# Az Európai Unió L 83/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 83 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. március 10. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 83

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. március 10.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/400 végrehajtási rendelete (2022. március 7.) az EMGA-kiadások finanszírozására rendelkezésre álló nettó egyenleg megállapításáról szóló (EU) 2021/128 végrehajtási rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/401 végrehajtási rendelete (2022. március 8.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/402 végrehajtási rendelete (2022. március 9.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 7 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/403 végrehajtási határozata (2022. március 3.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészekre vonatkozó kiterjesztett dömpingellenes vám alóli, a 88/97/EK rendelet szerinti mentességekről
  (az értesítés a C(2022) 1262. számú dokumentummal történt) | 39 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/404 végrehajtási határozata (2022. március 3.) az (EU) 2019/919 végrehajtási határozatnak a kormányműre – sodronyköteles és kötéltárcsás rendszerekre vonatkozó harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 44 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/405 végrehajtási határozata (2022. március 3.) az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozatnak a kábelfedlapokra és kábeljelző szalagokra, lámpatestekre, villamos szerelési anyagokra, áramvezető sínrendszerekre, megszakítókra, villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékekre, valamint ellenállás-hegesztő berendezésekre vonatkozó harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 48 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/406 végrehajtási határozata (2022. március 3.) az (EU) 2019/1202 végrehajtási határozatnak az üzemanyagtöltő állomásokon használt kútoszlopokon, nyomott rendszerű kútoszlopokon és nyomószivattyús egységeken használatos automatikus töltőpisztolyra, kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőcsatlakozókra, valamint kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőszelepekre és forgócsuklókra vonatkozó harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 55 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/407 végrehajtási határozata (2022. március 9.) a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről | 60 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/400 végrehajtási rendelete (2022. március 7.) az EMGA-kiadások finanszírozására rendelkezésre álló nettó egyenleg megállapításáról szóló (EU) 2021/128 végrehajtási rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2022/401 végrehajtási rendelete (2022. március 8.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

4

*

A Bizottság (EU) 2022/402 végrehajtási rendelete (2022. március 9.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

7

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2022/403 végrehajtási határozata (2022. március 3.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészekre vonatkozó kiterjesztett dömpingellenes vám alóli, a 88/97/EK rendelet szerinti mentességekről
  (az értesítés a C(2022) 1262. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2022) 1262. számú dokumentummal történt)

39

*

A Bizottság (EU) 2022/404 végrehajtási határozata (2022. március 3.) az (EU) 2019/919 végrehajtási határozatnak a kormányműre – sodronyköteles és kötéltárcsás rendszerekre vonatkozó harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

44

*

A Bizottság (EU) 2022/405 végrehajtási határozata (2022. március 3.) az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozatnak a kábelfedlapokra és kábeljelző szalagokra, lámpatestekre, villamos szerelési anyagokra, áramvezető sínrendszerekre, megszakítókra, villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékekre, valamint ellenállás-hegesztő berendezésekre vonatkozó harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

48

*

A Bizottság (EU) 2022/406 végrehajtási határozata (2022. március 3.) az (EU) 2019/1202 végrehajtási határozatnak az üzemanyagtöltő állomásokon használt kútoszlopokon, nyomott rendszerű kútoszlopokon és nyomószivattyús egységeken használatos automatikus töltőpisztolyra, kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőcsatlakozókra, valamint kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőszelepekre és forgócsuklókra vonatkozó harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

55

*

A Bizottság (EU) 2022/407 végrehajtási határozata (2022. március 9.) a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

60

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a 9–14 szénatomos láncú, perfluor-tartalmú karbonsavak (C9-C14 PFCA-k), ezek sói és a C9–C14 PFCA-rokon anyagok tekintetében történő módosításáról szóló, 2021. augusztus 4-i (EU) 2021/1297 bizottsági rendelethez ( HL L 282., 2021.8.5. ) | 64 |
| | * | Helyesbítés a Corynebacterium glutamicum CGMCC 7.366 által termelt L-valin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről szóló, 2021. november 26-i (EU) 2021/2077 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 426., 2021.11.29. ) | 65 |
| | * | Helyesbítés az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2003/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 170., 2019.6.25. ) | 66 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a 9–14 szénatomos láncú, perfluor-tartalmú karbonsavak (C9-C14 PFCA-k), ezek sói és a C9–C14 PFCA-rokon anyagok tekintetében történő módosításáról szóló, 2021. augusztus 4-i (EU) 2021/1297 bizottsági rendelethez ( HL L 282., 2021.8.5. )

( HL L 282., 2021.8.5. )

64

*

Helyesbítés a Corynebacterium glutamicum CGMCC 7.366 által termelt L-valin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről szóló, 2021. november 26-i (EU) 2021/2077 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 426., 2021.11.29. )

Corynebacterium glutamicum

( HL L 426., 2021.11.29. )

65

*

Helyesbítés az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2003/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 170., 2019.6.25. )

( HL L 170., 2019.6.25. )

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/400 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. március 7.)

az EMGA-kiadások finanszírozására rendelkezésre álló nettó egyenleg megállapításáról szóló (EU) 2021/128 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/128 bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghatározza az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásainak finanszírozására rendelkezésre álló nettó egyenleget, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) számára a 2021–2027-es időszak költségvetési éveire az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkének (2) bekezdése és 14. cikke alapján rendelkezésre bocsátott összegeket. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/128 bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghatározza az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásainak finanszírozására rendelkezésre álló nettó egyenleget, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) számára a 2021–2027-es időszak költségvetési éveire az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkének (2) bekezdése és 14. cikke alapján rendelkezésre bocsátott összegeket.

| (2) | Az 1306/2013/EU rendelet 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban az EMGA-kiadásokra vonatkozó éves felső összeghatárt a 2021–2027-es időszak éveit illetően a piachoz kapcsolódó kiadások és a közvetlen kifizetések tekintetében az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet (4) I. mellékletében megállapított részleges felső határ maximális összegei képezik. |
| --- | --- |

