden lagertarif gælder for perioden 2020-2023 (31). |
| --- | --- |

(108)

Desuden blev der indført en lagerafgift i ATRT-tariffen med virkning fra den 1. april 2018. CRE fastsatte i første omgang de anslåede tilladte indtægter for en reguleringsperiode på to år (30). Den harmoniserede derefter rammebestemmelserne for lageroperatører med andre infrastrukturtariffer. Denne anden lagertarif gælder for perioden 2020-2023 (31).

30

31

| (109) | På nuværende tidspunkt har de franske myndigheder ikke fastsat nogen slutdato for ordningen. Til gengæld blev ordningens anvendelsesområde fastsat i den seneste PPE (32) med virkning indtil revisionen heraf. Denne revision af PPE er planlagt til 2023 og vil finde sted senest den 31. december 2028. |
| --- | --- |

(109)

På nuværende tidspunkt har de franske myndigheder ikke fastsat nogen slutdato for ordningen. Til gengæld blev ordningens anvendelsesområde fastsat i den seneste PPE (32) med virkning indtil revisionen heraf. Denne revision af PPE er planlagt til 2023 og vil finde sted senest den 31. december 2028.

32

3.11.   Tilsagn

Tilsagn

| (110) | De franske myndigheder har givet to tilsagn. For det første har de franske myndigheder forpligtet sig til at forelægge Kommissionen en rapport inden udgangen af 2024. De punkter, der skal behandles i denne rapport, er følgende:






  — | oplysninger om gennemførelsen af foranstaltningen i den foregående periode (2018-2023), navnlig auktionsresultaterne i form af mængder og priser og den godtgørelse, der er modtaget pr. produktionssted |
| --- | --- | --- |

(110)

De franske myndigheder har givet to tilsagn. For det første har de franske myndigheder forpligtet sig til at forelægge Kommissionen en rapport inden udgangen af 2024. De punkter, der skal behandles i denne rapport, er følgende:

—

oplysninger om gennemførelsen af foranstaltningen i den foregående periode (2018-2023), navnlig auktionsresultaterne i form af mængder og priser og den godtgørelse, der er modtaget pr. produktionssted

| — | en ajourført oversigt over, hvordan naturgasmarkedet i Frankrig fungerer, navnlig de oplysninger, der berettiger en videreførelse af støtten for perioden 2023-2028, herunder spændet, efterspørgselsniveauet, investeringer i gasnettet i Frankrig og udlandet og investeringer i LNG-terminaler |
| --- | --- |

—

en ajourført oversigt over, hvordan naturgasmarkedet i Frankrig fungerer, navnlig de oplysninger, der berettiger en videreførelse af støtten for perioden 2023-2028, herunder spændet, efterspørgselsniveauet, investeringer i gasnettet i Frankrig og udlandet og investeringer i LNG-terminaler

| — | oplysninger om revisionen af PPE i 2023 og dens mulige indvirkning på støttens anvendelsesområde |
| --- | --- |

—

oplysninger om revisionen af PPE i 2023 og dens mulige indvirkning på støttens anvendelsesområde

| — | metoden til beregning af den garanterede betaling i reguleringsperioden 2023-2028. I tilfælde af en ændring af beregningsmetoden ønsker Kommissionen oplysninger om årsagerne til ændringen |
| --- | --- |

—

metoden til beregning af den garanterede betaling i reguleringsperioden 2023-2028. I tilfælde af en ændring af beregningsmetoden ønsker Kommissionen oplysninger om årsagerne til ændringen

| — | oplysninger om støttens indvirkning på konkurrencen med fokus på den potentielle konkurrenceforvridning, der er identificeret i afgørelsen, f.eks. støttens indvirkning på naturgaslagerfaciliteter i nabomedlemsstaterne, på samkøringslinjer og på franske metanterminaler. Disse oplysninger bør understøttes af historiske data om anvendelsen af disse aktiver samt relevante ændringer af reguleringsordningen for så vidt angår oplagring af naturgas i de lande, der grænser op til Frankrig. Støttens indvirkning på den franske detailhandel skal også vurderes og kvantificeres. |
| --- | --- |

—

oplysninger om støttens indvirkning på konkurrencen med fokus på den potentielle konkurrenceforvridning, der er identificeret i afgørelsen, f.eks. støttens indvirkning på naturgaslagerfaciliteter i nabomedlemsstaterne, på samkøringslinjer og på franske metanterminaler. Disse oplysninger bør understøttes af historiske data om anvendelsen af disse aktiver samt relevante ændringer af reguleringsordningen for så vidt angår oplagring af naturgas i de lande, der grænser op til Frankrig. Støttens indvirkning på den franske detailhandel skal også vurderes og kvantificeres.

| (111) | For det andet forpligter de franske myndigheder sig til at offentliggøre følgende oplysninger på et omfattende websted om statsstøtte i Frankrig (33) og Transparency Award Module: et link til den fulde ordlyd af ordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil, støttemodtagernes identitet, støttens form, det beløb, der er ydet til hver støttemodtager, datoen for ydelsen af støtten, virksomhedstype (SMV/stor virksomhed), den region, hvori støttemodtageren er etableret, og den primære økonomiske sektor, som støttemodtageren opererer i. |
| --- | --- |

(111)

For det andet forpligter de franske myndigheder sig til at offentliggøre følgende oplysninger på et omfattende websted om statsstøtte i Frankrig (33) og Transparency Award Module: et link til den fulde ordlyd af ordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil, støttemodtagernes identitet, støttens form, det beløb, der er ydet til hver støttemodtager, datoen for ydelsen af støtten, virksomhedstype (SMV/stor virksomhed), den region, hvori støttemodtageren er etableret, og den primære økonomiske sektor, som støttemodtageren opererer i.

33

3.12.   Begrundelse for indledning af den formelle undersøgelsesprocedure

Begrundelse for indledning af den formelle undersøgelsesprocedure

| (112) | Kommissionen vurderede i sin indledningsafgørelse foreløbigt, at reguleringsordningen udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, som kan være forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. Ikke desto mindre gav Kommissionen under den formelle undersøgelsesprocedure udtryk for tvivl om, hvorvidt reguleringsordningen var forholdsmæssig, og om der forelå konkurrenceforvridning. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen vurderede i sin indledningsafgørelse foreløbigt, at reguleringsordningen udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, som kan være forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. Ikke desto mindre gav Kommissionen under den formelle undersøgelsesprocedure udtryk for tvivl om, hvorvidt reguleringsordningen var forholdsmæssig, og om der forelå konkurrenceforvridning.

| (113) | Mere specifikt bemærkede Kommissionen for det første, at CRE i forbindelse med fastsættelsen af lageroperatørernes tilladte indtægt gør det muligt for lageroperatørerne at opnå en forrentning af de materielle aktiver. Beregningen af denne forrentning indebærer en vurdering af de regulerede aktivers værdi. Kommissionen gav udtryk for tvivl om, hvorvidt CRE har foretaget en uafhængig økonomisk vurdering af aktivernes markedsværdi på tidspunktet for gennemførelsen af reguleringsordningen, hvilket kunne så tvivl om støttens proportionalitet. |
| --- | --- |

(113)

Mere specifikt bemærkede Kommissionen for det første, at CRE i forbindelse med fastsættelsen af lageroperatørernes tilladte indtægt gør det muligt for lageroperatørerne at opnå en forrentning af de materielle aktiver. Beregningen af denne forrentning indebærer en vurdering af de regulerede aktivers værdi. Kommissionen gav udtryk for tvivl om, hvorvidt CRE har foretaget en uafhængig økonomisk vurdering af aktivernes markedsværdi på tidspunktet for gennemførelsen af reguleringsordningen, hvilket kunne så tvivl om støttens proportionalitet.

| (114) | På den anden side kunne Kommissionen i lyset af de oplysninger, der blev fremlagt for Kommissionen i forbindelse med den formelle undersøgelsesprocedure, ikke udelukke, at mekanismen medførte konkurrenceforvridning. Denne uberettigede konkurrenceforvridning skulle være forekommet i) mellem de franske leverandører af naturgas og naturgasleverandører fra andre medlemsstater, ii) mellem på den ene side naturgaslageroperatørerne og på den anden side LNG-operatører og transmissionssystemoperatører og iii) mellem franske naturgaslageroperatører og naturgaslageroperatører fra andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(114)

På den anden side kunne Kommissionen i lyset af de oplysninger, der blev fremlagt for Kommissionen i forbindelse med den formelle undersøgelsesprocedure, ikke udelukke, at mekanismen medførte konkurrenceforvridning. Denne uberettigede konkurrenceforvridning skulle være forekommet i) mellem de franske leverandører af naturgas og naturgasleverandører fra andre medlemsstater, ii) mellem på den ene side naturgaslageroperatørerne og på den anden side LNG-operatører og transmissionssystemoperatører og iii) mellem franske naturgaslageroperatører og naturgaslageroperatører fra andre medlemsstater.

4.   FRANKRIGS BEMÆRKNINGER

FRANKRIGS BEMÆRKNINGER

| (115) | De franske myndigheder fremsendte deres bemærkninger til Kommissionen og, som bilag hertil, CRE's bemærkninger. CRE's bemærkninger anses derfor for at være en integreret del af de franske myndigheders bemærkninger. |
| --- | --- |

(115)

De franske myndigheder fremsendte deres bemærkninger til Kommissionen og, som bilag hertil, CRE's bemærkninger. CRE's bemærkninger anses derfor for at være en integreret del af de franske myndigheders bemærkninger.

| (116) | De franske myndigheder mener, at den tvivl, som Kommissionen har givet udtryk for med hensyn til reformen af oplagring af naturgas, er ubegrundet. |
| --- | --- |

(116)

De franske myndigheder mener, at den tvivl, som Kommissionen har givet udtryk for med hensyn til reformen af oplagring af naturgas, er ubegrundet.

4.1.   Forekomst af statsstøtte

Forekomst af statsstøtte

| (117) | For det første bestrider de franske myndigheder, at den omhandlede støtte involverer statsmidler. Ifølge de franske myndigheder kan det desuden ikke antages, at overgangen fra en forhandlet ordning til en reguleret ordning vil udgøre en økonomisk fordel for en operatør, som er bundet heraf. De franske myndigheder bestrider ligeledes, at operatørerne af samkøringslinjer og metanterminaler er konkurrenter til lageroperatørerne. |
| --- | --- |

(117)

For det første bestrider de franske myndigheder, at den omhandlede støtte involverer statsmidler. Ifølge de franske myndigheder kan det desuden ikke antages, at overgangen fra en forhandlet ordning til en reguleret ordning vil udgøre en økonomisk fordel for en operatør, som er bundet heraf. De franske myndigheder bestrider ligeledes, at operatørerne af samkøringslinjer og metanterminaler er konkurrenter til lageroperatørerne.

| (118) | Hvad dernæst angår finansiering ved hjælp af statsmidler bestrider de franske myndigheder, at dækning af en del af omkostningerne for operatører af kritiske naturgaslagerinfrastrukturer har karakter af et obligatorisk bidrag. Tariffen for brug af naturgastransmissionsnet betales af naturgasleverandørerne til gengæld for forsyningstjenesten, en tjeneste med et højt pålidelighedsniveau og en langsigtet kapacitet til at imødekomme en rimelig efterspørgsel (34). |
| --- | --- |

(118)

Hvad dernæst angår finansiering ved hjælp af statsmidler bestrider de franske myndigheder, at dækning af en del af omkostningerne for operatører af kritiske naturgaslagerinfrastrukturer har karakter af et obligatorisk bidrag. Tariffen for brug af naturgastransmissionsnet betales af naturgasleverandørerne til gengæld for forsyningstjenesten, en tjeneste med et højt pålidelighedsniveau og en langsigtet kapacitet til at imødekomme en rimelig efterspørgsel (34).

34

| (119) | De franske myndigheder bemærker desuden, at tariffen for brug af transmissionsnettet kun skal overvæltes på naturgasforbrugerens regning for forbrugere, der vælger at drage fordel af de regulerede tariffer for salg af naturgas. Ifølge de franske myndigheder udgør tilbuddene til den regulerede salgstarif et mindretal af naturgasforsyningen i Frankrig (35), og det er planen, at de regulerede tariffer for salg af naturgas skal bringes til ophør i flere faser (36). |
| --- | --- |

(119)

De franske myndigheder bemærker desuden, at tariffen for brug af transmissionsnettet kun skal overvæltes på naturgasforbrugerens regning for forbrugere, der vælger at drage fordel af de regulerede tariffer for salg af naturgas. Ifølge de franske myndigheder udgør tilbuddene til den regulerede salgstarif et mindretal af naturgasforsyningen i Frankrig (35), og det er planen, at de regulerede tariffer for salg af naturgas skal bringes til ophør i flere faser (36).

35

36

| (120) | Med hensyn til den indrømmede fordel bemærker Frankrig endvidere for det første, at fastsættelsen af kapitalomkostningerne tager højde for den lavere risiko, der er forbundet med de regulerede aktiviteter med et lavere kapitalafkast sammenlignet med uregulerede aktiviteter. For det andet har Frankrig bestridt, at de indtægter, som en lageroperatør oppebærer i henhold til den regulerede ordning, systematisk er højere end de indtægter, som den samme erhvervsdrivende modtager som led i en forhandlet ordning (37). Frankrig påpeger endvidere, at de lovgivningsmæssige rammer, der er blevet anvendt siden 2018, er symmetriske: »Kompensationen« kan tilbageføres og udbetales af lageroperatørerne, hvis markedsføringsindtægterne overstiger den af CRE fastsatte tilladte indtægt. Den regulerede model kan derfor ikke adskilles fra de forpligtelser og tab af økonomiske muligheder, der pålægges lageroperatørerne som led i denne regulerede model. |
| --- | --- |

(120)

Med hensyn til den indrømmede fordel bemærker Frankrig endvidere for det første, at fastsættelsen af kapitalomkostningerne tager højde for den lavere risiko, der er forbundet med de regulerede aktiviteter med et lavere kapitalafkast sammenlignet med uregulerede aktiviteter. For det andet har Frankrig bestridt, at de indtægter, som en lageroperatør oppebærer i henhold til den regulerede ordning, systematisk er højere end de indtægter, som den samme erhvervsdrivende modtager som led i en forhandlet ordning (37). Frankrig påpeger endvidere, at de lovgivningsmæssige rammer, der er blevet anvendt siden 2018, er symmetriske: »Kompensationen« kan tilbageføres og udbetales af lageroperatørerne, hvis markedsføringsindtægterne overstiger den af CRE fastsatte tilladte indtægt. Den regulerede model kan derfor ikke adskilles fra de forpligtelser og tab af økonomiske muligheder, der pålægges lageroperatørerne som led i denne regulerede model.

37

| (121) | Den regnskabsmæssige værdiforringelse på 494 mio. EUR, som ENGIE-koncernen registrerede for sin regulerede oplagringsaktivitet få dage efter offentliggørelsen af de parametre, som CRE har anvendt til lagertariffen, viser de faldende forventninger til det afkast, der er forbundet med gunstige markedsvilkår. Endelig påpeger de franske myndigheder, at indførelsen af reguleringsordningen ikke førte til en stigning i de franske lageroperatørers indtægter mellem 2017 og 2018, bortset fra Storengy. Frankrig påpeger også, at Storengy ved sammenlignelige spændniveauer inden for de lovregulerede rammer har tilladte indtægter, som er lavere end indtægterne fra markedsføring som led i en forhandlet aftale. |
| --- | --- |

(121)

Den regnskabsmæssige værdiforringelse på 494 mio. EUR, som ENGIE-koncernen registrerede for sin regulerede oplagringsaktivitet få dage efter offentliggørelsen af de parametre, som CRE har anvendt til lagertariffen, viser de faldende forventninger til det afkast, der er forbundet med gunstige markedsvilkår. Endelig påpeger de franske myndigheder, at indførelsen af reguleringsordningen ikke førte til en stigning i de franske lageroperatørers indtægter mellem 2017 og 2018, bortset fra Storengy. Frankrig påpeger også, at Storengy ved sammenlignelige spændniveauer inden for de lovregulerede rammer har tilladte indtægter, som er lavere end indtægterne fra markedsføring som led i en forhandlet aftale.

| (122) | Frankrig mener ikke, at det er relevant at se på situationen for lageroperatører i andre medlemsstater ved analysen af den selektive karakter af den indrømmede fordel. Frankrig henviser til Retten og Domstolen, som har fastslået, at »betingelsen vedrørende selektivitet (...) alene [kan] bedømmes i forhold til én medlemsstat« (38). Under alle omstændigheder bemærker Frankrig, at lageroperatører fra andre medlemsstater ikke befinder sig i en sammenlignelig faktisk og retlig situation i forhold til det formål, der forfølges med den pågældende foranstaltning, nemlig at sikre naturgasforsyningssikkerheden i Frankrig. |
| --- | --- |

(122)

Frankrig mener ikke, at det er relevant at se på situationen for lageroperatører i andre medlemsstater ved analysen af den selektive karakter af den indrømmede fordel. Frankrig henviser til Retten og Domstolen, som har fastslået, at »betingelsen vedrørende selektivitet (...) alene [kan] bedømmes i forhold til én medlemsstat« (38). Under alle omstændigheder bemærker Frankrig, at lageroperatører fra andre medlemsstater ikke befinder sig i en sammenlignelig faktisk og retlig situation i forhold til det formål, der forfølges med den pågældende foranstaltning, nemlig at sikre naturgasforsyningssikkerheden i Frankrig.

38

| (123) | For så vidt angår operatører af samkøringslinjer på den ene side og metanterminaloperatører på den anden side påpeger de franske myndigheder, at disse operatører alle er reguleret i Frankrig (39). De er derfor underlagt reguleringsordninger, som er meget lig dem, der anvendes til oplagring, herunder tilsynsmyndighedens fastsættelse af en tilladt indtægt til dækning af deres omkostninger. Frankrig mener derfor ikke, at det kan bestrides, at den omhandlede støtte giver disse operatører en selektiv fordel i forhold til operatører af gassamkøringslinjer og metanterminaler. |
| --- | --- |

(123)

For så vidt angår operatører af samkøringslinjer på den ene side og metanterminaloperatører på den anden side påpeger de franske myndigheder, at disse operatører alle er reguleret i Frankrig (39). De er derfor underlagt reguleringsordninger, som er meget lig dem, der anvendes til oplagring, herunder tilsynsmyndighedens fastsættelse af en tilladt indtægt til dækning af deres omkostninger. Frankrig mener derfor ikke, at det kan bestrides, at den omhandlede støtte giver disse operatører en selektiv fordel i forhold til operatører af gassamkøringslinjer og metanterminaler.

39

| (124) | Med hensyn til påvirkningen af konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne mener Frankrig ikke, at operatører af samkøringslinjer og metanterminaler konkurrerer med lageroperatørerne (jf. også betragtning 133 ff.). |
| --- | --- |

(124)

Med hensyn til påvirkningen af konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne mener Frankrig ikke, at operatører af samkøringslinjer og metanterminaler konkurrerer med lageroperatørerne (jf. også betragtning 133 ff.).

4.2.   Støttens forenelighed med det indre marked

Støttens forenelighed med det indre marked

4.2.1.   Proportionalitet

Proportionalitet

| (125) | De franske myndigheder forklarer, at regulering baseret på operatørernes omkostninger er en udbredt tilgang blandt de europæiske tilsynsmyndigheder. Det sikrer både, at operatørerne har tilstrækkelige indtægter til at opretholde deres aktivitet, og at slutforbrugerne ikke betaler en højere pris for oplagring end prisen for den leverede tjeneste. Frankrig forklarer tværtimod, at en metode, der er baseret på spændene, efter dens opfattelse ville være svingende og, afhængigt af markedsprisernes udvikling på kort sigt, ikke kunne sikre, at operatørernes omkostninger blev dækket, og at den tværtimod ville kunne generere uberettigede fordele. |
| --- | --- |

(125)

De franske myndigheder forklarer, at regulering baseret på operatørernes omkostninger er en udbredt tilgang blandt de europæiske tilsynsmyndigheder. Det sikrer både, at operatørerne har tilstrækkelige indtægter til at opretholde deres aktivitet, og at slutforbrugerne ikke betaler en højere pris for oplagring end prisen for den leverede tjeneste. Frankrig forklarer tværtimod, at en metode, der er baseret på spændene, efter dens opfattelse ville være svingende og, afhængigt af markedsprisernes udvikling på kort sigt, ikke kunne sikre, at operatørernes omkostninger blev dækket, og at den tværtimod ville kunne generere uberettigede fordele.

| (126) | CRE har ved fastsættelsen af lagertariffens størrelse baseret sin regulering på dækning af operatørernes omkostninger, i det omfang de svarer til en effektiv operatørs omkostninger. Den fastsætter således en tilladt indtægt for hver operatør på en sådan måde, at den dækker de omkostninger, der udgøres af driftsomkostninger samt afskrivning af aktiver og kapitalomkostninger. For at fastlægge det oprindelige BAR-niveau for lageroperatører pr. 1. januar 2018 revurderede CRE den bogførte bruttoværdi af operatørernes aktiver pr. 31. december 2016 (jf. betragtning 55 ff. om fastsættelse af de tilladte indtægter). |
| --- | --- |

(126)

CRE har ved fastsættelsen af lagertariffens størrelse baseret sin regulering på dækning af operatørernes omkostninger, i det omfang de svarer til en effektiv operatørs omkostninger. Den fastsætter således en tilladt indtægt for hver operatør på en sådan måde, at den dækker de omkostninger, der udgøres af driftsomkostninger samt afskrivning af aktiver og kapitalomkostninger. For at fastlægge det oprindelige BAR-niveau for lageroperatører pr. 1. januar 2018 revurderede CRE den bogførte bruttoværdi af operatørernes aktiver pr. 31. december 2016 (jf. betragtning 55 ff. om fastsættelse af de tilladte indtægter).

| (127) | Frankrig fremlægger supplerende analytisk dokumentation for, at andre metoder fører til BAR-resultater, som er i overensstemmelse med CRE's metode. |
| --- | --- |

(127)

Frankrig fremlægger supplerende analytisk dokumentation for, at andre metoder fører til BAR-resultater, som er i overensstemmelse med CRE's metode.

| (128) | Lageroperatørernes værdi i deres aktionærers regnskaber fastsættes i overensstemmelse med regnskabsstandarder og på grundlag af de forventede indtægter fra aktiviteten på lang sigt. For Storengy anvendte CRE et oprindeligt reguleret aktivgrundlag på 3,5 mia. EUR til Storengys værdiansættelse i ENGIE's regnskaber pr. 31. december 2016 på [3-5 mia. EUR]. For Teréga anvendte CRE en oprindelig BAR-værdi på 1,156 mio. EUR til en værdiansættelse af lageraktiverne i moderselskabets regnskaber pr. 31. december 2016 på ca. [1-2 mia. EUR]. |
| --- | --- |

(128)

Lageroperatørernes værdi i deres aktionærers regnskaber fastsættes i overensstemmelse med regnskabsstandarder og på grundlag af de forventede indtægter fra aktiviteten på lang sigt. For Storengy anvendte CRE et oprindeligt reguleret aktivgrundlag på 3,5 mia. EUR til Storengys værdiansættelse i ENGIE's regnskaber pr. 31. december 2016 på [3-5 mia. EUR]. For Teréga anvendte CRE en oprindelig BAR-værdi på 1,156 mio. EUR til en værdiansættelse af lageraktiverne i moderselskabets regnskaber pr. 31. december 2016 på ca. [1-2 mia. EUR].

| (129) | Nylige transaktioner bidrager også til at kaste lys over virksomhedernes værdi og værdiansættelsen af lageraktiviteter i forbindelse med transaktioner. På grundlag af transaktionerne i Terégas kapital i 2013 (40) og 2015 (41) anslås værdien af lageraktiverne til [1-2 mia. EUR]. |
| --- | --- |

(129)

Nylige transaktioner bidrager også til at kaste lys over virksomhedernes værdi og værdiansættelsen af lageraktiviteter i forbindelse med transaktioner. På grundlag af transaktionerne i Terégas kapital i 2013 (40) og 2015 (41) anslås værdien af lageraktiverne til [1-2 mia. EUR].

40

41

| (130) | De franske myndigheder nævner desuden, at eksterne konsulenter også har arbejdet med værdiansættelsen af operatørernes BAR. For Storengy er resultatet af konsulentens beregning på CRE's foranledning [3-5 mia. EUR]. De franske myndigheder henviser desuden til PwC's undersøgelse, bestilt af Teréga, som værdiansætter BAR i 2018 til [1-2 mia. EUR]. |
| --- | --- |

(130)

De franske myndigheder nævner desuden, at eksterne konsulenter også har arbejdet med værdiansættelsen af operatørernes BAR. For Storengy er resultatet af konsulentens beregning på CRE's foranledning [3-5 mia. EUR]. De franske myndigheder henviser desuden til PwC's undersøgelse, bestilt af Teréga, som værdiansætter BAR i 2018 til [1-2 mia. EUR].

| (131) | Endelig mener de franske myndigheder, at en alternativ metode, der består i at rekonstruere operatørens indtægtshistorik med henblik på at fastslå, om den har gjort det muligt at dække tidligere investeringer, ikke ville være tilstrækkeligt robust til at værdiansætte BAR. En sådan metode indebærer, at de ældste lageraktiver (udgangen af 1950'erne), de frie pengestrømme for hver operatør, som repræsenterer operatørens likvide midler efter finansieringen af driftskapitalbehovet, skatter og investeringer, rekonstrueres fra datoen for den første idriftsættelse, således at de kan sammenlignes med aktivernes bruttoværdi. |
| --- | --- |

(131)

Endelig mener de franske myndigheder, at en alternativ metode, der består i at rekonstruere operatørens indtægtshistorik med henblik på at fastslå, om den har gjort det muligt at dække tidligere investeringer, ikke ville være tilstrækkeligt robust til at værdiansætte BAR. En sådan metode indebærer, at de ældste lageraktiver (udgangen af 1950'erne), de frie pengestrømme for hver operatør, som repræsenterer operatørens likvide midler efter finansieringen af driftskapitalbehovet, skatter og investeringer, rekonstrueres fra datoen for den første idriftsættelse, således at de kan sammenlignes med aktivernes bruttoværdi.

| (132) | Denne historik synes at være særlig kompleks at rekonstruere, både ved hjælp af den nødvendige omfattende dokumentationsindsats og gennem de nuværende oplagringsselskabers organisatoriske og kapitalmæssige udvikling: For det første indebærer rekonstruktionen af historikken for Storengy, som er en del af en integreret model i Gaz de France/GDF Suez, nødvendigvis antagelser om afgrænsning af aktiviteten. For det andet har Teréga været genstand for successive frasalg. |
| --- | --- |

(132)

Denne historik synes at være særlig kompleks at rekonstruere, både ved hjælp af den nødvendige omfattende dokumentationsindsats og gennem de nuværende oplagringsselskabers organisatoriske og kapitalmæssige udvikling: For det første indebærer rekonstruktionen af historikken for Storengy, som er en del af en integreret model i Gaz de France/GDF Suez, nødvendigvis antagelser om afgrænsning af aktiviteten. For det andet har Teréga været genstand for successive frasalg.

4.2.2.   Negative virkninger på konkurrence og samhandel

Negative virkninger på konkurrence og samhandel

| (133) | Med hensyn til konkurrenceforvridningen mellem franske leverandører og leverandører fra andre medlemsstater, der benytter oplagringskapacitet i Frankrig, har de franske myndigheder forklaret, at leverandørens »nationalitet« ikke har nogen betydning. Offentlige auktioner er åbne for alle aktører med tilladelse til at levere naturgas. Denne forsyningstilladelse er ikke begrænset til franske leverandører og kan opnås af enhver person, der er etableret på en EU-medlemsstats område (42). For det andet minder de franske myndigheder om, at for den samme forsyningstjeneste gælder den samme tarif for brug af naturgastransmissionsnet for franske leverandører og for leverandører fra andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(133)

Med hensyn til konkurrenceforvridningen mellem franske leverandører og leverandører fra andre medlemsstater, der benytter oplagringskapacitet i Frankrig, har de franske myndigheder forklaret, at leverandørens »nationalitet« ikke har nogen betydning. Offentlige auktioner er åbne for alle aktører med tilladelse til at levere naturgas. Denne forsyningstilladelse er ikke begrænset til franske leverandører og kan opnås af enhver person, der er etableret på en EU-medlemsstats område (42). For det andet minder de franske myndigheder om, at for den samme forsyningstjeneste gælder den samme tarif for brug af naturgastransmissionsnet for franske leverandører og for leverandører fra andre medlemsstater.

42

| (134) | Ifølge Frankrig konkurrerer oplagring desuden ikke med samkøringslinjer og metanterminaler. Frankrig bemærker for det første, at Kommissionen aldrig har taget stilling til tilstedeværelsen af et indre marked for oplagring af naturgas, genforgasningsinfrastruktur og samkøringslinjer. De franske myndigheder påpeger endvidere, at de kritiske naturgaslagerinfrastrukturer — i analyserne af gassystemets evne til at imødekomme en rimelig efterspørgsel — supplerer den fulde udnyttelse af samkøringslinjerne og den fulde udnyttelse af metanterminalernes kapacitet op til de tilgængelige lagre af flydende naturgas. |
| --- | --- |

(134)

Ifølge Frankrig konkurrerer oplagring desuden ikke med samkøringslinjer og metanterminaler. Frankrig bemærker for det første, at Kommissionen aldrig har taget stilling til tilstedeværelsen af et indre marked for oplagring af naturgas, genforgasningsinfrastruktur og samkøringslinjer. De franske myndigheder påpeger endvidere, at de kritiske naturgaslagerinfrastrukturer — i analyserne af gassystemets evne til at imødekomme en rimelig efterspørgsel — supplerer den fulde udnyttelse af samkøringslinjerne og den fulde udnyttelse af metanterminalernes kapacitet op til de tilgængelige lagre af flydende naturgas.

| (135) | Frankrig bemærker endvidere, at Kommissionen ved flere lejligheder har anerkendt, at der findes et særskilt marked for underjordisk oplagring af naturgas, både i Frankrig (43) og i andre medlemsstater (44). På baggrund af resultaterne af en markedsundersøgelse vedrørende en transaktion på fransk område fandt Kommissionen, at der ikke var nogen substituerbarhed mellem oplagring og andre former for fleksibilitet (45). Frankrig bemærker endvidere, at Kommissionen i to beslutninger fandt, at markedet for oplagring af naturgas var regionalt eller endog nationalt (46). |
| --- | --- |

(135)

Frankrig bemærker endvidere, at Kommissionen ved flere lejligheder har anerkendt, at der findes et særskilt marked for underjordisk oplagring af naturgas, både i Frankrig (43) og i andre medlemsstater (44). På baggrund af resultaterne af en markedsundersøgelse vedrørende en transaktion på fransk område fandt Kommissionen, at der ikke var nogen substituerbarhed mellem oplagring og andre former for fleksibilitet (45). Frankrig bemærker endvidere, at Kommissionen i to beslutninger fandt, at markedet for oplagring af naturgas var regionalt eller endog nationalt (46).

43

44

45

46

| (136) | Frankrig mener, at hvert enkelt fleksibilitetsinstrument har sine egne funktioner og karakteristika, som forhindrer substitution med de andre fleksibilitetsinstrumenter. Samkøringslinjerne gør det muligt at forsyne området med naturgas. I fravær af oplagring vil det være nødvendigt at dimensionere samkøringslinjerne til at kunne sikre forsyningen af naturgas til det franske område i spidsbelastningsperioder. En sådan dimensionering ville derfor være ineffektiv. Desuden har EU som mål at reducere forbruget af naturgas. Der er ikke planlagt nye investeringer i de samkøringslinjer, som Frankrig har til rådighed i dag. Kommissionens spørgsmål om konkurrence og langsigtede investeringsperspektiver er derfor rent teoretisk. |
| --- | --- |

(136)

Frankrig mener, at hvert enkelt fleksibilitetsinstrument har sine egne funktioner og karakteristika, som forhindrer substitution med de andre fleksibilitetsinstrumenter. Samkøringslinjerne gør det muligt at forsyne området med naturgas. I fravær af oplagring vil det være nødvendigt at dimensionere samkøringslinjerne til at kunne sikre forsyningen af naturgas til det franske område i spidsbelastningsperioder. En sådan dimensionering ville derfor være ineffektiv. Desuden har EU som mål at reducere forbruget af naturgas. Der er ikke planlagt nye investeringer i de samkøringslinjer, som Frankrig har til rådighed i dag. Kommissionens spørgsmål om konkurrence og langsigtede investeringsperspektiver er derfor rent teoretisk.

| (137) | Metanterminaler giver mulighed for afvejning med henblik på at forsyne området med færrest mulige omkostninger. Tilgængeligheden af LNG er usikker og afhænger i høj grad af de globale udbuds- og efterspørgselsforhold, der regelmæssigt omdirigerer ladningerne. Desuden har metanterminalerne begrænset lagerkapacitet (47), som under de bedste betingelser ikke ville kunne mobiliseres i mere end fem dage. Denne periode er imidlertid kortere end den gennemsnitlige varighed af en kuldebølge, som varer 5-15 dage, og giver således ikke tilstrækkelig tid til at mobilisere ladningerne hurtigt nok til at undgå en afbrydelse af forsyningen (48). |
| --- | --- |

(137)

Metanterminaler giver mulighed for afvejning med henblik på at forsyne området med færrest mulige omkostninger. Tilgængeligheden af LNG er usikker og afhænger i høj grad af de globale udbuds- og efterspørgselsforhold, der regelmæssigt omdirigerer ladningerne. Desuden har metanterminalerne begrænset lagerkapacitet (47), som under de bedste betingelser ikke ville kunne mobiliseres i mere end fem dage. Denne periode er imidlertid kortere end den gennemsnitlige varighed af en kuldebølge, som varer 5-15 dage, og giver således ikke tilstrækkelig tid til at mobilisere ladningerne hurtigt nok til at undgå en afbrydelse af forsyningen (48).

47

48

| (138) | Oplagring af naturgas udgør således en sæsonbestemt fleksibilitetstjeneste, som hverken kan leveres via samkøringslinjerne på sammenlignelige økonomiske vilkår eller via metanterminalerne. Omvendt er den omstændighed, at der findes oplagring i Frankrig, ikke tilstrækkelig til at sikre Frankrigs naturgasforsyningssikkerhed. Samkøringslinjerne og metanterminalerne er stadig nødvendige for at forsyne området. |
| --- | --- |

(138)

Oplagring af naturgas udgør således en sæsonbestemt fleksibilitetstjeneste, som hverken kan leveres via samkøringslinjerne på sammenlignelige økonomiske vilkår eller via metanterminalerne. Omvendt er den omstændighed, at der findes oplagring i Frankrig, ikke tilstrækkelig til at sikre Frankrigs naturgasforsyningssikkerhed. Samkøringslinjerne og metanterminalerne er stadig nødvendige for at forsyne området.

| (139) | Disse forskellige typer infrastruktur er således komplementære og ikke i konkurrence, når det gælder om at sikre Frankrigs forsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

(139)

Disse forskellige typer infrastruktur er således komplementære og ikke i konkurrence, når det gælder om at sikre Frankrigs forsyningssikkerhed.

| (140) | Selv hvis samkøringslinjer, metanterminaler og oplagring af naturgas blev anset for at være i konkurrence, påpeger Frankrig, at alle de franske samkøringslinjer og metanterminaler er reguleret med undtagelse af Dunkerque-terminalen. Derfor svarer rentabiliteten af disse infrastrukturer til det afkast af aktiverne, som CRE har fastsat, og dermed kan gennemførelsen af reguleringen af oplagringen af naturgas ikke have nogen indvirkning på rentabiliteten af de øvrige regulerede infrastrukturer. |
| --- | --- |

(140)

Selv hvis samkøringslinjer, metanterminaler og oplagring af naturgas blev anset for at være i konkurrence, påpeger Frankrig, at alle de franske samkøringslinjer og metanterminaler er reguleret med undtagelse af Dunkerque-terminalen. Derfor svarer rentabiliteten af disse infrastrukturer til det afkast af aktiverne, som CRE har fastsat, og dermed kan gennemførelsen af reguleringen af oplagringen af naturgas ikke have nogen indvirkning på rentabiliteten af de øvrige regulerede infrastrukturer.

| (141) | Frankrig påpeger endvidere, at de seneste begivenheder modsiger en eventuel formodning om skadelig konkurrence for samkøringslinjer eller metanterminaler. Siden udgangen af 2018 har brugen af franske og europæiske terminaler nået et særligt højt niveau sammenlignet med de seneste ti år. Desuden har operatører af metanterminaler for nylig med succes iværksat procedurer for at markedsføre deres kapacitet på mellemlang sigt. Reguleringen af oplagring kombineret med sammenlægningen af de franske zoner, der blev gennemført i slutningen af 2018, har i høj grad bidraget til at forbedre omfanget af og likviditeten på det franske og det vesteuropæiske marked. |
| --- | --- |

(141)

Frankrig påpeger endvidere, at de seneste begivenheder modsiger en eventuel formodning om skadelig konkurrence for samkøringslinjer eller metanterminaler. Siden udgangen af 2018 har brugen af franske og europæiske terminaler nået et særligt højt niveau sammenlignet med de seneste ti år. Desuden har operatører af metanterminaler for nylig med succes iværksat procedurer for at markedsføre deres kapacitet på mellemlang sigt. Reguleringen af oplagring kombineret med sammenlægningen af de franske zoner, der blev gennemført i slutningen af 2018, har i høj grad bidraget til at forbedre omfanget af og likviditeten på det franske og det vesteuropæiske marked.

| (142) | Frankrig bestrider også, at reguleringen af oplagringen kan mindske incitamenterne til at bruge de eksisterende metanterminaler og samkøringslinjer. Incitamenterne til at bruge dem stammer fra prissignaler fra de forskellige naturgasmarkeder (49). I den forbindelse er oplagring endnu et middel til at optimere omkostningerne ved naturgasforsyningen og drage fordel af konkurrencedygtige markedspriser. |
| --- | --- |

(142)

Frankrig bestrider også, at reguleringen af oplagringen kan mindske incitamenterne til at bruge de eksisterende metanterminaler og samkøringslinjer. Incitamenterne til at bruge dem stammer fra prissignaler fra de forskellige naturgasmarkeder (49). I den forbindelse er oplagring endnu et middel til at optimere omkostningerne ved naturgasforsyningen og drage fordel af konkurrencedygtige markedspriser.

49

| (143) | De franske myndigheder bemærker desuden, at beslutningerne om investeringer i samkøringslinjer og metanterminaler er baseret på forsyningsstrategier, som ikke påvirkes negativt af oplagring af naturgas. |
| --- | --- |

(143)

De franske myndigheder bemærker desuden, at beslutningerne om investeringer i samkøringslinjer og metanterminaler er baseret på forsyningsstrategier, som ikke påvirkes negativt af oplagring af naturgas.

| (144) | Endelig mener Frankrig, at situationen for lageroperatører i andre medlemsstater på ingen måde påvirkes af den omhandlede støtte. De franske myndigheder bemærker, at dimensioneringen af det franske gassystem, som navnlig tager højde for hele den kapacitet, der er til rådighed for samkøringslinjerne, automatisk indebærer, at der tages højde for forsyningsmulighederne bag samkøringslinjerne, navnlig naturgaslagerinfrastrukturen i andre EU-medlemsstater. De franske myndigheder bemærker desuden, at nogle af disse infrastrukturer også er reguleret. |
| --- | --- |

(144)

Endelig mener Frankrig, at situationen for lageroperatører i andre medlemsstater på ingen måde påvirkes af den omhandlede støtte. De franske myndigheder bemærker, at dimensioneringen af det franske gassystem, som navnlig tager højde for hele den kapacitet, der er til rådighed for samkøringslinjerne, automatisk indebærer, at der tages højde for forsyningsmulighederne bag samkøringslinjerne, navnlig naturgaslagerinfrastrukturen i andre EU-medlemsstater. De franske myndigheder bemærker desuden, at nogle af disse infrastrukturer også er reguleret.

| (145) | Salget af lagerkapacitet sker på auktioner og til markedspriser. Foranstaltningen stiller derfor ikke lageroperatørerne i andre medlemsstater ringere. Desuden kan den pågældende foranstaltning kun have en minimal indvirkning på prisdannelsen. Fransk oplagring gør det muligt at lagre ca. 130 TWh (50), hvilket er lidt i forhold til de mængder, der handles på markedspladserne. I 2018 blev der handlet 28 220 TWh på TTF (51). |
| --- | --- |

(145)

Salget af lagerkapacitet sker på auktioner og til markedspriser. Foranstaltningen stiller derfor ikke lageroperatørerne i andre medlemsstater ringere. Desuden kan den pågældende foranstaltning kun have en minimal indvirkning på prisdannelsen. Fransk oplagring gør det muligt at lagre ca. 130 TWh (50), hvilket er lidt i forhold til de mængder, der handles på markedspladserne. I 2018 blev der handlet 28 220 TWh på TTF (51).

50

51

| (146) | Lageroperatørerne i de forskellige medlemsstater er derfor alle underlagt markedsvilkår, som den franske oplagring kun har ringe indflydelse på, hvorfor det ikke kan antages, at deres rentabilitet kan forringes som følge af indførelsen af den omhandlede støtte. |
| --- | --- |

(146)

Lageroperatørerne i de forskellige medlemsstater er derfor alle underlagt markedsvilkår, som den franske oplagring kun har ringe indflydelse på, hvorfor det ikke kan antages, at deres rentabilitet kan forringes som følge af indførelsen af den omhandlede støtte.

| (147) | Frankrig bemærker endvidere, at udnyttelsen af de tyske og belgiske lagre har nået et højt niveau, som steg mellem 2018 og 2019 (52). Disse høje niveauer viser, at reguleringen af den franske oplagring ikke fratager erhvervsdrivende fra andre medlemsstater muligheden for at sælge hele deres lagerkapacitet på gunstige markedsvilkår. |
| --- | --- |

(147)

Frankrig bemærker endvidere, at udnyttelsen af de tyske og belgiske lagre har nået et højt niveau, som steg mellem 2018 og 2019 (52). Disse høje niveauer viser, at reguleringen af den franske oplagring ikke fratager erhvervsdrivende fra andre medlemsstater muligheden for at sælge hele deres lagerkapacitet på gunstige markedsvilkår.

52

5.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (148) | Kommissionen modtog bemærkninger fra 18 interesserede parter, herunder de tre støttemodtagere. Disse bemærkninger sammenfattes i betragtning 149-233. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen modtog bemærkninger fra 18 interesserede parter, herunder de tre støttemodtagere. Disse bemærkninger sammenfattes i betragtning 149-233.

5.1.   Bemærkninger fra støttemodtagerne

Bemærkninger fra støttemodtagerne

5.1.1.   Géométhane

Géométhane

| (149) | Géométhane fremhæver de positive virkninger af indførelsen af støtten i forhold til energisikkerhedsmålet. Til støtte for sine argumenter har Géométhane forelagt en detaljeret rapport for Kommissionen (53). |
| --- | --- |

(149)

Géométhane fremhæver de positive virkninger af indførelsen af støtten i forhold til energisikkerhedsmålet. Til støtte for sine argumenter har Géométhane forelagt en detaljeret rapport for Kommissionen (53).

53

5.1.1.1.   Forekomst af statsstøtte

Forekomst af statsstøtte

| (150) | Den omhandlede støtte udgør ifølge Géométhane ikke statsstøtte af flere grunde. |
| --- | --- |

(150)

Den omhandlede støtte udgør ifølge Géométhane ikke statsstøtte af flere grunde.

| (151) | For det første bemærker Géométhane, at der ikke er tale om finansiering ved hjælp af statsmidler, fordi lagerafgiften ikke kan kvalificeres som et obligatorisk bidrag: Overførslen af midler finder kun sted mellem private operatører (naturgasleverandører og lageroperatører), statens kontrol med midlerne er begrænset, den omhandlede støtte reducerer ikke statsbudgettet, og støtten er betinget af, at operatørerne opretholder den kritiske lagerinfrastruktur, der er omfattet af ordningen. |
| --- | --- |

(151)

For det første bemærker Géométhane, at der ikke er tale om finansiering ved hjælp af statsmidler, fordi lagerafgiften ikke kan kvalificeres som et obligatorisk bidrag: Overførslen af midler finder kun sted mellem private operatører (naturgasleverandører og lageroperatører), statens kontrol med midlerne er begrænset, den omhandlede støtte reducerer ikke statsbudgettet, og støtten er betinget af, at operatørerne opretholder den kritiske lagerinfrastruktur, der er omfattet af ordningen.

| (152) | Desuden kan foranstaltningen ikke anses for at være en selektiv fordel, som indrømmes lageroperatører, der er aktive på det franske område, i forhold til dem, der er etableret i udlandet, da de ikke befinder sig i en retlig og faktisk situation, der kan sammenlignes med situationen for lageroperatører, der er etableret på fransk område, henset til det formål, der forfølges med den omhandlede støtte. Desuden befinder operatører af andre fleksibilitetsinstrumenter sig ikke i en sammenlignelig retlig og faktisk situation. |
| --- | --- |

(152)

Desuden kan foranstaltningen ikke anses for at være en selektiv fordel, som indrømmes lageroperatører, der er aktive på det franske område, i forhold til dem, der er etableret i udlandet, da de ikke befinder sig i en retlig og faktisk situation, der kan sammenlignes med situationen for lageroperatører, der er etableret på fransk område, henset til det formål, der forfølges med den omhandlede støtte. Desuden befinder operatører af andre fleksibilitetsinstrumenter sig ikke i en sammenlignelig retlig og faktisk situation.

| (153) | Endelig forklarer Géométhane, at den omhandlede støtte ikke påvirker konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(153)

Endelig forklarer Géométhane, at den omhandlede støtte ikke påvirker konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne.

5.1.1.2.   Støttens forenelighed med traktaten

Støttens forenelighed med traktaten

| (154) | Hvis den omhandlede støtte kunne kvalificeres som statsstøtte, skulle den ifølge Géométhane betragtes som forenelig med statsstøttereglerne. Den omhandlede støtte bidrager til opfyldelsen af målet af fælles interesse om energisikkerhed. Den er desuden nødvendig og hensigtsmæssig for at nå dette mål på baggrund af analysen af alternative foranstaltninger. |
| --- | --- |

(154)

Hvis den omhandlede støtte kunne kvalificeres som statsstøtte, skulle den ifølge Géométhane betragtes som forenelig med statsstøttereglerne. Den omhandlede støtte bidrager til opfyldelsen af målet af fælles interesse om energisikkerhed. Den er desuden nødvendig og hensigtsmæssig for at nå dette mål på baggrund af analysen af alternative foranstaltninger.

| (155) | Indførelsen af den omhandlede støtte har en tilskyndelsesvirkning, eftersom den begrænsede udnyttelse af lagerkapaciteten og de faldende indtægter som følge af et fald i spændet — hvis den omhandlede støtte ikke var blevet indført — ville have fået lageroperatørerne til midlertidigt, eller endog endeligt, at lukke infrastrukturer, der er nødvendige for at opretholde naturgasforsyningssikkerheden i Frankrig. |
| --- | --- |

(155)

Indførelsen af den omhandlede støtte har en tilskyndelsesvirkning, eftersom den begrænsede udnyttelse af lagerkapaciteten og de faldende indtægter som følge af et fald i spændet — hvis den omhandlede støtte ikke var blevet indført — ville have fået lageroperatørerne til midlertidigt, eller endog endeligt, at lukke infrastrukturer, der er nødvendige for at opretholde naturgasforsyningssikkerheden i Frankrig.

| (156) | Beregningen af de tilladte indtægter baseret på den metode til værdiansættelse af BAR, der bygger på løbende økonomiske omkostninger, er berettiget og forholdsmæssig, fordi:






  — | BAR i forbindelse med gennemførelsen af reguleringsordningen har været genstand for en uafhængig økonomisk vurdering i form af en ekstern revision foretaget af konsulentfirmaet [...] |
| --- | --- | --- |

(156)

Beregningen af de tilladte indtægter baseret på den metode til værdiansættelse af BAR, der bygger på løbende økonomiske omkostninger, er berettiget og forholdsmæssig, fordi:

—

BAR i forbindelse med gennemførelsen af reguleringsordningen har været genstand for en uafhængig økonomisk vurdering i form af en ekstern revision foretaget af konsulentfirmaet [...]

| — | den oprindelige BAR-værdi, som operatørerne havde foreslået, ikke blev bibeholdt af CRE |
| --- | --- |

—

den oprindelige BAR-værdi, som operatørerne havde foreslået, ikke blev bibeholdt af CRE

| — | metoden med løbende økonomiske omkostninger er baseret på den regnskabsmæssige bruttoværdi af aktiver til værdiansættelse af BAR |
| --- | --- |

—

metoden med løbende økonomiske omkostninger er baseret på den regnskabsmæssige bruttoværdi af aktiver til værdiansættelse af BAR

| — | metoden gør det muligt at afspejle omkostningerne til udskiftning af aktiverne med fradrag af afskrivninger |
| --- | --- |

—

metoden gør det muligt at afspejle omkostningerne til udskiftning af aktiverne med fradrag af afskrivninger

| — | metoden anvendes på alle regulerede infrastrukturtariffer i Frankrig |
| --- | --- |

—

metoden anvendes på alle regulerede infrastrukturtariffer i Frankrig

| — | metoden anvendes af næsten alle europæiske tilsynsmyndigheder. |
| --- | --- |

—

metoden anvendes af næsten alle europæiske tilsynsmyndigheder.

| (157) | Alternativt ville en værdiansættelse af BAR på grundlag af markedsværdien af spændene ikke være relevant, da den ikke ville dække operatørernes omkostninger, hvilket er i strid med omkostningsdækningsprincippet i direktiv 2009/73/EF. En værdiansættelse på grundlag af markedsværdien ville bringe den reguleringsordning, der er udformet med henblik på at sikre, at de lagerinfrastrukturer, der er nødvendige for, at transmissionsnettet kan fungere korrekt, forbliver i drift, i fare. Desuden er der en risiko for overkompensation i tilfælde af en stigning i spændet. Den BAR-værdi, som CRE har opnået, er i overensstemmelse med infrastrukturernes markedsværdi på lang og mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(157)

Alternativt ville en værdiansættelse af BAR på grundlag af markedsværdien af spændene ikke være relevant, da den ikke ville dække operatørernes omkostninger, hvilket er i strid med omkostningsdækningsprincippet i direktiv 2009/73/EF. En værdiansættelse på grundlag af markedsværdien ville bringe den reguleringsordning, der er udformet med henblik på at sikre, at de lagerinfrastrukturer, der er nødvendige for, at transmissionsnettet kan fungere korrekt, forbliver i drift, i fare. Desuden er der en risiko for overkompensation i tilfælde af en stigning i spændet. Den BAR-værdi, som CRE har opnået, er i overensstemmelse med infrastrukturernes markedsværdi på lang og mellemlang sigt.

| (158) | Det ville ikke have været relevant at tage stilling til, om de indtægter, der blev genereret før reguleringsordningens ikrafttræden, ikke havde gjort det muligt at dække de oprindelige investeringsomkostninger, eftersom medtagelsen af disse indtægter i denne vurdering ville være i strid med de europæiske tilsynsmyndigheders praksis samt kompleks og ikke særligt pålidelig. |
| --- | --- |

(158)

Det ville ikke have været relevant at tage stilling til, om de indtægter, der blev genereret før reguleringsordningens ikrafttræden, ikke havde gjort det muligt at dække de oprindelige investeringsomkostninger, eftersom medtagelsen af disse indtægter i denne vurdering ville være i strid med de europæiske tilsynsmyndigheders praksis samt kompleks og ikke særligt pålidelig.

| (159) | Endelig træffes der foranstaltninger for at begrænse operatørernes indtjeningsmuligheder (dvs. de vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger, begrænsning af omkostningerne for effektive operatører af lagerinfrastrukturer og incitamentbaseret regulering). |
| --- | --- |

(159)

Endelig træffes der foranstaltninger for at begrænse operatørernes indtjeningsmuligheder (dvs. de vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger, begrænsning af omkostningerne for effektive operatører af lagerinfrastrukturer og incitamentbaseret regulering).

| (160) | Alternativt bemærker Géométhane også, at den BAR-værdi, som CRE anvender, svarer til værdien af en nylig transaktion. I 2016 solgte Total, Ineos og Géostock 98 % af aktierne i Géosud, som selv ejer 50 % af aktierne i Géométhane, til CNP Assurances for et beløb på [...]. Det er således muligt at beregne den samlede værdi af Géométhane anslået af køberen på tidspunktet for overdragelsen, nemlig [...] (54) (plus [...] i disponible likvide midler, dvs. i alt ca. [...]). Ifølge Géométhane er denne markedsværdi i overensstemmelse [...] med den BAR-værdi, som CRE anvendte i 2018, på 188,9 mio. EUR plus anlæg under opførelse [...]. |
| --- | --- |

(160)

Alternativt bemærker Géométhane også, at den BAR-værdi, som CRE anvender, svarer til værdien af en nylig transaktion. I 2016 solgte Total, Ineos og Géostock 98 % af aktierne i Géosud, som selv ejer 50 % af aktierne i Géométhane, til CNP Assurances for et beløb på [...]. Det er således muligt at beregne den samlede værdi af Géométhane anslået af køberen på tidspunktet for overdragelsen, nemlig [...] (54) (plus [...] i disponible likvide midler, dvs. i alt ca. [...]). Ifølge Géométhane er denne markedsværdi i overensstemmelse [...] med den BAR-værdi, som CRE anvendte i 2018, på 188,9 mio. EUR plus anlæg under opførelse [...].

54

| (161) | Den omhandlede støtte forhindrer negative virkninger for konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Nærmere betegnet:






  — | Der er ingen konkurrenceforvridning mellem franske naturgasleverandører og udenlandske naturgasleverandører. Metoden til bortauktionering af lagertjenester sikrer ligebehandling mellem franske og udenlandske naturgasleverandører. Desuden sikrer den metode til finansiering af lagerkompensationen, der er fastsat i reguleringsordningen, ligebehandling mellem udenlandske og franske leverandører. Udenlandske leverandører nyder ikke godt af lavere priser end franske leverandører. |
| --- | --- | --- |

(161)

Den omhandlede støtte forhindrer negative virkninger for konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Nærmere betegnet:

—

Der er ingen konkurrenceforvridning mellem franske naturgasleverandører og udenlandske naturgasleverandører. Metoden til bortauktionering af lagertjenester sikrer ligebehandling mellem franske og udenlandske naturgasleverandører. Desuden sikrer den metode til finansiering af lagerkompensationen, der er fastsat i reguleringsordningen, ligebehandling mellem udenlandske og franske leverandører. Udenlandske leverandører nyder ikke godt af lavere priser end franske leverandører.

| — | Der er heller ingen konkurrenceforvridning i forhold til lageroperatører i nabolandene. Siden reguleringsordningens ikrafttræden er lagerudnyttelsesgraden steget i hele Unionen og har nået et særligt højt niveau. |
| --- | --- |

—

Der er heller ingen konkurrenceforvridning i forhold til lageroperatører i nabolandene. Siden reguleringsordningens ikrafttræden er lagerudnyttelsesgraden steget i hele Unionen og har nået et særligt højt niveau.

| — | Der er heller ingen konkurrenceforvridning mellem lageroperatører og metanterminaler eller samkøringslinjer, eftersom der ikke er substituerbarhed mellem metanterminaler og samkøringslinjer. I Kommissionens beslutningspraksis inden for fusioner er markedet for oplagring af naturgas blevet defineret som et særskilt marked. Der er snarere tale om komplementaritet mellem oplagring af naturgas, metanterminaler og samkøringslinjer. |
| --- | --- |

—

Der er heller ingen konkurrenceforvridning mellem lageroperatører og metanterminaler eller samkøringslinjer, eftersom der ikke er substituerbarhed mellem metanterminaler og samkøringslinjer. I Kommissionens beslutningspraksis inden for fusioner er markedet for oplagring af naturgas blevet defineret som et særskilt marked. Der er snarere tale om komplementaritet mellem oplagring af naturgas, metanterminaler og samkøringslinjer.

5.1.2.   Storengy

Storengy

| (162) | Storengy fremhæver de positive virkninger af indførelsen af støtten i forhold til energisikkerhedsmålet. Til støtte for sine argumenter har Storengy forelagt en detaljeret rapport for Kommissionen (55). |
| --- | --- |

(162)

Storengy fremhæver de positive virkninger af indførelsen af støtten i forhold til energisikkerhedsmålet. Til støtte for sine argumenter har Storengy forelagt en detaljeret rapport for Kommissionen (55).

55

5.1.2.1.   Forekomst af statsstøtte

Forekomst af statsstøtte

| (163) | Den pågældende foranstaltning udgør ifølge Storengy ikke statsstøtte af flere grunde. |
| --- | --- |

(163)

Den pågældende foranstaltning udgør ifølge Storengy ikke statsstøtte af flere grunde.

| (164) | For det første bemærker Storengy fraværet af finansiering med statsmidler, fordi lagerafgiften ikke kan kvalificeres som et obligatorisk bidrag, overførslen af midler kun finder sted mellem private operatører (naturgasleverandører og lageroperatører), statens kontrol med midlerne er begrænset, den omhandlede støtte ikke reducerer statsbudgettet, og fordi staten fastsætter en forpligtelse for operatørerne til at opretholde den kritiske lagerinfrastruktur, der er omfattet af ordningen. |
| --- | --- |

(164)

For det første bemærker Storengy fraværet af finansiering med statsmidler, fordi lagerafgiften ikke kan kvalificeres som et obligatorisk bidrag, overførslen af midler kun finder sted mellem private operatører (naturgasleverandører og lageroperatører), statens kontrol med midlerne er begrænset, den omhandlede støtte ikke reducerer statsbudgettet, og fordi staten fastsætter en forpligtelse for operatørerne til at opretholde den kritiske lagerinfrastruktur, der er omfattet af ordningen.

| (165) | Desuden kan foranstaltningen ikke anses for at være en selektiv fordel, som indrømmes lageroperatører, der er aktive på det franske område, i forhold til dem, der er etableret i udlandet, da de ikke befinder sig i en retlig og faktisk situation, der kan sammenlignes med situationen for lageroperatører, der er etableret på fransk område, henset til det formål, der forfølges med foranstaltningen. Desuden befinder operatører af andre fleksibilitetsinstrumenter sig ikke i en sammenlignelig retlig og faktisk situation. |
| --- | --- |

(165)

Desuden kan foranstaltningen ikke anses for at være en selektiv fordel, som indrømmes lageroperatører, der er aktive på det franske område, i forhold til dem, der er etableret i udlandet, da de ikke befinder sig i en retlig og faktisk situation, der kan sammenlignes med situationen for lageroperatører, der er etableret på fransk område, henset til det formål, der forfølges med foranstaltningen. Desuden befinder operatører af andre fleksibilitetsinstrumenter sig ikke i en sammenlignelig retlig og faktisk situation.

| (166) | Endelig forklarer Storengy, at den pågældende foranstaltning ikke påvirker konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(166)

Endelig forklarer Storengy, at den pågældende foranstaltning ikke påvirker konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne.

5.1.2.2.   Støttens forenelighed med traktaten

Støttens forenelighed med traktaten

| (167) | Hvis den omhandlede støtte kunne kvalificeres som statsstøtte, skulle den ifølge Storengy betragtes som forenelig med statsstøttereglerne. Foranstaltningen bidrager til opfyldelsen af målet af fælles interesse om energisikkerhed. Den er desuden nødvendig og hensigtsmæssig for at nå dette mål på baggrund af analysen af alternative foranstaltninger. |
| --- | --- |

(167)

Hvis den omhandlede støtte kunne kvalificeres som statsstøtte, skulle den ifølge Storengy betragtes som forenelig med statsstøttereglerne. Foranstaltningen bidrager til opfyldelsen af målet af fælles interesse om energisikkerhed. Den er desuden nødvendig og hensigtsmæssig for at nå dette mål på baggrund af analysen af alternative foranstaltninger.

| (168) | Indførelsen af den omhandlede støtte har en tilskyndelsesvirkning, eftersom den begrænsede udnyttelse af lagerkapaciteten og de faldende indtægter som følge af et fald i spændet — hvis den omhandlede støtte ikke var blevet indført — ville have fået lageroperatørerne til midlertidigt, eller endog endeligt, at lukke infrastrukturer, der er nødvendige for at opretholde naturgasforsyningssikkerheden i Frankrig. |
| --- | --- |

(168)

Indførelsen af den omhandlede støtte har en tilskyndelsesvirkning, eftersom den begrænsede udnyttelse af lagerkapaciteten og de faldende indtægter som følge af et fald i spændet — hvis den omhandlede støtte ikke var blevet indført — ville have fået lageroperatørerne til midlertidigt, eller endog endeligt, at lukke infrastrukturer, der er nødvendige for at opretholde naturgasforsyningssikkerheden i Frankrig.

| (169) | Beregningen af de tilladte indtægter baseret på den metode til værdiansættelse af BAR, der bygger på løbende økonomiske omkostninger, er berettiget og forholdsmæssig, fordi:






  — | BAR i forbindelse med gennemførelsen af reguleringsordningen har været genstand for en uafhængig økonomisk vurdering i form af en ekstern revision foretaget af konsulentfirmaet [...] |
| --- | --- | --- |

(169)

Beregningen af de tilladte indtægter baseret på den metode til værdiansættelse af BAR, der bygger på løbende økonomiske omkostninger, er berettiget og forholdsmæssig, fordi:

—

BAR i forbindelse med gennemførelsen af reguleringsordningen har været genstand for en uafhængig økonomisk vurdering i form af en ekstern revision foretaget af konsulentfirmaet [...]

| — | den oprindelige BAR-værdi, som operatørerne havde foreslået, ikke blev bibeholdt af CRE |
| --- | --- |

—

den oprindelige BAR-værdi, som operatørerne havde foreslået, ikke blev bibeholdt af CRE

| — | metoden med løbende økonomiske omkostninger er baseret på den regnskabsmæssige bruttoværdi af aktiver til værdiansættelse af BAR |
| --- | --- |

—

metoden med løbende økonomiske omkostninger er baseret på den regnskabsmæssige bruttoværdi af aktiver til værdiansættelse af BAR

| — | metoden gør det muligt at afspejle omkostningerne til udskiftning af aktiverne med fradrag af afskrivninger |
| --- | --- |

—

metoden gør det muligt at afspejle omkostningerne til udskiftning af aktiverne med fradrag af afskrivninger

| — | metoden anvendes på alle regulerede infrastrukturtariffer i Frankrig |
| --- | --- |

—

metoden anvendes på alle regulerede infrastrukturtariffer i Frankrig

| — | metoden anvendes af næsten alle europæiske tilsynsmyndigheder. |
| --- | --- |

—

metoden anvendes af næsten alle europæiske tilsynsmyndigheder.

| (170) | Alternativt ville en værdiansættelse af BAR på grundlag af markedsværdien af spændene ikke være relevant, da den ikke ville dække operatørernes omkostninger, hvilket er i strid med omkostningsdækningsprincippet i direktiv 2009/73/EF. En værdiansættelse på grundlag af markedsværdien ville bringe den reguleringsordning, der er udformet med henblik på at sikre, at de lagerinfrastrukturer, der er nødvendige for, at transmissionsnettet kan fungere korrekt, forbliver i drift, i fare. Desuden er der en risiko for overkompensation i tilfælde af en stigning i spændet. Den BAR-værdi, som CRE har opnået, er i overensstemmelse med infrastrukturernes markedsværdi på lang og mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(170)

Alternativt ville en værdiansættelse af BAR på grundlag af markedsværdien af spændene ikke være relevant, da den ikke ville dække operatørernes omkostninger, hvilket er i strid med omkostningsdækningsprincippet i direktiv 2009/73/EF. En værdiansættelse på grundlag af markedsværdien ville bringe den reguleringsordning, der er udformet med henblik på at sikre, at de lagerinfrastrukturer, der er nødvendige for, at transmissionsnettet kan fungere korrekt, forbliver i drift, i fare. Desuden er der en risiko for overkompensation i tilfælde af en stigning i spændet. Den BAR-værdi, som CRE har opnået, er i overensstemmelse med infrastrukturernes markedsværdi på lang og mellemlang sigt.

| (171) | Det ville ikke have været relevant at tage stilling til, om de indtægter, der blev genereret før reguleringsordningens ikrafttræden, ikke havde gjort det muligt at dække de oprindelige investeringsomkostninger, eftersom medtagelsen af disse indtægter i denne vurdering ville være i strid med de europæiske tilsynsmyndigheders praksis samt kompleks og ikke særligt pålidelig. |
| --- | --- |

(171)

Det ville ikke have været relevant at tage stilling til, om de indtægter, der blev genereret før reguleringsordningens ikrafttræden, ikke havde gjort det muligt at dække de oprindelige investeringsomkostninger, eftersom medtagelsen af disse indtægter i denne vurdering ville være i strid med de europæiske tilsynsmyndigheders praksis samt kompleks og ikke særligt pålidelig.

| (172) | Endelig træffes der foranstaltninger for at begrænse operatørernes indtjeningsmuligheder (dvs. de vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger, begrænsning af omkostningerne for effektive operatører af lagerinfrastrukturer og incitamentbaseret regulering). |
| --- | --- |

(172)

Endelig træffes der foranstaltninger for at begrænse operatørernes indtjeningsmuligheder (dvs. de vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger, begrænsning af omkostningerne for effektive operatører af lagerinfrastrukturer og incitamentbaseret regulering).

| (173) | Den omhandlede støtte forhindrer negative virkninger for konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Nærmere betegnet:






  — | Der er ingen konkurrenceforvridning mellem franske naturgasleverandører og udenlandske naturgasleverandører. Metoden til bortauktionering af lagertjenester sikrer ligebehandling mellem franske og udenlandske naturgasleverandører. Desuden sikrer den metode til finansiering af lagerkompensationen, der er fastsat i reguleringsordningen, ligebehandling mellem udenlandske og franske leverandører. Udenlandske leverandører nyder ikke godt af lavere priser end franske leverandører. |
| --- | --- | --- |

(173)

Den omhandlede støtte forhindrer negative virkninger for konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Nærmere betegnet:

—

Der er ingen konkurrenceforvridning mellem franske naturgasleverandører og udenlandske naturgasleverandører. Metoden til bortauktionering af lagertjenester sikrer ligebehandling mellem franske og udenlandske naturgasleverandører. Desuden sikrer den metode til finansiering af lagerkompensationen, der er fastsat i reguleringsordningen, ligebehandling mellem udenlandske og franske leverandører. Udenlandske leverandører nyder ikke godt af lavere priser end franske leverandører.

| — | Der er heller ingen konkurrenceforvridning i forhold til lageroperatører i nabolandene. Siden reguleringsordningens ikrafttræden er lagerudnyttelsesgraden steget i hele Unionen og har nået et særligt højt niveau. |
| --- | --- |

—

Der er heller ingen konkurrenceforvridning i forhold til lageroperatører i nabolandene. Siden reguleringsordningens ikrafttræden er lagerudnyttelsesgraden steget i hele Unionen og har nået et særligt højt niveau.

| — | Der er heller ingen konkurrenceforvridning mellem lageroperatører og metanterminaler eller samkøringslinjer, eftersom der ikke er substituerbarhed mellem metanterminaler og samkøringslinjer. I Kommissionens beslutningspraksis inden for fusioner er markedet for oplagring af naturgas blevet defineret som et særskilt marked. Der er snarere tale om komplementaritet mellem oplagring af naturgas, metanterminaler og samkøringslinjer. |
| --- | --- |

—

Der er heller ingen konkurrenceforvridning mellem lageroperatører og metanterminaler eller samkøringslinjer, eftersom der ikke er substituerbarhed mellem metanterminaler og samkøringslinjer. I Kommissionens beslutningspraksis inden for fusioner er markedet for oplagring af naturgas blevet defineret som et særskilt marked. Der er snarere tale om komplementaritet mellem oplagring af naturgas, metanterminaler og samkøringslinjer.

5.1.3.   Teréga

Teréga

| (174) | Teréga understreger, at hovedformålet med reformen af lagringen er at sikre forsyningen af naturgas til Frankrig, som var truet, før reguleringsordningen trådte i kraft. |
| --- | --- |

(174)

Teréga understreger, at hovedformålet med reformen af lagringen er at sikre forsyningen af naturgas til Frankrig, som var truet, før reguleringsordningen trådte i kraft.

5.1.3.1.   Forekomst af statsstøtte

Forekomst af statsstøtte

| (175) | Teréga mener ikke, at foranstaltningen kan betragtes som statsstøtte. Teréga bemærker, at reguleringsordninger, der er baseret på princippet om at dække en effektiv operatørs omkostninger og et normalt afkast af den investerede kapital, er almindelige i Unionen og ikke anses for at udgøre statsstøtte. |
| --- | --- |

(175)

Teréga mener ikke, at foranstaltningen kan betragtes som statsstøtte. Teréga bemærker, at reguleringsordninger, der er baseret på princippet om at dække en effektiv operatørs omkostninger og et normalt afkast af den investerede kapital, er almindelige i Unionen og ikke anses for at udgøre statsstøtte.

| (176) | Teréga mener for det første, at støtten blot er et tarifreguleringsinstrument, som ikke finansieres ved hjælp af statsmidler. Den har ingen indvirkning på statsbudgettet og medfører ikke nogen overpris, som skal overvæltes på slutkunderne. Desuden udøver den franske stat ikke offentlig kontrol med hverken de midler, der opkræves af transmissionssystemoperatørerne, eller transmissionssystemoperatørerne selv, som er privatretlige selskaber, der kontrolleres af majoritetsaktionærer. |
| --- | --- |

(176)

Teréga mener for det første, at støtten blot er et tarifreguleringsinstrument, som ikke finansieres ved hjælp af statsmidler. Den har ingen indvirkning på statsbudgettet og medfører ikke nogen overpris, som skal overvæltes på slutkunderne. Desuden udøver den franske stat ikke offentlig kontrol med hverken de midler, der opkræves af transmissionssystemoperatørerne, eller transmissionssystemoperatørerne selv, som er privatretlige selskaber, der kontrolleres af majoritetsaktionærer.

| (177) | Teréga mener for det andet, at den omhandlede støtte ikke giver de berørte erhvervsdrivende nogen selektiv fordel. Reguleringsordningen er baseret på auktioner, som også omfatter effektivitetsincitamenter, og et redskab til efterfølgende regulering af alle udgifter og indtægter. Desuden betyder den symmetriske karakter af reguleringsordningen, at lageroperatørerne ikke nødvendigvis modtager kompensation, men derimod kan risikere at skulle tilbagebetale et for stort udbetalt beløb. |
| --- | --- |

(177)

Teréga mener for det andet, at den omhandlede støtte ikke giver de berørte erhvervsdrivende nogen selektiv fordel. Reguleringsordningen er baseret på auktioner, som også omfatter effektivitetsincitamenter, og et redskab til efterfølgende regulering af alle udgifter og indtægter. Desuden betyder den symmetriske karakter af reguleringsordningen, at lageroperatørerne ikke nødvendigvis modtager kompensation, men derimod kan risikere at skulle tilbagebetale et for stort udbetalt beløb.

| (178) | Hvad angår selektivitetskriteriet er Teréga endvidere af den opfattelse, at udenlandske erhvervsdrivendes situation ikke er en relevant faktor i forhold til dette kriterium. Lageroperatørerne befinder sig i en faktisk og retlig situation, der i mange henseender adskiller sig fra situationen for operatører af metanterminaler og samkøringslinjer, navnlig med hensyn til målet om naturgasforsyningssikkerhed i Frankrig. |
| --- | --- |

(178)

Hvad angår selektivitetskriteriet er Teréga endvidere af den opfattelse, at udenlandske erhvervsdrivendes situation ikke er en relevant faktor i forhold til dette kriterium. Lageroperatørerne befinder sig i en faktisk og retlig situation, der i mange henseender adskiller sig fra situationen for operatører af metanterminaler og samkøringslinjer, navnlig med hensyn til målet om naturgasforsyningssikkerhed i Frankrig.

| (179) | Endelig forklarer Teréga, at den omhandlede støtte ikke på nogen måde påvirker konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Lagerkapaciteten bortauktioneres i henhold til en markedsmekanisme, som ikke diskriminerer operatører, der er etableret i andre medlemsstater. Endvidere har Kommissionens beslutningspraksis på området for fusionskontrol og konkurrencebegrænsende praksis altid defineret det relevante marked for oplagring af naturgas som højst nationalt uden nogensinde at have konkluderet, at der findes et større marked, både set ud fra de pågældende tjenesters synsvinkel og geografisk set. Under alle omstændigheder er den omstændighed, at gasinfrastrukturerne er stærkt reguleret, uforenelig med konstateringen af konkurrenceforvridning på naturgasmarkederne. |
| --- | --- |

(179)

Endelig forklarer Teréga, at den omhandlede støtte ikke på nogen måde påvirker konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Lagerkapaciteten bortauktioneres i henhold til en markedsmekanisme, som ikke diskriminerer operatører, der er etableret i andre medlemsstater. Endvidere har Kommissionens beslutningspraksis på området for fusionskontrol og konkurrencebegrænsende praksis altid defineret det relevante marked for oplagring af naturgas som højst nationalt uden nogensinde at have konkluderet, at der findes et større marked, både set ud fra de pågældende tjenesters synsvinkel og geografisk set. Under alle omstændigheder er den omstændighed, at gasinfrastrukturerne er stærkt reguleret, uforenelig med konstateringen af konkurrenceforvridning på naturgasmarkederne.

5.1.3.2.   Støttens forenelighed med det indre marked

Støttens forenelighed med det indre marked

| (180) | Hvis det antages, at reguleringsordningen udgør statsstøtte (hvilket ikke er tilfældet), gør Teréga gældende, at reguleringsordningen opfylder alle betingelserne for forenelighed med det indre marked som omhandlet i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. |
| --- | --- |

(180)

Hvis det antages, at reguleringsordningen udgør statsstøtte (hvilket ikke er tilfældet), gør Teréga gældende, at reguleringsordningen opfylder alle betingelserne for forenelighed med det indre marked som omhandlet i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

| (181) | Teréga mener, at den omhandlede støtte forfølger målet af fælles interesse om at sikre forsyningen af naturgas til Frankrig. Ved at øge mængden af naturgas, der er til rådighed i lageranlæggene, søger reguleringsordningen at opnå et præcist og kvantificerbart forsyningssikkerhedsniveau. Desuden svarer den omhandlede støtte til en nødvendig statslig indgriben baseret på en rimelig analyse som reaktion på velidentificerede markedssvigt, såsom slutkundernes manglende evne til at angive den værdi, de tillægger forsyningssikkerhed (f.eks. forsikringsværdi eller systemværdi). Teréga understreger endvidere, at den omhandlede støtte er et egnet instrument til at styrke forsyningssikkerheden på det franske område, ikke blot i forhold til de øvrige tilgængelige fleksibilitetsforanstaltninger, men også i forhold til andre former for oplagringsregulering. |
| --- | --- |

(181)

Teréga mener, at den omhandlede støtte forfølger målet af fælles interesse om at sikre forsyningen af naturgas til Frankrig. Ved at øge mængden af naturgas, der er til rådighed i lageranlæggene, søger reguleringsordningen at opnå et præcist og kvantificerbart forsyningssikkerhedsniveau. Desuden svarer den omhandlede støtte til en nødvendig statslig indgriben baseret på en rimelig analyse som reaktion på velidentificerede markedssvigt, såsom slutkundernes manglende evne til at angive den værdi, de tillægger forsyningssikkerhed (f.eks. forsikringsværdi eller systemværdi). Teréga understreger endvidere, at den omhandlede støtte er et egnet instrument til at styrke forsyningssikkerheden på det franske område, ikke blot i forhold til de øvrige tilgængelige fleksibilitetsforanstaltninger, men også i forhold til andre former for oplagringsregulering.

| (182) | Teréga bestrider Kommissionens argumentation i indledningsafgørelsen vedrørende foranstaltningens proportionalitet. Reguleringsordningen begrænser størrelsen af den påståede støtte til det nødvendige minimum. Reguleringsordningen er baseret på princippet om dækning af en »effektiv operatørs« omkostninger, på et loft over lageroperatørernes indtægter og på integrerede incitamenter for operatørerne til at sikre effektivitet i deres driftsudgifter. Desuden foretog CRE en uafhængig omkostningsvurdering. I den forbindelse sikrede CRE, at kun acceptable omkostninger blev dækket. CRE baserede sig også på en række objektive, aktuelle og troværdige økonomiske undersøgelser foretaget af uafhængige eksperter med henblik på at værdiansætte de regulerede aktiver. Den metode til værdiansættelse af aktiver, som CRE anvendte, er i denne henseende i overensstemmelse med andre europæiske tilsynsmyndigheders praksis. I modsætning til, hvad Kommissionen har anført, er Teréga af den opfattelse, at medregningen af indtægter forud for reguleringens ikrafttræden i værdien af det regulerede aktivgrundlag nødvendigvis ville være ufuldstændig i mangel af tilgængelige data og under alle omstændigheder sandsynligvis ville være i strid med almindelige retsprincipper. Desuden vedrører CRE's arbejde både driftsomkostninger og værdiansættelse af lageroperatørernes aktiver, som systematisk er blevet offentliggjort i forbindelse med tarifforhandlingerne, hvorved det sikres, at støtten er gennemsigtig. |
| --- | --- |

(182)

Teréga bestrider Kommissionens argumentation i indledningsafgørelsen vedrørende foranstaltningens proportionalitet. Reguleringsordningen begrænser størrelsen af den påståede støtte til det nødvendige minimum. Reguleringsordningen er baseret på princippet om dækning af en »effektiv operatørs« omkostninger, på et loft over lageroperatørernes indtægter og på integrerede incitamenter for operatørerne til at sikre effektivitet i deres driftsudgifter. Desuden foretog CRE en uafhængig omkostningsvurdering. I den forbindelse sikrede CRE, at kun acceptable omkostninger blev dækket. CRE baserede sig også på en række objektive, aktuelle og troværdige økonomiske undersøgelser foretaget af uafhængige eksperter med henblik på at værdiansætte de regulerede aktiver. Den metode til værdiansættelse af aktiver, som CRE anvendte, er i denne henseende i overensstemmelse med andre europæiske tilsynsmyndigheders praksis. I modsætning til, hvad Kommissionen har anført, er Teréga af den opfattelse, at medregningen af indtægter forud for reguleringens ikrafttræden i værdien af det regulerede aktivgrundlag nødvendigvis ville være ufuldstændig i mangel af tilgængelige data og under alle omstændigheder sandsynligvis ville være i strid med almindelige retsprincipper. Desuden vedrører CRE's arbejde både driftsomkostninger og værdiansættelse af lageroperatørernes aktiver, som systematisk er blevet offentliggjort i forbindelse med tarifforhandlingerne, hvorved det sikres, at støtten er gennemsigtig.

| (183) | Endelig mener Teréga ikke, at den omhandlede støtte fordrejer konkurrencen mellem leverandører af naturgas i Frankrig og i udlandet. Foranstaltningen er ikke-diskriminerende. Alle detailleverandører kan købe kapacitet i franske lageranlæg gennem auktioner. Desuden betaler alle detailleverandører, der forsyner franske kunder, ATRT-tariffer, og understøtter dermed kompensationsordningen. Foranstaltningen har endda positive virkninger på detailmarkederne for naturgas ved at begrænse perioder med stress og risikoen for overbelastning af nettet. Foranstaltningen giver heller ikke anledning til konkurrenceforvridning i forhold til LNG-operatører og operatører af samkøringslinjer. Disse aktører, som også i vid udstrækning er underlagt ordninger for regulering af deres indtægter, befinder sig ikke i et konkurrenceforhold til lageroperatørerne, men supplerer dem snarere med hensyn til målet om forsyningssikkerhed. Foranstaltningen favoriserer ikke én forsyningskilde til naturgas frem for en anden og forbyder ikke eller afskrækker ikke fra anvendelsen af supplerende instrumenter i form af samkøringslinjer og metanterminaler. Udnyttelsen af kapaciteten i de europæiske metanterminaler i de seneste år illustrerer denne tendens. Endelig fordrejer den pågældende foranstaltning ikke konkurrencen i forhold til udenlandske lageroperatører. Sidstnævnte kan ikke sanktioneres ved auktionerne, som er baseret på en markedsmekanisme, og indførelsen af den omhandlede støtte har i praksis ikke hindret den generelle stigning i udnyttelsen af lagerkapaciteten i Europa. |
| --- | --- |

(183)

Endelig mener Teréga ikke, at den omhandlede støtte fordrejer konkurrencen mellem leverandører af naturgas i Frankrig og i udlandet. Foranstaltningen er ikke-diskriminerende. Alle detailleverandører kan købe kapacitet i franske lageranlæg gennem auktioner. Desuden betaler alle detailleverandører, der forsyner franske kunder, ATRT-tariffer, og understøtter dermed kompensationsordningen. Foranstaltningen har endda positive virkninger på detailmarkederne for naturgas ved at begrænse perioder med stress og risikoen for overbelastning af nettet. Foranstaltningen giver heller ikke anledning til konkurrenceforvridning i forhold til LNG-operatører og operatører af samkøringslinjer. Disse aktører, som også i vid udstrækning er underlagt ordninger for regulering af deres indtægter, befinder sig ikke i et konkurrenceforhold til lageroperatørerne, men supplerer dem snarere med hensyn til målet om forsyningssikkerhed. Foranstaltningen favoriserer ikke én forsyningskilde til naturgas frem for en anden og forbyder ikke eller afskrækker ikke fra anvendelsen af supplerende instrumenter i form af samkøringslinjer og metanterminaler. Udnyttelsen af kapaciteten i de europæiske metanterminaler i de seneste år illustrerer denne tendens. Endelig fordrejer den pågældende foranstaltning ikke konkurrencen i forhold til udenlandske lageroperatører. Sidstnævnte kan ikke sanktioneres ved auktionerne, som er baseret på en markedsmekanisme, og indførelsen af den omhandlede støtte har i praksis ikke hindret den generelle stigning i udnyttelsen af lagerkapaciteten i Europa.

5.2.   Bemærkninger fra andre interesserede parter

Bemærkninger fra andre interesserede parter

5.2.1.   Association française indépendante de l'électricité et du gaz (herefter »AFIEG«) (56)

Association française indépendante de l'électricité et du gaz (herefter »AFIEG«)

56

| (184) | AFIEG kommenterede metoden til værdiansættelse af lageraktiver og omfanget af de lageraktiver, der er nødvendige for at sikre forsyningssikkerheden med hensyn til mængde og kapacitet. |
| --- | --- |

(184)

AFIEG kommenterede metoden til værdiansættelse af lageraktiver og omfanget af de lageraktiver, der er nødvendige for at sikre forsyningssikkerheden med hensyn til mængde og kapacitet.

| (185) | AFIEG påpeger, at de konkurrenceforvridninger, der forekom før reformen på grund af den manglende gennemsigtighed i det tidligere system, er blevet fjernet. |
| --- | --- |

(185)

AFIEG påpeger, at de konkurrenceforvridninger, der forekom før reformen på grund af den manglende gennemsigtighed i det tidligere system, er blevet fjernet.

| (186) | Med hensyn til metoden til værdiansættelse af det regulerede aktivgrundlag har AFIEG ikke præcise tal til at validere den værdiansættelse, som CRE anvender, men mener, at markedets økonomiske værdi bør foretrækkes frem for markedets bogførte værdi. Dette valg vil gøre det muligt at afspejle oplagring på et givet tidspunkt snarere end i et mere historisk perspektiv. AFIEG mener desuden, at værdiansættelsen af buffergassen synes at være et grundlæggende element i værdiansættelsen af lageraktiver, og ønsker derfor at tage hensyn til den finansielle indvirkning af valget af regler for afskrivning af buffergas på den samlede BAR-værdi. Endelig har AFIEG anført, at lageroperatørerne ikke udsættes for større risici på grund af deres aktiviteter end transmissionssystemoperatørernes. Derfor bør den kompensationssats for BAR, der anvendes for lageroperatører, ikke være højere end transmissionssystemoperatørernes. |
| --- | --- |

(186)

Med hensyn til metoden til værdiansættelse af det regulerede aktivgrundlag har AFIEG ikke præcise tal til at validere den værdiansættelse, som CRE anvender, men mener, at markedets økonomiske værdi bør foretrækkes frem for markedets bogførte værdi. Dette valg vil gøre det muligt at afspejle oplagring på et givet tidspunkt snarere end i et mere historisk perspektiv. AFIEG mener desuden, at værdiansættelsen af buffergassen synes at være et grundlæggende element i værdiansættelsen af lageraktiver, og ønsker derfor at tage hensyn til den finansielle indvirkning af valget af regler for afskrivning af buffergas på den samlede BAR-værdi. Endelig har AFIEG anført, at lageroperatørerne ikke udsættes for større risici på grund af deres aktiviteter end transmissionssystemoperatørernes. Derfor bør den kompensationssats for BAR, der anvendes for lageroperatører, ikke være højere end transmissionssystemoperatørernes.

| (187) | AFIEG mener, at omfanget af de lageraktiver, der er nødvendige for at sikre forsyningssikkerheden med hensyn til mængde og kapacitet, bør reduceres af de franske myndigheder for at maksimere forholdet mellem omkostninger og fordele ved oplagring for forbrugerne. Den franske forvaltning har således fastsat de minimumslagre af naturgas, der er nødvendige for at sikre forsyningssikkerheden, til 1 990 GWh/dag i udtrækskapacitet og 64 TWh i volumen (57), mens den liste, der er opstillet i PPE-dekretet for perioden 2023-2028, fastsætter dem til 2 376 GWh/dag i udtrækskapacitet og 138,5 TWh i volumen. AFIEG mener, at PPE-dekretets anvendelsesområde er overdimensioneret i forhold til lagringsbehovet med henblik på at opretholde forsyningssikkerheden i Frankrig. Anvendelsesområdet bør derfor nedjusteres for ikke at skabe yderligere omkostninger for slutforbrugerne og en ulempe for andre former for fleksibel kapacitet inden for naturgas. Desuden bemærker AFIEG, at niveauet for dækning af misligholdelsesrisici, som de franske offentlige myndigheder har fastsat til 2 %, er lavere end de 5 %, man har fastsat i nabolandene. |
| --- | --- |

(187)

AFIEG mener, at omfanget af de lageraktiver, der er nødvendige for at sikre forsyningssikkerheden med hensyn til mængde og kapacitet, bør reduceres af de franske myndigheder for at maksimere forholdet mellem omkostninger og fordele ved oplagring for forbrugerne. Den franske forvaltning har således fastsat de minimumslagre af naturgas, der er nødvendige for at sikre forsyningssikkerheden, til 1 990 GWh/dag i udtrækskapacitet og 64 TWh i volumen (57), mens den liste, der er opstillet i PPE-dekretet for perioden 2023-2028, fastsætter dem til 2 376 GWh/dag i udtrækskapacitet og 138,5 TWh i volumen. AFIEG mener, at PPE-dekretets anvendelsesområde er overdimensioneret i forhold til lagringsbehovet med henblik på at opretholde forsyningssikkerheden i Frankrig. Anvendelsesområdet bør derfor nedjusteres for ikke at skabe yderligere omkostninger for slutforbrugerne og en ulempe for andre former for fleksibel kapacitet inden for naturgas. Desuden bemærker AFIEG, at niveauet for dækning af misligholdelsesrisici, som de franske offentlige myndigheder har fastsat til 2 %, er lavere end de 5 %, man har fastsat i nabolandene.