(2)

Az 1306/2013/EU rendelet 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban az EMGA-kiadásokra vonatkozó éves felső összeghatárt a 2021–2027-es időszak éveit illetően a piachoz kapcsolódó kiadások és a közvetlen kifizetések tekintetében az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet (4) I. mellékletében megállapított részleges felső határ maximális összegei képezik.

| (3) | Az 1307/2013/EU rendelet 11. cikke (6) bekezdése negyedik albekezdésének megfelelően több tagállam értesítette a Bizottságot a közvetlen kifizetések összegének az említett rendelet 11. cikkének (1) bekezdése szerinti csökkentésére irányuló határozatáról és a 2022. naptári évre vonatkozó csökkentés eredményeképpen keletkező becsült összegről. Az említett rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kifizetések csökkentésének eredményeképpen keletkező becsült összeget az EMVA-ból finanszírozott uniós támogatásként kell rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

(3)

Az 1307/2013/EU rendelet 11. cikke (6) bekezdése negyedik albekezdésének megfelelően több tagállam értesítette a Bizottságot a közvetlen kifizetések összegének az említett rendelet 11. cikkének (1) bekezdése szerinti csökkentésére irányuló határozatáról és a 2022. naptári évre vonatkozó csökkentés eredményeképpen keletkező becsült összegről. Az említett rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kifizetések csökkentésének eredményeképpen keletkező becsült összeget az EMVA-ból finanszírozott uniós támogatásként kell rendelkezésre bocsátani.

| (4) | Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdése hetedik albekezdésének megfelelően több tagállam értesítette a Bizottságot azon határozatáról, hogy egy, a közvetlen kifizetések tekintetében a 2022. naptári évre vonatkozóan megállapított éves nemzeti felső összeghatára bizonyos hányadának megfelelő összeget az EMVA keretében nyújtott kiegészítő támogatásként bocsát rendelkezésre a 2023-as pénzügyi évben. |
| --- | --- |

(4)

Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdése hetedik albekezdésének megfelelően több tagállam értesítette a Bizottságot azon határozatáról, hogy egy, a közvetlen kifizetések tekintetében a 2022. naptári évre vonatkozóan megállapított éves nemzeti felső összeghatára bizonyos hányadának megfelelő összeget az EMVA keretében nyújtott kiegészítő támogatásként bocsát rendelkezésre a 2023-as pénzügyi évben.

| (5) | Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (2) bekezdése hetedik albekezdésének megfelelően több tagállam értesítette a Bizottságot azon határozatáról, hogy egy, az EMVA keretében a 2023-as pénzügyi évben finanszírozandó támogatás bizonyos hányadának megfelelő összeget a 2022. naptári évre nyújtott közvetlen kifizetésként bocsát rendelkezésre. |
| --- | --- |

(5)

Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (2) bekezdése hetedik albekezdésének megfelelően több tagállam értesítette a Bizottságot azon határozatáról, hogy egy, az EMVA keretében a 2023-as pénzügyi évben finanszírozandó támogatás bizonyos hányadának megfelelő összeget a 2022. naptári évre nyújtott közvetlen kifizetésként bocsát rendelkezésre.

| (6) | Az (EU) 2022/42 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) a fentieknek megfelelően kiigazította az 1307/2013/EU rendelet II. és III. mellékletében foglalt vonatkozó nemzeti felső összeghatárokat. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2022/42 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) a fentieknek megfelelően kiigazította az 1307/2013/EU rendelet II. és III. mellékletében foglalt vonatkozó nemzeti felső összeghatárokat.

| (7) | Az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően a többéves pénzügyi keretnek az említett rendelet I. mellékletében meghatározott, a piachoz kapcsolódó kiadásokra és a közvetlen kifizetésekre vonatkozó részleges felső határát az EMVA és a közvetlen kifizetések közötti átcsoportosításokat követően, az említett rendelet 4. cikkében előírt technikai kiigazítás keretében ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően a többéves pénzügyi keretnek az említett rendelet I. mellékletében meghatározott, a piachoz kapcsolódó kiadásokra és a közvetlen kifizetésekre vonatkozó részleges felső határát az EMVA és a közvetlen kifizetések közötti átcsoportosításokat követően, az említett rendelet 4. cikkében előírt technikai kiigazítás keretében ki kell igazítani.

| (8) | Ezért az EMGA kiadásainak finanszírozására rendelkezésre álló, az (EU) 2021/128 végrehajtási rendelettel megállapított nettó egyenleget is ki kell igazítani. Az egyértelműség érdekében az EMVA számára rendelkezésre bocsátandó összegeket is közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(8)

Ezért az EMGA kiadásainak finanszírozására rendelkezésre álló, az (EU) 2021/128 végrehajtási rendelettel megállapított nettó egyenleget is ki kell igazítani. Az egyértelműség érdekében az EMVA számára rendelkezésre bocsátandó összegeket is közzé kell tenni.

| (9) | Az (EU) 2021/128 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2021/128 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/128 végrehajtási rendelet mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/128 végrehajtási rendelete (2021. február 3.) az EMGA-kiadások finanszírozására rendelkezésre álló nettó egyenleg megállapításáról (HL L 40., 2021.2.4., 8. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

3

(4)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433I., 2020.12.22., 11. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2022/42 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. november 8.) az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletének az egyes tagállamok számára a 2022-as naptári évre nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó nemzeti és nettó felső összeghatárok tekintetében történő módosításáról (HL L 9., 2022.1.14., 3. o.).

5

---

Melléklet

„MELLÉKLET

Az EMGA-kiadások finanszírozására rendelkezésre álló nettó egyenleg

| (millió EUR) |
| --- |
| Költségvetési év | Az EMVA rendelkezésére bocsátott összegek | Az EMVA-ból átcsoportosított összegek | Az EMGA-kiadások finanszírozására rendelkezésre álló nettó egyenleg |
| Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdése | Az 1307/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése | Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikkének (2) bekezdése |
| 2021 | 1 099,539 | 58,165 | 600,658 | 40 367,954 |
| 2022 | 1 086,292 | 57,919 | 525,400 | 40 638,189 |
| 2023 | 1 277,253 | 55,858 | 507,322 | 40 692,211 |
| 2024 | | | | 41 649,000 |
| 2025 | | | | 41 782,000 |
| 2026 | | | | 41 913,000 |
| 2027 | | | | 42 047,000 |

(millió EUR)

Költségvetési év

Az EMVA rendelkezésére bocsátott összegek

Az EMVA-ból átcsoportosított összegek

Az EMGA-kiadások finanszírozására rendelkezésre álló nettó egyenleg

Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdése

Az 1307/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése

Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikkének (2) bekezdése

2021

1 099,539

58,165

600,658

40 367,954

2022

1 086,292

57,919

525,400

40 638,189

2023

1 277,253

55,858

507,322

40 692,211

2024

41 649,000

2025

41 782,000

2026

41 913,000

2027

42 047,000

---

| 2022.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/401 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. március 8.)

az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. július 7-i 1210/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1210/2003/EK rendelet IV. melléklete felsorolja a Száddám Husszein volt elnök rendszerével kapcsolatban álló azon természetes és jogi személyeket, intézményeket és szervezeteket, amelyekre a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása, továbbá a pénzkészletek és gazdasági erőforrások rendelkezésre bocsátásának tilalma vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az 1210/2003/EK rendelet IV. melléklete felsorolja a Száddám Husszein volt elnök rendszerével kapcsolatban álló azon természetes és jogi személyeket, intézményeket és szervezeteket, amelyekre a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása, továbbá a pénzkészletek és gazdasági erőforrások rendelkezésre bocsátásának tilalma vonatkozik.

| (2) | 2022. március 3-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy hét személyt töröl az azon személyekre és szervezetekre vonatkozó jegyzékből, amelyekre vonatkozóan a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

2022. március 3-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy hét személyt töröl az azon személyekre és szervezetekre vonatkozó jegyzékből, amelyekre vonatkozóan a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.

| (3) | Az 1210/2003/EK rendelet IV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az 1210/2003/EK rendelet IV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1210/2003/EK rendelet IV. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 8-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

főigazgató

a Pénzügyi Stabilitás, a Pénzügyi Szolgáltatások és a Tőkepiaci Unió Főigazgatósága

---

(1)  
  HL L 169., 2003.7.8., 6. o.

1

---

MELLÉKLET

Az 1210/2003/EK rendelet IV. mellékletében a következő bejegyzéseket el kell hagyni:

„8.   NÉV: Áziz Szálih ál-Numán

SZÜLETÉSI IDŐ/HELY: 1941 vagy 1945, Án Názirijáh

ÁLLAMPOLGÁRSÁG: iraki

AZ EGYESÜLT NEMZETEK BIZTONSÁGI TANÁCSÁNAK 1483. HATÁROZAT ALAPJÁN:

A Bász Párt regionális parancsnokságának elnöke;

Kárbálá és Án Nádzsaf volt kormányzója;

Volt mezőgazdasági és agrárreform-miniszter (1986-1987)”

„10.   NÉV: Kámál Musztáfá Ábdálláh

ÁLNÉV: Kámál Musztáfá Ábdálláh Szultán Ál-Tikriti

SZÜLETÉSI IDŐ/HELY: 1952 vagy 1955. május 4., Tikrit

ÁLLAMPOLGÁRSÁG: iraki

AZ EGYESÜLT NEMZETEK BIZTONSÁGI TANÁCSÁNAK 1483. HATÁROZAT ALAPJÁN:

A Köztársasági Gárda titkára,

a Különleges Köztársasági Gárda vezetője és a Köztársasági Gárda két hadtestjének parancsnoka”

„18.   NÉV: Látif Nuszájif Dzsászim Ál-Dulájmi

SZÜLETÉSI IDŐ/HELY: kb. 1941, ár-Rásididzsáh, Bagdad külvárosa

ÁLLAMPOLGÁRSÁG: iraki

AZ EGYESÜLT NEMZETEK BIZTONSÁGI TANÁCSÁNAK 1483. HATÁROZAT ALAPJÁN:

A Bász Párt katonai irodájának elnökhelyettese;

Szociális és munkaügyi miniszter (1993–1996)”

„40.   NÉV: Ábd-ál-Báki Ábd-ál-Kárim Ábdálláh Ál-Szádun

SZÜLETÉSI IDŐ/HELY: 1947

ÁLLAMPOLGÁRSÁG: iraki

AZ EGYESÜLT NEMZETEK BIZTONSÁGI TANÁCSÁNAK 1483. HATÁROZAT ALAPJÁN:

A Bász Párt regionális vezetőségének elnöke, Dijálá

1998-tól 2000-ig a déli régió parancsnokhelyettese;

A Nemzetgyűlés volt elnöke”

„41.   NÉV: Muhámád Zimám Ábd-ál-Rádzsák Ál-Szádun

SZÜLETÉSI IDŐ/HELY: 1942, Szuk Ás-Sujuk körzet, Dí-Kár

ÁLLAMPOLGÁRSÁG: iraki

AZ EGYESÜLT NEMZETEK BIZTONSÁGI TANÁCSÁNAK 1483. HATÁROZAT ALAPJÁN:

A Bász Párt regionális vezetőségének elnöke, Al-Támim;

1995-től 2001-ig belügyminiszter”

„42.   NÉV: Számír Ábd ál-Áziz Ál-Nádzsim

SZÜLETÉSI IDŐ/HELY: 1937 vagy 1938, Bagdad

ÁLLAMPOLGÁRSÁG: iraki

AZ EGYESÜLT NEMZETEK BIZTONSÁGI TANÁCSÁNAK 1483. HATÁROZAT ALAPJÁN:

A Bász Párt regionális vezetőségének elnöke, Kelet-Bagdad;”