57

5.2.2.   Association française du gaz (herefter »AFG«) (58)

Association française du gaz (herefter »AFG«)

58

| (188) | AFG mener, at de rammebestemmelser for oplagring af naturgas, som de franske myndigheder har indført med virkning fra den 1. januar 2018, er positive. |
| --- | --- |

(188)

AFG mener, at de rammebestemmelser for oplagring af naturgas, som de franske myndigheder har indført med virkning fra den 1. januar 2018, er positive.

| (189) | AFG mener også, at den omhandlede støtte er baseret på princippet om omkostningsbaseret regulering og har ført til en effektiv og forholdsmæssig værdiansættelse af aktiverne. AFG hævder, at dette princip om omkostningsbaseret regulering anvendes af de fleste tilsynsmyndigheder og finder anvendelse på transmission og distribution af naturgas og på metanterminaler i Frankrig. |
| --- | --- |

(189)

AFG mener også, at den omhandlede støtte er baseret på princippet om omkostningsbaseret regulering og har ført til en effektiv og forholdsmæssig værdiansættelse af aktiverne. AFG hævder, at dette princip om omkostningsbaseret regulering anvendes af de fleste tilsynsmyndigheder og finder anvendelse på transmission og distribution af naturgas og på metanterminaler i Frankrig.

| (190) | Ifølge AFG kunne en metode, der anvender markedspriser frem for »effektive operatørers« omkostninger, have ført til en lovramme, der ville være svingende og potentielt langt fra økonomisk optimal: I tilfælde af ufordelagtige spænd sikrer metoden ikke, at de af operatørernes omkostninger, der potentielt kan bringe dem i en kritisk situation, dækkes. Hvis markedsspændene derimod havde været meget gunstige, ville operatørernes indtægter have været for høje og langt fra den optimale værdi for lagerkunderne. |
| --- | --- |

(190)

Ifølge AFG kunne en metode, der anvender markedspriser frem for »effektive operatørers« omkostninger, have ført til en lovramme, der ville være svingende og potentielt langt fra økonomisk optimal: I tilfælde af ufordelagtige spænd sikrer metoden ikke, at de af operatørernes omkostninger, der potentielt kan bringe dem i en kritisk situation, dækkes. Hvis markedsspændene derimod havde været meget gunstige, ville operatørernes indtægter have været for høje og langt fra den optimale værdi for lagerkunderne.

| (191) | Ifølge AFG fordrejer reguleringen af den franske oplagring ikke konkurrencen i forhold til andre naturgasinfrastrukturer i Frankrig, metanterminaler i Frankrig og EU eller lageroperatører i EU. Med hensyn til metanterminaler bemærker AFG, at mængden af LNG, der importeres til Frankrig, således er fordoblet på to år fra 9,6 Gm3 i 2017 til 21,5 Gm3 i 2019. AFG nævner også, at man i Tyskland er ved at undersøge en række projekter til udvikling af metanterminaler. Med hensyn til lageroperatører i Europa påpeger AFG, at lagerudnyttelsesgraden i Tyskland, Nederlandene og Belgien steg mellem 2018 og 2019 og nåede op på mindst 95 % i Vesteuropa den 1. november 2019. |
| --- | --- |

(191)

Ifølge AFG fordrejer reguleringen af den franske oplagring ikke konkurrencen i forhold til andre naturgasinfrastrukturer i Frankrig, metanterminaler i Frankrig og EU eller lageroperatører i EU. Med hensyn til metanterminaler bemærker AFG, at mængden af LNG, der importeres til Frankrig, således er fordoblet på to år fra 9,6 Gm3 i 2017 til 21,5 Gm3 i 2019. AFG nævner også, at man i Tyskland er ved at undersøge en række projekter til udvikling af metanterminaler. Med hensyn til lageroperatører i Europa påpeger AFG, at lagerudnyttelsesgraden i Tyskland, Nederlandene og Belgien steg mellem 2018 og 2019 og nåede op på mindst 95 % i Vesteuropa den 1. november 2019.

3

3

5.2.3.   Association Nationale des Opérateurs Détaillants en Energie (herefter ANODE) (59)

Association Nationale des Opérateurs Détaillants en Energie (herefter ANODE)

59

| (192) | Ifølge ANODE gør reguleringen af den franske oplagring det muligt at forene leverandørernes ønske om markedsregler for markedsføring af lagerkapacitet med en reguleret ordning med henblik på at opretholde forsyningssikkerheden. |
| --- | --- |

(192)

Ifølge ANODE gør reguleringen af den franske oplagring det muligt at forene leverandørernes ønske om markedsregler for markedsføring af lagerkapacitet med en reguleret ordning med henblik på at opretholde forsyningssikkerheden.

| (193) | ANODE mener endvidere, at det er af afgørende betydning, at formålet med anvendelse og udnyttelse af lagre og omfanget af de aktiver, der tages i betragtning med henblik på forsyningssikkerheden i kompensationsordningen, regelmæssigt revideres for at sikre, at de svarer til de faktiske behov. Dette punkt er så meget desto vigtigere, eftersom Frankrig ifølge ANODE gik ud fra en reduktion på 2 % i forbruget af naturgas, bortset fra forbruget til elproduktion, [...]. |
| --- | --- |

(193)

ANODE mener endvidere, at det er af afgørende betydning, at formålet med anvendelse og udnyttelse af lagre og omfanget af de aktiver, der tages i betragtning med henblik på forsyningssikkerheden i kompensationsordningen, regelmæssigt revideres for at sikre, at de svarer til de faktiske behov. Dette punkt er så meget desto vigtigere, eftersom Frankrig ifølge ANODE gik ud fra en reduktion på 2 % i forbruget af naturgas, bortset fra forbruget til elproduktion, [...].

| (194) | Med hensyn til proportionalitet mener ANODE, at CRE bør tage højde for de indhøstede erfaringer med lageromkostninger og -drift og mindske den risiko, der bæres af lageroperatørerne. ANODE mener, at kompensationen for lageroperatørernes BAR bør afstemmes med transmissionssystemoperatørernes kompensation. |
| --- | --- |

(194)

Med hensyn til proportionalitet mener ANODE, at CRE bør tage højde for de indhøstede erfaringer med lageromkostninger og -drift og mindske den risiko, der bæres af lageroperatørerne. ANODE mener, at kompensationen for lageroperatørernes BAR bør afstemmes med transmissionssystemoperatørernes kompensation.

5.2.4.   Commission de Régulation de l'Électricité et du Gaz (herefter »CREG«) (60)

Commission de Régulation de l'Électricité et du Gaz (herefter »CREG«)

60

| (195) | CREG er af den opfattelse, at det ikke er bevist, at al lagerkapacitet i Frankrig til enhver tid er nødvendig for at opretholde naturgasforsyningssikkerheden. En del af denne naturgas, som kan være betydelig, anvendes af befragtere til at opnå afkast ved spekulation i forskelle i naturgaspriserne mellem sommer og vinter. Kompensationsordningen kan således også være et gratis middel for befragtere til at realisere kapitalgevinster på naturgas. Dette giver befragtere, der er aktive i Frankrig, en konkurrencemæssig fordel i forhold til befragtere fra nabolandene. |
| --- | --- |

(195)

CREG er af den opfattelse, at det ikke er bevist, at al lagerkapacitet i Frankrig til enhver tid er nødvendig for at opretholde naturgasforsyningssikkerheden. En del af denne naturgas, som kan være betydelig, anvendes af befragtere til at opnå afkast ved spekulation i forskelle i naturgaspriserne mellem sommer og vinter. Kompensationsordningen kan således også være et gratis middel for befragtere til at realisere kapitalgevinster på naturgas. Dette giver befragtere, der er aktive i Frankrig, en konkurrencemæssig fordel i forhold til befragtere fra nabolandene.

| (196) | Belgien har kun ét naturgaslager, Loenhout-anlægget, som drives af Fluxys Belgium (61). CREG mener, at dette anlæg konkurrerer med andre lageranlæg i den nordvestlige del af Unionen. |
| --- | --- |

(196)

Belgien har kun ét naturgaslager, Loenhout-anlægget, som drives af Fluxys Belgium (61). CREG mener, at dette anlæg konkurrerer med andre lageranlæg i den nordvestlige del af Unionen.

61

| (197) | Selv om spændet mellem vinter- og sommerpriserne på naturgas forblev lavt i 2017 og 2018, førte den manglende adgang til den største lagerfacilitet i Det Forenede Kongerige til en stigning i reservationen af lagerkapacitet på det nordvestlige EU-marked. Det forklarer udnyttelsesgraden på 87 % og 84 % af Loenhout i 2016/17 og 2017/18. |
| --- | --- |

(197)

Selv om spændet mellem vinter- og sommerpriserne på naturgas forblev lavt i 2017 og 2018, førte den manglende adgang til den største lagerfacilitet i Det Forenede Kongerige til en stigning i reservationen af lagerkapacitet på det nordvestlige EU-marked. Det forklarer udnyttelsesgraden på 87 % og 84 % af Loenhout i 2016/17 og 2017/18.

| (198) | Udnyttelsesgraden for 2018/19 var dog lav, nemlig 54 %, mens den for EU-28 forblev forholdsvis stabil. I den forbindelse bemærker CREG, at lagerudnyttelsesgraden i Frankrig steg fra 75 % i 2017/18 til 94 % i 2018/19. Loenhouts rolle som kilde til fleksibilitet er blevet overtaget af franske lagerfaciliteter, som har kunnet drage fordel af meget lave toldsatser takket være en ny lovgivningsmæssig støtteramme. CREG mener derfor, at indførelsen af den franske kompensationsordning har haft omfattende konsekvenser for Loenhout: Kun markedsdeltagere med eksisterende langfristede kontrakter er forblevet aktive i Loenhout. CREG mener, at den franske kompensationsordning tvinger lageroperatører i nabolandene til at sælge deres lagerkapacitet til deres marginalomkostninger eller under. |
| --- | --- |

(198)

Udnyttelsesgraden for 2018/19 var dog lav, nemlig 54 %, mens den for EU-28 forblev forholdsvis stabil. I den forbindelse bemærker CREG, at lagerudnyttelsesgraden i Frankrig steg fra 75 % i 2017/18 til 94 % i 2018/19. Loenhouts rolle som kilde til fleksibilitet er blevet overtaget af franske lagerfaciliteter, som har kunnet drage fordel af meget lave toldsatser takket være en ny lovgivningsmæssig støtteramme. CREG mener derfor, at indførelsen af den franske kompensationsordning har haft omfattende konsekvenser for Loenhout: Kun markedsdeltagere med eksisterende langfristede kontrakter er forblevet aktive i Loenhout. CREG mener, at den franske kompensationsordning tvinger lageroperatører i nabolandene til at sælge deres lagerkapacitet til deres marginalomkostninger eller under.

| (199) | Desuden påpeger CREG, at udnyttelsesgraden for 2019/20 er usædvanlig, både for Belgien (97 %) og for EU-28 (97 %). Det skyldes meget lave naturgaspriser i sommeren 2019 og et betydeligt spænd. |
| --- | --- |

(199)

Desuden påpeger CREG, at udnyttelsesgraden for 2019/20 er usædvanlig, både for Belgien (97 %) og for EU-28 (97 %). Det skyldes meget lave naturgaspriser i sommeren 2019 og et betydeligt spænd.

| (200) | CREG konkluderer, at det derfor ikke kan udelukkes, at den kompensationsordning, der gælder i Frankrig, fører til konkurrenceforvridning mellem operatører af lagerfaciliteter i henholdsvis Frankrig og nabomedlemsstaterne, mellem markedsdeltagere på henholdsvis det franske marked og i nabomedlemsstater og mellem på den ene side naturgaslageroperatører og på den anden side LNG-operatører og operatører af samkøringslinjer. |
| --- | --- |

(200)

CREG konkluderer, at det derfor ikke kan udelukkes, at den kompensationsordning, der gælder i Frankrig, fører til konkurrenceforvridning mellem operatører af lagerfaciliteter i henholdsvis Frankrig og nabomedlemsstaterne, mellem markedsdeltagere på henholdsvis det franske marked og i nabomedlemsstater og mellem på den ene side naturgaslageroperatører og på den anden side LNG-operatører og operatører af samkøringslinjer.

5.2.5.   [...] (62)

[...]

62

| (201) | [...] mener, at det er bydende nødvendigt at opbygge et naturgaslager for at opretholde forsyningssikkerheden på kort sigt, og at de principper for reguleringen, der blev indført i 2018, synes at være relevante. Da den lagermængde, der er nødvendig for at opretholde forsyningssikkerheden, er større end den »økonomiske« mængde, som markedet spontant ville udnytte, er det nødvendigt at supplere lageroperatørernes indtægter. |
| --- | --- |

(201)

[...] mener, at det er bydende nødvendigt at opbygge et naturgaslager for at opretholde forsyningssikkerheden på kort sigt, og at de principper for reguleringen, der blev indført i 2018, synes at være relevante. Da den lagermængde, der er nødvendig for at opretholde forsyningssikkerheden, er større end den »økonomiske« mængde, som markedet spontant ville udnytte, er det nødvendigt at supplere lageroperatørernes indtægter.

| (202) | Det regulerede område bør dog begrænses til den lagerkapacitet, der er strengt nødvendig for at opretholde forsyningssikkerheden. Det er vigtigt for at sikre, at slutforbrugerne ikke påføres uforholdsmæssigt store omkostninger. Et for stort anvendelsesområde kan også være til ulempe for lagre i andre medlemsstater og påvirke metanterminaler og samkøringslinjer. |
| --- | --- |

(202)

Det regulerede område bør dog begrænses til den lagerkapacitet, der er strengt nødvendig for at opretholde forsyningssikkerheden. Det er vigtigt for at sikre, at slutforbrugerne ikke påføres uforholdsmæssigt store omkostninger. Et for stort anvendelsesområde kan også være til ulempe for lagre i andre medlemsstater og påvirke metanterminaler og samkøringslinjer.

| (203) | [...] anerkender, at det er kompliceret præcist at bestemme den lagermængde, der er nødvendig for at opretholde forsyningssikkerheden. [...] mener dog, at integration af al underjordisk oplagring i anvendelsesområdet for oplagringen kan være nødvendig af hensyn til forsyningssikkerheden. I lyset af den seneste udvikling mener [...], at de scenarier, som Frankrig har anvendt, kan føre til en større udnyttelse af navnlig LNG-ressourcerne, hvilket vil føre til en reduktion af den mængde, der er nødvendig for forsyningssikkerheden. |
| --- | --- |

(203)

[...] anerkender, at det er kompliceret præcist at bestemme den lagermængde, der er nødvendig for at opretholde forsyningssikkerheden. [...] mener dog, at integration af al underjordisk oplagring i anvendelsesområdet for oplagringen kan være nødvendig af hensyn til forsyningssikkerheden. I lyset af den seneste udvikling mener [...], at de scenarier, som Frankrig har anvendt, kan føre til en større udnyttelse af navnlig LNG-ressourcerne, hvilket vil føre til en reduktion af den mængde, der er nødvendig for forsyningssikkerheden.

| (204) | [...] sår desuden tvivl om valget om at begrænse det regulerede område til underjordisk lagerkapacitet, især fordi den franske lovgivning anerkender eksistensen af lagre i metanterminaler, og mener, at disse lagre kan bidrage til naturgasforsyningssikkerheden. |
| --- | --- |

(204)

[...] sår desuden tvivl om valget om at begrænse det regulerede område til underjordisk lagerkapacitet, især fordi den franske lovgivning anerkender eksistensen af lagre i metanterminaler, og mener, at disse lagre kan bidrage til naturgasforsyningssikkerheden.

| (205) | På mellemlang og lang sigt forventer [...], at Frankrig forvalter nedlukningen af en del af sin gasinfrastruktur. Selv om forøgelsen af importkapaciteten ville føre til en reduktion af den mængde, der skal oplagres for at opretholde forsyningssikkerheden, kan dette alternativ derfor i sidste ende vise sig at være meget bekosteligt. For at sikre forsyningssikkerheden forekommer det derfor mere relevant at anvende eksisterende lagre end at opbygge ny importkapacitet. |
| --- | --- |

(205)

På mellemlang og lang sigt forventer [...], at Frankrig forvalter nedlukningen af en del af sin gasinfrastruktur. Selv om forøgelsen af importkapaciteten ville føre til en reduktion af den mængde, der skal oplagres for at opretholde forsyningssikkerheden, kan dette alternativ derfor i sidste ende vise sig at være meget bekosteligt. For at sikre forsyningssikkerheden forekommer det derfor mere relevant at anvende eksisterende lagre end at opbygge ny importkapacitet.

5.2.6.   European Federation of Energy Traders (herefter »EFET«) (63)

European Federation of Energy Traders (herefter »EFET«)

63

| (206) | EFET støtter den reform, som de franske myndigheder indførte i 2018, og som skabte et attraktivt og konkurrencedygtigt marked for oplagring af naturgas i Frankrig. |
| --- | --- |

(206)

EFET støtter den reform, som de franske myndigheder indførte i 2018, og som skabte et attraktivt og konkurrencedygtigt marked for oplagring af naturgas i Frankrig.

| (207) | Med hensyn til støttens forenelighed sår EFET ikke tvivl om metoden til beregning af basisværdien eller kapitalafkastet som defineret af CRE. Værdien af regulerede aktiver bør svare til det regulerede aktivgrundlag og en reguleret forrentning. |
| --- | --- |

(207)

Med hensyn til støttens forenelighed sår EFET ikke tvivl om metoden til beregning af basisværdien eller kapitalafkastet som defineret af CRE. Værdien af regulerede aktiver bør svare til det regulerede aktivgrundlag og en reguleret forrentning.

| (208) | EFET mener ikke, at indførelsen af reformen har givet anledning til konkurrenceforvridning: hverken mellem franske naturgaslageroperatører og operatører fra andre medlemsstater, hvilket fremgår af den stadige stigning i deltagelsen af operatører i Frankrig og udlandet siden 2018, eller mellem naturgaslageroperatører og LNG-terminaloperatører, da markedsværdien af LNG-terminaler har været stigende siden 2018. |
| --- | --- |

(208)

EFET mener ikke, at indførelsen af reformen har givet anledning til konkurrenceforvridning: hverken mellem franske naturgaslageroperatører og operatører fra andre medlemsstater, hvilket fremgår af den stadige stigning i deltagelsen af operatører i Frankrig og udlandet siden 2018, eller mellem naturgaslageroperatører og LNG-terminaloperatører, da markedsværdien af LNG-terminaler har været stigende siden 2018.

5.2.7.   Elengy (64)

Elengy

64

| (209) | Indførelsen af reformen har ikke kunstigt reduceret incitamenterne til at benytte LNG-terminaler. For det første er driften af Elengys terminaler steget siden støttens gennemførelse og nåede rekordhøje niveauer i 2019 og 2020. |
| --- | --- |

(209)

Indførelsen af reformen har ikke kunstigt reduceret incitamenterne til at benytte LNG-terminaler. For det første er driften af Elengys terminaler steget siden støttens gennemførelse og nåede rekordhøje niveauer i 2019 og 2020.

| (210) | For det andet påvirkes LNG-terminalernes tiltrækningskraft af en lang række faktorer: forskellen mellem EU-markedet og de asiatiske markeder, tariffer, tilstedeværelsen af langfristede kontrakter, omfanget af og likviditeten på downstream-markedet, terminalfleksibilitet og handelsregler. Oplagringsstøtten har ikke direkte indvirkning på disse tiltrækningsfaktorer, men har haft indirekte og positive virkninger. Reformen har faktisk bidraget til at maksimere Unionens lagerkapacitet ved at øge omfanget af Unionens naturgasmarked, hvilket har gjort det muligt at oplagre naturgas og reducere omkostningerne for forbrugerne, når efterspørgslen efter naturgas er høj, og ved at øge den likviditet, der er til rådighed på det franske marked. |
| --- | --- |

(210)

For det andet påvirkes LNG-terminalernes tiltrækningskraft af en lang række faktorer: forskellen mellem EU-markedet og de asiatiske markeder, tariffer, tilstedeværelsen af langfristede kontrakter, omfanget af og likviditeten på downstream-markedet, terminalfleksibilitet og handelsregler. Oplagringsstøtten har ikke direkte indvirkning på disse tiltrækningsfaktorer, men har haft indirekte og positive virkninger. Reformen har faktisk bidraget til at maksimere Unionens lagerkapacitet ved at øge omfanget af Unionens naturgasmarked, hvilket har gjort det muligt at oplagre naturgas og reducere omkostningerne for forbrugerne, når efterspørgslen efter naturgas er høj, og ved at øge den likviditet, der er til rådighed på det franske marked.

5.2.8.   Enovos (65)

Enovos

65

| (211) | Enovos mener, at når der er et tilstrækkeligt antal aktører i systemet, er markedet bedst i stand til at fastsætte værdien af et aktiv. Den nuværende auktionsordning sikrer en rimelig markedsvurdering. Auktionsordningen fører til lavere eller højere indtægter for visse operatører, men der vil der ske justeringer i forbindelse med auktionerne i de efterfølgende år. |
| --- | --- |

(211)

Enovos mener, at når der er et tilstrækkeligt antal aktører i systemet, er markedet bedst i stand til at fastsætte værdien af et aktiv. Den nuværende auktionsordning sikrer en rimelig markedsvurdering. Auktionsordningen fører til lavere eller højere indtægter for visse operatører, men der vil der ske justeringer i forbindelse med auktionerne i de efterfølgende år.

5.2.9.   Fluxys (66)

Fluxys

66

| (212) | Fluxys bemærker, at oplagring af naturgas i EU har været forbundet med betydelige udfordringer i de seneste år, da det bliver stadig vanskeligere at dække naturgaslageroperatørernes driftsomkostninger. For at reagere på den hurtige markedsudvikling er det derfor nødvendigt at indføre en passende økonomisk model, der afspejler lagringens værdi for systemet og dens bidrag til forsyningssikkerheden. En ensidig etablering af støtteordninger kan skabe konkurrenceforvridning i forhold til andre EU-medlemsstater. Derfor bør der anvendes en kompensationsordning baseret på strenge kriterier for alle EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

(212)

Fluxys bemærker, at oplagring af naturgas i EU har været forbundet med betydelige udfordringer i de seneste år, da det bliver stadig vanskeligere at dække naturgaslageroperatørernes driftsomkostninger. For at reagere på den hurtige markedsudvikling er det derfor nødvendigt at indføre en passende økonomisk model, der afspejler lagringens værdi for systemet og dens bidrag til forsyningssikkerheden. En ensidig etablering af støtteordninger kan skabe konkurrenceforvridning i forhold til andre EU-medlemsstater. Derfor bør der anvendes en kompensationsordning baseret på strenge kriterier for alle EU-medlemsstater.

5.2.10.   Fédération nationale des mines et de l'énergie CGT (»FNME-CGT«) (67)

Fédération nationale des mines et de l'énergie CGT (»FNME-CGT«)

67

| (213) | Ifølge FNME-CGT har reformen af oplagringen af naturgas i Frankrig bidraget til følgende to mål: sikring af energisikkerhed til de rette omkostninger for forbrugerne og sikring af, at transmissionsnettet fungerer korrekt med henblik på at opretholde forsyningen. |
| --- | --- |

(213)

Ifølge FNME-CGT har reformen af oplagringen af naturgas i Frankrig bidraget til følgende to mål: sikring af energisikkerhed til de rette omkostninger for forbrugerne og sikring af, at transmissionsnettet fungerer korrekt med henblik på at opretholde forsyningen.

| (214) | FNME-CGT mener ikke, at den omhandlede støtte kan kvalificeres som statsstøtte. Ifølge FNME-CGT finansieres kompensationen ikke med statsmidler. Støtten udgør desuden ikke en afgift, der er pålagt uden modydelse. FNME-CGT har endvidere gjort gældende, at overvæltningen af tariffen for brug af transmissionsnettet til forbrugerens naturgasregning kun er en forpligtelse for forbrugere, der vælger at drage fordel af de regulerede tariffer, og at hverken indtægterne fra lagerafgiften eller de operatører, der opkræver kompensationen, er under statens kontrol. |
| --- | --- |

(214)

FNME-CGT mener ikke, at den omhandlede støtte kan kvalificeres som statsstøtte. Ifølge FNME-CGT finansieres kompensationen ikke med statsmidler. Støtten udgør desuden ikke en afgift, der er pålagt uden modydelse. FNME-CGT har endvidere gjort gældende, at overvæltningen af tariffen for brug af transmissionsnettet til forbrugerens naturgasregning kun er en forpligtelse for forbrugere, der vælger at drage fordel af de regulerede tariffer, og at hverken indtægterne fra lagerafgiften eller de operatører, der opkræver kompensationen, er under statens kontrol.

| (215) | FNME-CGT mener ikke, at den omhandlede støtte giver en selektiv fordel, fordi lageroperatørerne er forpligtede til at vedligeholde infrastrukturerne. Desuden fremgår det af reguleringsordningen, at de overskydende indtægter tilbagebetales af operatøren til systemoperatørerne og derfor udgør en mistet økonomisk mulighed. |
| --- | --- |

(215)

FNME-CGT mener ikke, at den omhandlede støtte giver en selektiv fordel, fordi lageroperatørerne er forpligtede til at vedligeholde infrastrukturerne. Desuden fremgår det af reguleringsordningen, at de overskydende indtægter tilbagebetales af operatøren til systemoperatørerne og derfor udgør en mistet økonomisk mulighed.

| (216) | Hvis den pågældende foranstaltning kunne kvalificeres som statsstøtte, ville den være forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(216)

Hvis den pågældende foranstaltning kunne kvalificeres som statsstøtte, ville den være forenelig med det indre marked.

| (217) | FNME-CGT mener, at metoden til værdiansættelse af regulerede aktiver står i et rimeligt forhold til målet om forsyningssikkerhed. Indførelsen af regulering af operatørernes indtægter baseret på omkostninger, der kontrolleres og godkendes af den nationale tilsynsmyndighed, har sikret, at slutforbrugeren betaler en på forhånd fastsat pris på en gennemsigtig måde. |
| --- | --- |

(217)

FNME-CGT mener, at metoden til værdiansættelse af regulerede aktiver står i et rimeligt forhold til målet om forsyningssikkerhed. Indførelsen af regulering af operatørernes indtægter baseret på omkostninger, der kontrolleres og godkendes af den nationale tilsynsmyndighed, har sikret, at slutforbrugeren betaler en på forhånd fastsat pris på en gennemsigtig måde.

| (218) | Desuden anvendes metoden til værdiansættelse af BAR på alle infrastrukturtariffer, der reguleres i Frankrig, med undtagelse af eldistribution. En værdiansættelse baseret på spændene mellem sommer og vinter ville ikke kunne have rettet op på det svigtende marked, som ikke var i stand til at sikre priser, der afspejler aktivernes forsikringsværdi. Desuden var operatørernes forslag til BAR underlagt en uafhængig revision bestilt af CRE, som førte til en reduktion af det oprindeligt fastsatte regulerede aktivgrundlag. Efterfølgende tager det oprindelige BAR højde for aktivernes afskrevne værdi. Visse aktiver, der er fuldt afskrevet, er endda blevet indarbejdet i BAR til en nulværdi og godtgøres derfor ikke. |
| --- | --- |

(218)

Desuden anvendes metoden til værdiansættelse af BAR på alle infrastrukturtariffer, der reguleres i Frankrig, med undtagelse af eldistribution. En værdiansættelse baseret på spændene mellem sommer og vinter ville ikke kunne have rettet op på det svigtende marked, som ikke var i stand til at sikre priser, der afspejler aktivernes forsikringsværdi. Desuden var operatørernes forslag til BAR underlagt en uafhængig revision bestilt af CRE, som førte til en reduktion af det oprindeligt fastsatte regulerede aktivgrundlag. Efterfølgende tager det oprindelige BAR højde for aktivernes afskrevne værdi. Visse aktiver, der er fuldt afskrevet, er endda blevet indarbejdet i BAR til en nulværdi og godtgøres derfor ikke.

| (219) | Ifølge FNME-CGT er der andre grunde til at konkludere, at støtten er forholdsmæssig: PPE's regelmæssige revision af forordningens anvendelsesområde, dækningen af de omkostninger, der afholdes af gasinfrastrukturoperatørerne, i det omfang disse omkostninger svarer til »effektive operatørers« omkostninger, symmetrien i kompensationen, der forhindrer enhver risiko for overkompensation, og det forhold, at reguleringen har til formål at maksimere udnyttelsen af lagerkapaciteten og auktionsindtægterne. |
| --- | --- |

(219)

Ifølge FNME-CGT er der andre grunde til at konkludere, at støtten er forholdsmæssig: PPE's regelmæssige revision af forordningens anvendelsesområde, dækningen af de omkostninger, der afholdes af gasinfrastrukturoperatørerne, i det omfang disse omkostninger svarer til »effektive operatørers« omkostninger, symmetrien i kompensationen, der forhindrer enhver risiko for overkompensation, og det forhold, at reguleringen har til formål at maksimere udnyttelsen af lagerkapaciteten og auktionsindtægterne.

| (220) | FNME-CGT mener ikke, at støtten har haft negative konsekvenser for konkurrencen og samhandelen. For det første fastsættes den kompensation, som hver enkelt leverandør skal betale, på grundlag af dennes forbrugskarakteristika, uanset om dens faciliteter er baseret på fransk område eller i et naboland, hvorved der ikke skabes konkurrenceforvridning mellem leverandørerne. For det andet konkurrerer lagring ikke med LNG og samkøringslinjer, som snarere supplerer lagringen. Metanterminaler har særlige tekniske karakteristika og driftsmæssige begrænsninger i LNG-forsyningskæden. Mens lagring har til formål at dække spidsbelastninger i forbruget, er LNG-terminaler og samkøringslinjer en måde at importere og diversificere naturgasforsyningskilderne på. Komplementariteten mellem lagring og metanterminaler har gjort det muligt at lagre importeret LNG til lave omkostninger i Unionen til gavn for naturgasforbrugerne. For det tredje fordrejer den pågældende foranstaltning ikke konkurrencen i forhold til lageroperatører i andre medlemsstater, hvilket fremgår af den omstændighed, at graden af anvendelse og udnyttelse af lagrene i Unionen alle er steget og ligger på et højt niveau. |
| --- | --- |

(220)

FNME-CGT mener ikke, at støtten har haft negative konsekvenser for konkurrencen og samhandelen. For det første fastsættes den kompensation, som hver enkelt leverandør skal betale, på grundlag af dennes forbrugskarakteristika, uanset om dens faciliteter er baseret på fransk område eller i et naboland, hvorved der ikke skabes konkurrenceforvridning mellem leverandørerne. For det andet konkurrerer lagring ikke med LNG og samkøringslinjer, som snarere supplerer lagringen. Metanterminaler har særlige tekniske karakteristika og driftsmæssige begrænsninger i LNG-forsyningskæden. Mens lagring har til formål at dække spidsbelastninger i forbruget, er LNG-terminaler og samkøringslinjer en måde at importere og diversificere naturgasforsyningskilderne på. Komplementariteten mellem lagring og metanterminaler har gjort det muligt at lagre importeret LNG til lave omkostninger i Unionen til gavn for naturgasforbrugerne. For det tredje fordrejer den pågældende foranstaltning ikke konkurrencen i forhold til lageroperatører i andre medlemsstater, hvilket fremgår af den omstændighed, at graden af anvendelse og udnyttelse af lagrene i Unionen alle er steget og ligger på et højt niveau.

| (221) | I modsætning til PPE anslår FNME-CGT ikke, at naturgasforbruget vil falde med 2 % om året, som følge af udviklingen af nye anvendelser af naturgas. FNME-CGT påpeger, at kriterierne om forsyningssikkerhed ofte glemmes i forbindelse med dimensioneringen af infrastrukturerne, f.eks. at den vigtigste forsyningskilde forsvinder i op til seks måneder under gennemsnitlige vejrforhold. |
| --- | --- |

(221)

I modsætning til PPE anslår FNME-CGT ikke, at naturgasforbruget vil falde med 2 % om året, som følge af udviklingen af nye anvendelser af naturgas. FNME-CGT påpeger, at kriterierne om forsyningssikkerhed ofte glemmes i forbindelse med dimensioneringen af infrastrukturerne, f.eks. at den vigtigste forsyningskilde forsvinder i op til seks måneder under gennemsnitlige vejrforhold.

5.2.11.   GRTgaz (68)

GRTgaz

68

| (222) | Ifølge GRTgaz er nettet og lagerfaciliteterne udformet som en helhed og er begge uundværlige for at dække vinterefterspørgslen. GRTgaz gennemførte simuleringer i begyndelsen af 2018, der viste et lagringsbehov på 115-125 TWh ud fra klimascenarier svarende til de seneste vintre. GRTgaz angiver også, at den maksimale lagerkapacitet på 135 TWh er utilstrækkelig til en kold vinter med en kuldespidsbelastningsperiode og uden anvendelse af LNG. |
| --- | --- |

(222)

Ifølge GRTgaz er nettet og lagerfaciliteterne udformet som en helhed og er begge uundværlige for at dække vinterefterspørgslen. GRTgaz gennemførte simuleringer i begyndelsen af 2018, der viste et lagringsbehov på 115-125 TWh ud fra klimascenarier svarende til de seneste vintre. GRTgaz angiver også, at den maksimale lagerkapacitet på 135 TWh er utilstrækkelig til en kold vinter med en kuldespidsbelastningsperiode og uden anvendelse af LNG.

| (223) | Mellem 2012 og 2018 advarede GRTgaz løbende om de problemer, der er forbundet med utilstrækkelig udnyttelse af de underjordiske lagre, navnlig risikoen for forsyningssikkerheden og kontinuiteten i forsyningen. GRTgaz er endvidere af den opfattelse, at oprettelsen af en enkelt zone (herefter »TRF«) den 1. november 2018 styrkede lagerområdets rolle i det franske gassystem. |
| --- | --- |

(223)

Mellem 2012 og 2018 advarede GRTgaz løbende om de problemer, der er forbundet med utilstrækkelig udnyttelse af de underjordiske lagre, navnlig risikoen for forsyningssikkerheden og kontinuiteten i forsyningen. GRTgaz er endvidere af den opfattelse, at oprettelsen af en enkelt zone (herefter »TRF«) den 1. november 2018 styrkede lagerområdets rolle i det franske gassystem.

5.2.12.   Hungarian Gas Storage (69)

Hungarian Gas Storage

69

| (224) | Oplagring af naturgas er en garanti og værdi for selve systemet, hvilket fremgår af undersøgelser foretaget for sammenslutningen Gas Infrastructure Europe. Disse værdier afspejles ikke i markedsprisen (70). Der er derfor behov (71) for regulerende indgreb som det, der blev indført i Frankrig. Det markedsbaserede franske system sikrer lige konkurrencevilkår i forhold til andre kilder til fleksibilitet. Overkompensation undgås, da enhver forskel mellem regulerede indtægter og markedsindtægter tilbagebetales. Kompensationens gennemsigtighed sikres ved de nærmere bestemmelser, der er fastlagt af CRE. Som følge af indførelsen af den omhandlede støtte er der ingen konkurrenceforvridning på lagringsmarkedet eller i energiværdikæden. Den omhandlede støtte er et eksempel for andre EU-lande. |
| --- | --- |

(224)

Oplagring af naturgas er en garanti og værdi for selve systemet, hvilket fremgår af undersøgelser foretaget for sammenslutningen Gas Infrastructure Europe. Disse værdier afspejles ikke i markedsprisen (70). Der er derfor behov (71) for regulerende indgreb som det, der blev indført i Frankrig. Det markedsbaserede franske system sikrer lige konkurrencevilkår i forhold til andre kilder til fleksibilitet. Overkompensation undgås, da enhver forskel mellem regulerede indtægter og markedsindtægter tilbagebetales. Kompensationens gennemsigtighed sikres ved de nærmere bestemmelser, der er fastlagt af CRE. Som følge af indførelsen af den omhandlede støtte er der ingen konkurrenceforvridning på lagringsmarkedet eller i energiværdikæden. Den omhandlede støtte er et eksempel for andre EU-lande.

70

71

5.2.13.   Total Direct Énergie (72)

Total Direct Énergie

72

| (225) | Som fastsat i PPE-dekretet blev omfanget af de aktiver, der er nødvendige for forsyningssikkerheden, fastsat til 138,5 TWh mod kun 90 TWh i den tidligere lagringsordning. |
| --- | --- |

(225)

Som fastsat i PPE-dekretet blev omfanget af de aktiver, der er nødvendige for forsyningssikkerheden, fastsat til 138,5 TWh mod kun 90 TWh i den tidligere lagringsordning.

| (226) | Total Direct Énergie sår tvivl om den formodede brug af samkøringslinjer på 1 585 GWh/dag, mens den tekniske kapacitet er 1 810 GWh/dag. Denne forskel synes ikke at være berettiget. Leveringstiden for ladningerne, som er ti dage, bør ajourføres, og der bør tages hensyn til faste LNG-leveringskontrakter (således at den gennemsnitlige leveringstid reduceres). Endelig medfører en hensyntagen til kuldespidsbelastningsperioder af en varighed på kun seks til ni dage, at fordelen ved LNG reduceres. |
| --- | --- |

(226)

Total Direct Énergie sår tvivl om den formodede brug af samkøringslinjer på 1 585 GWh/dag, mens den tekniske kapacitet er 1 810 GWh/dag. Denne forskel synes ikke at være berettiget. Leveringstiden for ladningerne, som er ti dage, bør ajourføres, og der bør tages hensyn til faste LNG-leveringskontrakter (således at den gennemsnitlige leveringstid reduceres). Endelig medfører en hensyntagen til kuldespidsbelastningsperioder af en varighed på kun seks til ni dage, at fordelen ved LNG reduceres.

| (227) | Et overdimensioneret anvendelsesområde for infrastrukturer ville automatisk føre til overkompensation af lageroperatørerne. Det oprindelige BAR skulle tage højde for allerede foretagne afskrivninger. Desuden mener Total Direct Énergie, at lageroperatører overkompenseres i forhold til de risici, der er forbundet med aktiviteten. Denne aktivitet er ikke udsat for større risici end transmissionssystemoperatørernes aktiviteter. Der er derfor ingen grund til en højere kompensation. Derfor bør kompensationen for det anvendte BAR ikke være højere end transmissionssystemoperatørernes, som CRE på nuværende tidspunkt har fastsat til 5,25 %. |
| --- | --- |

(227)

Et overdimensioneret anvendelsesområde for infrastrukturer ville automatisk føre til overkompensation af lageroperatørerne. Det oprindelige BAR skulle tage højde for allerede foretagne afskrivninger. Desuden mener Total Direct Énergie, at lageroperatører overkompenseres i forhold til de risici, der er forbundet med aktiviteten. Denne aktivitet er ikke udsat for større risici end transmissionssystemoperatørernes aktiviteter. Der er derfor ingen grund til en højere kompensation. Derfor bør kompensationen for det anvendte BAR ikke være højere end transmissionssystemoperatørernes, som CRE på nuværende tidspunkt har fastsat til 5,25 %.

| (228) | Total Direct Énergie mener desuden, at støttens størrelse sandsynligvis vil forstyrre prissignalerne på engrosmarkederne og ikke tilskynde markedsdeltagerne til at bruge andre fleksibilitetsinstrumenter (f.eks. samkøringslinjer og LNG), selv om de er lige så nødvendige. Total Direct Énergie bemærker, at de langsigtede kontrakter om udnyttelse af samkøringskapacitet udløber i de kommende år, uden at de nuværende markedssignaler tilskynder til en forlængelse. |
| --- | --- |

(228)

Total Direct Énergie mener desuden, at støttens størrelse sandsynligvis vil forstyrre prissignalerne på engrosmarkederne og ikke tilskynde markedsdeltagerne til at bruge andre fleksibilitetsinstrumenter (f.eks. samkøringslinjer og LNG), selv om de er lige så nødvendige. Total Direct Énergie bemærker, at de langsigtede kontrakter om udnyttelse af samkøringskapacitet udløber i de kommende år, uden at de nuværende markedssignaler tilskynder til en forlængelse.

5.2.14.   Uniper Energy Storage (73)

Uniper Energy Storage

73

| (229) | Tilgængeligheden af lagerkapacitet er afgørende for at sikre en sikker og økonomisk drift af al naturgasimportinfrastruktur. Det forhold, at markedet bør tilskynde til fuld udnyttelse af lagerkapaciteten, kommer imidlertid ikke til udtryk i markedsvilkårene for underjordisk oplagring af naturgas (74). I mange år har operatører af lagringssystemer oplevet et betydeligt fald i markedspriserne. Situationen forværres af forskellige konkurrenceforhold i Europa, afhængigt af de forskellige nationale lovbestemmelser, der gælder for adgang til oplagring og markedsbaseret eller reguleret fleksibilitet. Det er derfor nødvendigt at standardisere de nationale systemer til regulering af oplagring af naturgas (75). |
| --- | --- |

(229)

Tilgængeligheden af lagerkapacitet er afgørende for at sikre en sikker og økonomisk drift af al naturgasimportinfrastruktur. Det forhold, at markedet bør tilskynde til fuld udnyttelse af lagerkapaciteten, kommer imidlertid ikke til udtryk i markedsvilkårene for underjordisk oplagring af naturgas (74). I mange år har operatører af lagringssystemer oplevet et betydeligt fald i markedspriserne. Situationen forværres af forskellige konkurrenceforhold i Europa, afhængigt af de forskellige nationale lovbestemmelser, der gælder for adgang til oplagring og markedsbaseret eller reguleret fleksibilitet. Det er derfor nødvendigt at standardisere de nationale systemer til regulering af oplagring af naturgas (75).

74

75

5.2.15.   Union Professionnelle des Industries Privées du Gaz (herefter »UPRIGAZ«) (76)

Union Professionnelle des Industries Privées du Gaz (herefter »UPRIGAZ«)

76

| (230) | UPRIGAZ minder om, at Frankrig allerede har ændret sin ordning for regulering af oplagring som følge af UPRIGAZ' søgsmål ved Conseil d'État (øverste domstol i forvaltningsretlige sager) med påstand om overskridelse af beføjelser i forbindelse med den tidligere ordning. UPRIGAZ mener, at den opdaterede ordning er relevant og gør det muligt at give oplagringsprodukterne reel markedsværdi i Frankrig. |
| --- | --- |

(230)

UPRIGAZ minder om, at Frankrig allerede har ændret sin ordning for regulering af oplagring som følge af UPRIGAZ' søgsmål ved Conseil d'État (øverste domstol i forvaltningsretlige sager) med påstand om overskridelse af beføjelser i forbindelse med den tidligere ordning. UPRIGAZ mener, at den opdaterede ordning er relevant og gør det muligt at give oplagringsprodukterne reel markedsværdi i Frankrig.

| (231) | UPRIGAZ er af den opfattelse, at anvendelsen af franske metanterminaler og terminaler i nabolandene ikke kan anses for at være hæmmet af reguleringsordningen for oplagring af naturgas. De franske metanterminaler leverede i 2017 9,6 Gm3. De leveringer, der blev observeret i 2018 (11,1 Gm3) og 2019 (21,5 Gm3), viste utvivlsomt markedsinteresse for franske metanterminaler i denne periode. Dette gælder også for metanterminaler i nabolandene med en kraftig stigning i den leverede naturgas i Belgien (fra 1,1 Gm3 i 2017 til 6,7 Gm3 i 2019) og Nederlandene (fra 0,8 Gm3 i 2017 til 7,9 Gm3 i 2019). |
| --- | --- |

(231)

UPRIGAZ er af den opfattelse, at anvendelsen af franske metanterminaler og terminaler i nabolandene ikke kan anses for at være hæmmet af reguleringsordningen for oplagring af naturgas. De franske metanterminaler leverede i 2017 9,6 Gm3. De leveringer, der blev observeret i 2018 (11,1 Gm3) og 2019 (21,5 Gm3), viste utvivlsomt markedsinteresse for franske metanterminaler i denne periode. Dette gælder også for metanterminaler i nabolandene med en kraftig stigning i den leverede naturgas i Belgien (fra 1,1 Gm3 i 2017 til 6,7 Gm3 i 2019) og Nederlandene (fra 0,8 Gm3 i 2017 til 7,9 Gm3 i 2019).