„53.   NÉV: Kájid Husszein Ál-Ávádi

ÁLLAMPOLGÁRSÁG: iraki

AZ EGYESÜLT NEMZETEK BIZTONSÁGI TANÁCSÁNAK 1483. HATÁROZAT ALAPJÁN:

A Bász Párt regionális vezetőségének elnöke, Ninává;

kb. 1998-tól 2002-ig Án-Nádzsaf volt kormányzója”

---

| 2022.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/402 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. március 9.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | Dömpingellenes vizsgálatot követően a Tanács a 925/2009/EK rendelettel (2) dömpingellenes vámot vetett ki az Örményországból, Brazíliából és Kínából származó egyes alumíniumfóliák behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az (EU) 2015/2384 végrehajtási rendelettel (3)2015. december 17-én meghosszabbította a kínai exportra vonatkozó intézkedéseket, és megszüntette a Brazíliára vonatkozó intézkedéseket (a továbbiakban: a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat). Az Örményországból érkező behozatallal szembeni dömpingellenes intézkedések 2014. október 7-én hatályukat vesztették. |
| --- | --- |

(1)

Dömpingellenes vizsgálatot követően a Tanács a 925/2009/EK rendelettel (2) dömpingellenes vámot vetett ki az Örményországból, Brazíliából és Kínából származó egyes alumíniumfóliák behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az (EU) 2015/2384 végrehajtási rendelettel (3)2015. december 17-én meghosszabbította a kínai exportra vonatkozó intézkedéseket, és megszüntette a Brazíliára vonatkozó intézkedéseket (a továbbiakban: a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat). Az Örményországból érkező behozatallal szembeni dömpingellenes intézkedések 2014. október 7-én hatályukat vesztették.

2

3

| (2) | Az alaprendelet 13. cikke szerinti, az intézkedések kijátszásának feltárására irányuló vizsgálat eredményeként a Bizottság az (EU) 2017/271 végrehajtási rendelettel (4) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára kivetett dömpingellenes vámot a kismértékben módosított egyes alumíniumfóliák behozatalára is kiterjesztette. |
| --- | --- |

(2)

Az alaprendelet 13. cikke szerinti, az intézkedések kijátszásának feltárására irányuló vizsgálat eredményeként a Bizottság az (EU) 2017/271 végrehajtási rendelettel (4) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára kivetett dömpingellenes vámot a kismértékben módosított egyes alumíniumfóliák behozatalára is kiterjesztette.

4

| (3) | Az alaprendelet 13. cikkével összhangban elvégzett második kijátszásellenes vizsgálatot követően az (EU) 2021/1474 végrehajtási rendelettel (5) a Bizottság az (EU) 2015/2384 végrehajtási rendelettel és az (EU) 2017/271 végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára kivetett dömpingellenes vámot kiterjesztette a Thaiföldön feladott, akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes alumíniumfóliák behozatalára. |
| --- | --- |

(3)

Az alaprendelet 13. cikkével összhangban elvégzett második kijátszásellenes vizsgálatot követően az (EU) 2021/1474 végrehajtási rendelettel (5) a Bizottság az (EU) 2015/2384 végrehajtási rendelettel és az (EU) 2017/271 végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára kivetett dömpingellenes vámot kiterjesztette a Thaiföldön feladott, akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes alumíniumfóliák behozatalára.

5

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (4) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés közzétételét (6) követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(4)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés közzétételét (6) követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

6

| (5) | A felülvizsgálati kérelmet 2020. szeptember 10-én nyújtották be az egyes alumíniumfóliák teljes uniós gyártásának mintegy 90 %-át képviselő uniós gyártók (a továbbiakban: a kérelmezők). A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A felülvizsgálati kérelmet 2020. szeptember 10-én nyújtották be az egyes alumíniumfóliák teljes uniós gyártásának mintegy 90 %-át képviselő uniós gyártók (a továbbiakban: a kérelmezők). A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (6) | Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2020. december 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (7) útján (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(6)

Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2020. december 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (7) útján (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozóan.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

7

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (7) | A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2019. október 1. és 2020. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítása szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2019. október 1. és 2020. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítása szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőket, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, beszállítókat és felhasználókat, a kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőket, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, beszállítókat és felhasználókat, a kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (9) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

1.6.   Mintavétel

Mintavétel

| (10) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.6.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (11) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék uniós termelési és értékesítési volumene alapján választotta ki. A minta három uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók a teljes becsült uniós termelés mintegy 77 %-át, valamint a hasonló termék becsült uniós értékesítési volumenének 75 %-át adták. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel. A minta tehát az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak tekinthető. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék uniós termelési és értékesítési volumene alapján választotta ki. A minta három uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók a teljes becsült uniós termelés mintegy 77 %-át, valamint a hasonló termék becsült uniós értékesítési volumenének 75 %-át adták. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel. A minta tehát az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak tekinthető.

1.6.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (12) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (13) | Mindössze egy független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Mintavételre ennélfogva nem volt szükség. |
| --- | --- |

(13)

Mindössze egy független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Mintavételre ennélfogva nem volt szükség.

1.6.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (14) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a kínai exportáló gyártókat, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a kínai exportáló gyártókat, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

| (15) | Az érintett országban működő exportáló gyártók közül kettő jelentkezett és nyújtotta be a kért információkat. Egyikük azonban úgy nyilatkozott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem gyártotta és nem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, ezért nem kíván együttműködni a vizsgálatban. A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(15)

Az érintett országban működő exportáló gyártók közül kettő jelentkezett és nyújtotta be a kért információkat. Egyikük azonban úgy nyilatkozott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem gyártotta és nem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, ezért nem kíván együttműködni a vizsgálatban. A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.7.   Kitöltött kérdőívek és távoli egyeztetések

Kitöltött kérdőívek és távoli egyeztetések

| (16) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (17) | A kezdeti szakaszban a kérdőívet az érdekelt felek rendelkezésére bocsátották a betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (8). |
| --- | --- |

(17)

A kezdeti szakaszban a kérdőívet az érdekelt felek rendelkezésére bocsátották a betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (8).