3

3

3

3

3

3

3

| (232) | UPRIGAZ mener desuden, at den metode, som de franske myndigheder har anvendt, og navnlig antagelsen om, at hele den uafbrudte indgangskapacitet ved sammenkoblingspunkterne er til rådighed, ikke fører til en begrænsning af konkurrencen. |
| --- | --- |

(232)

UPRIGAZ mener desuden, at den metode, som de franske myndigheder har anvendt, og navnlig antagelsen om, at hele den uafbrudte indgangskapacitet ved sammenkoblingspunkterne er til rådighed, ikke fører til en begrænsning af konkurrencen.

| (233) | Endelig er UPRIGAZ af den opfattelse, at den pågældende foranstaltning ikke giver de franske lageroperatører en uberettiget fordel i forhold til udenlandske lageroperatører. |
| --- | --- |

(233)

Endelig er UPRIGAZ af den opfattelse, at den pågældende foranstaltning ikke giver de franske lageroperatører en uberettiget fordel i forhold til udenlandske lageroperatører.

6.   VURDERING AF DEN OMHANDLEDE STØTTE

VURDERING AF DEN OMHANDLEDE STØTTE

6.1.   Statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF

Statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF

| (234) | I henhold til artikel 107, stk. 1, TEUF er statsstøtte »støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner (...), i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(234)

I henhold til artikel 107, stk. 1, TEUF er statsstøtte »støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner (...), i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (235) | En støtteforanstaltning udgør statsstøtte, hvis følgende betingelser alle er opfyldt: a) Støtten kan tilregnes staten og er finansieret gennem statsmidler, b) støtten giver en selektiv fordel, som kan begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, og c) støtten fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen, og den vil sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(235)

En støtteforanstaltning udgør statsstøtte, hvis følgende betingelser alle er opfyldt: a) Støtten kan tilregnes staten og er finansieret gennem statsmidler, b) støtten giver en selektiv fordel, som kan begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, og c) støtten fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen, og den vil sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

6.1.1.   Statsmidler og tilregnelse

Statsmidler og tilregnelse

| (236) | Hvis støtten skal kunne kategoriseres som statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal den dog for det første ydes direkte eller indirekte ved brug af statsmidler og for det andet kunne tilregnes staten (77). |
| --- | --- |

(236)

Hvis støtten skal kunne kategoriseres som statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal den dog for det første ydes direkte eller indirekte ved brug af statsmidler og for det andet kunne tilregnes staten (77).

77

| (237) | Hvad for det første angår betingelsen om foranstaltningens tilregnelse skal der foretages en undersøgelse af, om de offentlige myndigheder må anses for at være impliceret i vedtagelsen af denne foranstaltning (78). |
| --- | --- |

(237)

Hvad for det første angår betingelsen om foranstaltningens tilregnelse skal der foretages en undersøgelse af, om de offentlige myndigheder må anses for at være impliceret i vedtagelsen af denne foranstaltning (78).

78

| (238) | Det skal i denne forbindelse først bemærkes, at reguleringsordningen blev indført ved en lov, der blev vedtaget i 2017 (79), hvis anvendelsesområde er fastsat ved dekret (80), og hvis nærmere enkeltheder fastlægges af CRE, en uafhængig administrativ myndighed, inden for rammerne af den kompetence, som den er tillagt ved lov (jf. betragtning 15-17). CRE fastlægger navnlig de nærmere bestemmelser for bortauktionering af kritisk infrastrukturkapacitet, lageroperatørernes tilladte indtægter og metoden til beregning af lagerafgiften som led i ATRT-tarifferne. Reguleringsordningen må derfor anses for at kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

(238)

Det skal i denne forbindelse først bemærkes, at reguleringsordningen blev indført ved en lov, der blev vedtaget i 2017 (79), hvis anvendelsesområde er fastsat ved dekret (80), og hvis nærmere enkeltheder fastlægges af CRE, en uafhængig administrativ myndighed, inden for rammerne af den kompetence, som den er tillagt ved lov (jf. betragtning 15-17). CRE fastlægger navnlig de nærmere bestemmelser for bortauktionering af kritisk infrastrukturkapacitet, lageroperatørernes tilladte indtægter og metoden til beregning af lagerafgiften som led i ATRT-tarifferne. Reguleringsordningen må derfor anses for at kunne tilregnes staten.

79

80

| (239) | Hvad for det andet angår betingelsen om direkte eller indirekte finansiering ved hjælp af statsmidler følger det af Domstolens retspraksis, at det i alle tilfælde ikke er nødvendigt at fastslå, at staten finansierer direkte, for at den fordel, der er indrømmet en eller flere virksomheder, kan anses for statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, TEUF (81). |
| --- | --- |

(239)

Hvad for det andet angår betingelsen om direkte eller indirekte finansiering ved hjælp af statsmidler følger det af Domstolens retspraksis, at det i alle tilfælde ikke er nødvendigt at fastslå, at staten finansierer direkte, for at den fordel, der er indrømmet en eller flere virksomheder, kan anses for statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, TEUF (81).

81

| (240) | Domstolen har navnlig fastslået, at midler, der hidrører fra de obligatoriske bidrag, som lovgivningen i medlemsstaten foreskriver, som bestyres og fordeles i henhold til denne lovgivning, må betragtes som støtte, der ydes ved hjælp af statsmidler i henhold til artikel 107, stk. 1, TEUF, også selv om de bliver administreret af institutioner, der ikke henhører under den offentlige myndighed (82). Spørgsmålet om, hvorvidt disse enheder er offentligretlige eller privatretlige enheder, er ikke i sig selv afgørende (83). I denne forbindelse er det afgørende, at disse institutioner er udpeget af staten til at administrere statsmidler og ikke blot er bundet af en forpligtelse til køb for deres egne finansielle midler (84). I ENEA S.A.-dommen fastslog Domstolen, at en foranstaltning ikke ydes ved hjælp af statsmidler, hvis der ikke foreligger en fuldstændig overvæltning af de meromkostninger, der følger af foranstaltningen, på slutbrugerne (85). Det fremgår endvidere af Domstolens retspraksis, at de nærmere regler for beregningen af disse bidrag kan fastsættes nærmere ved bekendtgørelse eller ved en afgørelse truffet af et offentligt organ, såsom den nationale tilsynsmyndighed, uden dog at udelukke kvalificeringen af »obligatoriske bidrag, som statens lovgivning foreskriver« (86). |
| --- | --- |

(240)

Domstolen har navnlig fastslået, at midler, der hidrører fra de obligatoriske bidrag, som lovgivningen i medlemsstaten foreskriver, som bestyres og fordeles i henhold til denne lovgivning, må betragtes som støtte, der ydes ved hjælp af statsmidler i henhold til artikel 107, stk. 1, TEUF, også selv om de bliver administreret af institutioner, der ikke henhører under den offentlige myndighed (82). Spørgsmålet om, hvorvidt disse enheder er offentligretlige eller privatretlige enheder, er ikke i sig selv afgørende (83). I denne forbindelse er det afgørende, at disse institutioner er udpeget af staten til at administrere statsmidler og ikke blot er bundet af en forpligtelse til køb for deres egne finansielle midler (84). I ENEA S.A.-dommen fastslog Domstolen, at en foranstaltning ikke ydes ved hjælp af statsmidler, hvis der ikke foreligger en fuldstændig overvæltning af de meromkostninger, der følger af foranstaltningen, på slutbrugerne (85). Det fremgår endvidere af Domstolens retspraksis, at de nærmere regler for beregningen af disse bidrag kan fastsættes nærmere ved bekendtgørelse eller ved en afgørelse truffet af et offentligt organ, såsom den nationale tilsynsmyndighed, uden dog at udelukke kvalificeringen af »obligatoriske bidrag, som statens lovgivning foreskriver« (86).

82

83

84

85

86

| (241) | I Essent Netwerk Noord-dommen (87) blev den pågældende foranstaltning klassificeret som en afgift og dermed som en foranstaltning, der indebar statsmidler, eftersom pristillægget blev pålagt køberne af elektricitet af staten på grundlag af det objektive kriterium om antallet af transporterede kilowatttimer (88). Domstolen præciserede i den forbindelse, at spørgsmålet om, hvem der er debitor i forhold til afgiften, er uvæsentligt, for så vidt som afgiften vedrører varen eller en varerelateret aktivitet (89). |
| --- | --- |

(241)

I Essent Netwerk Noord-dommen (87) blev den pågældende foranstaltning klassificeret som en afgift og dermed som en foranstaltning, der indebar statsmidler, eftersom pristillægget blev pålagt køberne af elektricitet af staten på grundlag af det objektive kriterium om antallet af transporterede kilowatttimer (88). Domstolen præciserede i den forbindelse, at spørgsmålet om, hvem der er debitor i forhold til afgiften, er uvæsentligt, for så vidt som afgiften vedrører varen eller en varerelateret aktivitet (89).

87

88

89

| (242) | Desuden præciserede Domstolen i EEG-dommen (90) af 2012, at det ikke var tilstrækkeligt, at opkrævningen af en økonomisk afgift fra leverandørerne var valgfri og kun »i praksis« væltede over på slutforbrugeren for at kunne konkludere, at der er tale om statsmidler. |
| --- | --- |

(242)

Desuden præciserede Domstolen i EEG-dommen (90) af 2012, at det ikke var tilstrækkeligt, at opkrævningen af en økonomisk afgift fra leverandørerne var valgfri og kun »i praksis« væltede over på slutforbrugeren for at kunne konkludere, at der er tale om statsmidler.

90

| (243) | I den foreliggende sag er dækning af lageroperatørernes omkostninger omfattet af reguleringsordningen gennem de tariffer for brug af transmissionsnettet, der er fastsat i loven om kulbrinter (jf. betragtning 17 og 104). CRE indførte i medfør af sin lovbestemte kompetence (jf. betragtning 17) en lagerafgift i ATRT-tarifferne, som har til formål at finansiere den pågældende reguleringsordning (herefter »lagerafgiften«) (jf. betragtning 90). Finansieringen dækker også omkostningerne ved opkrævning og tilbagebetaling af transmissionssystemoperatørernes kompensation (jf. betragtning 105). |
| --- | --- |

(243)

I den foreliggende sag er dækning af lageroperatørernes omkostninger omfattet af reguleringsordningen gennem de tariffer for brug af transmissionsnettet, der er fastsat i loven om kulbrinter (jf. betragtning 17 og 104). CRE indførte i medfør af sin lovbestemte kompetence (jf. betragtning 17) en lagerafgift i ATRT-tarifferne, som har til formål at finansiere den pågældende reguleringsordning (herefter »lagerafgiften«) (jf. betragtning 90). Finansieringen dækker også omkostningerne ved opkrævning og tilbagebetaling af transmissionssystemoperatørernes kompensation (jf. betragtning 105).

| (244) | I overensstemmelse med CRE's afgørelse af 7. februar 2018 (91) skal alle leverandører, der har fået tildelt fast leveringskapacitet til mindst én PITD, betale denne lagerafgift til den transmissionssystemoperatør, som de har indgået en forsyningskontrakt med (jf. betragtning 99). Lagerafgiftens beløb for de enkelte leverandører fastsættes i overensstemmelse med den metode, der er fastlagt af CRE, på grundlag af vintergradueringen af de kunder, hvis forsyning ikke kan afbrydes, og som ikke har fritaget leverandøren for forpligtelsen til at lagre det, der svarer til den pågældende kundes naturgasforbrug, der er tilsluttet de offentlige distributionsnet for naturgas (jf. betragtning 21). I modsætning til, hvad de interesserede parter har gjort gældende, følger det af det ovenstående, at lagerafgiften har karakter af et obligatorisk bidrag, der ved lov er pålagt leverandørerne, og ikke en mulighed, hvis størrelse beregnes på grundlag af det objektive kriterium om vintergraduering af deres kunder på grundlag af CRE's metode. Disse bidrag beregnes til at dække alle transmissionssystemoperatørernes omkostninger i forbindelse med denne tjeneste. |
| --- | --- |

(244)

I overensstemmelse med CRE's afgørelse af 7. februar 2018 (91) skal alle leverandører, der har fået tildelt fast leveringskapacitet til mindst én PITD, betale denne lagerafgift til den transmissionssystemoperatør, som de har indgået en forsyningskontrakt med (jf. betragtning 99). Lagerafgiftens beløb for de enkelte leverandører fastsættes i overensstemmelse med den metode, der er fastlagt af CRE, på grundlag af vintergradueringen af de kunder, hvis forsyning ikke kan afbrydes, og som ikke har fritaget leverandøren for forpligtelsen til at lagre det, der svarer til den pågældende kundes naturgasforbrug, der er tilsluttet de offentlige distributionsnet for naturgas (jf. betragtning 21). I modsætning til, hvad de interesserede parter har gjort gældende, følger det af det ovenstående, at lagerafgiften har karakter af et obligatorisk bidrag, der ved lov er pålagt leverandørerne, og ikke en mulighed, hvis størrelse beregnes på grundlag af det objektive kriterium om vintergraduering af deres kunder på grundlag af CRE's metode. Disse bidrag beregnes til at dække alle transmissionssystemoperatørernes omkostninger i forbindelse med denne tjeneste.

91

| (245) | Denne analyse bekræftes af, at den lagerafgift, som leverandørerne betaler, skal overvæltes til forbrugerne i henhold til de regulerede tariffer for salg af naturgas (jf. betragtning 98-101). |
| --- | --- |

(245)

Denne analyse bekræftes af, at den lagerafgift, som leverandørerne betaler, skal overvæltes til forbrugerne i henhold til de regulerede tariffer for salg af naturgas (jf. betragtning 98-101).

| (246) | For det andet betaler transmissionssystemoperatørerne i henhold til loven om kulbrinter en del af de beløb, der opkræves i henhold til ATRT-tarifferne, til lageroperatører, der er omfattet af reguleringsordningen, i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat af CRE, som er et offentligt organ. CRE fastsætter i denne forbindelse størrelsen af denne andel og omkostningerne i forbindelse med opkrævningen og tilbagebetalingen (jf. betragtning 90). Transmissionssystemoperatørerne er således ved lov udpeget og bemyndiget til at opkræve og tilbagebetale midler fra lagerafgiften til de regulerede lageroperatører. Transmissionssystemoperatørerne har ikke fri adgang til midlerne, da de ikke har nogen skønsbeføjelser med hensyn til fastsættelsen og anvendelsen af disse midler, som er underlagt obligatorisk omfordeling, og hvis størrelse fastsættes af CRE. |
| --- | --- |

(246)

For det andet betaler transmissionssystemoperatørerne i henhold til loven om kulbrinter en del af de beløb, der opkræves i henhold til ATRT-tarifferne, til lageroperatører, der er omfattet af reguleringsordningen, i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat af CRE, som er et offentligt organ. CRE fastsætter i denne forbindelse størrelsen af denne andel og omkostningerne i forbindelse med opkrævningen og tilbagebetalingen (jf. betragtning 90). Transmissionssystemoperatørerne er således ved lov udpeget og bemyndiget til at opkræve og tilbagebetale midler fra lagerafgiften til de regulerede lageroperatører. Transmissionssystemoperatørerne har ikke fri adgang til midlerne, da de ikke har nogen skønsbeføjelser med hensyn til fastsættelsen og anvendelsen af disse midler, som er underlagt obligatorisk omfordeling, og hvis størrelse fastsættes af CRE.

| (247) | Derfor har lagerafgiften under ATRT-tarifferne, som finansierer reguleringsordningen, karakter af et lovpligtigt bidrag, der pålægges både leverandører og forbrugere i form af regulerede takster under CRE's kontrol. Desuden forvaltes og fordeles midlerne fra lagerafgiften af transmissionssystemoperatørerne. Kommissionen mener derfor, at støtten ydes ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

(247)

Derfor har lagerafgiften under ATRT-tarifferne, som finansierer reguleringsordningen, karakter af et lovpligtigt bidrag, der pålægges både leverandører og forbrugere i form af regulerede takster under CRE's kontrol. Desuden forvaltes og fordeles midlerne fra lagerafgiften af transmissionssystemoperatørerne. Kommissionen mener derfor, at støtten ydes ved hjælp af statsmidler.

6.1.2.   Selektiv fordel

Selektiv fordel

| (248) | For så vidt angår tilstedeværelsen af en fordel anses foranstaltninger i henhold til Domstolens faste praksis — uanset hvilken form de end måtte have — for statsstøtte, hvis de direkte eller indirekte kan favorisere visse virksomheder, eller den begunstigede virksomhed opnår en økonomisk fordel, som den ikke ville have opnået under sædvanlige markedsvilkår (92). |
| --- | --- |

(248)

For så vidt angår tilstedeværelsen af en fordel anses foranstaltninger i henhold til Domstolens faste praksis — uanset hvilken form de end måtte have — for statsstøtte, hvis de direkte eller indirekte kan favorisere visse virksomheder, eller den begunstigede virksomhed opnår en økonomisk fordel, som den ikke ville have opnået under sædvanlige markedsvilkår (92).

92

| (249) | I den foreliggende sag giver reguleringsordningen regulerede lageroperatører mulighed for at nyde godt af en garanteret indkomst, den »tilladte indtægt«, som CRE har fastsat på en sådan måde, at deres omkostninger dækkes, for så vidt som de svarer til en »effektiv operatørs« omkostninger, og de sikres et normalt afkast af den investerede kapital (jf. betragtning 21). Denne tilladte indtægt sikres ved indtægter, der modtages direkte af operatørerne, og, hvis indtægterne er lavere end de tilladte indtægter, ved lagerkompensation, der betales af transmissionssystemoperatørerne. De regulerede lageroperatører, der kompenseres for eventuelle tab, er således ikke længere underlagt den usikkerhed, der er forbundet med normale markedsvilkår. I modsætning til de interesserede parters argumenter mener Kommissionen derfor, at operatører af væsentlige lagerinfrastrukturer har en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(249)

I den foreliggende sag giver reguleringsordningen regulerede lageroperatører mulighed for at nyde godt af en garanteret indkomst, den »tilladte indtægt«, som CRE har fastsat på en sådan måde, at deres omkostninger dækkes, for så vidt som de svarer til en »effektiv operatørs« omkostninger, og de sikres et normalt afkast af den investerede kapital (jf. betragtning 21). Denne tilladte indtægt sikres ved indtægter, der modtages direkte af operatørerne, og, hvis indtægterne er lavere end de tilladte indtægter, ved lagerkompensation, der betales af transmissionssystemoperatørerne. De regulerede lageroperatører, der kompenseres for eventuelle tab, er således ikke længere underlagt den usikkerhed, der er forbundet med normale markedsvilkår. I modsætning til de interesserede parters argumenter mener Kommissionen derfor, at operatører af væsentlige lagerinfrastrukturer har en økonomisk fordel.

| (250) | Domstolen har fastsat, at bedømmelsen af betingelsen om, at fordelen skal være selektiv, kræver en stillingtagen til, om den omhandlede nationale foranstaltning som led i en bestemt retlig ordning kan begunstige »visse virksomheder eller visse produktioner« i forhold til andre virksomheder, der under hensyntagen til formålet med den nævnte ordning befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation og således er udsat for en differentieret behandling, der i det væsentlige kan betegnes som »forskelsbehandling« (93). |
| --- | --- |

(250)

Domstolen har fastsat, at bedømmelsen af betingelsen om, at fordelen skal være selektiv, kræver en stillingtagen til, om den omhandlede nationale foranstaltning som led i en bestemt retlig ordning kan begunstige »visse virksomheder eller visse produktioner« i forhold til andre virksomheder, der under hensyntagen til formålet med den nævnte ordning befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation og således er udsat for en differentieret behandling, der i det væsentlige kan betegnes som »forskelsbehandling« (93).

93

| (251) | I den foreliggende sag finder reguleringsordningen kun anvendelse på underjordiske naturgaslagerinfrastrukturer, der anses for nødvendige for at opretholde forsyningssikkerheden i Frankrig på mellemlang og lang sigt. Den udtømmende liste over sådanne kritiske infrastrukturer er fastlagt ved dekret (jf. betragtning 19). |
| --- | --- |

(251)

I den foreliggende sag finder reguleringsordningen kun anvendelse på underjordiske naturgaslagerinfrastrukturer, der anses for nødvendige for at opretholde forsyningssikkerheden i Frankrig på mellemlang og lang sigt. Den udtømmende liste over sådanne kritiske infrastrukturer er fastlagt ved dekret (jf. betragtning 19).

| (252) | For vinteren 2018/19 omfattede denne liste som en overgangsforanstaltning alle lagerinfrastrukturer på det franske område (jf. betragtning 16). På nuværende tidspunkt svarer de kritiske lagerinfrastrukturer for perioden 2019-2023 til al den lagerinfrastruktur, der er i drift på fransk område, hvilket udelukker de tre udtagne infrastrukturer og to projekter vedrørende naturgaslageranlæg (jf. betragtning 49 og 50). Det nuværende PPE fastsætter desuden, at listen over kritiske infrastrukturer vil blive reduceret i forbindelse med den næste revision af PPE (jf. betragtning 52). |
| --- | --- |

(252)

For vinteren 2018/19 omfattede denne liste som en overgangsforanstaltning alle lagerinfrastrukturer på det franske område (jf. betragtning 16). På nuværende tidspunkt svarer de kritiske lagerinfrastrukturer for perioden 2019-2023 til al den lagerinfrastruktur, der er i drift på fransk område, hvilket udelukker de tre udtagne infrastrukturer og to projekter vedrørende naturgaslageranlæg (jf. betragtning 49 og 50). Det nuværende PPE fastsætter desuden, at listen over kritiske infrastrukturer vil blive reduceret i forbindelse med den næste revision af PPE (jf. betragtning 52).

| (253) | Udtagne naturgaslageranlæg er således udelukket fra reguleringsordningens anvendelsesområde. Desuden forventer Frankrig, at anlæg, der er i drift i dag, vil blive udelukket i fremtiden på grund af et planlagt fald i naturgasforbruget, jf. PPE. Desuden er lageroperatører fra andre medlemsstater, navnlig nabomedlemsstater, også udelukket. Derudover udelukkes operatører af andre fleksibilitetsinstrumenter, som også bidrager til at opretholde forsyningssikkerheden, såsom operatører af metanterminaler eller samkøringslinjer. |
| --- | --- |

(253)

Udtagne naturgaslageranlæg er således udelukket fra reguleringsordningens anvendelsesområde. Desuden forventer Frankrig, at anlæg, der er i drift i dag, vil blive udelukket i fremtiden på grund af et planlagt fald i naturgasforbruget, jf. PPE. Desuden er lageroperatører fra andre medlemsstater, navnlig nabomedlemsstater, også udelukket. Derudover udelukkes operatører af andre fleksibilitetsinstrumenter, som også bidrager til at opretholde forsyningssikkerheden, såsom operatører af metanterminaler eller samkøringslinjer.

| (254) | Selv om tilstedeværelsen af en selektiv fordel blev analyseret på nationalt plan og kun vedrørte infrastrukturer til oplagring af naturgas, og i modsætning til de interesserede parters synspunkter, mener Kommissionen derfor, at den omhandlede støtte vil give en selektiv fordel, da denne fordel er forbeholdt operatører af de kritiske lagerinfrastrukturer, der er opført på den nuværende PPE-liste. |
| --- | --- |

(254)

Selv om tilstedeværelsen af en selektiv fordel blev analyseret på nationalt plan og kun vedrørte infrastrukturer til oplagring af naturgas, og i modsætning til de interesserede parters synspunkter, mener Kommissionen derfor, at den omhandlede støtte vil give en selektiv fordel, da denne fordel er forbeholdt operatører af de kritiske lagerinfrastrukturer, der er opført på den nuværende PPE-liste.

| (255) | Den omhandlede støtte kan derfor begunstige visse virksomheder i forhold til andre virksomheder, som i lyset af det formål, der forfølges med ordningen, befinder sig i en sammenlignelig faktisk og retlig situation. |
| --- | --- |

(255)

Den omhandlede støtte kan derfor begunstige visse virksomheder i forhold til andre virksomheder, som i lyset af det formål, der forfølges med ordningen, befinder sig i en sammenlignelig faktisk og retlig situation.

6.1.3.   Påvirkning af konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne

Påvirkning af konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne

| (256) | Hvad angår den potentielle påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne fremgår det af Domstolens retspraksis, at den omstændighed, at en økonomisk sektor som naturgassektoren er blevet liberaliseret på EU-plan, kan indebære en aktuel eller potentiel påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne (94). |
| --- | --- |

(256)

Hvad angår den potentielle påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne fremgår det af Domstolens retspraksis, at den omstændighed, at en økonomisk sektor som naturgassektoren er blevet liberaliseret på EU-plan, kan indebære en aktuel eller potentiel påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne (94).

94

| (257) | I den foreliggende sag vil operatører af kritiske lagerinfrastrukturer i Frankrig takket være indførelsen af reguleringsordningen få en fordel i forhold til deres konkurrenter. Det vedrører først og fremmest lageroperatører fra andre medlemsstater, selv i betragtning af at markedet er regionalt, hvilket nogle hævder. De interesserede parters bemærkninger giver ikke Kommissionen mulighed for at udelukke, at støtten påvirker oplagringen af naturgas i nabolande, navnlig i Belgien, hvor der ikke er nogen garanteret godtgørelse for oplagring af naturgas. |
| --- | --- |

(257)

I den foreliggende sag vil operatører af kritiske lagerinfrastrukturer i Frankrig takket være indførelsen af reguleringsordningen få en fordel i forhold til deres konkurrenter. Det vedrører først og fremmest lageroperatører fra andre medlemsstater, selv i betragtning af at markedet er regionalt, hvilket nogle hævder. De interesserede parters bemærkninger giver ikke Kommissionen mulighed for at udelukke, at støtten påvirker oplagringen af naturgas i nabolande, navnlig i Belgien, hvor der ikke er nogen garanteret godtgørelse for oplagring af naturgas.

| (258) | Kommissionen kan heller ikke udelukke en indvirkning på operatører af andre fleksibilitetsinstrumenter såsom operatører af metanterminaler og samkøringslinjer. Selv om de også drives på grundlag af en tilladt indtægt, som de interesserede parter har anført, suppleres deres indtægter ikke af staten på samme måde. |
| --- | --- |

(258)

Kommissionen kan heller ikke udelukke en indvirkning på operatører af andre fleksibilitetsinstrumenter såsom operatører af metanterminaler og samkøringslinjer. Selv om de også drives på grundlag af en tilladt indtægt, som de interesserede parter har anført, suppleres deres indtægter ikke af staten på samme måde.

| (259) | Da naturgasmarkedet er blevet liberaliseret på EU-plan, kan enhver fordel, der indrømmes en virksomhed i denne sektor, påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Sammenfattende vurderer Kommissionen, at foranstaltningen vil kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(259)

Da naturgasmarkedet er blevet liberaliseret på EU-plan, kan enhver fordel, der indrømmes en virksomhed i denne sektor, påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Sammenfattende vurderer Kommissionen, at foranstaltningen vil kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (260) | I den foreliggende sag har den omhandlede støtte til formål at sikre en vis indtægt for lageroperatører af kritiske lagerinfrastrukturer. Kommissionen mener, at foranstaltningen potentielt kan fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(260)

I den foreliggende sag har den omhandlede støtte til formål at sikre en vis indtægt for lageroperatører af kritiske lagerinfrastrukturer. Kommissionen mener, at foranstaltningen potentielt kan fordreje konkurrencen.

6.1.4.   Konklusion vedrørende kvalificeringen af den pågældende foranstaltning som statsstøtte

Konklusion vedrørende kvalificeringen af den pågældende foranstaltning som statsstøtte

| (261) | Af de grunde, der er anført i betragtning 234-260, mener Kommissionen, at den omhandlede støtte udgør statsstøtte i henhold til artikel 107 i TEUF. |
| --- | --- |

(261)

Af de grunde, der er anført i betragtning 234-260, mener Kommissionen, at den omhandlede støtte udgør statsstøtte i henhold til artikel 107 i TEUF.

6.2.   Ulovlig statsstøtte

Ulovlig statsstøtte

| (262) | Ved at fastsætte de tilladte indtægter for lageroperatører fra den 1. januar 2018, tilrettelægge auktioner og indføre en lagerafgift i ATRT-tarifferne fra den 1. april 2018 har de franske myndigheder indført en reguleringsordning, der udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(262)

Ved at fastsætte de tilladte indtægter for lageroperatører fra den 1. januar 2018, tilrettelægge auktioner og indføre en lagerafgift i ATRT-tarifferne fra den 1. april 2018 har de franske myndigheder indført en reguleringsordning, der udgør statsstøtte.

| (263) | De franske myndigheder underrettede ikke Kommissionen om støtten før den dato, hvor de begyndte at gennemføre den. Dermed handlede Frankrig i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF. Kommissionen mener derfor, at den omhandlede støtte er blevet gennemført ulovligt. |
| --- | --- |

(263)

De franske myndigheder underrettede ikke Kommissionen om støtten før den dato, hvor de begyndte at gennemføre den. Dermed handlede Frankrig i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF. Kommissionen mener derfor, at den omhandlede støtte er blevet gennemført ulovligt.

6.3.   Statsstøttens forenelighed med det indre marked

Statsstøttens forenelighed med det indre marked

6.3.1.   Retsgrundlag for vurderingen af den omhandlede støttes forenelighed

Retsgrundlag for vurderingen af den omhandlede støttes forenelighed

| (264) | Den ordning for regulering af naturgaslagerinfrastrukturerne, som Frankrig har indført, har til formål at fremme udviklingen af erhvervsgrenen oplagring af naturgas med henblik på at opretholde naturgasforsyningssikkerheden på mellemlang og lang sigt. |
| --- | --- |

(264)

Den ordning for regulering af naturgaslagerinfrastrukturerne, som Frankrig har indført, har til formål at fremme udviklingen af erhvervsgrenen oplagring af naturgas med henblik på at opretholde naturgasforsyningssikkerheden på mellemlang og lang sigt.

| (265) | Kommissionen bemærker, at det er første gang, at det er blevet vurderet, om en reguleringsordning for oplagring af naturgas er forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(265)

Kommissionen bemærker, at det er første gang, at det er blevet vurderet, om en reguleringsordning for oplagring af naturgas er forenelig med det indre marked.

| (266) | Denne form for støtte er ikke omfattet af retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi (95) eller andre af Kommissionens retningslinjer. |
| --- | --- |

(266)

Denne form for støtte er ikke omfattet af retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi (95) eller andre af Kommissionens retningslinjer.

95

| (267) | Reguleringsordningens forenelighed med det indre marked bør vurderes i lyset af bestemmelserne i TEUF og navnlig artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, hvori det fastsættes, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan betragtes som forenelig med det indre marked, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(267)

Reguleringsordningens forenelighed med det indre marked bør vurderes i lyset af bestemmelserne i TEUF og navnlig artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, hvori det fastsættes, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan betragtes som forenelig med det indre marked, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (268) | For at støtten kan erklæres forenelig med det indre marked, skal den således dels have til formål at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, dels ikke ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse (96). |
| --- | --- |

(268)

For at støtten kan erklæres forenelig med det indre marked, skal den således dels have til formål at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, dels ikke ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse (96).

96

| (269) | For så vidt angår den første betingelse undersøger Kommissionen, om støtten har til formål at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene. For så vidt angår den anden betingelse vejer Kommissionen de positive virkninger af den påtænkte støtte for udviklingen af de aktiviteter, som støtten skal fremme, op imod de negative virkninger, som støtten kan have på det indre marked, i form af konkurrenceforvridning og negative virkninger for samhandelen. |
| --- | --- |

(269)

For så vidt angår den første betingelse undersøger Kommissionen, om støtten har til formål at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene. For så vidt angår den anden betingelse vejer Kommissionen de positive virkninger af den påtænkte støtte for udviklingen af de aktiviteter, som støtten skal fremme, op imod de negative virkninger, som støtten kan have på det indre marked, i form af konkurrenceforvridning og negative virkninger for samhandelen.

6.3.2.   Fremme af udviklingen af en erhvervsgren

Fremme af udviklingen af en erhvervsgren

6.3.2.1.   Udviklingen af erhvervsgrenen

Udviklingen af erhvervsgrenen

| (270) | I henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF skal støtte fremme udviklingen af visse erhvervsgrene for at være forenelig med det indre marked (97). De skal have en tilskyndelsesvirkning for den eller de pågældende virksomheder ved at ændre deres adfærd på en sådan måde, at det fremmer udviklingen af en erhvervsgren, som uden støtten ikke ville finde sted eller ville finde sted på en begrænset eller anden måde. Støtten må ikke gå til dækning af omkostningerne ved en økonomisk aktivitet, som virksomheden under alle omstændigheder ville have iværksat, eller kompensere for den normale forretningsmæssige risiko ved en økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(270)

I henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF skal støtte fremme udviklingen af visse erhvervsgrene for at være forenelig med det indre marked (97). De skal have en tilskyndelsesvirkning for den eller de pågældende virksomheder ved at ændre deres adfærd på en sådan måde, at det fremmer udviklingen af en erhvervsgren, som uden støtten ikke ville finde sted eller ville finde sted på en begrænset eller anden måde. Støtten må ikke gå til dækning af omkostningerne ved en økonomisk aktivitet, som virksomheden under alle omstændigheder ville have iværksat, eller kompensere for den normale forretningsmæssige risiko ved en økonomisk aktivitet.

97

| (271) | I den foreliggende sag er den erhvervsgren, hvis udvikling er blevet fremmet med støtten, oplagring af naturgas i Frankrig. |
| --- | --- |

(271)

I den foreliggende sag er den erhvervsgren, hvis udvikling er blevet fremmet med støtten, oplagring af naturgas i Frankrig.

| (272) | Reguleringsordningen har til formål at ændre naturgaslageroperatørernes økonomiske adfærd. De franske myndigheder anførte, at hvis Frankrig ikke havde indført reguleringsordningen og havde afskaffet den tidligere ordning med oplagringsforpligtelser, ville lageroperatørernes pris ligge meget tæt på spændet for salgspriserne på naturgas. Spændet har imidlertid været faldende siden 2009. Som følge heraf gav de opkrævede priser ikke længere lageroperatørerne mulighed for at dække deres omkostninger, før reformen blev gennemført. Efter forringelsen af rentabiliteten af oplagring af naturgas i Frankrig blev tre naturgaslageranlæg udtaget i 2014 og 2015 (jf. betragtning 10). Frankrig pegede derefter på en reel risiko for, at operatørerne yderligere ville reducere den lagerkapacitet, der blev udbudt på markedet, og udtage flere lageranlæg. |
| --- | --- |

(272)

Reguleringsordningen har til formål at ændre naturgaslageroperatørernes økonomiske adfærd. De franske myndigheder anførte, at hvis Frankrig ikke havde indført reguleringsordningen og havde afskaffet den tidligere ordning med oplagringsforpligtelser, ville lageroperatørernes pris ligge meget tæt på spændet for salgspriserne på naturgas. Spændet har imidlertid været faldende siden 2009. Som følge heraf gav de opkrævede priser ikke længere lageroperatørerne mulighed for at dække deres omkostninger, før reformen blev gennemført. Efter forringelsen af rentabiliteten af oplagring af naturgas i Frankrig blev tre naturgaslageranlæg udtaget i 2014 og 2015 (jf. betragtning 10). Frankrig pegede derefter på en reel risiko for, at operatørerne yderligere ville reducere den lagerkapacitet, der blev udbudt på markedet, og udtage flere lageranlæg.

| (273) | Kommissionen bemærker desuden, at lagerudnyttelsesgraden er faldet. Den observerede udnyttelse af lagerkapaciteten var på blot 63 % i 2017/18. Faldet i udnyttelsesgraden førte således til et yderligere fald i operatørernes indtægter. |
| --- | --- |

(273)

Kommissionen bemærker desuden, at lagerudnyttelsesgraden er faldet. Den observerede udnyttelse af lagerkapaciteten var på blot 63 % i 2017/18. Faldet i udnyttelsesgraden førte således til et yderligere fald i operatørernes indtægter.

| (274) | Som følge af reformen steg udnyttelsen af lagerkapaciteten til 93 % for perioderne 2018/19 og 2019/20. |
| --- | --- |

(274)

Som følge af reformen steg udnyttelsen af lagerkapaciteten til 93 % for perioderne 2018/19 og 2019/20.

| (275) | I et kontrafaktisk scenarie ville der uden indførelsen af reguleringsordningen have været en risiko for en betydelig opbremsning i udviklingen inden for oplagring af naturgas i Frankrig. Siden gennemførelsen af reformen har de tilladte indtægter og lageroperatørernes forpligtelse til at stille deres lagerkapacitet til rådighed via auktionerne således fremmet udviklingen af lageroperatørernes økonomiske aktivitet. |
| --- | --- |

(275)

I et kontrafaktisk scenarie ville der uden indførelsen af reguleringsordningen have været en risiko for en betydelig opbremsning i udviklingen inden for oplagring af naturgas i Frankrig. Siden gennemførelsen af reformen har de tilladte indtægter og lageroperatørernes forpligtelse til at stille deres lagerkapacitet til rådighed via auktionerne således fremmet udviklingen af lageroperatørernes økonomiske aktivitet.

| (276) | Kommissionen mener derfor, at reguleringsordningen fremmer udviklingen inden for oplagring af naturgas i Frankrig. |
| --- | --- |

(276)

Kommissionen mener derfor, at reguleringsordningen fremmer udviklingen inden for oplagring af naturgas i Frankrig.

6.3.2.2.   Støtteordningens forenelighed med andre bestemmelser i EU-retten

Støtteordningens forenelighed med andre bestemmelser i EU-retten

| (277) | Kommissionen bemærker, at den omhandlede støtte og den erhvervsgren, hvis udvikling er blevet fremmet, er forenelig med EU-rettens bestemmelser. |
| --- | --- |

(277)

Kommissionen bemærker, at den omhandlede støtte og den erhvervsgren, hvis udvikling er blevet fremmet, er forenelig med EU-rettens bestemmelser.

| (278) | På energiområdet skal enhver afgift, som har til formål at finansiere en statsstøtteforanstaltning, navnlig være i overensstemmelse med artikel 30 og 110 i TEUF. I den foreliggende sag er der en bindende målrettet sammenhæng mellem lagerafgiften og den støtte, der ydes til lageroperatørerne (jf. betragtning 246). En afgift, som rammer indenlandske og importerede varer efter samme kriterier, kan ikke desto mindre forbydes i henhold til TEUF, når afgiftsprovenuet er bestemt til at betale aktiviteter, der i særlig grad er til fordel for indenlandske, afgiftsbelagte varer. |
| --- | --- |

(278)

På energiområdet skal enhver afgift, som har til formål at finansiere en statsstøtteforanstaltning, navnlig være i overensstemmelse med artikel 30 og 110 i TEUF. I den foreliggende sag er der en bindende målrettet sammenhæng mellem lagerafgiften og den støtte, der ydes til lageroperatørerne (jf. betragtning 246). En afgift, som rammer indenlandske og importerede varer efter samme kriterier, kan ikke desto mindre forbydes i henhold til TEUF, når afgiftsprovenuet er bestemt til at betale aktiviteter, der i særlig grad er til fordel for indenlandske, afgiftsbelagte varer.

| (279) | I den foreliggende sag betales lagerafgiften for det første af de leverandører, der anvender transmissionsnettet for naturgas, hvoraf næsten alt importeres, uanset om leverandørerne er franske eller udenlandske (jf. betragtning 98-100). For det andet er støttemodtagerne operatører af naturgaslagerinfrastrukturer. Franske og udenlandske leverandører har ikke-diskriminerende adgang til auktioner, der afholdes af naturgaslageroperatører (jf. betragtning 20). Der er således ikke tale om en situation, hvor beskatningen specifikt begunstiger indenlandske, afgiftsbelagte varer. Artikel 30 og 110 TEUF er således overholdt. |
| --- | --- |

(279)

I den foreliggende sag betales lagerafgiften for det første af de leverandører, der anvender transmissionsnettet for naturgas, hvoraf næsten alt importeres, uanset om leverandørerne er franske eller udenlandske (jf. betragtning 98-100). For det andet er støttemodtagerne operatører af naturgaslagerinfrastrukturer. Franske og udenlandske leverandører har ikke-diskriminerende adgang til auktioner, der afholdes af naturgaslageroperatører (jf. betragtning 20). Der er således ikke tale om en situation, hvor beskatningen specifikt begunstiger indenlandske, afgiftsbelagte varer. Artikel 30 og 110 TEUF er således overholdt.

| (280) | Desuden giver artikel 33 i direktiv 2009/73/EF, som beskrevet i betragtning 12, mulighed for, at en medlemsstat kan gennemføre en regulering af lagerinfrastrukturerne. Oplagring af naturgas er også en del af de foranstaltninger, som medlemsstaterne kan træffe for at sikre overholdelse af de forpligtelser, der følger af forordning (EU) 2017/1938, på de betingelser, der er fastsat i nævnte forordning, navnlig forpligtelsen til at garantere de nationale kunders forsyningssikkerhed, samtidig med at det sikres, at det indre marked for naturgas fungerer korrekt og kontinuerligt. |
| --- | --- |

(280)

Desuden giver artikel 33 i direktiv 2009/73/EF, som beskrevet i betragtning 12, mulighed for, at en medlemsstat kan gennemføre en regulering af lagerinfrastrukturerne. Oplagring af naturgas er også en del af de foranstaltninger, som medlemsstaterne kan træffe for at sikre overholdelse af de forpligtelser, der følger af forordning (EU) 2017/1938, på de betingelser, der er fastsat i nævnte forordning, navnlig forpligtelsen til at garantere de nationale kunders forsyningssikkerhed, samtidig med at det sikres, at det indre marked for naturgas fungerer korrekt og kontinuerligt.

6.3.2.3.   Konklusion vedrørende bidraget til udviklingen af en erhvervsgren

Konklusion vedrørende bidraget til udviklingen af en erhvervsgren

| (281) | På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at den omhandlede støtte bidrager til udviklingen inden for oplagring af naturgas i Frankrig i overensstemmelse med de øvrige bestemmelser i EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

(281)

På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at den omhandlede støtte bidrager til udviklingen inden for oplagring af naturgas i Frankrig i overensstemmelse med de øvrige bestemmelser i EU-lovgivningen.

6.4.   Støttens negative virkninger ændrer ikke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse

Støttens negative virkninger ændrer ikke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse

| (282) | Kommissionen tager stilling til, om støttens negative virkninger ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. For det første gør Kommissionen nærmere rede for støttens positive virkninger, idet den også tager hensyn til den fælles interesse, og for det andet tager den stilling til de elementer, der gør det muligt at begrænse støttens negative virkninger på samhandelen, dvs. støttens nødvendighed, hensigtsmæssighed, proportionalitet og gennemsigtighed. På baggrund af denne analyse identificerer Kommissionen de resterende virkninger for samhandelen, inden der foretages en afvejning af støttens positive og negative virkninger på det indre marked. |
| --- | --- |

(282)

Kommissionen tager stilling til, om støttens negative virkninger ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. For det første gør Kommissionen nærmere rede for støttens positive virkninger, idet den også tager hensyn til den fælles interesse, og for det andet tager den stilling til de elementer, der gør det muligt at begrænse støttens negative virkninger på samhandelen, dvs. støttens nødvendighed, hensigtsmæssighed, proportionalitet og gennemsigtighed. På baggrund af denne analyse identificerer Kommissionen de resterende virkninger for samhandelen, inden der foretages en afvejning af støttens positive og negative virkninger på det indre marked.

6.4.1.   Støttens positive virkninger

Støttens positive virkninger

| (283) | Som anført i betragtning 270-276 har støtteordningen positive virkninger med hensyn til at fremme udviklingen af erhvervsgrenen oplagring af naturgas i Frankrig. |
| --- | --- |

(283)

Som anført i betragtning 270-276 har støtteordningen positive virkninger med hensyn til at fremme udviklingen af erhvervsgrenen oplagring af naturgas i Frankrig.

| (284) | Kommissionen bemærker desuden, at udviklingen af erhvervsgrenen oplagring af naturgas har en positiv indvirkning på forsyningssikkerheden for naturgas i Frankrig på mellemlang og lang sigt. Lagringen er nødvendig for at sikre nettets kapacitet til at imødekomme efterspørgslen, i kuldespidsbelastningsperioder, og sikre forsyningen på transmissionsnettet i tilfælde af overbelastning. |
| --- | --- |

(284)

Kommissionen bemærker desuden, at udviklingen af erhvervsgrenen oplagring af naturgas har en positiv indvirkning på forsyningssikkerheden for naturgas i Frankrig på mellemlang og lang sigt. Lagringen er nødvendig for at sikre nettets kapacitet til at imødekomme efterspørgslen, i kuldespidsbelastningsperioder, og sikre forsyningen på transmissionsnettet i tilfælde af overbelastning.

| (285) | Hvad angår kuldespidsbelastningsperioder har Frankrig foretaget simuleringer af efterspørgslen efter naturgas og naturgasforsyningskapaciteten på mellemlang og lang sigt. Efterspørgslen efter naturgas blev således anslået for kuldespidsbelastningsperioder på 1-30 dage, som forekommer en gang hvert 50. år i Frankrig (jf. betragtning 25). De franske myndigheder anvendte en række antagelser vedrørende udviklingen i naturgasforbruget i de næste ti år. Endelig antog de, at forbruget ville falde med 2 % i perioden 2018-2028 (jf. betragtning 26). De vurderede også virkningerne af bestemmelserne om afbrydelighed, som imidlertid endnu ikke er blevet gennemført (jf. betragtning 28). |
| --- | --- |

(285)

Hvad angår kuldespidsbelastningsperioder har Frankrig foretaget simuleringer af efterspørgslen efter naturgas og naturgasforsyningskapaciteten på mellemlang og lang sigt. Efterspørgslen efter naturgas blev således anslået for kuldespidsbelastningsperioder på 1-30 dage, som forekommer en gang hvert 50. år i Frankrig (jf. betragtning 25). De franske myndigheder anvendte en række antagelser vedrørende udviklingen i naturgasforbruget i de næste ti år. Endelig antog de, at forbruget ville falde med 2 % i perioden 2018-2028 (jf. betragtning 26). De vurderede også virkningerne af bestemmelserne om afbrydelighed, som imidlertid endnu ikke er blevet gennemført (jf. betragtning 28).

| (286) | Med hensyn til udbuddet tog de franske myndigheder højde for parametrene for tilgængelighed af de forskellige naturgaskilder. De gik navnlig ud fra en udnyttelse af de eksisterende sammenkoblingslinjers uafbrudte kapacitet på 100 % samt forsyning af LNG fra metanterminalerne med en leveringstid på ti dage for nye ladninger (jf. betragtning 33-38). |
| --- | --- |

(286)

Med hensyn til udbuddet tog de franske myndigheder højde for parametrene for tilgængelighed af de forskellige naturgaskilder. De gik navnlig ud fra en udnyttelse af de eksisterende sammenkoblingslinjers uafbrudte kapacitet på 100 % samt forsyning af LNG fra metanterminalerne med en leveringstid på ti dage for nye ladninger (jf. betragtning 33-38).

| (287) | Denne metode synes at være i overensstemmelse med de historiske data og prognoserne for tilgængelighed på tidspunktet for den gennemførte analyse. |
| --- | --- |

(287)

Denne metode synes at være i overensstemmelse med de historiske data og prognoserne for tilgængelighed på tidspunktet for den gennemførte analyse.

| (288) | De franske myndigheders skøn har vist, at der er behov for oplagring af naturgas, der svarer til en udtrækskapacitet på 2 376 GWh/dag ved en udnyttelsesgrad på 45 % af nyttevolumenen for at klare kuldespidsbelastningsperioderne i 2019-2025. |
| --- | --- |

(288)

De franske myndigheders skøn har vist, at der er behov for oplagring af naturgas, der svarer til en udtrækskapacitet på 2 376 GWh/dag ved en udnyttelsesgrad på 45 % af nyttevolumenen for at klare kuldespidsbelastningsperioderne i 2019-2025.

| (289) | Som nævnt i betragtning 10 har det fald i spændene, der er observeret siden 2009, imidlertid ført til et fald i udnyttelsen af lagerkapaciteten til under det niveau, der er nødvendigt for at opretholde forsyningssikkerheden, samt til udtagelse af tre anlæg, selv om leverandørerne er forpligtede til at lagre naturgas. |
| --- | --- |

(289)

Som nævnt i betragtning 10 har det fald i spændene, der er observeret siden 2009, imidlertid ført til et fald i udnyttelsen af lagerkapaciteten til under det niveau, der er nødvendigt for at opretholde forsyningssikkerheden, samt til udtagelse af tre anlæg, selv om leverandørerne er forpligtede til at lagre naturgas.

| (290) | Det lader således til, at gaslagringsmarkedets normale funktion ikke gør det muligt at sikre opretholdelsen af den lagerinfrastruktur, der anses for nødvendig for at opretholde det forsyningssikkerhedsniveau, som Frankrig kræver. Støtteordningen har således til formål at fremme udviklingen inden for oplagring af naturgas i Frankrig, som ikke ville blive sikret alene ved markedets normale funktion. |
| --- | --- |

(290)

Det lader således til, at gaslagringsmarkedets normale funktion ikke gør det muligt at sikre opretholdelsen af den lagerinfrastruktur, der anses for nødvendig for at opretholde det forsyningssikkerhedsniveau, som Frankrig kræver. Støtteordningen har således til formål at fremme udviklingen inden for oplagring af naturgas i Frankrig, som ikke ville blive sikret alene ved markedets normale funktion.

6.4.2.   Begrænsning af støttens negative indvirkning på det indre marked

Begrænsning af støttens negative indvirkning på det indre marked

| (291) | I indledningsafgørelsen fastslog Kommissionen, at den støtteordning, som de franske myndigheder havde indført, kunne påvirke følgende markeder: i) franske leverandører af naturgas og leverandører fra andre EU-medlemsstater, ii) på den ene side naturgaslageroperatørerne og på den anden side operatører for flydende naturgas (LNG) og operatører af samkøringslinjer og iii) de franske naturgaslageroperatører og de øvrige medlemsstaters gaslageroperatører. |
| --- | --- |

(291)

I indledningsafgørelsen fastslog Kommissionen, at den støtteordning, som de franske myndigheder havde indført, kunne påvirke følgende markeder: i) franske leverandører af naturgas og leverandører fra andre EU-medlemsstater, ii) på den ene side naturgaslageroperatørerne og på den anden side operatører for flydende naturgas (LNG) og operatører af samkøringslinjer og iii) de franske naturgaslageroperatører og de øvrige medlemsstaters gaslageroperatører.

| (292) | Kommissionen tager stilling til de faktorer, der kan bidrage til at begrænse den omhandlede støttes negative virkninger, nemlig ordningens nødvendighed, hensigtsmæssighed og proportionalitet samt dens gennemsigtighed. |
| --- | --- |

(292)

Kommissionen tager stilling til de faktorer, der kan bidrage til at begrænse den omhandlede støttes negative virkninger, nemlig ordningens nødvendighed, hensigtsmæssighed og proportionalitet samt dens gennemsigtighed.

a)   Støtteordningens nødvendighed

Kommissionen mener, at statslig indgriben er nødvendig, når en sådan indgriben i en given situation kan føre til en væsentlig forbedring, som markedets normale funktion alene ikke ville medføre, f.eks. ved at rette op på et veldefineret markedssvigt.

| (293) | Som nævnt i betragtning 10 er spændene faldet siden 2009, og lageroperatørerne var ikke længere i stand til at dække deres omkostninger. Den økonomiske aktivitet inden for oplagring af naturgas i Frankrig ville sandsynligvis blive reduceret betydeligt. Derimod er lagringen af naturgas i Frankrig steget siden gennemførelsen af reformen. |
| --- | --- |

(293)

Som nævnt i betragtning 10 er spændene faldet siden 2009, og lageroperatørerne var ikke længere i stand til at dække deres omkostninger. Den økonomiske aktivitet inden for oplagring af naturgas i Frankrig ville sandsynligvis blive reduceret betydeligt. Derimod er lagringen af naturgas i Frankrig steget siden gennemførelsen af reformen.

| (294) | Kommissionen konkluderer derfor, at reformen var nødvendig for at fremme udviklingen inden for oplagring af naturgas i Frankrig. |
| --- | --- |

(294)

Kommissionen konkluderer derfor, at reformen var nødvendig for at fremme udviklingen inden for oplagring af naturgas i Frankrig.

b)   Støtteordningens hensigtsmæssighed

| (295) | Støtte er et passende politisk instrument til fremme af udviklingen af en erhvervsgren, hvor det ikke er muligt at opnå det samme resultat ved hjælp af andre mindre konkurrenceforvridende politikinstrumenter. |
| --- | --- |

(295)

Støtte er et passende politisk instrument til fremme af udviklingen af en erhvervsgren, hvor det ikke er muligt at opnå det samme resultat ved hjælp af andre mindre konkurrenceforvridende politikinstrumenter.

| (296) | Frankrig har overvejet flere alternative instrumenter, men de ville ikke fremme udviklingen inden for oplagring af naturgas i Frankrig på samme måde eller garantere det samme forsyningssikkerhedsniveau af nedenstående årsager. |
| --- | --- |

(296)

Frankrig har overvejet flere alternative instrumenter, men de ville ikke fremme udviklingen inden for oplagring af naturgas i Frankrig på samme måde eller garantere det samme forsyningssikkerhedsniveau af nedenstående årsager.

| (297) | For det første ville opretholdelsen af den tidligere ordning med oplagringsforpligtelser, der var pålagt leverandørerne, ikke have opretholdt forsyningssikkerheden. Da spændet er blevet betydeligt lavere end omkostningerne ved lagerkapacitet, er leverandørernes incitamenter til at reservere kapacitet faldet betydeligt, hvilket har ført til, at tre anlæg er blevet udtaget. Nye udtag ville have været problematisk, da vurderingen af behovet for oplagring viste, at alle faciliteter var nødvendige for at sikre forsyningssikkerheden i tilfælde af en langvarig kuldespildsbelastningsperiode. Desuden var de samlede oplagringsomkostninger under ordningen med oplagringsforpligtelser højere ([5-8 EUR/MWh i 2016 og 2017]) end under reguleringsordningen (5,6 EUR/MWh efter reformen). |
| --- | --- |

(297)

For det første ville opretholdelsen af den tidligere ordning med oplagringsforpligtelser, der var pålagt leverandørerne, ikke have opretholdt forsyningssikkerheden. Da spændet er blevet betydeligt lavere end omkostningerne ved lagerkapacitet, er leverandørernes incitamenter til at reservere kapacitet faldet betydeligt, hvilket har ført til, at tre anlæg er blevet udtaget. Nye udtag ville have været problematisk, da vurderingen af behovet for oplagring viste, at alle faciliteter var nødvendige for at sikre forsyningssikkerheden i tilfælde af en langvarig kuldespildsbelastningsperiode. Desuden var de samlede oplagringsomkostninger under ordningen med oplagringsforpligtelser højere ([5-8 EUR/MWh i 2016 og 2017]) end under reguleringsordningen (5,6 EUR/MWh efter reformen).

| (298) | For det andet ville en styrkelse af gasnettet og samkøringslinjerne heller ikke være et troværdigt alternativ på grund af de høje omkostninger ved disse foranstaltninger sammenlignet med brugen af eksisterende lagerinfrastrukturer. Under alle omstændigheder ville denne type investeringer ikke afhjælpe en eventuel mangel på naturgas i tilfælde af en kuldespidsbelastningsperiode og ville ikke være til rådighed på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(298)

For det andet ville en styrkelse af gasnettet og samkøringslinjerne heller ikke være et troværdigt alternativ på grund af de høje omkostninger ved disse foranstaltninger sammenlignet med brugen af eksisterende lagerinfrastrukturer. Under alle omstændigheder ville denne type investeringer ikke afhjælpe en eventuel mangel på naturgas i tilfælde af en kuldespidsbelastningsperiode og ville ikke være til rådighed på mellemlang sigt.

| (299) | Det fremgår ligeledes af oplysningerne fra Frankrig, at en øget anvendelse af LNG ikke synes at være et troværdigt alternativ til sikring af forsyningssikkerheden. De eksisterende likvefaktionsterminaler opererer da også på et niveau, der ligger tæt på deres maksimale kapacitet, for at dække de betydelige investeringsomkostninger. Desuden er næsten alle LNG-ladninger omfattet af langfristede kontrakter på grund af disse projekters kapitalintensitet og sælges derfor allerede inden produktionen. De lavere omkostninger ved lagring af naturgas forklarer i øvrigt den beskedne udvikling inden for LNG-lagring på verdensplan. De mængder LNG, der er til rådighed på kort sigt, er således begrænsede. |
| --- | --- |

(299)

Det fremgår ligeledes af oplysningerne fra Frankrig, at en øget anvendelse af LNG ikke synes at være et troværdigt alternativ til sikring af forsyningssikkerheden. De eksisterende likvefaktionsterminaler opererer da også på et niveau, der ligger tæt på deres maksimale kapacitet, for at dække de betydelige investeringsomkostninger. Desuden er næsten alle LNG-ladninger omfattet af langfristede kontrakter på grund af disse projekters kapitalintensitet og sælges derfor allerede inden produktionen. De lavere omkostninger ved lagring af naturgas forklarer i øvrigt den beskedne udvikling inden for LNG-lagring på verdensplan. De mængder LNG, der er til rådighed på kort sigt, er således begrænsede.

| (300) | For det tredje har Frankrig forklaret, at et rent administrativt system med sanktioner, der pålægges leverandører for manglende levering af naturgas til slutkunderne, heller ikke kan betragtes som et tilfredsstillende alternativ. Et sådant system udgør faktisk et gennemførlighedsproblem, da balanceringen af de europæiske gasmarkeder finder sted dagligt. De belastningsbegrænsende foranstaltninger, som systemoperatøren har iværksat i tilfælde af et kritisk fald i trykket på nettet, vil føre til efterfølgende handel med naturgas, hvilket gør det yderst vanskeligt at identificere den leverandør, der oprindeligt ikke opfyldte sine forpligtelser. Tilsvarende er de forbrugere, hvis forsyning afbrydes, ikke nødvendigvis den misligholdende leverandørs kunder. I den forbindelse fremfører Frankrig, at forudgående foranstaltninger er at foretrække frem for efterfølgende sanktioner. |
| --- | --- |

(300)

For det tredje har Frankrig forklaret, at et rent administrativt system med sanktioner, der pålægges leverandører for manglende levering af naturgas til slutkunderne, heller ikke kan betragtes som et tilfredsstillende alternativ. Et sådant system udgør faktisk et gennemførlighedsproblem, da balanceringen af de europæiske gasmarkeder finder sted dagligt. De belastningsbegrænsende foranstaltninger, som systemoperatøren har iværksat i tilfælde af et kritisk fald i trykket på nettet, vil føre til efterfølgende handel med naturgas, hvilket gør det yderst vanskeligt at identificere den leverandør, der oprindeligt ikke opfyldte sine forpligtelser. Tilsvarende er de forbrugere, hvis forsyning afbrydes, ikke nødvendigvis den misligholdende leverandørs kunder. I den forbindelse fremfører Frankrig, at forudgående foranstaltninger er at foretrække frem for efterfølgende sanktioner.

| (301) | For det fjerde gælder det samme for belastningsbegrænsende foranstaltninger eller bestemmelser om mulighed for afbrydelse. Ifølge de franske myndigheder er belastningsbegrænsende foranstaltninger en sidste udvej i tilfælde af en forsyningskrise og ikke en fleksibilitetsordning, hvis effektivitet afhænger af, om forbrugeren efterlever transmissionssystemoperatørens ordre om belastningsbegrænsning, da det ikke er muligt at foretage automatisk belastningsbegrænsende foranstaltninger på afstand. Ordningen for regulering af kritiske lagerinfrastrukturer er udformet med henblik på at undgå forsyningskriser, der kræver brug af belastningsbegrænsende foranstaltninger. Bestemmelserne om muligheden for forsyningsafbrydelser, som har til formål at imødegå store risici og risici med lav sandsynlighed såsom kuldespidsbelastningsperioder, var stadig under udarbejdelse på tidspunktet for reformen og blev taget i betragtning ved vurderingen af efterspørgslen efter naturgas. På den anden side vil bestemmelser om mulighed for forsyningsafbrydelser ikke være egnede til at imødegå risikoen for overbelastning, der er kendetegnet ved en lavere risiko, men en større sandsynlighed. |
| --- | --- |

(301)

For det fjerde gælder det samme for belastningsbegrænsende foranstaltninger eller bestemmelser om mulighed for afbrydelse. Ifølge de franske myndigheder er belastningsbegrænsende foranstaltninger en sidste udvej i tilfælde af en forsyningskrise og ikke en fleksibilitetsordning, hvis effektivitet afhænger af, om forbrugeren efterlever transmissionssystemoperatørens ordre om belastningsbegrænsning, da det ikke er muligt at foretage automatisk belastningsbegrænsende foranstaltninger på afstand. Ordningen for regulering af kritiske lagerinfrastrukturer er udformet med henblik på at undgå forsyningskriser, der kræver brug af belastningsbegrænsende foranstaltninger. Bestemmelserne om muligheden for forsyningsafbrydelser, som har til formål at imødegå store risici og risici med lav sandsynlighed såsom kuldespidsbelastningsperioder, var stadig under udarbejdelse på tidspunktet for reformen og blev taget i betragtning ved vurderingen af efterspørgslen efter naturgas. På den anden side vil bestemmelser om mulighed for forsyningsafbrydelser ikke være egnede til at imødegå risikoen for overbelastning, der er kendetegnet ved en lavere risiko, men en større sandsynlighed.

| (302) | I lyset af disse faktorer mener Kommissionen, at reguleringsordningen er et velegnet instrument til at fremme udviklingen inden for oplagring af naturgas og opretholde forsyningssikkerheden. |
| --- | --- |

(302)

I lyset af disse faktorer mener Kommissionen, at reguleringsordningen er et velegnet instrument til at fremme udviklingen inden for oplagring af naturgas og opretholde forsyningssikkerheden.

c)   Støtteordningens forholdsmæssighed

| (303) | Støtten anses for at være forholdsmæssig, når dens størrelse er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at begrænse virkningerne på det indre marked. |
| --- | --- |

(303)

Støtten anses for at være forholdsmæssig, når dens størrelse er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at begrænse virkningerne på det indre marked.

| (304) | I den foreliggende sag har lageroperatørerne i henhold til reguleringsordningen en garanteret indkomst. For at vurdere reguleringsordningens proportionalitet er det nødvendigt at tage stilling til proportionaliteten af den metode til beregning af lageroperatørernes tilladte indtægt, der er beskrevet i betragtning 59-81. |
| --- | --- |

(304)

I den foreliggende sag har lageroperatørerne i henhold til reguleringsordningen en garanteret indkomst. For at vurdere reguleringsordningens proportionalitet er det nødvendigt at tage stilling til proportionaliteten af den metode til beregning af lageroperatørernes tilladte indtægt, der er beskrevet i betragtning 59-81.

| (305) | I sin indledningsafgørelse udtrykte Kommissionen tvivl om CRE's uafhængige økonomiske vurdering af markedsværdien af BAR på tidspunktet for gennemførelsen af reguleringsordningen. Denne vurdering kunne ifølge Kommissionen have sået tvivl om støtteordningens proportionalitet. |
| --- | --- |

(305)

I sin indledningsafgørelse udtrykte Kommissionen tvivl om CRE's uafhængige økonomiske vurdering af markedsværdien af BAR på tidspunktet for gennemførelsen af reguleringsordningen. Denne vurdering kunne ifølge Kommissionen have sået tvivl om støtteordningens proportionalitet.

| (306) | Selv om denne værdiansættelse hovedsagelig er baseret på den bogførte bruttoværdi og afskrivning af aktiver, har Frankrig og støttemodtagerne kunnet påvise, at CRE foretog en grundig revaluering af det oprindelige BAR pr. 31. december 2016. CRE verificerede, at de afskrivningsperioder, som operatørerne havde anmodet om, svarede til de perioder, der var angivet i deres historiske regnskaber, og til standarddata for branchen, som kunne observeres i andre lande. CRE satte navnlig spørgsmålstegn ved afskrivningsperioden for buffergassen. Som nævnt i betragtning 73 afviste CRE anmodningen om en afskrivningsperiode på 250 år og anvendte en afskrivningsperiode for buffergassen på 75 år. I sin analyse blev CRE desuden bistået af eksterne økonomiske konsulenter med henblik på at fastlægge det oprindelige BAR. Kommissionen bemærker, at CRE efter disse analyser valgte et oprindeligt BAR for de tre operatører på 4,8 mia. EUR, hvilket er et fald på 13 % i forhold til det BAR, som operatørerne anmodede om (jf. tabel 4 i betragtning 77). |
| --- | --- |

(306)

Selv om denne værdiansættelse hovedsagelig er baseret på den bogførte bruttoværdi og afskrivning af aktiver, har Frankrig og støttemodtagerne kunnet påvise, at CRE foretog en grundig revaluering af det oprindelige BAR pr. 31. december 2016. CRE verificerede, at de afskrivningsperioder, som operatørerne havde anmodet om, svarede til de perioder, der var angivet i deres historiske regnskaber, og til standarddata for branchen, som kunne observeres i andre lande. CRE satte navnlig spørgsmålstegn ved afskrivningsperioden for buffergassen. Som nævnt i betragtning 73 afviste CRE anmodningen om en afskrivningsperiode på 250 år og anvendte en afskrivningsperiode for buffergassen på 75 år. I sin analyse blev CRE desuden bistået af eksterne økonomiske konsulenter med henblik på at fastlægge det oprindelige BAR. Kommissionen bemærker, at CRE efter disse analyser valgte et oprindeligt BAR for de tre operatører på 4,8 mia. EUR, hvilket er et fald på 13 % i forhold til det BAR, som operatørerne anmodede om (jf. tabel 4 i betragtning 77).

| (307) | Kommissionen bemærker desuden, at anvendelsen af alternative metoder, såsom lageroperatørers værdi i deres aktionærers regnskaber, de værdier, der er taget hensyn til i nylige transaktioner, eller anvendelsen af metoden med tilbagediskontering af fremtidig indtjening, som PwC brugte i Teréga-undersøgelsen, fører til tilsvarende aktivværdier (jf. betragtning 76, 129 og 160). |
| --- | --- |

(307)

Kommissionen bemærker desuden, at anvendelsen af alternative metoder, såsom lageroperatørers værdi i deres aktionærers regnskaber, de værdier, der er taget hensyn til i nylige transaktioner, eller anvendelsen af metoden med tilbagediskontering af fremtidig indtjening, som PwC brugte i Teréga-undersøgelsen, fører til tilsvarende aktivværdier (jf. betragtning 76, 129 og 160).

| (308) | Desuden omfatter anvendelsen af en værdi baseret på spænd ikke den værdi, som oplagring af naturgas repræsenterer for systemet med hensyn til forsyningssikkerhed. Denne indikator er derfor ikke tilstrækkeligt repræsentativ for udviklingen på mellemlang og lang sigt til, at den kan anvendes som indikator for en reguleringsordning som den i den foreliggende sag omhandlede, der har til formål at opretholde forsyningssikkerheden på mellemlang og lang sigt. |
| --- | --- |

(308)

Desuden omfatter anvendelsen af en værdi baseret på spænd ikke den værdi, som oplagring af naturgas repræsenterer for systemet med hensyn til forsyningssikkerhed. Denne indikator er derfor ikke tilstrækkeligt repræsentativ for udviklingen på mellemlang og lang sigt til, at den kan anvendes som indikator for en reguleringsordning som den i den foreliggende sag omhandlede, der har til formål at opretholde forsyningssikkerheden på mellemlang og lang sigt.

| (309) | I de bemærkninger, som Kommissionen modtog under proceduren, blev det præciseret, at en historisk rekonstruktion af operatørernes indtægter nødvendigvis ville være ufuldstændig i mangel af tilgængelige oplysninger og i strid med generelle retsprincipper. |
| --- | --- |

(309)

I de bemærkninger, som Kommissionen modtog under proceduren, blev det præciseret, at en historisk rekonstruktion af operatørernes indtægter nødvendigvis ville være ufuldstændig i mangel af tilgængelige oplysninger og i strid med generelle retsprincipper.

| (310) | Kommissionen bemærker endvidere, at lagertariffen har til formål at kompensere de erhvervsdrivende for deres omkostninger, for så vidt som disse omkostninger svarer til »effektive operatørers« omkostninger. Med henblik herpå reviderer CRE den kompensation, som operatørerne anmoder om ved begyndelsen af hver tarifperiode, og kontrollerer de investeringer, som operatørerne forventer at foretage, på årsbasis (jf. betragtning 82). Kompensationen indeholder også et element af regulering af årlige afgifter og indtægter. Kommissionen bemærker, at CRE for perioden 2018-2019 kun har taget hensyn til de omkostninger, der anses for at være effektive, og at en lang række poster siden ATS 2 har været omfattet af et incitament til at holde omkostningerne under kontrol: regulering af incitamenter til begrænsning af driftsomkostninger og investeringsudgifter og incitamentbaseret regulering af tjenesteydelsernes kvalitet (jf. betragtning 60, 61, 65, 83, 84 og 85). |
| --- | --- |

(310)

Kommissionen bemærker endvidere, at lagertariffen har til formål at kompensere de erhvervsdrivende for deres omkostninger, for så vidt som disse omkostninger svarer til »effektive operatørers« omkostninger. Med henblik herpå reviderer CRE den kompensation, som operatørerne anmoder om ved begyndelsen af hver tarifperiode, og kontrollerer de investeringer, som operatørerne forventer at foretage, på årsbasis (jf. betragtning 82). Kompensationen indeholder også et element af regulering af årlige afgifter og indtægter. Kommissionen bemærker, at CRE for perioden 2018-2019 kun har taget hensyn til de omkostninger, der anses for at være effektive, og at en lang række poster siden ATS 2 har været omfattet af et incitament til at holde omkostningerne under kontrol: regulering af incitamenter til begrænsning af driftsomkostninger og investeringsudgifter og incitamentbaseret regulering af tjenesteydelsernes kvalitet (jf. betragtning 60, 61, 65, 83, 84 og 85).

| (311) | Endelig er metoden til bestemmelse af naturgaslageranlæggenes WACC og forhøjelsen i forhold til GRTgaz-referencesatsen passende. |
| --- | --- |

(311)

Endelig er metoden til bestemmelse af naturgaslageranlæggenes WACC og forhøjelsen i forhold til GRTgaz-referencesatsen passende.

| (312) | Kommissionen konkluderer derfor, at godtgørelsesmetoden som fastsat af CRE og navnlig værdiansættelsen af regulerede aktiver fører til en kompensation, der står i et rimeligt forhold til målet om at begrænse støtteordningens indvirkning på det indre marked. |
| --- | --- |

(312)

Kommissionen konkluderer derfor, at godtgørelsesmetoden som fastsat af CRE og navnlig værdiansættelsen af regulerede aktiver fører til en kompensation, der står i et rimeligt forhold til målet om at begrænse støtteordningens indvirkning på det indre marked.

d)   Støtteordningens gennemsigtighed

| (313) | Kommissionen finder, at de tilsagn fra Frankrig, der er anført i betragtning 111, sikrer, at støtteordningen er gennemsigtig. |
| --- | --- |

(313)

Kommissionen finder, at de tilsagn fra Frankrig, der er anført i betragtning 111, sikrer, at støtteordningen er gennemsigtig.

6.4.3.   Forebyggelse af negative virkninger på konkurrence og samhandel

Forebyggelse af negative virkninger på konkurrence og samhandel

| (314) | Kommissionen finder, at en støtteforanstaltning minimerer de negative virkninger for konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne, hvis disse virkninger er tilstrækkeligt begrænsede til, at foranstaltningens samlede balance er positiv. |
| --- | --- |

(314)

Kommissionen finder, at en støtteforanstaltning minimerer de negative virkninger for konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne, hvis disse virkninger er tilstrækkeligt begrænsede til, at foranstaltningens samlede balance er positiv.

| (315) | I indledningsafgørelsen kunne Kommissionen ikke udelukke, at ordningen kunne medføre konkurrencefordrejninger ud over de minimale negative virkninger, der er begrundet i indførelsen af støtteordningen mellem i) franske naturgasleverandører og andre medlemsstaters naturgasleverandører, ii) på den ene side naturgaslageroperatører og på den anden side LNG-operatører og operatører af samkøringslinjer og iii) franske naturgaslageroperatører og naturagaslageroperatører fra andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(315)

I indledningsafgørelsen kunne Kommissionen ikke udelukke, at ordningen kunne medføre konkurrencefordrejninger ud over de minimale negative virkninger, der er begrundet i indførelsen af støtteordningen mellem i) franske naturgasleverandører og andre medlemsstaters naturgasleverandører, ii) på den ene side naturgaslageroperatører og på den anden side LNG-operatører og operatører af samkøringslinjer og iii) franske naturgaslageroperatører og naturagaslageroperatører fra andre medlemsstater.

| (316) | Hvad for det første angår markederne for levering af naturgas mener Kommissionen i den foreliggende sag ikke, at støtteordningen fordrejer konkurrencen mellem franske leverandører og leverandører af naturgas fra andre medlemsstater, eftersom auktionerne er åbne for alle naturgasleverandører på samme betingelser, uanset om de er etableret i Frankrig eller i en anden medlemsstat. Bemærkningerne fra de interesserede parter har også bekræftet, at for den samme forsyningstjeneste gælder den samme tarif for brug af naturgastransmissionsnet for franske leverandører og for leverandører fra andre medlemsstater. Kommissionen har således ikke kunnet konstatere nogen konkurrenceforvridning mellem franske naturgasleverandører og naturgasleverandører fra de andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(316)

Hvad for det første angår markederne for levering af naturgas mener Kommissionen i den foreliggende sag ikke, at støtteordningen fordrejer konkurrencen mellem franske leverandører og leverandører af naturgas fra andre medlemsstater, eftersom auktionerne er åbne for alle naturgasleverandører på samme betingelser, uanset om de er etableret i Frankrig eller i en anden medlemsstat. Bemærkningerne fra de interesserede parter har også bekræftet, at for den samme forsyningstjeneste gælder den samme tarif for brug af naturgastransmissionsnet for franske leverandører og for leverandører fra andre medlemsstater. Kommissionen har således ikke kunnet konstatere nogen konkurrenceforvridning mellem franske naturgasleverandører og naturgasleverandører fra de andre medlemsstater.

| (317) | Hvad for det andet angår konkurrenceforvridningen mellem lageroperatører og leverandører af alternative fleksibilitetsinstrumenter i Frankrig mener de franske myndigheder og de interesserede parter, at de øvrige instrumenter er mangelfulde erstatninger for oplagring af naturgas, for så vidt som de fungerer inden for forskellige tidsfrister og kan være nødvendige i forskellige situationer. I tilfælde af kuldespidsbelastningsperioder kan metanterminalernes kapacitet f.eks. kun mobiliseres, hvis der er LNG til rådighed i tankene. Denne begrænsede kapacitet kunne ikke mobiliseres mere end fem dage under de bedst mulige betingelser. Denne periode er imidlertid kortere end den gennemsnitlige varighed af en kuldebølge og giver således ikke tilstrækkelig tid til at mobilisere ladningerne hurtigt nok til at undgå en afbrydelse af forsyningen. I tilfælde af overbelastning af nettet afhænger LNG-terminalernes effektivitet desuden af deres geografiske nærhed til forbrugsstederne. |
| --- | --- |

(317)

Hvad for det andet angår konkurrenceforvridningen mellem lageroperatører og leverandører af alternative fleksibilitetsinstrumenter i Frankrig mener de franske myndigheder og de interesserede parter, at de øvrige instrumenter er mangelfulde erstatninger for oplagring af naturgas, for så vidt som de fungerer inden for forskellige tidsfrister og kan være nødvendige i forskellige situationer. I tilfælde af kuldespidsbelastningsperioder kan metanterminalernes kapacitet f.eks. kun mobiliseres, hvis der er LNG til rådighed i tankene. Denne begrænsede kapacitet kunne ikke mobiliseres mere end fem dage under de bedst mulige betingelser. Denne periode er imidlertid kortere end den gennemsnitlige varighed af en kuldebølge og giver således ikke tilstrækkelig tid til at mobilisere ladningerne hurtigt nok til at undgå en afbrydelse af forsyningen. I tilfælde af overbelastning af nettet afhænger LNG-terminalernes effektivitet desuden af deres geografiske nærhed til forbrugsstederne.

| (318) | Flere tredjeparter påpegede også, at udnyttelsen af metanterminalerne og naturgaslagrene ikke ville være i konkurrence. De forklarer, at importen af LNG til Europa og Frankrig er steget betydeligt siden indførelsen af støtteordningen i 2018. Importen af ca. 21,5 mia. m3 LNG til Frankrig i 2019 var rekordhøj. |
| --- | --- |

(318)

Flere tredjeparter påpegede også, at udnyttelsen af metanterminalerne og naturgaslagrene ikke ville være i konkurrence. De forklarer, at importen af LNG til Europa og Frankrig er steget betydeligt siden indførelsen af støtteordningen i 2018. Importen af ca. 21,5 mia. m3 LNG til Frankrig i 2019 var rekordhøj.

3

| (319) | Hvad angår samkøringslinjer, bekræftes det i de modtagne bemærkninger, at der primært er tale om importinstrumenter. De interesserede parter bemærker, at det i fravær af oplagring vil det være nødvendigt at dimensionere samkøringslinjerne til at sikre forsyningen af naturgas til det franske område i spidsbelastningsperioder. Det ville være ineffektivt. I betragtning af det forventede fald i forbruget af naturgas i Frankrig er der ikke planer om at etablere nye samkøringslinjer. Omkostningerne ved at etablere yderligere samkøringslinjer og styrke nettet ville faktisk være højere end omkostningerne ved den omhandlede støtte. |
| --- | --- |

(319)

Hvad angår samkøringslinjer, bekræftes det i de modtagne bemærkninger, at der primært er tale om importinstrumenter. De interesserede parter bemærker, at det i fravær af oplagring vil det være nødvendigt at dimensionere samkøringslinjerne til at sikre forsyningen af naturgas til det franske område i spidsbelastningsperioder. Det ville være ineffektivt. I betragtning af det forventede fald i forbruget af naturgas i Frankrig er der ikke planer om at etablere nye samkøringslinjer. Omkostningerne ved at etablere yderligere samkøringslinjer og styrke nettet ville faktisk være højere end omkostningerne ved den omhandlede støtte.

| (320) | Desuden påvirker oplagringen af naturgas ikke den samlede mængde naturgas, der passerer gennem samkøringslinjerne, som afhænger af den mængde naturgas, der forbruges i Frankrig. Ikke desto mindre citerer de interesserede parter en rapport (98) fra Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (»ACER«), som fremhæver, at mængden af naturgas på lager minimerer importen i spidsbelastningsperioder, der normalt forekommer, når prisen på naturgas er højest. |
| --- | --- |

(320)

Desuden påvirker oplagringen af naturgas ikke den samlede mængde naturgas, der passerer gennem samkøringslinjerne, som afhænger af den mængde naturgas, der forbruges i Frankrig. Ikke desto mindre citerer de interesserede parter en rapport (98) fra Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (»ACER«), som fremhæver, at mængden af naturgas på lager minimerer importen i spidsbelastningsperioder, der normalt forekommer, når prisen på naturgas er højest.

98

| (321) | Som anført af interesserede parter har Kommissionen gentagne gange, uden at tage stilling, undersøgt tilstedeværelsen af et relevant marked for naturgastransmissionsinfrastrukturer, herunder bl.a. samkøringslinjer, oplagring af naturgas, LNG-terminaler og genforgasningsinfrastruktur. Kommissionen erkender, at de forskellige fleksibilitetsinstrumenter kan levere supplerende tjenester uden helt at udelukke, at oplagring af naturgas påvirker LNG-terminaler og samkøringslinjer. Kommissionen kunne imidlertid ikke konstatere nogen væsentlige konkurrenceforvridninger. |
| --- | --- |

(321)

Som anført af interesserede parter har Kommissionen gentagne gange, uden at tage stilling, undersøgt tilstedeværelsen af et relevant marked for naturgastransmissionsinfrastrukturer, herunder bl.a. samkøringslinjer, oplagring af naturgas, LNG-terminaler og genforgasningsinfrastruktur. Kommissionen erkender, at de forskellige fleksibilitetsinstrumenter kan levere supplerende tjenester uden helt at udelukke, at oplagring af naturgas påvirker LNG-terminaler og samkøringslinjer. Kommissionen kunne imidlertid ikke konstatere nogen væsentlige konkurrenceforvridninger.

| (322) | For det tredje kunne støtteordningen også føre til konkurrenceforvridninger i forhold til lageroperatører i andre medlemsstater, navnlig i de medlemsstater, der grænser op til Frankrig. På grund af samkøringslinjer er denne risiko umiddelbart særlig vigtig for Belgien og Tyskland. |
| --- | --- |

(322)

For det tredje kunne støtteordningen også føre til konkurrenceforvridninger i forhold til lageroperatører i andre medlemsstater, navnlig i de medlemsstater, der grænser op til Frankrig. På grund af samkøringslinjer er denne risiko umiddelbart særlig vigtig for Belgien og Tyskland.

| (323) | CREG i Belgien meddelte Kommissionen, at udnyttelsesgraden for det eneste belgiske lageranlæg, Loenhout, efter indførelsen af reguleringsordningen, er faldet fra 84 % (vinteren 2017/18) til 54 % (vinteren 2018/19). Udnyttelsesgraden steg derefter til 97 % for vinteren 2019/20. Udnyttelsesgraden i 2018/19 svarede til de langfristede kontrakter. CREG peger på, at indførelsen af støtteordningen i Frankrig har haft en virkning (jf. betragtning 195-200). Selv om udnyttelsesgraden steg igen den følgende vinter, giver det ikke Kommissionen mulighed for at udelukke en indvirkning på oplagringen af naturgas i nabolandene. Kommissionen bemærker imidlertid, at Fluxys, Loenhout-operatøren, ikke nævner, at reguleringsordningen har en betydelig indvirkning på virksomhedens aktiviteter (jf. betragtning 212). |
| --- | --- |

(323)

CREG i Belgien meddelte Kommissionen, at udnyttelsesgraden for det eneste belgiske lageranlæg, Loenhout, efter indførelsen af reguleringsordningen, er faldet fra 84 % (vinteren 2017/18) til 54 % (vinteren 2018/19). Udnyttelsesgraden steg derefter til 97 % for vinteren 2019/20. Udnyttelsesgraden i 2018/19 svarede til de langfristede kontrakter. CREG peger på, at indførelsen af støtteordningen i Frankrig har haft en virkning (jf. betragtning 195-200). Selv om udnyttelsesgraden steg igen den følgende vinter, giver det ikke Kommissionen mulighed for at udelukke en indvirkning på oplagringen af naturgas i nabolandene. Kommissionen bemærker imidlertid, at Fluxys, Loenhout-operatøren, ikke nævner, at reguleringsordningen har en betydelig indvirkning på virksomhedens aktiviteter (jf. betragtning 212).

| (324) | På kort sigt er konkurrenceforvridningen mellem operatører i nabomedlemsstaterne begrænset af den betydelige udnyttelsesgrad (f.eks. over 90 % i Tyskland og 60 % i Belgien), som er baseret på langfristede kontrakter. Disse kontrakter udløber imidlertid i 2022-2023. Reguleringsordningen kan således have indflydelse på de fremtidige kommercielle vilkår, når disse langfristede kontrakter genforhandles, både med hensyn til priser og udnyttelsesgrader og endelig på rentabiliteten for lageroperatører i nabomedlemsstaterne. For at Kommissionen kan sikre, at dens vurdering på dette punkt forbliver gyldig efter udløbet af de langfristede kontrakter, forpligtede de franske myndigheder sig til at forelægge Kommissionen en rapport inden udgangen af 2024 med oplysninger om støttens indvirkning på konkurrencen (jf. betragtning 111). |
| --- | --- |

(324)

På kort sigt er konkurrenceforvridningen mellem operatører i nabomedlemsstaterne begrænset af den betydelige udnyttelsesgrad (f.eks. over 90 % i Tyskland og 60 % i Belgien), som er baseret på langfristede kontrakter. Disse kontrakter udløber imidlertid i 2022-2023. Reguleringsordningen kan således have indflydelse på de fremtidige kommercielle vilkår, når disse langfristede kontrakter genforhandles, både med hensyn til priser og udnyttelsesgrader og endelig på rentabiliteten for lageroperatører i nabomedlemsstaterne. For at Kommissionen kan sikre, at dens vurdering på dette punkt forbliver gyldig efter udløbet af de langfristede kontrakter, forpligtede de franske myndigheder sig til at forelægge Kommissionen en rapport inden udgangen af 2024 med oplysninger om støttens indvirkning på konkurrencen (jf. betragtning 111).

| (325) | Kommissionen bemærker desuden, at Fluxys anfører, at det ville være hensigtsmæssigt at indføre en passende model på EU-plan for at reagere på markedsudviklingen (jf. betragtning 212). Andre lageroperatører gav udtryk for deres positive holdning til den reform, der blev indført i Frankrig, samtidig med at de opfordrede til en harmoniseret tilgang i Unionen (jf. betragtning 224 og 229). |
| --- | --- |

(325)

Kommissionen bemærker desuden, at Fluxys anfører, at det ville være hensigtsmæssigt at indføre en passende model på EU-plan for at reagere på markedsudviklingen (jf. betragtning 212). Andre lageroperatører gav udtryk for deres positive holdning til den reform, der blev indført i Frankrig, samtidig med at de opfordrede til en harmoniseret tilgang i Unionen (jf. betragtning 224 og 229).

6.5.   Afvejning af støttens positive og negative virkninger på det indre marked

Afvejning af støttens positive og negative virkninger på det indre marked

| (326) | En statsstøtteordning skal sikre, at den samlede balance i dens virkninger er positiv, ved at undgå at ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(326)

En statsstøtteordning skal sikre, at den samlede balance i dens virkninger er positiv, ved at undgå at ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (327) | Kommissionen minder om, at støtteordningen i den foreliggende sag fremmer udviklingen af en erhvervsgren, nemlig oplagring af naturgas i Frankrig. Den bemærker desuden, at reguleringsordningen bidrager til naturgasforsyningssikkerheden. Desuden begrænser støttens hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet dens indvirkning på konkurrencen og samhandelen. Kommissionen konkluderer, at selv om det ikke kan udelukkes, at der er tale om en indvirkning på konkurrencen mellem franske naturgaslageroperatører og operatører fra andre medlemsstater, ser det ud til, at støttens negative virkninger er tilstrækkeligt begrænsede til, at støtteordningens samlede balance kan være positiv indtil udløbet af det nuværende PPE-dekret i 2028, forudsat at der ikke sker nogen væsentlige ændringer i konkurrencen på naturgasmarkederne, jf. betragtning 110 (99). |
| --- | --- |

(327)

Kommissionen minder om, at støtteordningen i den foreliggende sag fremmer udviklingen af en erhvervsgren, nemlig oplagring af naturgas i Frankrig. Den bemærker desuden, at reguleringsordningen bidrager til naturgasforsyningssikkerheden. Desuden begrænser støttens hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet dens indvirkning på konkurrencen og samhandelen. Kommissionen konkluderer, at selv om det ikke kan udelukkes, at der er tale om en indvirkning på konkurrencen mellem franske naturgaslageroperatører og operatører fra andre medlemsstater, ser det ud til, at støttens negative virkninger er tilstrækkeligt begrænsede til, at støtteordningens samlede balance kan være positiv indtil udløbet af det nuværende PPE-dekret i 2028, forudsat at der ikke sker nogen væsentlige ændringer i konkurrencen på naturgasmarkederne, jf. betragtning 110 (99).