8

| (18) | A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártó mindegyike kitöltötte. A mintavétel során jelentkező exportáló gyártó nem válaszolt a kérdőívre. A független importőrök egyikétől sem érkezett válasz. A felhasználók egyike sem nyújtott be kérdőívet, vagy jelentkezett a vizsgálat során. A kínai kormánytól sem érkezett kitöltött kérdőív. |
| --- | --- |

(18)

A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártó mindegyike kitöltötte. A mintavétel során jelentkező exportáló gyártó nem válaszolt a kérdőívre. A független importőrök egyikétől sem érkezett válasz. A felhasználók egyike sem nyújtott be kérdőívet, vagy jelentkezett a vizsgálat során. A kínai kormánytól sem érkezett kitöltött kérdőív.

| (19) | A kínai exportáló gyártók és a kínai kormány együttműködésének hiányában, a dömpingre és a kárra vonatkozó ténymegállapítások az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek. A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(19)

A kínai exportáló gyártók és a kínai kormány együttműködésének hiányában, a dömpingre és a kárra vonatkozó ténymegállapítások az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek. A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét. Észrevétel nem érkezett.

| (20) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek tartott. A Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásairól szóló közleménnyel (9) összhangban a Bizottság videokonferencia útján távoli ellenőrzést folytatott le az alábbi vállalkozásoknál: |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek tartott. A Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásairól szóló közleménnyel (9) összhangban a Bizottság videokonferencia útján távoli ellenőrzést folytatott le az alábbi vállalkozásoknál:

9

Uniós gyártók

Uniós gyártók

| — | Alcomet AD, Shumen, Bulgária |
| --- | --- |

—

Alcomet AD, Shumen, Bulgária

| — | Slim Aluminium SpA, Cisterna di Latina, Olaszország |
| --- | --- |

—

Slim Aluminium SpA, Cisterna di Latina, Olaszország

| — | Symetal, Athén, Görögország |
| --- | --- |

—

Symetal, Athén, Görögország

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (21) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék a legalább 0,008 mm, de 0,018 mm-t meg nem haladó vastagságú, alátét nélkül, legfeljebb hengerelt, 650 mm-nél nem szélesebb tekercsekben kiszerelt, 10 kg-ot meghaladó tömegű, jelenleg az ex 7607 11 19 KN-kód (7607111910 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumfólia (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék vagy háztartási alumíniumfólia). |
| --- | --- |

(21)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a legalább 0,008 mm, de 0,018 mm-t meg nem haladó vastagságú, alátét nélkül, legfeljebb hengerelt, 650 mm-nél nem szélesebb tekercsekben kiszerelt, 10 kg-ot meghaladó tömegű, jelenleg az ex 7607 11 19 KN-kód (7607111910 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumfólia (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék vagy háztartási alumíniumfólia).

| (22) | A felülvizsgálat tárgyát képező terméket többcélú, rövid időtartamú csomagolásra használják háztartásokban, a vendéglátóiparban, az élelmiszeriparban és a virágáru-kiskereskedelemben. |
| --- | --- |

(22)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméket többcélú, rövid időtartamú csomagolásra használják háztartásokban, a vendéglátóiparban, az élelmiszeriparban és a virágáru-kiskereskedelemben.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (23) | Amint az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék, |
| --- | --- | --- |

(23)

Amint az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék,

| — | az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (24) | A Bizottság úgy határozott, hogy az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság úgy határozott, hogy az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

| (25) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (26) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatala folytatódott a felülvizsgálati időszak alatt, csak 1 588 tonnát ért el, amely az uniós felhasználáson belül 2 %-os piaci részesedésnek felel meg. E kivitelek túlnyomó részét aktív feldolgozás (10) keretében exportálták, és ebből adódóan azokra sem dömpingellenes, sem pedig egyéb vámok nem vonatkoztak. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal volumene kellően reprezentatív annak megvizsgálásához, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(26)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatala folytatódott a felülvizsgálati időszak alatt, csak 1 588 tonnát ért el, amely az uniós felhasználáson belül 2 %-os piaci részesedésnek felel meg. E kivitelek túlnyomó részét aktív feldolgozás (10) keretében exportálták, és ebből adódóan azokra sem dömpingellenes, sem pedig egyéb vámok nem vonatkoztak. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal volumene kellően reprezentatív annak megvizsgálásához, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban.

10

3.2.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (27) | mivel a vizsgálat megindításakor Kína vonatkozásában elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság az említett országbeli exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(27)

mivel a vizsgálat megindításakor Kína vonatkozásában elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság az említett országbeli exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg a vizsgálatot.

| (28) | Ebből következően a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő gyártókat arra, hogy bocsássanak rendelkezésre információkat a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során felhasznált inputokra vonatkozóan. Ezt az információt egyetlen gyártó sem nyújtotta be. |
| --- | --- |

(28)

Ebből következően a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő gyártókat arra, hogy bocsássanak rendelkezésre információkat a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során felhasznált inputokra vonatkozóan. Ezt az információt egyetlen gyártó sem nyújtotta be.

| (29) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Nem érkezett beadvány. |
| --- | --- |

(29)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Nem érkezett beadvány.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (30) | A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. Tájékoztatta arról is, hogy amennyiben a megállapítások az 18. cikkel összhangban rendelkezésre álló tényeken alapulnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet a fél számára, mintha együttműködött volna. A kínai kormánytól nem érkezett válasz. |
| --- | --- |

(30)

A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. Tájékoztatta arról is, hogy amennyiben a megállapítások az 18. cikkel összhangban rendelkezésre álló tényeken alapulnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet a fél számára, mintha együttműködött volna. A kínai kormánytól nem érkezett válasz.

| (31) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság pontosította, hogy a vizsgálat akkori szakaszában rendelkezésre álló bizonyítékokra tekintettel a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti, torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása céljából Kína esetében Brazília és Törökország a lehetséges reprezentatív országok. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(31)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság pontosította, hogy a vizsgálat akkori szakaszában rendelkezésre álló bizonyítékokra tekintettel a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti, torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása céljából Kína esetében Brazília és Törökország a lehetséges reprezentatív országok. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

| (32) | 2021. január 29-én a Bizottság közzétette az ügy aktájához fűzött első feljegyzést (a továbbiakban: a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzés), amelynek útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. Az első feljegyzésben a Bizottság a felülvizsgálati kérelem és a kérelmezők beadványa alapján rendelkezésre bocsátotta a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során felhasznált valamennyi termelési tényező – például nyersanyagok, munkaerő és energia – jegyzékét. Ezenkívül a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztására vonatkozó szempontok alapján a Bizottság a vizsgálat akkori szakaszában három országot, nevezetesen Brazíliát, az Orosz Föderációt (a továbbiakban: Oroszország) és Törökországot jelölte meg lehetséges reprezentatív országként. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. Az első feljegyzéssel kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(32)

2021. január 29-én a Bizottság közzétette az ügy aktájához fűzött első feljegyzést (a továbbiakban: a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzés), amelynek útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. Az első feljegyzésben a Bizottság a felülvizsgálati kérelem és a kérelmezők beadványa alapján rendelkezésre bocsátotta a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során felhasznált valamennyi termelési tényező – például nyersanyagok, munkaerő és energia – jegyzékét. Ezenkívül a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztására vonatkozó szempontok alapján a Bizottság a vizsgálat akkori szakaszában három országot, nevezetesen Brazíliát, az Orosz Föderációt (a továbbiakban: Oroszország) és Törökországot jelölte meg lehetséges reprezentatív országként. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. Az első feljegyzéssel kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

| (33) | 2021. május 28-án a Bizottság közzétette az ügy aktájához fűzött második feljegyzést (a továbbiakban: a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzés). A feljegyzésben a Bizottság közölte a termelési tényezőkről összeállított jegyzéket, és tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A Bizottság Törökországot választotta ki reprezentatív országként. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek a lehetséges reprezentatív országok egyikében sem volt megfelelő reprezentatív gyártója, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó terméket gyártó vállalatok adataiból megfelelően előállíthatók a pénzügyi adatok (az értékesítési, általános és igazgatási költségek, a továbbiakban: SGA-költségek, valamint a nyereség). A Bizottság ezért arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy öt, extrudált alumíniumtermékeket gyártó török vállalattól származó pénzügyi információk alapján fogja megállapítani az SGA-költségeket és a nyereséget. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az extrudált alumíniumtermékek a felülvizsgálat tárgyát képező termékéhez nagymértékben hasonló műszaki jellemzőkkel, valamint hasonló alapanyag-összetétellel rendelkeznek. Ezeket a termékeket gyakran ugyanazok a vállalatok, vagy ugyanazon csoporton belül állítják elő, mint a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Tekintettel a felülvizsgálat tárgyát képező termék és az extrudált alumíniumtermékek közötti hasonlóságra, valamint az extrudált alumíniumtermékek nyereséges gyártóinak azonosítására, ezek az adatok reprezentatívnak tekinthetők a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártó vállalatok helyzetére nézve, ennélfogva pedig megfelelőek a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megállapításához. |
| --- | --- |

(33)

2021. május 28-án a Bizottság közzétette az ügy aktájához fűzött második feljegyzést (a továbbiakban: a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzés). A feljegyzésben a Bizottság közölte a termelési tényezőkről összeállított jegyzéket, és tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A Bizottság Törökországot választotta ki reprezentatív országként. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek a lehetséges reprezentatív országok egyikében sem volt megfelelő reprezentatív gyártója, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó terméket gyártó vállalatok adataiból megfelelően előállíthatók a pénzügyi adatok (az értékesítési, általános és igazgatási költségek, a továbbiakban: SGA-költségek, valamint a nyereség). A Bizottság ezért arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy öt, extrudált alumíniumtermékeket gyártó török vállalattól származó pénzügyi információk alapján fogja megállapítani az SGA-költségeket és a nyereséget. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az extrudált alumíniumtermékek a felülvizsgálat tárgyát képező termékéhez nagymértékben hasonló műszaki jellemzőkkel, valamint hasonló alapanyag-összetétellel rendelkeznek. Ezeket a termékeket gyakran ugyanazok a vállalatok, vagy ugyanazon csoporton belül állítják elő, mint a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Tekintettel a felülvizsgálat tárgyát képező termék és az extrudált alumíniumtermékek közötti hasonlóságra, valamint az extrudált alumíniumtermékek nyereséges gyártóinak azonosítására, ezek az adatok reprezentatívnak tekinthetők a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártó vállalatok helyzetére nézve, ennélfogva pedig megfelelőek a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megállapításához.

| (34) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, de a második feljegyzéssel kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, de a második feljegyzéssel kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

3.3.   Rendes érték

Rendes érték

3.3.1.   Jelentős torzulások fennállása

Jelentős torzulások fennállása

| (35) | A Bizottság a kínai alumíniumágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (11) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság a kínai alumíniumágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (11) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását.

11

| (36) | Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (12). A Bizottság különösen arra a következtetésre jutott, hogy az alumíniumágazatban a kínai kormány nemcsak jelentős mértékű tulajdonosi szerepét őrizte meg az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése (13) értelmében, hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése (14) értelmében a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben is van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (15). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (16). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az alumíniumágazatban torzultak a bérköltségek (17), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (18). |
| --- | --- |

(36)

Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (12). A Bizottság különösen arra a következtetésre jutott, hogy az alumíniumágazatban a kínai kormány nemcsak jelentős mértékű tulajdonosi szerepét őrizte meg az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése (13) értelmében, hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése (14) értelmében a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben is van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (15). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (16). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az alumíniumágazatban torzultak a bérköltségek (17), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (18).