99

| (328) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at støttens positive indvirkning på udviklingen af den pågældende erhvervsgren opvejer de potentielle negative virkninger på konkurrencen og samhandelen, i det mindste indtil 2028. Konkurrence og samhandel påvirkes derfor indtil da ikke i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(328)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at støttens positive indvirkning på udviklingen af den pågældende erhvervsgren opvejer de potentielle negative virkninger på konkurrencen og samhandelen, i det mindste indtil 2028. Konkurrence og samhandel påvirkes derfor indtil da ikke i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

7.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (329) | Kommissionen beklager, at Frankrig ulovligt har gennemført støtten i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF. Kommissionen mener imidlertid, at den omhandlede støtte er forenelig med det indre marked efter artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF indtil den 31. december 2028, hvor den nuværende PPE-periode udløber — |
| --- | --- |

(329)

Kommissionen beklager, at Frankrig ulovligt har gennemført støtten i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF. Kommissionen mener imidlertid, at den omhandlede støtte er forenelig med det indre marked efter artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF indtil den 31. december 2028, hvor den nuværende PPE-periode udløber —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den statsstøtte, som Frankrig har gennemført til fordel for naturgaslageroperatører, er forenelig med det indre marked efter artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Republikken Frankrig.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Margrethe VESTAGER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT C 112 af 3.4.2020, s. 39.

1

(2)  Hvis man betragter Lussagnet og Izaute som adskilte anlæg, er der 12 anlæg i drift. Disse anlæg tilhører Teréga og deler visse tekniske faciliteter. Derfor betragtes de i visse tilfælde som én infrastruktur (f.eks. i PPE 2019-2028) og i visse tilfælde som to særskilte infrastrukturer (f.eks. i PPE 2016-2023).

2

(3)  Dekret nr. 2014-328 af 12. marts 2014 om ændring af dekret nr. 2006-1034 af 21. august 2006 om adgang til underjordiske naturgaslagre.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 94).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1938 af 25. oktober 2017 om foranstaltninger til opretholdelse af gasforsyningssikkerheden og ophævelse af forordning (EU) nr. 994/2010 (EUT L 280 af 28.10.2017, s. 1).

5

(6)  Lov nr. 2017-1839 af 30. december 2017 om indstilling af forskning i og udnyttelse af kulbrinter og om forskellige bestemmelser vedrørende energi og miljø.

6

(7)  Artikel L421-3-1 i energiloven.

7

(8)  Artikel L421-3-1 i energiloven.

8

(9)  Artikel L421-5-1 i energiloven.

9

(10)  Artikel L452-1 i energiloven.

10

(11)  Data om uafbrudt kapacitet for H-gassamkøringslinjer er hentet fra ENTSOG's rapport »Transmission Capacity Map 2017«.

11

(12)  Frankrig har f.eks. anslået omkostningerne ved opførelsen af rørledningerne Arc Lyonnais, Eridan og Perche til at fremme transmission af gas fra det nordlige til det sydlige Frankrig til 1,6 mia. EUR.

12

(13)  Leveringskapaciteten fordeler sig således mellem de fire terminaler: Montoir-terminalen har en leveringskapacitet på 400 GWh/dag, Fos-Cavaou-metanterminalen har en kapacitet på 205 GWh/dag, Fos-Tonkin-metanterminalen har en leveringskapacitet på 205 GWh/dag, og Dunkerque-metanterminalen har en leveringskapacitet på 520 GWh/dag. Når samkøringslinjen i Dunkerque anvendes ved fuld kapacitet, kan Dunkerque-metanterminalen kun levere 350 GWh/dag som følge af en flaskehals i naturgastransmissionsnettet.

13

(14)  Dekret nr. 2020-456 om PPE.

14

(15)  Dekret nr. 2016-1442 af 27. oktober 2016 om PPE.

15

(16)  Dekret nr. 2018-1248 af 26. december 2018 om de gaslagerinfrastrukturer, der er nødvendige for forsyningssikkerheden.

16

(17)  Afgørelse nr. 2018-039 af 22. februar 2018 om ordningen for markedsføring af lagerkapacitet i forbindelse med gennemførelsen af reguleret adgang for tredjeparter til underjordiske naturgaslagre i Frankrig.

17

(18)  CRE's afgørelse nr. 2018-068 af 22. marts 2018 om tariffen for brug af Storengys, TIGF's og Géométhanes underjordiske naturgaslagerinfrastrukturer fra 2018.

18

(19)  CRE's afgørelse nr. 2020-011 af 23. januar 2020 om tariffen for brug af Storengys, Terégas og Géométhanes underjordiske naturgaslagerinfrastrukturer.

19

(20)  CRE baserer denne sammenligning på undersøgelsen »Methodologies and parameters used to determine the allowed or target revenue of gas transmission system operators (TSOs)«, som er gennemført af Economic Consulting Associates (ECA) for Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER).

20

(21)  Denne metode følger af den ændrede finanslov af 28. december 2001, hvorved der blev nedsat et særligt udvalg (Houri-udvalget) til at fastsætte den pris, som naturgastransmissionsnet sælges til af staten. Der blev også anvendt en sammenlignelig metode til værdiansættelse af metanterminalernes og naturgastransmissionssystemoperatørernes aktiver.

21

(22)  Ved »buffergas« forstås den gas, der indsprøjtes permanent i underjordiske tanke, og som er afgørende for driften af lagerfaciliteterne, fordi det er nødvendigt at opretholde et minimumslagringstryk, der gør det muligt at forsyne en nyttevolumen med den krævede forbrugsprofil (jf. førnævnte CRE-afgørelse nr. 2018-068).

22

(23)  I Compass Lexecon-rapporten af 20.3.2017 blev det navnlig anbefalet at fastsætte WACC til 4,2-5,8 %.

23

(24)  CRE's afgørelse af 26. januar 2012 om certificering af GRTgaz; CRE's afgørelse nr. 2019-135 af 25. juni 2019 om opretholdelse af Terégas certificering efter Crédit Agricole-koncernens tre erhvervelser af kapitalandele i energiproduktionsselskaber.

24

(25)  CRE's afgørelse af 26. januar 2012 om certificering af TIGF; CRE's afgørelse af 4. februar 2016 om opretholdelse af TIGF's certificering efter TIGF Holdings erhvervelse af aktier i Predica.

25

(26)  CRE's afgørelse nr. 2018-069 af 22. marts 2018 om indførelse af en lagerafgift i tariffen for brug af GRTgaz' og TIGF's transmissionsnet.

26

(27)  Artikel L445-3 i energiloven: »De regulerede tariffer for salg af naturgas fastsættes på grundlag af forsyningernes iboende egenskaber og de omkostninger, der er forbundet med disse forsyninger. De dækker alle disse omkostninger (...)«.

27

De dækker alle disse omkostninger (...)«.

Artikel R445-3 i energiloven:
  »For hver leverandør er der fastsat en tarifformel, som medtager alle omkostninger til forsyning af naturgas. Tarifformlen og andre omkostninger end forsyningsomkostninger gør det muligt at bestemme gennemsnitsomkostningerne for forsyning af naturgas, på grundlag af hvilke de lovbestemte tariffer for salg af naturgas fastsættes, afhængigt af retningslinjerne for betjening af de berørte kunder.

»For hver leverandør er der fastsat en tarifformel, som medtager alle omkostninger til forsyning af naturgas. Tarifformlen og andre omkostninger end forsyningsomkostninger gør det muligt at bestemme gennemsnitsomkostningerne for forsyning af naturgas, på grundlag af hvilke de lovbestemte tariffer for salg af naturgas fastsættes, afhængigt af retningslinjerne for betjening af de berørte kunder.

Andre omkostninger end forsyningsomkostninger omfatter bl.a.: (...) 2. eventuelle omkostninger i forbindelse med oplagring af naturgas«.

Andre omkostninger end forsyningsomkostninger omfatter bl.a.: (...) 2. eventuelle omkostninger i forbindelse med oplagring af naturgas«.

(28)  Ovennævnte afgørelse nr. 2018-069, s. 7-8.

28

(29)  Ovennævnte afgørelse nr. 2018-069.

29

(30)  CRE's afgørelse nr. 2018-069 af 22. marts 2018.

30

(31)  CRE's afgørelse nr. 2020-011 af 23. januar 2020.

31

(32)  Ovennævnte dekret nr. 2020-456 af 21. april 2020.

32

(33)  http://www.europe-en-france.gouv.fr/Centre-de-ressources/Aides-d-etat/Regimes-d-aides .

33

(34)  I henhold til artikel 14, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF.

34

(35)  Ifølge CRE's rapport »Observatoire des marchés de détail du 4e trimestre 2019« er 66 % af privat- og erhvervskunderne pr. 31.12.2019 omfattet af udbud mod 34 % af regulerede salgstariffer, og 91 % af naturgasforbruget dækkes ved udbud mod 9 % ved regulerede salgstariffer.

35

(36)  I henhold til artikel 63 i lov nr. 2019-1147 af 8. november 2019 om energi og klima.

36

(37)  Selv om markedsføringsindtægterne var lave mellem 2013 og 2017, er de samlede tilladte indtægter betydeligt lavere end disse operatørers omsætning i årene 2008-2012 i en situation med et stort spænd.

37

(38)  Domme af 7. november 2014, Banco Santander, T-399/11, ECLI:EU:T:2014:938, præmis 75, og af 11. november 2004, Spanien mod Kommissionen, C-73/03, ECLI:EU:C:2004:711, præmis 28.

38

(39)  Med undtagelse af Dunkerque LNG, som er fritaget.

39

(40)  Erhvervelse af TIGF af et konsortium bestående af GIC, Snam og EDF.

40

(41)  Selskabet Predicas erhvervelse af aktier i TIGF.

41

(42)  I henhold til artikel L443-4 i energiloven.

42

(43)  Jf. f.eks. Kommissionens afgørelse af 14. november 2006, M.4180 — Gaz de France/Suez, præmis 341.

43

(44)  Kommissionens afgørelse af 29. september 1999, M.1383 — Exxon/Mobil, præmis 69 og 261, af 25. april 2003, M.3086 — Gaz de France/Preussag Energie, præmis 14, af 21. december 2005, M.3696 — E.ON/MOL, præmis 99, og af 19. november 2013, M.6984 — EPH/Stredoslovenska Energetika, præmis 24.

44

(45)  Kommissionens afgørelse af 8. oktober 2004, M.3410 — Total/Gaz de France, præmis 19.

45

(46)  Kommissionens afgørelse af 21. december 2005, M.3696 — E.ON/MOL, præmis 130, og af 19. november 2013, M.6984 — EPH/Stredoslovenska Energetika, præmis 24.

46

(47)  Gennemsnitligt 4,2 TWh på lager i de franske terminaler om vinteren.

47

(48)  10-15 dage afhængigt af gassens oprindelse.

48

(49)  Priserne på de forskellige europæiske markeder for LNG på verdensplan.

49

(50)  Markedsført over en periode på fire måneder.

50

(51)  Title Transfer Facility, som tegner sig for størstedelen af handelen med futures.

51

(52)  Henholdsvis fra 88 % til 99 % og fra 54 % til 97 %.

52

(53)  Rapport technico-économique établi consécutivement à l'ouverture par la Commission européenne d'une enquête concernant les conditions de régulation des stockages de gaz naturel en France, [...] 12.6.2020.

53

(54)  Dvs. en købspris (130,6)/(98 % × 50 %).

54

(55)  Rapport technico-économique établi consécutivement à l'ouverture par la Commission européenne d'une enquête concernant les conditions de régulation des stockages de gaz naturel en France, [...] 12.6.2020.

55

(56)  AFIEG er en sammenslutning af franske selskaber og datterselskaber af europæiske el- og gasoperatører: Alpiq Energie France, BKW France, Endesa, Fortum France, Gazprom Energy, Total Direct Energie, Gazel Energie og Vattenfall. Enovos og Primeo Energie er associerede medlemmer.

56

(57)  Bekendtgørelse af 13. marts 2018 om minimumslagre af naturgas med henblik på at opretholde forsyningssikkerheden for naturgas i perioden fra den 1. november 2018 til den 31. marts 2019.

57

(58)  AFG er den franske gasindustris fagforbund. De ordinære medlemmer er EDF, ENGIE, France Gas Liquides, Gazprom, GRDF, GRTgaz, Teréga og Total. Dertil kommer associerede medlemmer, partnermedlemmer og foreningsmedlemmer.

58

(59)  ANODE repræsenterer alternative energileverandører i Frankrig. Medlemmerne af sammenslutningen er EkWateur, Enercoop, Energie d'ici, Eni Gas & Power France, Greenyellow, Gaz Européen, Planète OUI, Plüm Energie, SAVE, Total Direct Energie, Vattenfall og Wekiwi.

59

(60)  CREG er tilsynsmyndighed for elektricitet og gas i Belgien.

60

(61)  Anlægget har en lagerkapacitet på 780 mio. m3 (svarende til 9 TWh).

61

3

(62)  [...].

62

(63)  EFET samler over 100 energihandelsselskaber, som opererer i over 28 europæiske lande.

63

(64)  Operatør af metanterminaler.

64

(65)  Handelsselskab i energisektoren.

65

(66)  Gaslageroperatør i Belgien.

66

(67)  Sammenslutningen af franske fagforeninger tilknyttet sammenslutningen af arbejdsgiverorganisationer (CGT).

67

(68)  Gastransmissionssystemoperatør.

68

(69)  Gaslageroperatør.

69

(70)  Undersøgelse gennemført for Gas Infrastructure Europe (GIE): Gas Storage Market Failures, Pöyry, september 2017.

70

(71)  Undersøgelse gennemført for Gas Infrastructure Europe (GIE): Measures for a sustainable gas storage market, FTI-CL Energy, oktober 2018.

71

(72)  Virksomhed, der er aktiv i energisektoren.

72

(73)  Gaslageroperatør.

73

(74)  Undersøgelser gennemført for Gas Infrastructure Europe (GIE): Gas Storage Market Failures, Pöyry, september 2017, og Value of the gas storage infrastructure for the electricity system, Artelys, oktober 2019.

74

(75)  Undersøgelse gennemført for Gas Infrastructure Europe (GIE): Measures for a sustainable gas storage market, FTI-CL Energy, oktober 2018.

75

(76)  UPRIGAZ samler virksomheder, der er aktive i hele eller dele af gaskæden: Dalkia France, Eni, ENGIE, Equinor, ENGIE Cofely, Naturgy, Total Energie Gaz, Teréga og Total Gaz Électricité Holdings France.

76

(77)  Domme af 16. maj 2002, Frankrig mod Kommissionen, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, præmis 24, af 30. maj 2013, Doux Élevage og Coopérative agricole UKL-ARREE, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, præmis 27, og af 19. december 2013, Association Vent De Colère! m.fl., C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, præmis 16.

77

(78)  Dom af 19. december 2013, Association Vent De Colère! m.fl., C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, præmis 17 og den deri nævnte retspraksis.

78

(79)  Lov nr. 2017-1839 af 30. december 2017 om indstilling af forskning i og udnyttelse af kulbrinter og om forskellige bestemmelser vedrørende energi og miljø.

79

(80)  Dekret nr. 2020-456 om PPE.

80

(81)  Domme af 16. maj 2002, Frankrig mod Kommissionen, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, præmis 36, af 30. maj 2013, Doux Élevage og Coopérative agricole UKL-ARREE, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, præmis 34, af 28. marts 2019, Tyskland mod Kommissionen, C-405/16 P, ECLI:EU:C:2019:268, præmis 55, og af 20. september 2019, FVE Holýšov I m.fl. mod Kommissionen, T-217/17, ECLI:EU:T:2019:633, præmis 105.

81

(82)  Domme af 2. juli 1974, Italien mod Kommissionen, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, præmis 35, af 19. december 2013, Association Vent De Colère! m.fl., C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, præmis 25, af 28. marts 2019, Tyskland mod Kommissionen, C-405/16 P, ECLI:EU:C:2019:268, præmis 58, og af 20. september 2019, FVE Holýšov I m.fl. mod Kommissionen, T-217/17, ECLI:EU:T:2019:633, præmis 107.

82

(83)  Dom af 20. september 2019, FVE Holýšov I m.fl. mod Kommissionen, T-217/17, ECLI:EU:T:2019:633, præmis 126.

83

(84)  Dom af 28. marts 2019, Tyskland mod Kommissionen, C-405/16 P, ECLI:EU:C:2019:268, præmis 59 og den deri nævnte retspraksis, og af 20. september 2019, FVE Holýšov I m.fl. mod Kommissionen, T-217/17, ECLI:EU:T:2019:633, præmis 108.

84

(85)  Dom af 13. september 2017, ENEA, C-329/15, ECLI:EU:C:2017:671, præmis 30.

85

(86)  Dom af 15. maj 2019, Achema m.fl., C-706/17, ECLI:EU:C:2019:407, præmis 66.

86

(87)  Dom af 17. juli 2008, Essent Netwerk Noord BV, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413.

87

(88)  Dom af 17. juli 2008, Essent Netwerk Noord BV, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413, præmis 47 og 66.

88

(89)  Dom af 17. juli 2008, Essent Netwerk Noord BV, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413, præmis 49.

89

(90)  Dom af 28. marts 2019, Tyskland mod Kommissionen, C-405/16 P, ECLI:EU:C:2019:268.

90

(91)  Afgørelse nr. 2018-022 af 7. februar 2018 om justering af tariffen for brug af GRTgaz' og TIGF's naturgastransmissionsnet fra 1. april 2018.

91

(92)  Domme af 17. juli 2008, Essent Netwerk Noord m.fl., C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413, præmis 79, af 27. juni 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, præmis 65, og af 15. maj 2019, Achema m.fl., C-706/17, ECLI:EU:C:2019:407, præmis 74.

92

(93)  Domme af 14. januar 2015, Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, præmis 53-55, og af 21. december 2016, Kommissionen mod World Duty Free Group m.fl., C-20/15 P og C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, præmis 54.

93

(94)  Domme af 5. marts 2015, Banco Privado Português og Massa Insolvente do Banco Privado Português, C-667/13, ECLI:EU:C:2015:151, præmis 51, af 18. maj 2017, Fondul Proprietatea, C-150/16, ECLI:EU:C:2017:388, præmis 34, og af 15. maj 2019, Achema m.fl., C-706/17, ECLI:EU:C:2019:407, præmis 94.

94

(95)  Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (EUT C 200 af 28.6.2014, s. 1).

95

(96)  Dom af 22. september 2020, Østrig mod Kommissionen (Hinkley Point C), C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, præmis 19.

96

(97)  Som bekræftet i Domstolens nylige dom af 22. september 2020, Østrig mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2020:742.

97

(98)  ACER's rapport af 6.4.2020, The internal gas market in Europe: The role of transmission tariffs, punkt 174.

98

(99)  Hvis Kommissionen finder, at eksisterende støtte ikke er eller ikke længere er forenelig med det indre marked, kan den indlede proceduren som omhandlet i kapitel IV i Rådets forordning (EU) 2015/1589 af 13. juli 2015 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 9).

99

---

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 90/163 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 90/163

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2022/445

af 15. marts 2022

om ændring af bilaget til den monetære konvention mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til den monetære konvention af 30. juni 2011 mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra (1), særlig artikel 8, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den monetære konvention mellem Unionen og Andorra (»konventionen«) trådte i kraft den 1. april 2012. |
| --- | --- |

(1)

Den monetære konvention mellem Unionen og Andorra (»konventionen«) trådte i kraft den 1. april 2012.

| (2) | I henhold til konventionens artikel 8, stk. 1, skal Andorra gennemføre EU-retsakter vedrørende eurosedler og -mønter, lovgivning om banker og finansieringsinstitutter, forebyggelse af hvidvaskning af penge, forebyggelse af svig og forfalskning af kontanter og andre betalingsmidler, regler om medaljer og møntefterligninger samt krav om statistiske indberetninger. Disse retsakter er opført i bilaget til den monetære konvention. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til konventionens artikel 8, stk. 1, skal Andorra gennemføre EU-retsakter vedrørende eurosedler og -mønter, lovgivning om banker og finansieringsinstitutter, forebyggelse af hvidvaskning af penge, forebyggelse af svig og forfalskning af kontanter og andre betalingsmidler, regler om medaljer og møntefterligninger samt krav om statistiske indberetninger. Disse retsakter er opført i bilaget til den monetære konvention.

| (3) | Kommissionen bør hvert år foretage ændringer af bilaget for at tage højde for nye relevante EU-retsakter og -regler samt ændringer af eksisterende EU-retsakter og -regler. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen bør hvert år foretage ændringer af bilaget for at tage højde for nye relevante EU-retsakter og -regler samt ændringer af eksisterende EU-retsakter og -regler.

| (4) | Nogle EU-retsakter og -regler er ikke længere relevante og bør derfor udgå af bilaget, mens der er vedtaget andre relevante EU-retsakter og -regler og ændringer af eksisterende retsakter, som bør føjes til bilaget. |
| --- | --- |

(4)

Nogle EU-retsakter og -regler er ikke længere relevante og bør derfor udgå af bilaget, mens der er vedtaget andre relevante EU-retsakter og -regler og ændringer af eksisterende retsakter, som bør føjes til bilaget.

| (5) | Bilaget til den monetære konvention bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(5)

Bilaget til den monetære konvention bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til den monetære konvention mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. marts 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT C 369 af 17.12.2011, s. 1.

1

---

BILAG

»BILAG

| | RETSBESTEMMELSER, DER SKAL GENNEMFØRES | GENNEMFØRELSESFRIST |
| --- | --- | --- |
| | Forebyggelse af hvidvaskning af penge | |
| 1 | Rådets afgørelse 2000/642/RIA af 17. oktober 2000 om samarbejdsordninger mellem medlemsstaternes finansielle efterretningsenheder for så vidt angår udveksling af oplysninger (EFT L 271 af 24.10.2000, s. 4) | |
| 2 | Rådets rammeafgørelse 2001/500/RIA af 26. juni 2001 om hvidvaskning af penge, identifikation, opsporing, indefrysning eller beslaglæggelse og konfiskation af redskaber og udbytte fra strafbart forhold (EFT L 182 af 5.7.2001, s. 1) | |
| 3 | Rådets rammeafgørelse 2005/212/RIA af 24. februar 2005 om konfiskation af udbytte, redskaber og formuegoder fra strafbart forhold (EUT L 68 af 15.3.2005, s. 49) | 31. marts 2015 (1) |
| 4 | Rådets afgørelse 2007/845/RIA af 6. december 2007 om samarbejde mellem medlemsstaternes kontorer for inddrivelse af aktiver om opsporing og identificering af udbyttet fra strafbart forhold eller andre formuegoder forbundet med kriminalitet (EUT L 332 af 18.12.2007, s. 103) | |
| 5 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/42/EU af 3. april 2014 om indefrysning og konfiskation af redskaber og udbytte fra strafbart forhold i Den Europæiske Union (EUT L 127 af 29.4.2014, s. 39) | 1. november 2016 (2) |
| 6 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/847 af 20. maj 2015 om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1781/2006 (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 1) | 1. oktober 2017 (3) |
| 7 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73) | 1. oktober 2017 (3) |
| | ændret ved: | |
| 8 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme og om ændring af direktiv 2009/138/EF og 2013/36/EU (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 43) | 31. december 2020 (6) |
| | suppleret med: | |
| 9 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/1675 af 14. juli 2016 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 gennem identificering af højrisikotredjelande med strategiske mangler (EUT L 254 af 20.9.2016, s. 1) | 1. december 2017 (5) |
| | ændret ved: | |
| 10 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/105 af 27. oktober 2017 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675, idet Etiopien indsættes i skemaet i bilagets punkt I (EUT L 19 af 24.1.2018, s. 1) | 31. marts 2019 (6) |
| 11 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/212 af 13. december 2017 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Sri Lanka, Trinidad og Tobago samt Tunesien tilføjes til skemaet i bilagets punkt I (EUT L 41 af 14.2.2018, s. 4) | 31. marts 2019 (6) |
| 12 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/1467 af 27. juli 2018 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Pakistan tilføjes til skemaet i bilagets punkt I (EUT L 246 af 2.10.2018, s. 1) | 31. december 2020 (7) |
| 13 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/855 af 7. maj 2020 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Bahamas, Barbados, Botswana, Cambodja, Ghana, Jamaica, Mauritius, Mongoliet, Myanmar/Burma, Nicaragua, Panama og Zimbabwe tilføjes til skemaet i bilagets punkt I, og Bosnien-Hercegovina, Etiopien, Guyana, Den Demokratiske Folkerepublik Laos, Sri Lanka og Tunesien udgår af nævnte skema (EUT L 195 af 19.6.2020, s. 1) | 31. december 2022 (9) |
| 14 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/37 af 7. december 2020 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Mongoliet udgår af skemaet i bilagets punkt I (EUT L 14 af 18.1.2021, s. 1) | 31. december 2023 (9) |
| 15 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/758 af 31. januar 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for de tiltag samt arten af supplerende foranstaltninger, som kreditinstitutter og finansieringsinstitutter som minimum skal gennemføre for at begrænse hvidvask af penge og finansiering af terrorisme i visse tredjelande (EUT L 125 af 14.5.2019, s. 4) | |
| 16 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1672 af 23. oktober 2018 om kontrol med likvide midler, der føres ind i eller ud af Unionen, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1889/2005 (EUT L 284 af 12.11.2018, s. 6) | 31. december 2021 (7) |
| 17 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1673 af 23. oktober 2018 om strafferetlig bekæmpelse af hvidvask af penge (EUT L 284 af 12.11.2018, s. 22) | 31. december 2021 (7) |
| | Forebyggelse af svig og forfalskning | |
| 18 | Rådets forordning (EF) nr. 1338/2001 af 28. juni 2001 om fastlæggelse af de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte euroen mod falskmøntneri (EFT L 181 af 4.7.2001, s. 6) | 30. september 2013 |
| | ændret ved: | |
| 19 | Rådets forordning (EF) nr. 44/2009 af 18. december 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1338/2001 om fastlæggelse af de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte euroen mod falskmøntneri (EUT L 17 af 22.1.2009, s. 1) | |
| 20 | Rådets afgørelse 2001/887/RIA af 6. december 2001 om beskyttelse af euroen mod falskmøntneri (EFT L 329 af 14.12.2001, s. 1) | 30. september 2013 |
| 21 | Rådets beslutning 2003/861/EF af 8. december 2003 om analyse og samarbejde vedrørende falske euromønter (EUT L 325 af 12.12.2003, s. 44) | 30. september 2013 |
| 22 | Rådets forordning (EF) nr. 2182/2004 af 6. december 2004 om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (EUT L 373 af 21.12.2004, s. 1) | 30. september 2013 |
| | ændret ved: | |
| 23 | Rådets forordning (EF) nr. 46/2009 af 18. december 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 2182/2004 om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (EUT L 17 af 22.1.2009, s. 5) | |
| 24 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/62/EU af 15. maj 2014 om strafferetlig beskyttelse af euroen og andre valutaer mod falskmøntneri og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2000/383/RIA (EUT L 151 af 21.5.2014, s. 1) | 30. juni 2016 (2) |
| 25 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/713 af 17. april 2019 om bekæmpelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/413/RIA (EUT L 123 af 10.5.2019, s. 18) | 31. december 2021 (7) |
| | Regler om eurosedler og -mønter | |
| | Med undtagelse af artikel 1a, stk. 2 og 3, og artikel 4a, 4b og 4c: | |
| 26 | Rådets forordning (EF) nr. 2532/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (EFT L 318 af 27.11.1998, s. 4) | 30. september 2014 (1) |
| | ændret ved: | |
| 27 | Rådets forordning (EU) 2015/159 af 27. januar 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 2532/98 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (EUT L 27 af 3.2.2015, s. 1) | 31. december 2020 (8) |
| 28 | Rådets konklusioner af 10. maj 1999 om kvalitetsstyringssystemet for euromønter | 31. marts 2013 |
| 29 | Meddelelse fra Kommissionen 2001/C 318/03 af 22. oktober 2001 om ophavsretlig beskyttelse af designet på euromønternes fælles side (KOM(2001) 600 endelig) (EFT C 318 af 13.11.2001, s. 3) | 31. marts 2013 |
| 30 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2003/5 af 20. marts 2003 om håndhævelse af foranstaltninger mod ikke-tilladte gengivelser af eurosedler og om ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 78 af 25.3.2003, s. 20) | 31. marts 2013 |
| | ændret ved: | |
| 31 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2013/11 af 19. april 2013 om ændring af retningslinje ECB/2003/5 om håndhævelse af foranstaltninger mod ikke-tilladte gengivelser af eurosedler og om ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 43) | 30. september 2014 (1) |
| 32 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2020/2091 af 4. december 2020 om ændring af retningslinje ECB/2003/5 om håndhævelse af foranstaltninger mod ikke-tilladte gengivelser af eurosedler og om ombytning og inddragelse af eurosedler (ECB/2020/61) (EUT L 423 af 15.12.2020, s. 65) | 30. september 2022 (9) |
| 33 | Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2010/14 af 16. september 2010 om kontrol af eurosedlers ægthed og kvalitet og om recirkulering af eurosedler (EUT L 267 af 9.10.2010, s. 1) | 30. september 2013 |
| | ændret ved: | |
| 34 | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (ECB/2012/19) af 7. september 2012 om ændring af afgørelse ECB/2010/14 om kontrol af eurosedlers ægthed og kvalitet og om recirkulering af eurosedler (EUT L 253 af 20.9.2012, s. 19) | 30. september 2014 (1) |
| 35 | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2019/2195 af 5. december 2019 om ændring af afgørelse ECB/2010/14 om kontrol af eurosedlers ægthed og kvalitet og om recirkulering af eurosedler (ECB/2019/39) (EUT L 330 af 20.12.2019, s. 91) | 31. december 2021 (8) |
| 36 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1210/2010 af 15. december 2010 om autentificering af euromønter og håndtering af euromønter, der er uegnede til at være i omløb (EUT L 339 af 22.12.2010, s. 1) | 31. marts 2013 |
| 37 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1214/2011 af 16. november 2011 om erhvervsmæssig grænseoverskridende landevejstransport af eurokontanter mellem medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 316 af 29.11.2011, s. 1) | 31. marts 2015 (1) |
| 38 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 651/2012 af 4. juli 2012 om udstedelse af euromønter (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 135) | 30. september 2014 (1) |
| 39 | Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2013/10 af 19. april 2013 om pålydende værdi, specifikationer, gengivelse, ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 37) | 30. september 2014 (1) |
| | ændret ved: | |
| 40 | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2019/669 af 4. april 2019 om ændring af afgørelse ECB/2013/10 om pålydende værdi, specifikationer, gengivelse, ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 113 af 29.4.2019, s. 6) | 31. december 2020 (7) |
| 41 | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2020/2090 af 4. december 2020 om ændring af afgørelse ECB/2013/10 om pålydende værdi, specifikationer, gengivelse, ombytning og inddragelse af eurosedler (ECB/2020/60) (EUT L 423 af 15.12.2020, s. 62) | 30. september 2022 (9) |
| 42 | Rådets forordning (EU) nr. 729/2014 af 24. juni 2014 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (omarbejdning) (EUT L 194 af 2.7.2014, s. 1) | 30. september 2014 (2) |
| | Lovgivning om bank- og finanssektoren | |
| 43 | Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1) | 31. marts 2016 |
| | ændret ved: | |
| 44 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/65/EF af 27. september 2001 om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF, 83/349/EØF og 86/635/EØF for så vidt angår værdiansættelsesregler for visse selskabsformers samt bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EFT L 283 af 27.10.2001, s. 28) | |
| 45 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF af 18. juni 2003 om ændring af direktiv 78/660/EØF, 83/349/EØF, 86/635/EØF og 91/674/EØF om årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for visse selskabsformer, banker og andre penge- og finansieringsinstitutter samt forsikringsselskaber (EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16) | |
| 46 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/46/EF af 14. juni 2006 om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer, 83/349/EØF om konsoliderede regnskaber, 86/635/EØF om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og 91/674/EØF om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EUT L 224 af 16.8.2006, s. 1) | |
| 47 | Rådets direktiv 89/117/EØF af 13. februar 1989 om de forpligtelser med hensyn til offentliggørelse af årsregnskabsdokumenter, der påhviler de i en medlemsstat etablerede filialer af kreditinstitutter og finansieringsinstitutter med hjemsted uden for denne medlemsstat (EFT L 44 af 16.2.1989, s. 40) | 31. marts 2018 |
| 48 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (EFT L 84 af 26.3.1997, s. 22) | 31. marts 2018 |
| 49 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (EFT L 166 af 11.6.1998, s. 45) | 31. marts 2018 |
| | ændret ved: | |
| 50 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/44/EF af 6. maj 2009 om ændring af direktiv 98/26/EF om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer og direktiv 2002/47/EF om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse for så vidt angår forbundne systemer og gældsfordringer (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 37) | |
| 51 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/78/EU af 24. november 2010 om ændring af direktiv 98/26/EF, 2002/87/EF, 2003/6/EF, 2003/41/EF, 2003/71/EF, 2004/39/EF, 2004/109/EF, 2005/60/EF, 2006/48/EF, 2006/49/EF og 2009/65/EF for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 120) | |
| 52 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1) | 30. september 2019 |
| 53 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1) | 31. marts 2018 med undtagelse af artikel 3, stk. 1: 1. februar 2023 og fra 1. februar 2025 (3) |
| 54 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår kreditinstitutters og investeringsselskabers tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet og af direktiv 98/26/EF (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 296) | 31. december 2022 (8) |
| 55 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF af 4. april 2001 om sanering og likvidation af kreditinstitutter (EFT L 125 af 5.5.2001, s. 15) | 31. marts 2018 |
| | ændret ved: | |
| 56 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) | |
| 57 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/47/EF af 6. juni 2002 om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse (EFT L 168 af 27.6.2002, s. 43) | 31. marts 2018 |
| | ændret ved: | |
| 58 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/44/EF af 6. maj 2009 om ændring af direktiv 98/26/EF om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer og direktiv 2002/47/EF om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse for så vidt angår forbundne systemer og gældsfordringer (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 37) | |
| 59 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) | 31. marts 2018 (2) |
| 60 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1) | 31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14 og artikel 20 — 31. december 2025 (9) |
| 61 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat og om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 79/267/EØF, 92/49/EØF, 92/96/EØF, 93/6/EØF og 93/22/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF og 2000/12/EF (EUT L 35 af 11.2.2003, s. 1) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 31. marts 2018 |
| | ændret ved: | |
| 62 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/1/EF af 9. marts 2005 om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 92/49/EØF og 93/6/EØF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF, 98/78/EF, 2000/12/EF, 2001/34/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på indførelse af en ny organisationsstruktur for udvalg vedrørende finansielle tjenesteydelser (EUT L 79 af 24.3.2005, s. 9) | |
| 63 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/25/EF af 11. marts 2008 om ændring af direktiv 2002/87/EF om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (EUT L 81 af 20.3.2008, s. 40) | |
| 64 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/78/EU af 24. november 2010 om ændring af direktiv 98/26/EF, 2002/87/EF, 2003/6/EF, 2003/41/EF, 2003/71/EF, 2004/39/EF, 2004/109/EF, 2005/60/EF, 2006/48/EF, 2006/49/EF og 2009/65/EF for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 120) | |
| 65 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/89/EU af 16. november 2011 om ændring af direktiv 98/78/EF, 2002/87/EF, 2006/48/EF og 2009/138/EF for så vidt angår det supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat (EUT L 326 af 8.12.2011, s. 113) | |
| 66 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338) | |
| 67 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64) | 31. december 2023 (8) |
| 68 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 924/2009 af 16. september 2009 om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2560/2001 (EUT L 266 af 9.10.2009, s. 11) | 31. marts 2018 |
| | Ændret ved: | |
| 69 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 260/2012 af 14. marts 2012 om tekniske og forretningsmæssige krav til kreditoverførsler og direkte debiteringer i euro og om ændring af forordning (EF) nr. 924/2009 (EUT L 94 af 30.3.2012, s. 22) | |
| 70 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/110/EF af 16. september 2009 om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge og tilsyn med en sådan virksomhed, ændring af direktiv 2005/60/EF og 2006/48/EF og ophævelse af direktiv 2000/46/EF (EUT L 267 af 10.10.2009, s. 7) | 31. marts 2016 |
| | ændret ved: | |
| 71 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338) | 30. september 2017 (3) |
| 72 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35) | 30. september 2018 (4) |
| 73 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12) | 31. marts 2016 |
| | ændret ved: | |
| 74 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1022/2013 af 22. oktober 2013 om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) for så vidt angår overdragelsen af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i henhold til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 (EUT L 287 af 29.10.2013, s. 5) | |
| 75 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/17/EU af 4. februar 2014 om forbrugerkreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 (EUT L 60 af 28.2.2014, s. 34) | |
| 76 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) | 31. marts 2018 (2) |
| 77 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 af 15. juli 2014 om ensartede regler og en ensartet procedure for afvikling af kreditinstitutter og visse investeringsselskaber inden for rammerne af en fælles afviklingsmekanisme og en fælles afviklingsfond og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 (EUT L 225 af 30.7.2014, s. 1) | |
| 78 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35) | 30. september 2018 (4) |
| 79 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2033 af 27. november 2019 om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 575/2013, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 806/2014 (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 1) | 31. december 2023 (8) |
| 80 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84) | 31. marts 2016 |
| | ændret ved: | |
| 81 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1) | |
| 82 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 258/2014 af 3. april 2014 om oprettelse af et EU-program til støtte for særlige aktiviteter i forbindelse med regnskabsaflæggelse og revision for perioden 2014-20 og om ophævelse af afgørelse nr. 716/2009/EF (EUT L 105 af 8.4.2014, s. 1) | |
| 83 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/51/EU af 16. april 2014 om ændring af direktiv 2003/71/EF og 2009/138/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009, (EU) nr. 1094/2010 og (EU) nr. 1095/2010 for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed) (EUT L 153 af 22.5.2014, s. 1) | |
| 84 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1) | 31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025 (9) |
| 85 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 30. september 2019 (1) |
| | ændret ved: | |
| 86 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1) | |
| 87 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) | |
| 88 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84) | 31. december 2020 (3) |
| 89 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73) | |
| 90 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2365 af 25. november 2015 om gennemsigtighed af værdipapirfinansieringstransaktioner og vedrørende genanvendelse samt om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 1) | 30. september 2019 (4) |
| 91 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/834 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår clearingforpligtelsen, suspension af clearingforpligtelsen, indberetningskrav, risikoreduktionsteknikker for OTC-derivataftaler, der ikke cleares af en central modpart, registrering af og tilsyn med transaktionsregistre samt krav til transaktionsregistre (EUT L 141 af 28.5.2019, s. 42) | 31. december 2021 (8) |
| 92 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår gearingsgrad, net stable funding ratio, krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, modpartskreditrisiko, markedsrisiko, eksponeringer mod centrale modparter, eksponeringer mod kollektive investeringsordninger, store eksponeringer og indberetnings- og oplysningskrav, og forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 1) | 31. december 2023 (8) |
| 93 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1) | 31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 —31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025 (9) |
| 94 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/168 af 10. februar 2021 om ændring af forordning (EU) 2016/1011, for så vidt angår undtagelsen for visse valutaspotbenchmarks fra tredjelande og udpegelse af erstatninger for visse benchmarks, som snart ophører, og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 49 af 12.2.2021, s. 6) | 31. december 2023 (9) |
| 95 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 30. september 2017 (1) |
| | ændret ved: | |
| 96 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2395 af 12. december 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår overgangsordninger for afbødning af virkningen af indførelsen af IFRS 9 på kapitalgrundlaget og for behandlingen af eksponeringer mod visse offentlige enheder, der er denomineret i en hvilken som helst medlemsstats valuta, som store eksponeringer (EUT L 345 af 27.12.2017, s. 27) | 30. juni 2019 (6) |
| 97 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2401 af 12. december 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (EUT L 347 af 28.12.2017, s. 1) | 31. marts 2020 (6) |
| 98 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/630 af 17. april 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår krav til minimumsdækning af tab for misligholdte eksponeringer (EUT L 111 af 25.4.2019, s. 4) | 31. december 2020 (7) |
| 99 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår gearingsgrad, net stable funding ratio, krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, modpartskreditrisiko, markedsrisiko, eksponeringer mod centrale modparter, eksponeringer mod kollektive investeringsordninger, store eksponeringer og indberetnings- og oplysningskrav, og forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 1) | 31. december 2023 (8) |
| 100 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2033 af 27. november 2019 om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 575/2013, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 806/2014 (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 1) | 31. december 2023 (8) |
| 101 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/873 af 24. juni 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og (EU) 2019/876, for så vidt angår visse justeringer som reaktion på covid-19-pandemien (EUT L 204 af 26.6.2020, s. 4) | 31. december 2022 (med undtagelse af artikel 1, punkt 4) — 31. december 2023)  (9) |
| 102 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/558 af 31. marts 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår tilpasninger af securitiseringsrammen for at støtte den økonomiske genopretning som reaktion på covid-19-krisen (EUT L 116 af 6.4.2021, s. 25) | 31. december 2023 (med undtagelse af artikel 1, punkt 2) og 4) — 31. december 2024) (9) |
| 103 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 30. september 2017 (1) |
| | ændret ved: | |
| 104 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) | 31. marts 2018 (2) |
| 105 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/878 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2013/36/EU for så vidt angår fritagne enheder, finansielle holdingselskaber, blandede finansielle holdingselskaber, aflønning, tilsynsforanstaltninger og -beføjelser og kapitalbevaringsforanstaltninger (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 253) | 31. december 2022 (8) |
| 106 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64) | 31. december 2023 (8) |
| 107 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/338 af 16. februar 2021 om ændring af direktiv 2014/65/EU, for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter, og af direktiv 2013/36/EU og (EU) 2019/878, for så vidt angår deres anvendelse på investeringsvirksomheder, med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-krisen (EUT L 68 af 26.2.2021, s. 14) | 31. december 2023 (9) |
| 108 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 af 16. april 2014 om markedsmisbrug (forordningen om markedsmisbrug) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF og Kommissionens direktiv 2003/124/EF, 2003/125/EF og 2004/72/EF (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 1) samt om de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 30. september 2018 (4) |
| | ændret ved: | |
| 109 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1) | 1. marts 2020 (6) |
| 110 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1033 af 23. juni 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter, forordning (EU) nr. 596/2014 om markedsmisbrug og forordning (EU) nr. 909/2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 1) | 30. september 2018 (5) |
| 111 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/49/EU af 16. april 2014 om indskudsgarantiordninger (omarbejdning) (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 149) | 31. marts 2016 (2) |
| 112 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/57/EU af 16. april 2014 om strafferetlige sanktioner for markedsmisbrug (direktivet om markedsmisbrug) (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 179) | 30. september 2018 (4) |
| 113 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) og om de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 31. marts 2018 (2) |
| | ændret ved: | |
| 114 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/2399 af 12. december 2017 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår usikrede gældsinstrumenters prioritetsrækkefølge ved insolvens (EUT L 345 af 27.12.2017, s. 96) | 31. oktober 2019 (6) |
| 115 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår kreditinstitutters og investeringsselskabers tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet og af direktiv 98/26/EF (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 296) | 31. december 2022 (8) |
| 116 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64) | 31. december 2023 (8) |
| 117 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1) | 31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025 (9) |
| 118 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af direktiv 2002/92/EF og direktiv 2011/61/EU (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 349) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 31. december 2020 (3) |
| | ændret ved: | |
| 119 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1) | 31. december 2020 (4) |
| 120 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2016/1034 af 23. juni 2016 om ændring af direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 8) | 31. december 2021 (5) |
| 121 | Med undtagelse af artikel 64, stk. 5:
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64) | 31. december 2023 (8) |
| 122 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2177 af 18. december 2019 om ændring af direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II), direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter og af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme (EUT L 334 af 27.12.2019, s. 155) | 31. december 2024 (8) |
| 123 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1504 af 7. oktober 2020 om ændring af direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter (EUT L 347 af 20.10.2020, s. 50) | 31. december 2023 (9) |
| 124 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/338 af 16. februar 2021 om ændring af direktiv 2014/65/EU, for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter, og af direktiv 2013/36/EU og (EU) 2019/878, for så vidt angår deres anvendelse på investeringsvirksomheder, med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-krisen (EUT L 68 af 26.2.2021, s. 14) | 31. december 2023 (9) |
| 125 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 31. december 2020 (3) |
| | ændret ved: | |
| 126 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1033 af 23. juni 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter, forordning (EU) nr. 596/2014 om markedsmisbrug og forordning (EU) nr. 909/2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 1) | 31. december 2020 (5) |
| 127 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2033 af 27. november 2019 om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 575/2013, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 806/2014 (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 1) | 31. december 2023 (8) |
| 128 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1) | 31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025 (9) |
| 129 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1) | 31. december 2020 (4) |
| | ændret ved: | |
| 130 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1033 af 23. juni 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter, forordning (EU) nr. 596/2014 om markedsmisbrug og forordning (EU) nr. 909/2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 1) | 31. december 2020 (6) |
| 131 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2365 af 25. november 2015 om gennemsigtighed af værdipapirfinansieringstransaktioner og vedrørende genanvendelse samt om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 1) | 30. september 2019 (4) |
| | ændret ved: | |
| 132 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1) | 31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 – 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, – 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025 (9) |
| 133 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, og om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 30. september 2018 (4) |
| 134 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1) | 1. marts 2020 (6) |
| | ændret ved: | |
| 135 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2089 af 27. november 2019 om ændring af forordning (EU) 2016/1011, for så vidt angår EU-benchmarks for klimaovergangen, Paristilpassede EU-benchmarks og bæredygtighedsrelaterede oplysninger om benchmarks (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 17) | 31. december 2021 (8) |
| 136 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/168 af 10. februar 2021 om ændring af forordning (EU) 2016/1011, for så vidt angår undtagelsen for visse valutaspotbenchmarks fra tredjelande og udpegelse af erstatninger for visse benchmarks, som snart ophører, og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 49 af 12.2.2021, s. 6) | 31. december 2023 (9) |
| | Lovgivning om indsamling af statistiske oplysninger