12

13

14

15

16

17

18

| (37) | A kínai alumíniumágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, köztük a kérelemben szereplő bizonyítékokra, valamint a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz, nyilvánosan hozzáférhető források alapján készített bizottsági szolgálati munkadokumentumban (19) (a továbbiakban: jelentés) szereplő bizonyítékokra. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával. |
| --- | --- |

(37)

A kínai alumíniumágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, köztük a kérelemben szereplő bizonyítékokra, valamint a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz, nyilvánosan hozzáférhető források alapján készített bizottsági szolgálati munkadokumentumban (19) (a továbbiakban: jelentés) szereplő bizonyítékokra. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

19

| (38) | A jelen ügyben a kérelem hivatkozott a jelentésre, különösen annak az alumíniumágazatra és az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozó szakaszaira, valamint a továbbfeldolgozott termékekre vonatkozó korábbi bizottsági vizsgálatokra (20). A kérelem emellett hivatkozott olyan független tanulmányokra is, amelyek következtetései szerint a kínai alumíniumpiac a jelentős támogatás miatt torzult, például az OECD 2019. évi Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain (21) („A torzulások mérése a nemzetközi piacokon: az alumínium értéklánca”) című tanulmányára, valamint a német nemvasfém-ágazat szereplőit tömörítő WVMetalle szervezet 2017. évi jelentésére (22). A Bizottság e tanulmányokat a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. A tanulmányokkal kapcsolatban egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételt. A kérelem hangsúlyozta, hogy e tanulmányok dokumentálják az állami tulajdonú vállalatok jelentős jelenlétét a kínai alumíniumágazatban, az olcsó nyersanyagellátás biztosítását az alumíniumgyártók számára, valamint a piacot ténylegesen torzító adórendszer meglétét. Szintén a jelentésre és a korábbi bizottsági vizsgálatra hivatkozva a kérelem rámutatott arra is, hogy a szén, a villamos energia, a földgáz és az olaj árát a kínai hatóságok határozzák meg, ami torzítja az alumíniumágazat energiaárait. A kérelem hasonlóképpen hivatkozott az alumíniumágazatban a bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokra is. A kérelem emellett gépköltségek torzult voltára vonatkozó állítást is tartalmazott arra tekintettel, hogy a kínai hatóságok „ösztönzött ágazatnak” tekintik az alumíniumágazatot, amely e minőségben szerepel a kínai kormánynak az iparszerkezeti kiigazításról kiadott iránymutatás-gyűjteményében, beleértve annak legutóbbi, 2019. évi változatát is (23). A kérelem rámutatott továbbá a pénzügyi költségek torzulásaira, amelyeket egyrészt a kínai bankrendszer általános felépítése okoz, másrészt több szakpolitikai dokumentum, például a nemzeti és ágazati ötéves tervek, vagy az olyan politikák, amelyek előírják a pénzügyi intézmények számára az alumíniumipar támogatását. Végül a kérelem felsorolta az olyan egyéb kormányzati intézkedésekből eredő torzulásokat, mint az exportértékesítői hitelprogram, a kutatási és fejlesztési költségekhez kapcsolódó jövedelemadó-csökkentés, vagy a belföldön előállított berendezések utáni héa-visszatérítések. A kérelem ezzel összefüggésben hivatkozott az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztérium által a kínai alumíniumfólia-ágazat támogatására vonatkozóan 2018-ban végzett vizsgálatára (24). |
| --- | --- |

(38)

A jelen ügyben a kérelem hivatkozott a jelentésre, különösen annak az alumíniumágazatra és az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozó szakaszaira, valamint a továbbfeldolgozott termékekre vonatkozó korábbi bizottsági vizsgálatokra (20). A kérelem emellett hivatkozott olyan független tanulmányokra is, amelyek következtetései szerint a kínai alumíniumpiac a jelentős támogatás miatt torzult, például az OECD 2019. évi Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain (21) („A torzulások mérése a nemzetközi piacokon: az alumínium értéklánca”) című tanulmányára, valamint a német nemvasfém-ágazat szereplőit tömörítő WVMetalle szervezet 2017. évi jelentésére (22). A Bizottság e tanulmányokat a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. A tanulmányokkal kapcsolatban egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételt. A kérelem hangsúlyozta, hogy e tanulmányok dokumentálják az állami tulajdonú vállalatok jelentős jelenlétét a kínai alumíniumágazatban, az olcsó nyersanyagellátás biztosítását az alumíniumgyártók számára, valamint a piacot ténylegesen torzító adórendszer meglétét. Szintén a jelentésre és a korábbi bizottsági vizsgálatra hivatkozva a kérelem rámutatott arra is, hogy a szén, a villamos energia, a földgáz és az olaj árát a kínai hatóságok határozzák meg, ami torzítja az alumíniumágazat energiaárait. A kérelem hasonlóképpen hivatkozott az alumíniumágazatban a bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokra is. A kérelem emellett gépköltségek torzult voltára vonatkozó állítást is tartalmazott arra tekintettel, hogy a kínai hatóságok „ösztönzött ágazatnak” tekintik az alumíniumágazatot, amely e minőségben szerepel a kínai kormánynak az iparszerkezeti kiigazításról kiadott iránymutatás-gyűjteményében, beleértve annak legutóbbi, 2019. évi változatát is (23). A kérelem rámutatott továbbá a pénzügyi költségek torzulásaira, amelyeket egyrészt a kínai bankrendszer általános felépítése okoz, másrészt több szakpolitikai dokumentum, például a nemzeti és ágazati ötéves tervek, vagy az olyan politikák, amelyek előírják a pénzügyi intézmények számára az alumíniumipar támogatását. Végül a kérelem felsorolta az olyan egyéb kormányzati intézkedésekből eredő torzulásokat, mint az exportértékesítői hitelprogram, a kutatási és fejlesztési költségekhez kapcsolódó jövedelemadó-csökkentés, vagy a belföldön előállított berendezések utáni héa-visszatérítések. A kérelem ezzel összefüggésben hivatkozott az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztérium által a kínai alumíniumfólia-ágazat támogatására vonatkozóan 2018-ban végzett vizsgálatára (24).