   (*1) | |
| 137 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2013/24 af 25. juli 2013 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (EUT L 2 af 7.1.2014, s. 34) | 31. marts 2016 (2) |
| | ændret ved: | |
| 138 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2016/66 af 26. november 2015 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (ECB/2015/40) (EUT L 14 af 21.1.2016, s. 36) | 31. marts 2017 (4) |
| 139 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2020/1553 af 14. oktober 2020 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for eksterne statistikker (ECB/2020/51) (EUT L 354 af 26.10.2020, s. 24) | 31. december 2022 (9) |
| 140 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2021/827 af 29. april 2021 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for eksterne statistikker (ECB/2021/20) (EUT L 184 af 25.5.2021, s. 4) | 31. december 2022 (9) |
| 141 | Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) 2021/379 af 22. januar 2021 om balanceposter i kreditinstitutter og i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (omarbejdning) (ECB/2021/2) (EUT L 73 af 3.3.2021, s. 16) | 31. december 2022 (9) |
| 142 | Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1072/2013 af 24. september 2013 vedrørende statistik over de monetære finansielle institutioners rentesatser (omarbejdning) (ECB/2013/34) (EUT L 297 af 7.11.2013, s. 51) | 31. marts 2016 (2) |
| | ændret ved: | |
| 143 | Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 756/2014 af 8. juli 2014 ECB/2014/30 om ændring af forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) vedrørende statistik over de monetære finansielle institutioners rentesatser (ECB/2014/30) (EUT L 205 af 12.7.2014, s. 14) | |
| 144 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2021/830 af 26. marts 2021 om statistisk information, som skal indberettes om balancestatistik og rentestatistik i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (ECB/2021/11). | 31. december 2022 (9) |

RETSBESTEMMELSER, DER SKAL GENNEMFØRES

GENNEMFØRELSESFRIST

Forebyggelse af hvidvaskning af penge

1

Rådets afgørelse 2000/642/RIA af 17. oktober 2000 om samarbejdsordninger mellem medlemsstaternes finansielle efterretningsenheder for så vidt angår udveksling af oplysninger (EFT L 271 af 24.10.2000, s. 4)

2

Rådets rammeafgørelse 2001/500/RIA af 26. juni 2001 om hvidvaskning af penge, identifikation, opsporing, indefrysning eller beslaglæggelse og konfiskation af redskaber og udbytte fra strafbart forhold (EFT L 182 af 5.7.2001, s. 1)

3

Rådets rammeafgørelse 2005/212/RIA af 24. februar 2005 om konfiskation af udbytte, redskaber og formuegoder fra strafbart forhold (EUT L 68 af 15.3.2005, s. 49)

31. marts 2015 (1)

4

Rådets afgørelse 2007/845/RIA af 6. december 2007 om samarbejde mellem medlemsstaternes kontorer for inddrivelse af aktiver om opsporing og identificering af udbyttet fra strafbart forhold eller andre formuegoder forbundet med kriminalitet (EUT L 332 af 18.12.2007, s. 103)

5

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/42/EU af 3. april 2014 om indefrysning og konfiskation af redskaber og udbytte fra strafbart forhold i Den Europæiske Union (EUT L 127 af 29.4.2014, s. 39)

1. november 2016 (2)

6

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/847 af 20. maj 2015 om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1781/2006 (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 1)

1. oktober 2017 (3)

7

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73)

1. oktober 2017 (3)

ændret ved:

8

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme og om ændring af direktiv 2009/138/EF og 2013/36/EU (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 43)

31. december 2020 (6)

suppleret med:

9

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/1675 af 14. juli 2016 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 gennem identificering af højrisikotredjelande med strategiske mangler (EUT L 254 af 20.9.2016, s. 1)

1. december 2017 (5)

ændret ved:

10

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/105 af 27. oktober 2017 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675, idet Etiopien indsættes i skemaet i bilagets punkt I (EUT L 19 af 24.1.2018, s. 1)

31. marts 2019 (6)

11

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/212 af 13. december 2017 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Sri Lanka, Trinidad og Tobago samt Tunesien tilføjes til skemaet i bilagets punkt I (EUT L 41 af 14.2.2018, s. 4)

31. marts 2019 (6)

12

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/1467 af 27. juli 2018 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Pakistan tilføjes til skemaet i bilagets punkt I (EUT L 246 af 2.10.2018, s. 1)

31. december 2020 (7)

13

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/855 af 7. maj 2020 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Bahamas, Barbados, Botswana, Cambodja, Ghana, Jamaica, Mauritius, Mongoliet, Myanmar/Burma, Nicaragua, Panama og Zimbabwe tilføjes til skemaet i bilagets punkt I, og Bosnien-Hercegovina, Etiopien, Guyana, Den Demokratiske Folkerepublik Laos, Sri Lanka og Tunesien udgår af nævnte skema (EUT L 195 af 19.6.2020, s. 1)

31. december 2022 (9)

14

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/37 af 7. december 2020 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Mongoliet udgår af skemaet i bilagets punkt I (EUT L 14 af 18.1.2021, s. 1)

31. december 2023 (9)

15

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/758 af 31. januar 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for de tiltag samt arten af supplerende foranstaltninger, som kreditinstitutter og finansieringsinstitutter som minimum skal gennemføre for at begrænse hvidvask af penge og finansiering af terrorisme i visse tredjelande (EUT L 125 af 14.5.2019, s. 4)

16

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1672 af 23. oktober 2018 om kontrol med likvide midler, der føres ind i eller ud af Unionen, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1889/2005 (EUT L 284 af 12.11.2018, s. 6)

31. december 2021 (7)

17

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1673 af 23. oktober 2018 om strafferetlig bekæmpelse af hvidvask af penge (EUT L 284 af 12.11.2018, s. 22)

31. december 2021 (7)

Forebyggelse af svig og forfalskning

18

Rådets forordning (EF) nr. 1338/2001 af 28. juni 2001 om fastlæggelse af de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte euroen mod falskmøntneri (EFT L 181 af 4.7.2001, s. 6)

30. september 2013

ændret ved:

19

Rådets forordning (EF) nr. 44/2009 af 18. december 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1338/2001 om fastlæggelse af de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte euroen mod falskmøntneri (EUT L 17 af 22.1.2009, s. 1)

20

Rådets afgørelse 2001/887/RIA af 6. december 2001 om beskyttelse af euroen mod falskmøntneri (EFT L 329 af 14.12.2001, s. 1)

30. september 2013

21

Rådets beslutning 2003/861/EF af 8. december 2003 om analyse og samarbejde vedrørende falske euromønter (EUT L 325 af 12.12.2003, s. 44)

30. september 2013

22

Rådets forordning (EF) nr. 2182/2004 af 6. december 2004 om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (EUT L 373 af 21.12.2004, s. 1)

30. september 2013

ændret ved:

23

Rådets forordning (EF) nr. 46/2009 af 18. december 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 2182/2004 om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (EUT L 17 af 22.1.2009, s. 5)

24

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/62/EU af 15. maj 2014 om strafferetlig beskyttelse af euroen og andre valutaer mod falskmøntneri og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2000/383/RIA (EUT L 151 af 21.5.2014, s. 1)

30. juni 2016 (2)

25

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/713 af 17. april 2019 om bekæmpelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/413/RIA (EUT L 123 af 10.5.2019, s. 18)

31. december 2021 (7)

Regler om eurosedler og -mønter

Med undtagelse af artikel 1a, stk. 2 og 3, og artikel 4a, 4b og 4c:

26

Rådets forordning (EF) nr. 2532/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (EFT L 318 af 27.11.1998, s. 4)

30. september 2014 (1)

ændret ved:

27

Rådets forordning (EU) 2015/159 af 27. januar 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 2532/98 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (EUT L 27 af 3.2.2015, s. 1)

31. december 2020 (8)

28

Rådets konklusioner af 10. maj 1999 om kvalitetsstyringssystemet for euromønter

31. marts 2013

29

Meddelelse fra Kommissionen 2001/C 318/03 af 22. oktober 2001 om ophavsretlig beskyttelse af designet på euromønternes fælles side (KOM(2001) 600 endelig) (EFT C 318 af 13.11.2001, s. 3)

31. marts 2013

30

Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2003/5 af 20. marts 2003 om håndhævelse af foranstaltninger mod ikke-tilladte gengivelser af eurosedler og om ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 78 af 25.3.2003, s. 20)

31. marts 2013

ændret ved:

31

Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2013/11 af 19. april 2013 om ændring af retningslinje ECB/2003/5 om håndhævelse af foranstaltninger mod ikke-tilladte gengivelser af eurosedler og om ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 43)

30. september 2014 (1)

32

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2020/2091 af 4. december 2020 om ændring af retningslinje ECB/2003/5 om håndhævelse af foranstaltninger mod ikke-tilladte gengivelser af eurosedler og om ombytning og inddragelse af eurosedler (ECB/2020/61) (EUT L 423 af 15.12.2020, s. 65)

30. september 2022 (9)

33

Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2010/14 af 16. september 2010 om kontrol af eurosedlers ægthed og kvalitet og om recirkulering af eurosedler (EUT L 267 af 9.10.2010, s. 1)

30. september 2013

ændret ved:

34

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (ECB/2012/19) af 7. september 2012 om ændring af afgørelse ECB/2010/14 om kontrol af eurosedlers ægthed og kvalitet og om recirkulering af eurosedler (EUT L 253 af 20.9.2012, s. 19)

30. september 2014 (1)

35

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2019/2195 af 5. december 2019 om ændring af afgørelse ECB/2010/14 om kontrol af eurosedlers ægthed og kvalitet og om recirkulering af eurosedler (ECB/2019/39) (EUT L 330 af 20.12.2019, s. 91)

31. december 2021 (8)

36

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1210/2010 af 15. december 2010 om autentificering af euromønter og håndtering af euromønter, der er uegnede til at være i omløb (EUT L 339 af 22.12.2010, s. 1)

31. marts 2013

37

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1214/2011 af 16. november 2011 om erhvervsmæssig grænseoverskridende landevejstransport af eurokontanter mellem medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 316 af 29.11.2011, s. 1)

31. marts 2015 (1)

38

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 651/2012 af 4. juli 2012 om udstedelse af euromønter (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 135)

30. september 2014 (1)

39

Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2013/10 af 19. april 2013 om pålydende værdi, specifikationer, gengivelse, ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 37)

30. september 2014 (1)

ændret ved:

40

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2019/669 af 4. april 2019 om ændring af afgørelse ECB/2013/10 om pålydende værdi, specifikationer, gengivelse, ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 113 af 29.4.2019, s. 6)

31. december 2020 (7)

41

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2020/2090 af 4. december 2020 om ændring af afgørelse ECB/2013/10 om pålydende værdi, specifikationer, gengivelse, ombytning og inddragelse af eurosedler (ECB/2020/60) (EUT L 423 af 15.12.2020, s. 62)

30. september 2022 (9)

42

Rådets forordning (EU) nr. 729/2014 af 24. juni 2014 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (omarbejdning) (EUT L 194 af 2.7.2014, s. 1)

30. september 2014 (2)

Lovgivning om bank- og finanssektoren

43

Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1)

31. marts 2016

ændret ved:

44

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/65/EF af 27. september 2001 om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF, 83/349/EØF og 86/635/EØF for så vidt angår værdiansættelsesregler for visse selskabsformers samt bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EFT L 283 af 27.10.2001, s. 28)

45

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF af 18. juni 2003 om ændring af direktiv 78/660/EØF, 83/349/EØF, 86/635/EØF og 91/674/EØF om årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for visse selskabsformer, banker og andre penge- og finansieringsinstitutter samt forsikringsselskaber (EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16)

46

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/46/EF af 14. juni 2006 om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer, 83/349/EØF om konsoliderede regnskaber, 86/635/EØF om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og 91/674/EØF om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EUT L 224 af 16.8.2006, s. 1)

47

Rådets direktiv 89/117/EØF af 13. februar 1989 om de forpligtelser med hensyn til offentliggørelse af årsregnskabsdokumenter, der påhviler de i en medlemsstat etablerede filialer af kreditinstitutter og finansieringsinstitutter med hjemsted uden for denne medlemsstat (EFT L 44 af 16.2.1989, s. 40)

31. marts 2018

48

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (EFT L 84 af 26.3.1997, s. 22)

31. marts 2018

49

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (EFT L 166 af 11.6.1998, s. 45)

31. marts 2018

ændret ved:

50

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/44/EF af 6. maj 2009 om ændring af direktiv 98/26/EF om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer og direktiv 2002/47/EF om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse for så vidt angår forbundne systemer og gældsfordringer (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 37)

51

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/78/EU af 24. november 2010 om ændring af direktiv 98/26/EF, 2002/87/EF, 2003/6/EF, 2003/41/EF, 2003/71/EF, 2004/39/EF, 2004/109/EF, 2005/60/EF, 2006/48/EF, 2006/49/EF og 2009/65/EF for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 120)

52

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1)

30. september 2019

53

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1)

31. marts 2018 med undtagelse af artikel 3, stk. 1: 1. februar 2023 og fra 1. februar 2025 (3)

54

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår kreditinstitutters og investeringsselskabers tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet og af direktiv 98/26/EF (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 296)

31. december 2022 (8)

55

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF af 4. april 2001 om sanering og likvidation af kreditinstitutter (EFT L 125 af 5.5.2001, s. 15)

31. marts 2018

ændret ved:

56

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190)

57

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/47/EF af 6. juni 2002 om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse (EFT L 168 af 27.6.2002, s. 43)

31. marts 2018

ændret ved:

58

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/44/EF af 6. maj 2009 om ændring af direktiv 98/26/EF om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer og direktiv 2002/47/EF om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse for så vidt angår forbundne systemer og gældsfordringer (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 37)

59

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190)

31. marts 2018 (2)

60

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1)

31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14 og artikel 20 — 31. december 2025 (9)

61

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat og om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 79/267/EØF, 92/49/EØF, 92/96/EØF, 93/6/EØF og 93/22/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF og 2000/12/EF (EUT L 35 af 11.2.2003, s. 1) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

31. marts 2018

ændret ved:

62

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/1/EF af 9. marts 2005 om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 92/49/EØF og 93/6/EØF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF, 98/78/EF, 2000/12/EF, 2001/34/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på indførelse af en ny organisationsstruktur for udvalg vedrørende finansielle tjenesteydelser (EUT L 79 af 24.3.2005, s. 9)

63

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/25/EF af 11. marts 2008 om ændring af direktiv 2002/87/EF om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (EUT L 81 af 20.3.2008, s. 40)

64

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/78/EU af 24. november 2010 om ændring af direktiv 98/26/EF, 2002/87/EF, 2003/6/EF, 2003/41/EF, 2003/71/EF, 2004/39/EF, 2004/109/EF, 2005/60/EF, 2006/48/EF, 2006/49/EF og 2009/65/EF for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 120)

65

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/89/EU af 16. november 2011 om ændring af direktiv 98/78/EF, 2002/87/EF, 2006/48/EF og 2009/138/EF for så vidt angår det supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat (EUT L 326 af 8.12.2011, s. 113)

66

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338)

67

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64)

31. december 2023 (8)

68

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 924/2009 af 16. september 2009 om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2560/2001 (EUT L 266 af 9.10.2009, s. 11)

31. marts 2018

Ændret ved:

69

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 260/2012 af 14. marts 2012 om tekniske og forretningsmæssige krav til kreditoverførsler og direkte debiteringer i euro og om ændring af forordning (EF) nr. 924/2009 (EUT L 94 af 30.3.2012, s. 22)

70

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/110/EF af 16. september 2009 om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge og tilsyn med en sådan virksomhed, ændring af direktiv 2005/60/EF og 2006/48/EF og ophævelse af direktiv 2000/46/EF (EUT L 267 af 10.10.2009, s. 7)

31. marts 2016

ændret ved:

71

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338)

30. september 2017 (3)

72

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35)

30. september 2018 (4)

73

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12)

31. marts 2016

ændret ved:

74

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1022/2013 af 22. oktober 2013 om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) for så vidt angår overdragelsen af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i henhold til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 (EUT L 287 af 29.10.2013, s. 5)

75

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/17/EU af 4. februar 2014 om forbrugerkreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 (EUT L 60 af 28.2.2014, s. 34)

76

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190)

31. marts 2018 (2)

77

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 af 15. juli 2014 om ensartede regler og en ensartet procedure for afvikling af kreditinstitutter og visse investeringsselskaber inden for rammerne af en fælles afviklingsmekanisme og en fælles afviklingsfond og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 (EUT L 225 af 30.7.2014, s. 1)

78

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35)

30. september 2018 (4)

79

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2033 af 27. november 2019 om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 575/2013, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 806/2014 (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 1)

31. december 2023 (8)

80

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84)

31. marts 2016

ændret ved:

81

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1)

82

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 258/2014 af 3. april 2014 om oprettelse af et EU-program til støtte for særlige aktiviteter i forbindelse med regnskabsaflæggelse og revision for perioden 2014-20 og om ophævelse af afgørelse nr. 716/2009/EF (EUT L 105 af 8.4.2014, s. 1)

83

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/51/EU af 16. april 2014 om ændring af direktiv 2003/71/EF og 2009/138/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009, (EU) nr. 1094/2010 og (EU) nr. 1095/2010 for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed) (EUT L 153 af 22.5.2014, s. 1)

84

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1)

31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025 (9)

85

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

30. september 2019 (1)

ændret ved:

86

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1)

87

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190)

88

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84)

31. december 2020 (3)

89

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73)

90

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2365 af 25. november 2015 om gennemsigtighed af værdipapirfinansieringstransaktioner og vedrørende genanvendelse samt om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 1)

30. september 2019 (4)

91

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/834 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår clearingforpligtelsen, suspension af clearingforpligtelsen, indberetningskrav, risikoreduktionsteknikker for OTC-derivataftaler, der ikke cleares af en central modpart, registrering af og tilsyn med transaktionsregistre samt krav til transaktionsregistre (EUT L 141 af 28.5.2019, s. 42)

31. december 2021 (8)

92

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår gearingsgrad, net stable funding ratio, krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, modpartskreditrisiko, markedsrisiko, eksponeringer mod centrale modparter, eksponeringer mod kollektive investeringsordninger, store eksponeringer og indberetnings- og oplysningskrav, og forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 1)

31. december 2023 (8)

93

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1)

31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 —31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025 (9)

94

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/168 af 10. februar 2021 om ændring af forordning (EU) 2016/1011, for så vidt angår undtagelsen for visse valutaspotbenchmarks fra tredjelande og udpegelse af erstatninger for visse benchmarks, som snart ophører, og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 49 af 12.2.2021, s. 6)

31. december 2023 (9)

95

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

30. september 2017 (1)

ændret ved:

96

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2395 af 12. december 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår overgangsordninger for afbødning af virkningen af indførelsen af IFRS 9 på kapitalgrundlaget og for behandlingen af eksponeringer mod visse offentlige enheder, der er denomineret i en hvilken som helst medlemsstats valuta, som store eksponeringer (EUT L 345 af 27.12.2017, s. 27)

30. juni 2019 (6)

97

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2401 af 12. december 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (EUT L 347 af 28.12.2017, s. 1)

31. marts 2020 (6)

98

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/630 af 17. april 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår krav til minimumsdækning af tab for misligholdte eksponeringer (EUT L 111 af 25.4.2019, s. 4)

31. december 2020 (7)

99

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår gearingsgrad, net stable funding ratio, krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, modpartskreditrisiko, markedsrisiko, eksponeringer mod centrale modparter, eksponeringer mod kollektive investeringsordninger, store eksponeringer og indberetnings- og oplysningskrav, og forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 1)

31. december 2023 (8)

100

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2033 af 27. november 2019 om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 575/2013, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 806/2014 (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 1)

31. december 2023 (8)

101

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/873 af 24. juni 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og (EU) 2019/876, for så vidt angår visse justeringer som reaktion på covid-19-pandemien (EUT L 204 af 26.6.2020, s. 4)

31. december 2022 (med undtagelse af artikel 1, punkt 4) — 31. december 2023)  (9)

102

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/558 af 31. marts 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår tilpasninger af securitiseringsrammen for at støtte den økonomiske genopretning som reaktion på covid-19-krisen (EUT L 116 af 6.4.2021, s. 25)

31. december 2023 (med undtagelse af artikel 1, punkt 2) og 4) — 31. december 2024) (9)

103

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

30. september 2017 (1)

ændret ved:

104

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190)

31. marts 2018 (2)

105

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/878 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2013/36/EU for så vidt angår fritagne enheder, finansielle holdingselskaber, blandede finansielle holdingselskaber, aflønning, tilsynsforanstaltninger og -beføjelser og kapitalbevaringsforanstaltninger (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 253)

31. december 2022 (8)

106

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64)

31. december 2023 (8)

107

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/338 af 16. februar 2021 om ændring af direktiv 2014/65/EU, for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter, og af direktiv 2013/36/EU og (EU) 2019/878, for så vidt angår deres anvendelse på investeringsvirksomheder, med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-krisen (EUT L 68 af 26.2.2021, s. 14)

31. december 2023 (9)

108

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 af 16. april 2014 om markedsmisbrug (forordningen om markedsmisbrug) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF og Kommissionens direktiv 2003/124/EF, 2003/125/EF og 2004/72/EF (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 1) samt om de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

30. september 2018 (4)

ændret ved:

109

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1)

1. marts 2020 (6)

110

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1033 af 23. juni 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter, forordning (EU) nr. 596/2014 om markedsmisbrug og forordning (EU) nr. 909/2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 1)

30. september 2018 (5)

111

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/49/EU af 16. april 2014 om indskudsgarantiordninger (omarbejdning) (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 149)

31. marts 2016 (2)

112

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/57/EU af 16. april 2014 om strafferetlige sanktioner for markedsmisbrug (direktivet om markedsmisbrug) (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 179)

30. september 2018 (4)

113

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) og om de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

31. marts 2018 (2)

ændret ved:

114

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/2399 af 12. december 2017 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår usikrede gældsinstrumenters prioritetsrækkefølge ved insolvens (EUT L 345 af 27.12.2017, s. 96)

31. oktober 2019 (6)

115

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår kreditinstitutters og investeringsselskabers tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet og af direktiv 98/26/EF (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 296)

31. december 2022 (8)

116

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64)

31. december 2023 (8)

117

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1)

31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025 (9)

118

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af direktiv 2002/92/EF og direktiv 2011/61/EU (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 349) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

31. december 2020 (3)

ændret ved:

119

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1)

31. december 2020 (4)

120

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2016/1034 af 23. juni 2016 om ændring af direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 8)

31. december 2021 (5)

121

Med undtagelse af artikel 64, stk. 5:

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64)

31. december 2023 (8)

122

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2177 af 18. december 2019 om ændring af direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II), direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter og af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme (EUT L 334 af 27.12.2019, s. 155)

31. december 2024 (8)

123

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1504 af 7. oktober 2020 om ændring af direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter (EUT L 347 af 20.10.2020, s. 50)

31. december 2023 (9)

124

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/338 af 16. februar 2021 om ændring af direktiv 2014/65/EU, for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter, og af direktiv 2013/36/EU og (EU) 2019/878, for så vidt angår deres anvendelse på investeringsvirksomheder, med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-krisen (EUT L 68 af 26.2.2021, s. 14)

31. december 2023 (9)

125

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

31. december 2020 (3)

ændret ved:

126

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1033 af 23. juni 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter, forordning (EU) nr. 596/2014 om markedsmisbrug og forordning (EU) nr. 909/2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 1)

31. december 2020 (5)

127

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2033 af 27. november 2019 om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 575/2013, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 806/2014 (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 1)

31. december 2023 (8)

128

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1)

31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025 (9)

129

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1)

31. december 2020 (4)

ændret ved:

130

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1033 af 23. juni 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter, forordning (EU) nr. 596/2014 om markedsmisbrug og forordning (EU) nr. 909/2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 1)

31. december 2020 (6)

131

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2365 af 25. november 2015 om gennemsigtighed af værdipapirfinansieringstransaktioner og vedrørende genanvendelse samt om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 1)

30. september 2019 (4)

ændret ved:

132

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1)

31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 – 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, – 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025 (9)

133

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, og om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

30. september 2018 (4)

134

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1)

1. marts 2020 (6)

ændret ved:

135

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2089 af 27. november 2019 om ændring af forordning (EU) 2016/1011, for så vidt angår EU-benchmarks for klimaovergangen, Paristilpassede EU-benchmarks og bæredygtighedsrelaterede oplysninger om benchmarks (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 17)

31. december 2021 (8)

136

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/168 af 10. februar 2021 om ændring af forordning (EU) 2016/1011, for så vidt angår undtagelsen for visse valutaspotbenchmarks fra tredjelande og udpegelse af erstatninger for visse benchmarks, som snart ophører, og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 49 af 12.2.2021, s. 6)

31. december 2023 (9)

Lovgivning om indsamling af statistiske oplysninger

   (*1)

137

Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2013/24 af 25. juli 2013 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (EUT L 2 af 7.1.2014, s. 34)

31. marts 2016 (2)

ændret ved:

138

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2016/66 af 26. november 2015 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (ECB/2015/40) (EUT L 14 af 21.1.2016, s. 36)

31. marts 2017 (4)

139

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2020/1553 af 14. oktober 2020 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for eksterne statistikker (ECB/2020/51) (EUT L 354 af 26.10.2020, s. 24)

31. december 2022 (9)

140

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2021/827 af 29. april 2021 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for eksterne statistikker (ECB/2021/20) (EUT L 184 af 25.5.2021, s. 4)

31. december 2022 (9)

141

Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) 2021/379 af 22. januar 2021 om balanceposter i kreditinstitutter og i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (omarbejdning) (ECB/2021/2) (EUT L 73 af 3.3.2021, s. 16)

31. december 2022 (9)

142

Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1072/2013 af 24. september 2013 vedrørende statistik over de monetære finansielle institutioners rentesatser (omarbejdning) (ECB/2013/34) (EUT L 297 af 7.11.2013, s. 51)

31. marts 2016 (2)

ændret ved:

143

Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 756/2014 af 8. juli 2014 ECB/2014/30 om ændring af forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) vedrørende statistik over de monetære finansielle institutioners rentesatser (ECB/2014/30) (EUT L 205 af 12.7.2014, s. 14)

144

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2021/830 af 26. marts 2021 om statistisk information, som skal indberettes om balancestatistik og rentestatistik i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (ECB/2021/11).

31. december 2022 (9)

---

(1)  Det Blandede Udvalg 2013 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 4, i den monetære konvention af 30. juni 2011 mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra.

1

(2)  Det Blandede Udvalg 2014 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 4, i den monetære konvention af 30. juni 2011 mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra.

2

(3)  Det Blandede Udvalg 2015 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 4, i den monetære konvention af 30. juni 2011 mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra.

3

(4)  Det Blandede Udvalg 2016 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 4, i den monetære konvention af 30. juni 2011 mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra.

4

(5)  Det Blandede Udvalg 2017 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 4, i den monetære konvention af 30. juni 2011 mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra.

5

(6)  Det Blandede Udvalg 2018 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 4, i den monetære konvention af 30. juni 2011 mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra.

6

(7)  Det Blandede Udvalg 2019 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 4, i den monetære konvention af 30. juni 2011 mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra.

7

(8)  Det Blandede Udvalg 2020 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 4, i den monetære konvention af 30. juni 2011 mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra.

8

(9)  Det Blandede Udvalg 2021 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 4, i den monetære konvention af 30. juni 2011 mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra.

9

(*1)  Som aftalt i henhold til modellen for forenklet statistisk indberetning.

*1

---

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 90/180 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 90/180

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2022/446

af 15. marts 2022

om ændring af bilaget til den monetære aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til den monetære aftale af 27. marts 2012 mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino (1), særlig artikel 8, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den monetære aftale mellem Unionen og San Marino (»aftalen«) trådte i kraft den 1. september 2012. |
| --- | --- |

(1)

Den monetære aftale mellem Unionen og San Marino (»aftalen«) trådte i kraft den 1. september 2012.

| (2) | I henhold til aftalens artikel 8, stk. 1, skal San Marino gennemføre EU-retsakter og -regler vedrørende eurosedler og -mønter, lovgivning om banker og finansieringsinstitutter, forebyggende foranstaltninger mod hvidvaskning af penge, forebyggende foranstaltninger mod svig og forfalskning i forbindelse med kontanter og andre betalingsmidler end kontanter, medaljer og møntefterligninger samt krav om statistiske indberetninger. Disse retsakter og regler er opført i bilaget til den monetære aftale. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til aftalens artikel 8, stk. 1, skal San Marino gennemføre EU-retsakter og -regler vedrørende eurosedler og -mønter, lovgivning om banker og finansieringsinstitutter, forebyggende foranstaltninger mod hvidvaskning af penge, forebyggende foranstaltninger mod svig og forfalskning i forbindelse med kontanter og andre betalingsmidler end kontanter, medaljer og møntefterligninger samt krav om statistiske indberetninger. Disse retsakter og regler er opført i bilaget til den monetære aftale.

| (3) | Kommissionen bør en gang om året eller, hvis det skønnes hensigtsmæssigt, oftere foretage ændringer af bilaget til den monetære aftale for at tage højde for nye relevante EU-retsakter og -regler samt ændringer af eksisterende EU-retsakter og -regler. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen bør en gang om året eller, hvis det skønnes hensigtsmæssigt, oftere foretage ændringer af bilaget til den monetære aftale for at tage højde for nye relevante EU-retsakter og -regler samt ændringer af eksisterende EU-retsakter og -regler.

| (4) | Nogle EU-retsakter og -regler er ikke længere relevante og bør derfor udgå af bilaget, mens der er vedtaget andre EU-retsakter og -regler og ændringer af eksisterende retsakter, som bør føjes til bilaget. |
| --- | --- |

(4)

Nogle EU-retsakter og -regler er ikke længere relevante og bør derfor udgå af bilaget, mens der er vedtaget andre EU-retsakter og -regler og ændringer af eksisterende retsakter, som bør føjes til bilaget.

| (5) | Bilaget til den monetære aftale bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(5)

Bilaget til den monetære aftale bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til den monetære aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino erstattes af teksten i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. marts 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT C 121 af 26.4.2012, s. 5.

1

---

BILAG

»BILAG

| | Retsbestemmelser, der skal gennemføres | Gennemførelsesfrist |
| --- | --- | --- |
| | Forebyggelse af hvidvaskning af penge | |
| 1 | Rådets afgørelse 2000/642/RIA af 17. oktober 2000 om samarbejdsordninger mellem medlemsstaternes finansielle efterretningsenheder for så vidt angår udveksling af oplysninger (EFT L 271 af 24.10.2000, s. 4) | 1. september 2013 |
| 2 | Rådets rammeafgørelse 2001/500/RIA af 26. juni 2001 om hvidvaskning af penge, identifikation, opsporing, indefrysning eller beslaglæggelse og konfiskation af redskaber og udbytte fra strafbart forhold (EFT L 182 af 5.7.2001, s. 1) | |
| 3 | Rådets rammeafgørelse 2005/212/RIA af 24. februar 2005 om konfiskation af udbytte, redskaber og formuegoder fra strafbart forhold (EUT L 68 af 15.3.2005, s. 49) | 1. oktober 2014 (1) |
| 4 | Rådets afgørelse 2007/845/RIA af 6. december 2007 om samarbejde mellem medlemsstaternes kontorer for inddrivelse af aktiver om opsporing og identificering af udbyttet fra strafbart forhold eller andre formuegoder forbundet med kriminalitet (EUT L 332 af 18.12.2007, s. 103) | |
| 5 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/42/EU af 3. april 2014 om indefrysning og konfiskation af redskaber og udbytte fra strafbart forhold i Den Europæiske Union (EUT L 127 af 29.4.2014, s. 39) | 1. november 2016 (2) |
| 6 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/847 af 20. maj 2015 om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1781/2006 (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 1) | 1. oktober 2017 (3) |
| 7 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73) | 1. oktober 2017 (3) |
| | ændret ved: | |
| 8 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme og om ændring af direktiv 2009/138/EF og 2013/36/EU (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 43) | 31. december 2020 (6) |
| | suppleret med: | |
| 9 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/1675 af 14. juli 2016 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 gennem identificering af højrisikotredjelande med strategiske mangler (EUT L 254 af 20.9.2016, s. 1) | 1. oktober 2017 (5) |
| | ændret ved: | |
| 10 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/105 af 27. oktober 2017 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675, idet Etiopien indsættes i skemaet i bilagets punkt I (EUT L 19 af 24.1.2018, s. 1) | 31. marts 2019 (6) |
| 11 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/212 af 13. december 2017 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Sri Lanka, Trinidad og Tobago samt Tunesien tilføjes til skemaet i bilagets punkt I (EUT L 41 af 14.2.2018, s. 4) | 31. marts 2019 (6) |
| 12 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/1467 af 27. juli 2018 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Pakistan tilføjes til skemaet i bilagets punkt I (EUT L 246 af 2.10.2018, s. 1) | 31. december 2019 (7) |
| 13 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/855 af 7. maj 2020 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Bahamas, Barbados, Botswana, Cambodja, Ghana, Jamaica, Mauritius, Mongoliet, Myanmar/Burma, Nicaragua, Panama og Zimbabwe tilføjes til skemaet i bilagets punkt I, og Bosnien-Hercegovina, Etiopien, Guyana, Den Demokratiske Folkerepublik Laos, Sri Lanka og Tunesien udgår af nævnte skema (EUT L 195 af 19.6.2020, s. 1) | 31. december 2022 (9) |
| 14 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/37 af 7. december 2020 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Mongoliet udgår af skemaet i bilagets punkt I (EUT L 14 af 18.1.2021, s. 1) | 31. december 2023 (9) |
| 15 | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/758 af 31. januar 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for de tiltag samt arten af supplerende foranstaltninger, som kreditinstitutter og finansieringsinstitutter som minimum skal gennemføre for at begrænse hvidvask af penge og finansiering af terrorisme i visse tredjelande (EUT L 125 af 14.5.2019, s. 4) | 31. december 2020 (7) |
| 16 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1672 af 23. oktober 2018 om kontrol med likvide midler, der føres ind i eller ud af Unionen, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1889/2005 (EUT L 284 af 12.11.2018, s. 6) | 31. december 2021 (7) |
| 17 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1673 af 23. oktober 2018 om strafferetlig bekæmpelse af hvidvask af penge (EUT L 284 af 12.11.2018, s. 22) | 31. december 2021 (7) |
| | Forebyggelse af svig og forfalskning | |
| 18 | Rådets forordning (EF) nr. 1338/2001 af 28. juni 2001 om fastlæggelse af de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte euroen mod falskmøntneri (EFT L 181 af 4.7.2001, s. 6) | 1. september 2013 |
| | ændret ved: |
| 19 | Rådets forordning (EF) nr. 44/2009 af 18. december 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1338/2001 om fastlæggelse af de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte euroen mod falskmøntneri (EUT L 17 af 22.1.2009, s. 1) |
| 20 | Rådets afgørelse 2001/887/RIA af 6. december 2001 om beskyttelse af euroen mod falskmøntneri (EFT L 329 af 14.12.2001, s. 1) | 1. september 2013 |
| 21 | Rådets beslutning 2003/861/EF af 8. december 2003 om analyse og samarbejde vedrørende falske euromønter (EUT L 325 af 12.12.2003, s. 44) | 1. september 2013 |
| 22 | Rådets forordning (EF) nr. 2182/2004 af 6. december 2004 om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (EUT L 373 af 21.12.2004, s. 1) | 1. september 2013 |
| | ændret ved: |
| 23 | Rådets forordning (EF) nr. 46/2009 af 18. december 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 2182/2004 om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (EUT L 17 af 22.1.2009, s. 5) |
| 24 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/62/EU af 15. maj 2014 om strafferetlig beskyttelse af euroen og andre valutaer mod falskmøntneri og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2000/383/RIA (EUT L 151 af 21.5.2014, s. 1) | 1. juli 2016 (2) |
| 25 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/713 af 17. april 2019 om bekæmpelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/413/RIA (EUT L 123 af 10.5.2019, s. 18) | 31. december 2021 (7) |
| | Regler om eurosedler og -mønter | |
| 26 | Med undtagelse af artikel 1a, stk. 2 og 3, og artikel 4a, 4b og 4c:

  Rådets forordning (EF) nr. 2532/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (EFT L 318 af 27.11.1998, s. 4) | 1. september 2013 |
| | ændret ved: | |
| 27 | Rådets forordning (EU) 2015/159 af 27. januar 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 2532/98 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (EUT L 27 af 3.2.2015, s. 1) | 31. oktober 2021 (8) |
| 28 | Rådets konklusioner af 10. maj 1999 om kvalitetsstyringssystemet for euromønter | 1. september 2013 |
| 29 | Meddelelse fra Kommissionen 2001/C 318/03 af 22. oktober 2001 om ophavsretlig beskyttelse af designet på euromønternes fælles side (KOM(2001) 600 endelig) (EFT C 318 af 13.11.2001, s. 3) | 1. september 2013 |
| 30 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2003/5 af 20. marts 2003 om håndhævelse af foranstaltninger mod ikke-tilladte gengivelser af eurosedler og om ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 78 af 25.3.2003, s. 20) | 1. september 2013 |
| | ændret ved: | |
| 31 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2013/11 af 19. april 2013 om ændring af retningslinje ECB/2003/5 om håndhævelse af foranstaltninger mod ikke-tilladte gengivelser af eurosedler og om ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 43) | 1. oktober 2013 (1) |
| 32 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2020/2091 af 4. december 2020 om ændring af retningslinje ECB/2003/5 om håndhævelse af foranstaltninger mod ikke-tilladte gengivelser af eurosedler og om ombytning og inddragelse af eurosedler (ECB/2020/61) (EUT L 423 af 15.12.2020, s. 65) | 30. september 2022 (9) |
| 33 | Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2010/14 af 16. september 2010 om kontrol af eurosedlers ægthed og kvalitet og om recirkulering af eurosedler (EUT L 267 af 9.10.2010, s. 1) | 1. september 2013 |
| | ændret ved: | |
| 34 | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (ECB/2012/19) af 7. september 2012 om ændring af afgørelse ECB/2010/14 om kontrol af eurosedlers ægthed og kvalitet og om recirkulering af eurosedler (2012/507/EU) (EUT L 253 af 20.9.2012, s. 19) | 1. oktober 2013 (1) |
| 35 | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2019/2195 af 5. december 2019 om ændring af afgørelse ECB/2010/14 om kontrol af eurosedlers ægthed og kvalitet og om recirkulering af eurosedler (ECB/2019/39) (EUT L 330 af 20.12.2019, s. 91) | 31. december 2021 (8) |
| 36 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1210/2010 af 15. december 2010 om autentificering af euromønter og håndtering af euromønter, der er uegnede til at være i omløb (EUT L 339 af 22.12.2010, s. 1) | 1. september 2013 |
| 37 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1214/2011 af 16. november 2011 om erhvervsmæssig grænseoverskridende landevejstransport af eurokontanter mellem medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 316 af 29.11.2011, s. 1) | 1. oktober 2014 (1) |
| 38 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 651/2012 af 4. juli 2012 om udstedelse af euromønter (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 135) | 1. oktober 2013 (1) |
| 39 | Afgørelse ECB/2013/10 om pålydende værdi, specifikationer, gengivelse, ombytning og inddragelse af eurosedler (ECB/2013/10) (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 37) | 1. oktober 2013 (1) |
| | ændret ved: | |
| 40 | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2019/669 af 4. april 2019 om ændring af afgørelse ECB/2013/10 om pålydende værdi, specifikationer, gengivelse, ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 113 af 29.4.2019, s. 6) | 31. december 2020 (7) |
| 41 | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2020/2090 af 4. december 2020 om ændring af afgørelse ECB/2013/10 om pålydende værdi, specifikationer, gengivelse, ombytning og inddragelse af eurosedler (ECB/2020/60) (EUT L 423 af 15.12.2020, s. 62) | 30. september 2022 (9) |
| 42 | Rådets forordning (EU) nr. 729/2014 af 24. juni 2014 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (omarbejdning) (EUT L 194 af 2.7.2014, s. 1) | 1. oktober 2013 (1) |
| | Lovgivning om bank- og finanssektoren | |
| 43 | Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1) | 1. september 2016 |
| | ændret ved: | |
| 44 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/65/EF af 27. september 2001 om ændring af direktiv 78/660/EØF, 83/349/EØF og 86/635/EØF for så vidt angår værdiansættelsesregler for visse selskabsformers samt bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EFT L 283 af 27.10.2001, s. 28) | |
| 45 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF af 18. juni 2003 om ændring af direktiv 78/660/EØF, 83/349/EØF, 86/635/EØF og 91/674/EØF om årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for visse selskabsformer, banker og andre penge- og finansieringsinstitutter samt forsikringsselskaber (EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16) | |
| 46 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/46/EF af 14. juni 2006 om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer, 83/349/EØF om konsoliderede regnskaber, 86/635/EØF om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og 91/674/EØF om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EUT L 224 af 16.8.2006, s. 1) | |
| 47 | Rådets direktiv 89/117/EØF af 13. februar 1989 om de forpligtelser med hensyn til offentliggørelse af årsregnskabsdokumenter, der påhviler de i en medlemsstat etablerede filialer af kreditinstitutter og finansieringsinstitutter med hjemsted uden for denne medlemsstat (EFT L 44 af 16.2.1989, s. 40) | 1. september 2018 |
| 48 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (EFT L 84 af 26.3.1997, s. 22) | 1. september 2018 |
| 49 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (EFT L 166 af 11.6.1998, s. 45) | 1. september 2018 |
| | ændret ved: |
| 50 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/44/EF af 6. maj 2009 om ændring af direktiv 98/26/EF om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer og direktiv 2002/47/EF om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse for så vidt angår forbundne systemer og gældsfordringer (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 37) |
| 51 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/78/EU af 24. november 2010 om ændring af direktiv 98/26/EF, 2002/87/EF, 2003/6/EF, 2003/41/EF, 2003/71/EF, 2004/39/EF, 2004/109/EF, 2005/60/EF, 2006/48/EF, 2006/49/EF og 2009/65/EF for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 120) |
| 52 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1) | 30. september 2019 (3) |
| 53 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1) | 1. september 2018 |
| 54 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår kreditinstitutters og investeringsselskabers tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet og af direktiv 98/26/EF (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 296) | 31. december 2022 (8) |
| 55 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF af 4. april 2001 om sanering og likvidation af kreditinstitutter (EFT L 125 af 5.5.2001, s. 15) | 1. september 2018 |
| | ændret ved: |
| 56 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) |
| 57 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/47/EF af 6. juni 2002 om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse (EFT L 168 af 27.6.2002, s. 43) | 1. september 2018 |
| | ændret ved: |
| 58 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/44/EF af 6. maj 2009 om ændring af direktiv 98/26/EF om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer og direktiv 2002/47/EF om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse for så vidt angår forbundne systemer og gældsfordringer (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 37) |
| 59 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) | 1. september 2018 (2) |
| 60 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1) | 31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025)  (9) |
| 61 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat og om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 79/267/EØF, 92/49/EØF, 92/96/EØF, 93/6/EØF og 93/22/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF og 2000/12/EF (EUT L 35 af 11.2.2003, s. 1) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 1. september 2018 |
| | ændret ved: |
| 62 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/1/EF af 9. marts 2005 om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 92/49/EØF og 93/6/EØF og direktiv 94/19/EF, 98/78/EF, 2000/12/EF, 2001/34/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på indførelse af en ny organisationsstruktur for udvalg vedrørende finansielle tjenesteydelser (EUT L 79 af 24.3.2005, s. 9) |
| 63 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/25/EF af 11. marts 2008 om ændring af direktiv 2002/87/EF om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (EUT L 81 af 20.3.2008, s. 40) |
| 64 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/78/EU af 24. november 2010 om ændring af direktiv 98/26/EF, 2002/87/EF, 2003/6/EF, 2003/41/EF, 2003/71/EF, 2004/39/EF, 2004/109/EF, 2005/60/EF, 2006/48/EF, 2006/49/EF og 2009/65/EF for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 120) |
| 65 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/89/EU af 16. november 2011 om ændring af direktiv 98/78/EF, 2002/87/EF, 2006/48/EF og 2009/138/EF for så vidt angår det supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat (EUT L 326 af 8.12.2011, s. 113) |
| 66 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338) |
| 67 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64) | 31. december 2023 (8) |
| 68 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 924/2009 af 16. september 2009 om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2560/2001 (EUT L 266 af 9.10.2009, s. 11) | 1. september 2018 |
| | ændret ved: | |
| 69 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 260/2012 af 14. marts 2012 om tekniske og forretningsmæssige krav til kreditoverførsler og direkte debiteringer i euro og om ændring af forordning (EF) nr. 924/2009 (EUT L 94 af 30.3.2012, s. 22) | 1. september 2018 (1) |
| 70 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/110/EF af 16. september 2009 om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge og tilsyn med en sådan virksomhed, ændring af direktiv 2005/60/EF og 2006/48/EF og ophævelse af direktiv 2000/46/EF (EUT L 267 af 10.10.2009, s. 7) | 1. september 2016 |
| | ændret ved: | |
| 71 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338) | 1. september 2017 (3) |
| 72 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35) | 30. september 2018 (4) |
| 73 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12) | 1. september 2016 |
| | ændret ved: |
| 74 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1022/2013 af 22. oktober 2013 om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) for så vidt angår overdragelsen af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i henhold til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 (EUT L 287 af 29.10.2013, s. 5) |
| 75 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/17/EU af 4. februar 2014 om forbrugerkreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 (EUT L 60 af 28.2.2014, s. 34) |
| 76 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) | 1. september 2018 (3) |
| 77 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35) | 30. september 2018 (4) |
| 78 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2033 af 27. november 2019 om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 575/2013, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 806/2014 (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 1) | 31. december 2023 (8) |
| 79 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84) | 1. september 2016 |
| | ændret ved: |
| 80 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1) |
| 81 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 258/2014 af 3. april 2014 om oprettelse af et EU-program til støtte for særlige aktiviteter i forbindelse med regnskabsaflæggelse og revision for perioden 2014-20 og om ophævelse af afgørelse nr. 716/2009/EF (EUT L 105 af 8.4.2014, s. 1) |
| 82 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/51/EU af 16. april 2014 om ændring af direktiv 2003/71/EF og 2009/138/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009, (EU) nr. 1094/2010 og (EU) nr. 1095/2010 for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed) (EUT L 153 af 22.5.2014, s. 1) |
| 83 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1) | 31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025)  (9) |
| 84 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 260/2012 af 14. marts 2012 om tekniske og forretningsmæssige krav til kreditoverførsler og direkte debiteringer i euro og om ændring af forordning (EF) nr. 924/2009 (EUT L 94 af 30.3.2012, s. 22) | 1. april 2018 (2) |
| | ændret ved: | |
| 85 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 248/2014 af 26. februar 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 260/2012 for så vidt angår omstillingen til EU-dækkende kreditoverførsler og direkte debiteringer (EUT L 84 af 20.3.2014, s. 1) | |
| 86 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1) og om de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 30. september 2019 (3) |
| | ændret ved: |
| 87 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1) |
| 88 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) |
| 89 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84) | 31. december 2020 (3) |
| 90 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73) |
| 91 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2365 af 25. november 2015 om gennemsigtighed af værdipapirfinansieringstransaktioner og vedrørende genanvendelse samt om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 1) | 30. september 2019 (4) |
| 92 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/834 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår clearingforpligtelsen, suspension af clearingforpligtelsen, indberetningskrav, risikoreduktionsteknikker for OTC-derivataftaler, der ikke cleares af en central modpart, registrering af og tilsyn med transaktionsregistre samt krav til transaktionsregistre (EUT L 141 af 28.5.2019, s. 42) | 31. december 2021 (8) |
| 93 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår gearingsgrad, net stable funding ratio, krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, modpartskreditrisiko, markedsrisiko, eksponeringer mod centrale modparter, eksponeringer mod kollektive investeringsordninger, store eksponeringer og indberetnings- og oplysningskrav, og forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 1) | 31. december 2023 (8) |
| 94 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1) | 31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025)  (9) |
| 95 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/168 af 10. februar 2021 om ændring af forordning (EU) 2016/1011, for så vidt angår undtagelsen for visse valutaspotbenchmarks fra tredjelande og udpegelse af erstatninger for visse benchmarks, som snart ophører, og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 49 af 12.2.2021, s. 6) | 31. december 2023 (9) |
| 96 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 1. september 2017 (1) |
| | ændret ved: | |
| 97 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2395 af 12. december 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår overgangsordninger for afbødning af virkningen af indførelsen af IFRS 9 på kapitalgrundlaget og for behandlingen af eksponeringer mod visse offentlige enheder, der er denomineret i en hvilken som helst medlemsstats valuta, som store eksponeringer (EUT L 345 af 27.12.2017, s. 27) | 30. juni 2019 (6) |
| 98 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2401 af 12. december 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (EUT L 347 af 28.12.2017, s. 1) | 31. marts 2020 (6) |
| 99 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/630 af 17. april 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår krav til minimumsdækning af tab for misligholdte eksponeringer (EUT L 111 af 25.4.2019, s. 4) | 31. december 2020 (7) |
| 100 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår gearingsgrad, net stable funding ratio, krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, modpartskreditrisiko, markedsrisiko, eksponeringer mod centrale modparter, eksponeringer mod kollektive investeringsordninger, store eksponeringer og indberetnings- og oplysningskrav, og forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 1) | 31. december 2023 (8) |
| 101 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2033 af 27. november 2019 om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 575/2013, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 806/2014 (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 1) | 31. december 2023 (8) |
| 102 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/873 af 24. juni 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og (EU) 2019/876, for så vidt angår visse justeringer som reaktion på covid-19-pandemien (EUT L 204 af 26.6.2020, s. 4) | 31. december 2022 (med undtagelse af artikel 1, punkt 4) — 31. december 2023)  (9) |
| 103 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/558 af 31. marts 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår tilpasninger af securitiseringsrammen for at støtte den økonomiske genopretning som reaktion på covid-19-krisen (EUT L 116 af 6.4.2021, s. 25) | 31. december 2023 (med undtagelse af artikel 1, punkt 2) og 4) — 31. december 2024)  (9) |
| 104 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 1. september 2017 (1) |
| | ændret ved: | |
| 105 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) | 1. september 2018 (3) |
| 106 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/878 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2013/36/EU for så vidt angår fritagne enheder, finansielle holdingselskaber, blandede finansielle holdingselskaber, aflønning, tilsynsforanstaltninger og -beføjelser og kapitalbevaringsforanstaltninger (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 253) | 31. december 2022 (8) |
| 107 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64) | 31. december 2023 (8) |
| 108 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/338 af 16. februar 2021 om ændring af direktiv 2014/65/EU, for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter, og af direktiv 2013/36/EU og (EU) 2019/878, for så vidt angår deres anvendelse på investeringsvirksomheder, med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-krisen (EUT L 68 af 26.2.2021, s. 14) | 31. december 2023 (9) |
| 109 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 af 16. april 2014 om markedsmisbrug (forordningen om markedsmisbrug) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF og Kommissionens direktiv 2003/124/EF, 2003/125/EF og 2004/72/EF (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 1) og om de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 30. september 2018 (4) |
| | ændret ved: | |
| 110 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1) | 1. marts 2020 (6) |
| 111 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1033 af 23. juni 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter, forordning (EU) nr. 596/2014 om markedsmisbrug og forordning (EU) nr. 909/2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 1) | 30. september 2018 (5) |
| 112 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/49/EU af 16. april 2014 om indskudsgarantiordninger (omarbejdning) (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 149) | 1. september 2016 (2) |
| 113 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/57/EU af 16. april 2014 om strafferetlige sanktioner for markedsmisbrug (direktivet om markedsmisbrug) (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 179) | 30. september 2018 (4) |
| 114 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) og om de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 1. september 2018 (2) |
| | ændret ved: | |
| 115 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/2399 af 12. december 2017 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår usikrede gældsinstrumenters prioritetsrækkefølge ved insolvens (EUT L 345 af 27.12.2017, s. 96) | 31. oktober 2019 (6) |
| 116 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår kreditinstitutters og investeringsselskabers tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet og af direktiv 98/26/EF (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 296) | 31. december 2022 (8) |
| 117 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64) | 31. december 2023 (8) |
| 118 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1) | 31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025)  (9) |
| 119 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af direktiv 2002/92/EF og direktiv 2011/61/EU (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 349) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 31. december 2020 (3) |
| | ændret ved: | |
| 120 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1) | 31. december 2020 (4) |
| 121 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1034 af 23. juni 2016 om ændring af direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 8) | 31. december 2021 (5) |
| | Med undtagelse af artikel 64, stk. 5: | |
| 122 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64) | 31. december 2023 (8) |
| 123 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2177 af 18. december 2019 om ændring af direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II), direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter og af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme (EUT L 334 af 27.12.2019, s. 155) | 31. december 2024 (8) |
| 124 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1504 af 7. oktober 2020 om ændring af direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter (EUT L 347 af 20.10.2020, s. 50) | 31. december 2023 (9) |
| 125 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/338 af 16. februar 2021 om ændring af direktiv 2014/65/EU, for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter, og af direktiv 2013/36/EU og (EU) 2019/878, for så vidt angår deres anvendelse på investeringsvirksomheder, med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-krisen (EUT L 68 af 26.2.2021, s. 14) | 31. december 2023 (9) |
| 126 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 31. december 2020 (3) |
| | ændret ved: | |
| 127 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1033 af 23. juni 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter, forordning (EU) nr. 596/2014 om markedsmisbrug og forordning (EU) nr. 909/2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 1) | 31. december 2020 (5) |
| 128 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2033 af 27. november 2019 om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 575/2013, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 806/2014 (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 1) | 31. december 2023 (8) |
| 129 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1) | 31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025)  (9) |
| 130 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1) | 31. december 2020 (4) |
| | ændret ved: | |
| 131 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1033 af 23. juni 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter, forordning (EU) nr. 596/2014 om markedsmisbrug og forordning (EU) nr. 909/2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 1) | 31. december 2020 (6) |
| 132 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2365 af 25. november 2015 om gennemsigtighed af værdipapirfinansieringstransaktioner og vedrørende genanvendelse samt om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 1) | 30. september 2019 (4) |
| | ændret ved: | |
| 133 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1) | 31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025) (9) |
| 134 | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, og om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant | 30. september 2018 (4) |
| 135 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1) | 1. marts 2020 (6) |
| | ændret ved: | |
| 136 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2089 af 27. november 2019 om ændring af forordning (EU) 2016/1011, for så vidt angår EU-benchmarks for klimaovergangen, Paristilpassede EU-benchmarks og bæredygtighedsrelaterede oplysninger om benchmarks (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 17) | 31. december 2021 (8) |
| 137 | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/168 af 10. februar 2021 om ændring af forordning (EU) 2016/1011, for så vidt angår undtagelsen for visse valutaspotbenchmarks fra tredjelande og udpegelse af erstatninger for visse benchmarks, som snart ophører, og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 49 af 12.2.2021, s. 6) | 31. december 2023 (9) |
| | Lovgivning om indsamling af statistiske oplysninger

   (*1) | |
| 138 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2013/24 af 25. juli 2013 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (EUT L 2 af 7.1.2014, s. 34) | 1. september 2016 (2) |
| | ændret ved: | |
| 139 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2016/66 af 26. november 2015 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (ECB/2015/40) (EUT L 14 af 21.1.2016, s. 36) | 31. marts 2017 (4) |
| 140 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2020/1553 af 14. oktober 2020 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for eksterne statistikker (ECB/2020/51) (EUT L 354 af 26.10.2020, s. 24) | 31. december 2022 (9) |
| 141 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2021/827 af 29. april 2021 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for eksterne statistikker (ECB/2021/20) (EUT L 184 af 25.5.2021, s. 4) | 31. december 2022 (9) |
| 142 | Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) 2021/379 af 22. januar 2021 om balanceposter i kreditinstitutter og i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (omarbejdning) (ECB/2021/2) (EUT L 73 af 3.3.2021, s. 16) | 31. december 2022 (9) |
| 143 | Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1072/2013 af 24. september 2013 vedrørende statistik over de monetære finansielle institutioners rentesatser (omarbejdning) (ECB/2013/34) (EUT L 297 af 7.11.2013, s. 51) | 1. september 2016 (2) |
| | ændret ved: | |
| 144 | Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 756/2014 af 8. juli 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) vedrørende statistik over de monetære finansielle institutioners rentesatser (ECB/2014/30) (EUT L 205 af 12.7.2014, s. 14) | |
| 145 | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2021/830 af 26. marts 2021 om statistisk information, som skal indberettes om balancestatistik og rentestatistik i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (ECB/2021/11). | 31. december 2022 (9) |

Retsbestemmelser, der skal gennemføres

Gennemførelsesfrist

Forebyggelse af hvidvaskning af penge

1

Rådets afgørelse 2000/642/RIA af 17. oktober 2000 om samarbejdsordninger mellem medlemsstaternes finansielle efterretningsenheder for så vidt angår udveksling af oplysninger (EFT L 271 af 24.10.2000, s. 4)

1. september 2013

2

Rådets rammeafgørelse 2001/500/RIA af 26. juni 2001 om hvidvaskning af penge, identifikation, opsporing, indefrysning eller beslaglæggelse og konfiskation af redskaber og udbytte fra strafbart forhold (EFT L 182 af 5.7.2001, s. 1)

3

Rådets rammeafgørelse 2005/212/RIA af 24. februar 2005 om konfiskation af udbytte, redskaber og formuegoder fra strafbart forhold (EUT L 68 af 15.3.2005, s. 49)

1. oktober 2014 (1)

4

Rådets afgørelse 2007/845/RIA af 6. december 2007 om samarbejde mellem medlemsstaternes kontorer for inddrivelse af aktiver om opsporing og identificering af udbyttet fra strafbart forhold eller andre formuegoder forbundet med kriminalitet (EUT L 332 af 18.12.2007, s. 103)

5

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/42/EU af 3. april 2014 om indefrysning og konfiskation af redskaber og udbytte fra strafbart forhold i Den Europæiske Union (EUT L 127 af 29.4.2014, s. 39)

1. november 2016 (2)

6

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/847 af 20. maj 2015 om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1781/2006 (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 1)

1. oktober 2017 (3)

7

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73)

1. oktober 2017 (3)

ændret ved:

8

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme og om ændring af direktiv 2009/138/EF og 2013/36/EU (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 43)

31. december 2020 (6)

suppleret med:

9

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/1675 af 14. juli 2016 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 gennem identificering af højrisikotredjelande med strategiske mangler (EUT L 254 af 20.9.2016, s. 1)

1. oktober 2017 (5)

ændret ved:

10

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/105 af 27. oktober 2017 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675, idet Etiopien indsættes i skemaet i bilagets punkt I (EUT L 19 af 24.1.2018, s. 1)

31. marts 2019 (6)

11

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/212 af 13. december 2017 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Sri Lanka, Trinidad og Tobago samt Tunesien tilføjes til skemaet i bilagets punkt I (EUT L 41 af 14.2.2018, s. 4)

31. marts 2019 (6)

12

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/1467 af 27. juli 2018 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Pakistan tilføjes til skemaet i bilagets punkt I (EUT L 246 af 2.10.2018, s. 1)

31. december 2019 (7)

13

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/855 af 7. maj 2020 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Bahamas, Barbados, Botswana, Cambodja, Ghana, Jamaica, Mauritius, Mongoliet, Myanmar/Burma, Nicaragua, Panama og Zimbabwe tilføjes til skemaet i bilagets punkt I, og Bosnien-Hercegovina, Etiopien, Guyana, Den Demokratiske Folkerepublik Laos, Sri Lanka og Tunesien udgår af nævnte skema (EUT L 195 af 19.6.2020, s. 1)

31. december 2022 (9)

14

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/37 af 7. december 2020 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Mongoliet udgår af skemaet i bilagets punkt I (EUT L 14 af 18.1.2021, s. 1)

31. december 2023 (9)

15

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/758 af 31. januar 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for de tiltag samt arten af supplerende foranstaltninger, som kreditinstitutter og finansieringsinstitutter som minimum skal gennemføre for at begrænse hvidvask af penge og finansiering af terrorisme i visse tredjelande (EUT L 125 af 14.5.2019, s. 4)

31. december 2020 (7)

16

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1672 af 23. oktober 2018 om kontrol med likvide midler, der føres ind i eller ud af Unionen, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1889/2005 (EUT L 284 af 12.11.2018, s. 6)

31. december 2021 (7)

17

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1673 af 23. oktober 2018 om strafferetlig bekæmpelse af hvidvask af penge (EUT L 284 af 12.11.2018, s. 22)

31. december 2021 (7)

Forebyggelse af svig og forfalskning

18

Rådets forordning (EF) nr. 1338/2001 af 28. juni 2001 om fastlæggelse af de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte euroen mod falskmøntneri (EFT L 181 af 4.7.2001, s. 6)

1. september 2013

ændret ved:

19

Rådets forordning (EF) nr. 44/2009 af 18. december 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1338/2001 om fastlæggelse af de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte euroen mod falskmøntneri (EUT L 17 af 22.1.2009, s. 1)

20

Rådets afgørelse 2001/887/RIA af 6. december 2001 om beskyttelse af euroen mod falskmøntneri (EFT L 329 af 14.12.2001, s. 1)

1. september 2013

21

Rådets beslutning 2003/861/EF af 8. december 2003 om analyse og samarbejde vedrørende falske euromønter (EUT L 325 af 12.12.2003, s. 44)

1. september 2013

22

Rådets forordning (EF) nr. 2182/2004 af 6. december 2004 om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (EUT L 373 af 21.12.2004, s. 1)

1. september 2013

ændret ved:

23

Rådets forordning (EF) nr. 46/2009 af 18. december 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 2182/2004 om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (EUT L 17 af 22.1.2009, s. 5)

24

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/62/EU af 15. maj 2014 om strafferetlig beskyttelse af euroen og andre valutaer mod falskmøntneri og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2000/383/RIA (EUT L 151 af 21.5.2014, s. 1)

1. juli 2016 (2)

25

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/713 af 17. april 2019 om bekæmpelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/413/RIA (EUT L 123 af 10.5.2019, s. 18)

31. december 2021 (7)

Regler om eurosedler og -mønter

26

Med undtagelse af artikel 1a, stk. 2 og 3, og artikel 4a, 4b og 4c:

Rådets forordning (EF) nr. 2532/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (EFT L 318 af 27.11.1998, s. 4)

1. september 2013

ændret ved:

27

Rådets forordning (EU) 2015/159 af 27. januar 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 2532/98 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (EUT L 27 af 3.2.2015, s. 1)

31. oktober 2021 (8)

28

Rådets konklusioner af 10. maj 1999 om kvalitetsstyringssystemet for euromønter

1. september 2013

29

Meddelelse fra Kommissionen 2001/C 318/03 af 22. oktober 2001 om ophavsretlig beskyttelse af designet på euromønternes fælles side (KOM(2001) 600 endelig) (EFT C 318 af 13.11.2001, s. 3)

1. september 2013

30

Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2003/5 af 20. marts 2003 om håndhævelse af foranstaltninger mod ikke-tilladte gengivelser af eurosedler og om ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 78 af 25.3.2003, s. 20)

1. september 2013

ændret ved:

31

Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2013/11 af 19. april 2013 om ændring af retningslinje ECB/2003/5 om håndhævelse af foranstaltninger mod ikke-tilladte gengivelser af eurosedler og om ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 43)

1. oktober 2013 (1)

32

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2020/2091 af 4. december 2020 om ændring af retningslinje ECB/2003/5 om håndhævelse af foranstaltninger mod ikke-tilladte gengivelser af eurosedler og om ombytning og inddragelse af eurosedler (ECB/2020/61) (EUT L 423 af 15.12.2020, s. 65)

30. september 2022 (9)

33

Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2010/14 af 16. september 2010 om kontrol af eurosedlers ægthed og kvalitet og om recirkulering af eurosedler (EUT L 267 af 9.10.2010, s. 1)

1. september 2013

ændret ved:

34

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (ECB/2012/19) af 7. september 2012 om ændring af afgørelse ECB/2010/14 om kontrol af eurosedlers ægthed og kvalitet og om recirkulering af eurosedler (2012/507/EU) (EUT L 253 af 20.9.2012, s. 19)

1. oktober 2013 (1)

35

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2019/2195 af 5. december 2019 om ændring af afgørelse ECB/2010/14 om kontrol af eurosedlers ægthed og kvalitet og om recirkulering af eurosedler (ECB/2019/39) (EUT L 330 af 20.12.2019, s. 91)

31. december 2021 (8)

36

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1210/2010 af 15. december 2010 om autentificering af euromønter og håndtering af euromønter, der er uegnede til at være i omløb (EUT L 339 af 22.12.2010, s. 1)

1. september 2013

37

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1214/2011 af 16. november 2011 om erhvervsmæssig grænseoverskridende landevejstransport af eurokontanter mellem medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 316 af 29.11.2011, s. 1)

1. oktober 2014 (1)

38

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 651/2012 af 4. juli 2012 om udstedelse af euromønter (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 135)

1. oktober 2013 (1)

39

Afgørelse ECB/2013/10 om pålydende værdi, specifikationer, gengivelse, ombytning og inddragelse af eurosedler (ECB/2013/10) (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 37)

1. oktober 2013 (1)

ændret ved:

40

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2019/669 af 4. april 2019 om ændring af afgørelse ECB/2013/10 om pålydende værdi, specifikationer, gengivelse, ombytning og inddragelse af eurosedler (EUT L 113 af 29.4.2019, s. 6)

31. december 2020 (7)

41

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2020/2090 af 4. december 2020 om ændring af afgørelse ECB/2013/10 om pålydende værdi, specifikationer, gengivelse, ombytning og inddragelse af eurosedler (ECB/2020/60) (EUT L 423 af 15.12.2020, s. 62)

30. september 2022 (9)

42

Rådets forordning (EU) nr. 729/2014 af 24. juni 2014 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (omarbejdning) (EUT L 194 af 2.7.2014, s. 1)

1. oktober 2013 (1)

Lovgivning om bank- og finanssektoren

43

Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1)

1. september 2016

ændret ved:

44

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/65/EF af 27. september 2001 om ændring af direktiv 78/660/EØF, 83/349/EØF og 86/635/EØF for så vidt angår værdiansættelsesregler for visse selskabsformers samt bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EFT L 283 af 27.10.2001, s. 28)

45

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF af 18. juni 2003 om ændring af direktiv 78/660/EØF, 83/349/EØF, 86/635/EØF og 91/674/EØF om årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for visse selskabsformer, banker og andre penge- og finansieringsinstitutter samt forsikringsselskaber (EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16)

46

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/46/EF af 14. juni 2006 om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer, 83/349/EØF om konsoliderede regnskaber, 86/635/EØF om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og 91/674/EØF om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EUT L 224 af 16.8.2006, s. 1)

47

Rådets direktiv 89/117/EØF af 13. februar 1989 om de forpligtelser med hensyn til offentliggørelse af årsregnskabsdokumenter, der påhviler de i en medlemsstat etablerede filialer af kreditinstitutter og finansieringsinstitutter med hjemsted uden for denne medlemsstat (EFT L 44 af 16.2.1989, s. 40)

1. september 2018

48

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (EFT L 84 af 26.3.1997, s. 22)

1. september 2018

49

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (EFT L 166 af 11.6.1998, s. 45)

1. september 2018

ændret ved:

50

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/44/EF af 6. maj 2009 om ændring af direktiv 98/26/EF om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer og direktiv 2002/47/EF om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse for så vidt angår forbundne systemer og gældsfordringer (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 37)

51

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/78/EU af 24. november 2010 om ændring af direktiv 98/26/EF, 2002/87/EF, 2003/6/EF, 2003/41/EF, 2003/71/EF, 2004/39/EF, 2004/109/EF, 2005/60/EF, 2006/48/EF, 2006/49/EF og 2009/65/EF for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 120)

52

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1)

30. september 2019 (3)

53

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1)

1. september 2018

54

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår kreditinstitutters og investeringsselskabers tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet og af direktiv 98/26/EF (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 296)

31. december 2022 (8)

55

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF af 4. april 2001 om sanering og likvidation af kreditinstitutter (EFT L 125 af 5.5.2001, s. 15)

1. september 2018

ændret ved:

56

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190)

57

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/47/EF af 6. juni 2002 om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse (EFT L 168 af 27.6.2002, s. 43)

1. september 2018

ændret ved:

58

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/44/EF af 6. maj 2009 om ændring af direktiv 98/26/EF om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer og direktiv 2002/47/EF om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse for så vidt angår forbundne systemer og gældsfordringer (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 37)

59

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190)

1. september 2018 (2)

60

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1)

31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025)  (9)

61

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat og om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 79/267/EØF, 92/49/EØF, 92/96/EØF, 93/6/EØF og 93/22/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF og 2000/12/EF (EUT L 35 af 11.2.2003, s. 1) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

1. september 2018

ændret ved:

62

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/1/EF af 9. marts 2005 om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 92/49/EØF og 93/6/EØF og direktiv 94/19/EF, 98/78/EF, 2000/12/EF, 2001/34/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på indførelse af en ny organisationsstruktur for udvalg vedrørende finansielle tjenesteydelser (EUT L 79 af 24.3.2005, s. 9)

63

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/25/EF af 11. marts 2008 om ændring af direktiv 2002/87/EF om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (EUT L 81 af 20.3.2008, s. 40)

64

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/78/EU af 24. november 2010 om ændring af direktiv 98/26/EF, 2002/87/EF, 2003/6/EF, 2003/41/EF, 2003/71/EF, 2004/39/EF, 2004/109/EF, 2005/60/EF, 2006/48/EF, 2006/49/EF og 2009/65/EF for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 120)

65

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/89/EU af 16. november 2011 om ændring af direktiv 98/78/EF, 2002/87/EF, 2006/48/EF og 2009/138/EF for så vidt angår det supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat (EUT L 326 af 8.12.2011, s. 113)

66

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338)

67

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64)

31. december 2023 (8)

68

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 924/2009 af 16. september 2009 om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2560/2001 (EUT L 266 af 9.10.2009, s. 11)

1. september 2018

ændret ved:

69

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 260/2012 af 14. marts 2012 om tekniske og forretningsmæssige krav til kreditoverførsler og direkte debiteringer i euro og om ændring af forordning (EF) nr. 924/2009 (EUT L 94 af 30.3.2012, s. 22)

1. september 2018 (1)

70

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/110/EF af 16. september 2009 om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge og tilsyn med en sådan virksomhed, ændring af direktiv 2005/60/EF og 2006/48/EF og ophævelse af direktiv 2000/46/EF (EUT L 267 af 10.10.2009, s. 7)

1. september 2016

ændret ved:

71

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338)

1. september 2017 (3)

72

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35)

30. september 2018 (4)

73

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12)

1. september 2016

ændret ved:

74

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1022/2013 af 22. oktober 2013 om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) for så vidt angår overdragelsen af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i henhold til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 (EUT L 287 af 29.10.2013, s. 5)

75

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/17/EU af 4. februar 2014 om forbrugerkreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 (EUT L 60 af 28.2.2014, s. 34)

76

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190)

1. september 2018 (3)

77

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35)

30. september 2018 (4)

78

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2033 af 27. november 2019 om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 575/2013, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 806/2014 (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 1)

31. december 2023 (8)

79

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84)

1. september 2016

ændret ved:

80

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1)

81

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 258/2014 af 3. april 2014 om oprettelse af et EU-program til støtte for særlige aktiviteter i forbindelse med regnskabsaflæggelse og revision for perioden 2014-20 og om ophævelse af afgørelse nr. 716/2009/EF (EUT L 105 af 8.4.2014, s. 1)

82

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/51/EU af 16. april 2014 om ændring af direktiv 2003/71/EF og 2009/138/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009, (EU) nr. 1094/2010 og (EU) nr. 1095/2010 for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed) (EUT L 153 af 22.5.2014, s. 1)

83

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1)

31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025)  (9)

84

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 260/2012 af 14. marts 2012 om tekniske og forretningsmæssige krav til kreditoverførsler og direkte debiteringer i euro og om ændring af forordning (EF) nr. 924/2009 (EUT L 94 af 30.3.2012, s. 22)

1. april 2018 (2)

ændret ved:

85

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 248/2014 af 26. februar 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 260/2012 for så vidt angår omstillingen til EU-dækkende kreditoverførsler og direkte debiteringer (EUT L 84 af 20.3.2014, s. 1)

86

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1) og om de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

30. september 2019 (3)

ændret ved:

87

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1)

88

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190)

89

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84)

31. december 2020 (3)

90

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73)

91

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2365 af 25. november 2015 om gennemsigtighed af værdipapirfinansieringstransaktioner og vedrørende genanvendelse samt om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 1)

30. september 2019 (4)

92

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/834 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår clearingforpligtelsen, suspension af clearingforpligtelsen, indberetningskrav, risikoreduktionsteknikker for OTC-derivataftaler, der ikke cleares af en central modpart, registrering af og tilsyn med transaktionsregistre samt krav til transaktionsregistre (EUT L 141 af 28.5.2019, s. 42)

31. december 2021 (8)

93

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår gearingsgrad, net stable funding ratio, krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, modpartskreditrisiko, markedsrisiko, eksponeringer mod centrale modparter, eksponeringer mod kollektive investeringsordninger, store eksponeringer og indberetnings- og oplysningskrav, og forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 1)

31. december 2023 (8)

94

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1)

31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025)  (9)

95

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/168 af 10. februar 2021 om ændring af forordning (EU) 2016/1011, for så vidt angår undtagelsen for visse valutaspotbenchmarks fra tredjelande og udpegelse af erstatninger for visse benchmarks, som snart ophører, og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 49 af 12.2.2021, s. 6)

31. december 2023 (9)

96

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

1. september 2017 (1)

ændret ved:

97

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2395 af 12. december 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår overgangsordninger for afbødning af virkningen af indførelsen af IFRS 9 på kapitalgrundlaget og for behandlingen af eksponeringer mod visse offentlige enheder, der er denomineret i en hvilken som helst medlemsstats valuta, som store eksponeringer (EUT L 345 af 27.12.2017, s. 27)

30. juni 2019 (6)

98

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2401 af 12. december 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (EUT L 347 af 28.12.2017, s. 1)

31. marts 2020 (6)

99

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/630 af 17. april 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår krav til minimumsdækning af tab for misligholdte eksponeringer (EUT L 111 af 25.4.2019, s. 4)

31. december 2020 (7)

100

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår gearingsgrad, net stable funding ratio, krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, modpartskreditrisiko, markedsrisiko, eksponeringer mod centrale modparter, eksponeringer mod kollektive investeringsordninger, store eksponeringer og indberetnings- og oplysningskrav, og forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 1)

31. december 2023 (8)

101

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2033 af 27. november 2019 om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 575/2013, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 806/2014 (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 1)

31. december 2023 (8)

102

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/873 af 24. juni 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og (EU) 2019/876, for så vidt angår visse justeringer som reaktion på covid-19-pandemien (EUT L 204 af 26.6.2020, s. 4)

31. december 2022 (med undtagelse af artikel 1, punkt 4) — 31. december 2023)  (9)

103

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/558 af 31. marts 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår tilpasninger af securitiseringsrammen for at støtte den økonomiske genopretning som reaktion på covid-19-krisen (EUT L 116 af 6.4.2021, s. 25)

31. december 2023 (med undtagelse af artikel 1, punkt 2) og 4) — 31. december 2024)  (9)

104

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

1. september 2017 (1)

ændret ved:

105

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190)

1. september 2018 (3)

106

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/878 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2013/36/EU for så vidt angår fritagne enheder, finansielle holdingselskaber, blandede finansielle holdingselskaber, aflønning, tilsynsforanstaltninger og -beføjelser og kapitalbevaringsforanstaltninger (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 253)

31. december 2022 (8)

107

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64)

31. december 2023 (8)

108

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/338 af 16. februar 2021 om ændring af direktiv 2014/65/EU, for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter, og af direktiv 2013/36/EU og (EU) 2019/878, for så vidt angår deres anvendelse på investeringsvirksomheder, med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-krisen (EUT L 68 af 26.2.2021, s. 14)

31. december 2023 (9)

109

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 af 16. april 2014 om markedsmisbrug (forordningen om markedsmisbrug) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF og Kommissionens direktiv 2003/124/EF, 2003/125/EF og 2004/72/EF (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 1) og om de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

30. september 2018 (4)

ændret ved:

110

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1)

1. marts 2020 (6)

111

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1033 af 23. juni 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter, forordning (EU) nr. 596/2014 om markedsmisbrug og forordning (EU) nr. 909/2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 1)

30. september 2018 (5)

112

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/49/EU af 16. april 2014 om indskudsgarantiordninger (omarbejdning) (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 149)

1. september 2016 (2)

113

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/57/EU af 16. april 2014 om strafferetlige sanktioner for markedsmisbrug (direktivet om markedsmisbrug) (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 179)

30. september 2018 (4)

114

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190) og om de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

1. september 2018 (2)

ændret ved:

115

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/2399 af 12. december 2017 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår usikrede gældsinstrumenters prioritetsrækkefølge ved insolvens (EUT L 345 af 27.12.2017, s. 96)

31. oktober 2019 (6)

116

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår kreditinstitutters og investeringsselskabers tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet og af direktiv 98/26/EF (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 296)

31. december 2022 (8)

117

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64)

31. december 2023 (8)

118

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1)

31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025)  (9)

119

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af direktiv 2002/92/EF og direktiv 2011/61/EU (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 349) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

31. december 2020 (3)

ændret ved:

120

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1)

31. december 2020 (4)

121

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1034 af 23. juni 2016 om ændring af direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 8)

31. december 2021 (5)

Med undtagelse af artikel 64, stk. 5:

122

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64)

31. december 2023 (8)

123

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2177 af 18. december 2019 om ændring af direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II), direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter og af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme (EUT L 334 af 27.12.2019, s. 155)

31. december 2024 (8)

124

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1504 af 7. oktober 2020 om ændring af direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter (EUT L 347 af 20.10.2020, s. 50)

31. december 2023 (9)

125

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/338 af 16. februar 2021 om ændring af direktiv 2014/65/EU, for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter, og af direktiv 2013/36/EU og (EU) 2019/878, for så vidt angår deres anvendelse på investeringsvirksomheder, med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-krisen (EUT L 68 af 26.2.2021, s. 14)

31. december 2023 (9)

126

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

31. december 2020 (3)

ændret ved:

127

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1033 af 23. juni 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter, forordning (EU) nr. 596/2014 om markedsmisbrug og forordning (EU) nr. 909/2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 1)

31. december 2020 (5)

128

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2033 af 27. november 2019 om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 575/2013, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 806/2014 (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 1)

31. december 2023 (8)

129

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1)

31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025)  (9)

130

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1)

31. december 2020 (4)

ændret ved:

131

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1033 af 23. juni 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter, forordning (EU) nr. 596/2014 om markedsmisbrug og forordning (EU) nr. 909/2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler (EUT L 175 af 30.6.2016, s. 1)

31. december 2020 (6)

132

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2365 af 25. november 2015 om gennemsigtighed af værdipapirfinansieringstransaktioner og vedrørende genanvendelse samt om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 1)

30. september 2019 (4)

ændret ved:

133

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/23 af 16. december 2020 om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 806/2014 og (EU) 2015/2365 samt direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2007/36/EF, 2014/59/EU og (EU) 2017/1132 (EUT L 22 af 22.1.2021, s. 1)

31. december 2024 (med undtagelse af: artikel 95 — 31. december 2022, artikel 87, stk. 2, — 31. december 2023, artikel 9, stk. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18 og 19, artikel 10, stk. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11 og 12, og artikel 11 — 31. december 2024, artikel 9, stk. 14, og artikel 20 — 31. december 2025) (9)

134

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, og om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35) samt de tilknyttede niveau 2-foranstaltninger, hvor det er relevant

30. september 2018 (4)

135

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1)

1. marts 2020 (6)

ændret ved:

136

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2089 af 27. november 2019 om ændring af forordning (EU) 2016/1011, for så vidt angår EU-benchmarks for klimaovergangen, Paristilpassede EU-benchmarks og bæredygtighedsrelaterede oplysninger om benchmarks (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 17)

31. december 2021 (8)

137

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/168 af 10. februar 2021 om ændring af forordning (EU) 2016/1011, for så vidt angår undtagelsen for visse valutaspotbenchmarks fra tredjelande og udpegelse af erstatninger for visse benchmarks, som snart ophører, og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 49 af 12.2.2021, s. 6)

31. december 2023 (9)

Lovgivning om indsamling af statistiske oplysninger

   (*1)

138

Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2013/24 af 25. juli 2013 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (EUT L 2 af 7.1.2014, s. 34)

1. september 2016 (2)

ændret ved:

139

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2016/66 af 26. november 2015 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (ECB/2015/40) (EUT L 14 af 21.1.2016, s. 36)

31. marts 2017 (4)

140

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2020/1553 af 14. oktober 2020 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for eksterne statistikker (ECB/2020/51) (EUT L 354 af 26.10.2020, s. 24)

31. december 2022 (9)

141

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2021/827 af 29. april 2021 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for eksterne statistikker (ECB/2021/20) (EUT L 184 af 25.5.2021, s. 4)

31. december 2022 (9)

142

Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) 2021/379 af 22. januar 2021 om balanceposter i kreditinstitutter og i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (omarbejdning) (ECB/2021/2) (EUT L 73 af 3.3.2021, s. 16)

31. december 2022 (9)

143

Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1072/2013 af 24. september 2013 vedrørende statistik over de monetære finansielle institutioners rentesatser (omarbejdning) (ECB/2013/34) (EUT L 297 af 7.11.2013, s. 51)

1. september 2016 (2)

ændret ved:

144

Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 756/2014 af 8. juli 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) vedrørende statistik over de monetære finansielle institutioners rentesatser (ECB/2014/30) (EUT L 205 af 12.7.2014, s. 14)

145

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2021/830 af 26. marts 2021 om statistisk information, som skal indberettes om balancestatistik og rentestatistik i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (ECB/2021/11).

31. december 2022 (9)

---

(1)  Det Blandede Udvalg 2013 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 5, i den monetære aftale af 27. marts 2012 mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino.

1

(2)  Det Blandede Udvalg 2014 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 5, i den monetære aftale af 27. marts 2012 mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino.

2

(3)  Det Blandede Udvalg 2015 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 5, i den monetære aftale af 27. marts 2012 mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino.

3

(4)  Det Blandede Udvalg 2016 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 5, i den monetære konvention af 27. marts 2012 mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino.

4

(5)  Det Blandede Udvalg 2017 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 5, i den monetære aftale af 27. marts 2012 mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino.

5

(6)  Det Blandede Udvalg 2018 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 5, i den monetære aftale af 27. marts 2012 mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino.

6

(7)  Det Blandede Udvalg 2019 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 4, i den monetære aftale af 27. marts 2012 mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino.

7

(8)  Det Blandede Udvalg 2020 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 4, i den monetære aftale af 27. marts 2012 mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino.

8

(9)  Det Blandede Udvalg 2021 godkendte disse frister i henhold til artikel 8, stk. 4, i den monetære aftale af 27. marts 2012 mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino.

9

(*1)  Som aftalt i henhold til modellen for forenklet statistisk indberetning.

*1

---

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 90/197 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 90/197

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE (EU) 2022/447

af 8. marts 2022

om ændring af afgørelse 2011/15/EU om åbning af konti til behandling af betalinger i forbindelse med lån fra EFSF til medlemsstater med euroen som valuta (ECB/2022/10)

DIREKTIONEN FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 17 og 21, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Indlån hos Den Europæiske Centralbank (ECB) som omhandlet i Den Europæiske Centralbanks afgørelse 2011/15/EU (ECB/2010/31) (1) bør forrentes i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2, stk. 1, i Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2019/1743 (ECB/2019/31) (2) med henblik på at sikre konsekvens i forrentningen af sammenlignelige indlån på tværs af Eurosystemet. |
| --- | --- |

(1)

Indlån hos Den Europæiske Centralbank (ECB) som omhandlet i Den Europæiske Centralbanks afgørelse 2011/15/EU (ECB/2010/31) (1) bør forrentes i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2, stk. 1, i Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2019/1743 (ECB/2019/31) (2) med henblik på at sikre konsekvens i forrentningen af sammenlignelige indlån på tværs af Eurosystemet.

| (2) | Afgørelse 2011/15/EU (ECB/2010/31) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(2)

Afgørelse 2011/15/EU (ECB/2010/31) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændring

Artikel 5 i afgørelse2011/15/EU (ECB/2010/31) affattes således:

»Artikel 5

Forrentning

Den national centralbanks kontantkonto forrentes i henhold til bestemmelserne i artikel 2, stk. 1, i Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*1).

Artikel 2

Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft på femtedagen efter dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 8. marts 2022.

Christine LAGARDE

Formand for ECB

---

(1)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse 2011/15/EU af 20. december 2010 om åbning af konti til behandling af betalinger i forbindelse med lån fra EFSF til medlemsstater med euroen som valuta (ECB/2010/31) (EUT L 10 af 14.1.2011, s. 7).

1

(2)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2019/1743 af 15. oktober 2019 om forrentning af beholdninger af overskudsreserver og visse indlån (ECB/2019/31) (EUT L 267 af 21.10.2019, s. 12).

2

---