20

Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain

21

22

23

24

| (39) | Az alumíniumágazatban továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona és ellenőrzése. A legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei nem működtek együtt a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú gyártók pontos aránya nem állapítható meg. A vizsgálat azonban megerősítette, hogy az alumíniumágazatban számos nagy gyártó állami tulajdonú vállalat, köztük az Aluminium Corporation of China vagy a Shenhuo Group Aluminium, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is gyártják. |
| --- | --- |

(39)

Az alumíniumágazatban továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona és ellenőrzése. A legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei nem működtek együtt a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú gyártók pontos aránya nem állapítható meg. A vizsgálat azonban megerősítette, hogy az alumíniumágazatban számos nagy gyártó állami tulajdonú vállalat, köztük az Aluminium Corporation of China vagy a Shenhuo Group Aluminium, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is gyártják.

| (40) | Azt illetően, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, megállapítható, hogy az alumíniumágazatban működő állami és magántulajdonban lévő vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A Bizottság az alumíniumágazattal kapcsolatos korábbi vizsgálatai során alaposan dokumentálta a pártépítési tevékenységeket, amelyekben több olyan gyártó is részt vett, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is gyártják (25). Emellett a felülvizsgálat tárgyát képező termék számos gyártója kiemelten foglalkozik internetes honlapján a pártépítő tevékenységgel, párttagoknak is helyet biztosít a vállalatvezetésben, és hangsúlyozza a KKP iránti elkötelezettségét. |
| --- | --- |

(40)

Azt illetően, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, megállapítható, hogy az alumíniumágazatban működő állami és magántulajdonban lévő vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A Bizottság az alumíniumágazattal kapcsolatos korábbi vizsgálatai során alaposan dokumentálta a pártépítési tevékenységeket, amelyekben több olyan gyártó is részt vett, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is gyártják (25). Emellett a felülvizsgálat tárgyát képező termék számos gyártója kiemelten foglalkozik internetes honlapján a pártépítő tevékenységgel, párttagoknak is helyet biztosít a vállalatvezetésben, és hangsúlyozza a KKP iránti elkötelezettségét.

25

| (41) | A Nanshan-csoport például nemrégen a következőkről számolt be egy 2021 márciusában tartott pártépítő rendezvény kapcsán: „Március 19-én a közvetlenül a Nanshan Holdings alatti pártfiók megszervezte márciusi tematikus pártnapi rendezvényét, amelynek résztvevői behatóan tanulmányozták Hszi Csin-ping főtitkár a Párttörténeti Tanulmányi és Oktatási Mobilizációs Konferencián tartott beszédének szellemét és gyakorlati alkalmazását, megismerték a párttörténelem lényegi elemeit, erőt gyűjtöttek, és elkötelezték magukat a kemény munka mellett. A találkozó elnöki feladatait a közvetlenül a Nanshan Holdings alatti pártfiók vezetői látták el. A pártfiók titkára a pártelőadásról szóló beszámolójában rámutatott, hogy a párttagoknak és a kádereknek teljes mértékben érvényre kell juttatniuk példamutató és vezető szerepüket, nem feledkezhetnek meg eredeti törekvéseikről, és szem előtt kell tartaniuk a küldetésüket. [...] A párttagok és káderek egyöntetűen kijelentették, hogy folytatják Hszi Csin-ping főtitkárnak a Párttörténeti Tanulmányi és Oktatási Mobilizációs Konferencián tartott beszéde szellemének tanulmányozását és gyakorlati megvalósítását, a 14. ötéves terv követelményeinek és megvalósításának megfelelően egyesítik gondolataikat és intézkedéseiket, nem feledkeznek meg az eredeti szándékról, továbbá szem előtt tartják a küldetésüket, és keményen dolgoznak. Előre törnek, bátrak lesznek az innovációban, és teljes mértékben érvényre juttatják a párttagok élgárdájának példamutató szerepét a vállalkozásban [...]” (26). |
| --- | --- |

(41)

A Nanshan-csoport például nemrégen a következőkről számolt be egy 2021 márciusában tartott pártépítő rendezvény kapcsán: „Március 19-én a közvetlenül a Nanshan Holdings alatti pártfiók megszervezte márciusi tematikus pártnapi rendezvényét, amelynek résztvevői behatóan tanulmányozták Hszi Csin-ping főtitkár a Párttörténeti Tanulmányi és Oktatási Mobilizációs Konferencián tartott beszédének szellemét és gyakorlati alkalmazását, megismerték a párttörténelem lényegi elemeit, erőt gyűjtöttek, és elkötelezték magukat a kemény munka mellett. A találkozó elnöki feladatait a közvetlenül a Nanshan Holdings alatti pártfiók vezetői látták el. A pártfiók titkára a pártelőadásról szóló beszámolójában rámutatott, hogy a párttagoknak és a kádereknek teljes mértékben érvényre kell juttatniuk példamutató és vezető szerepüket, nem feledkezhetnek meg eredeti törekvéseikről, és szem előtt kell tartaniuk a küldetésüket. [...] A párttagok és káderek egyöntetűen kijelentették, hogy folytatják Hszi Csin-ping főtitkárnak a Párttörténeti Tanulmányi és Oktatási Mobilizációs Konferencián tartott beszéde szellemének tanulmányozását és gyakorlati megvalósítását, a 14. ötéves terv követelményeinek és megvalósításának megfelelően egyesítik gondolataikat és intézkedéseiket, nem feledkeznek meg az eredeti szándékról, továbbá szem előtt tartják a küldetésüket, és keményen dolgoznak. Előre törnek, bátrak lesznek az innovációban, és teljes mértékben érvényre juttatják a párttagok élgárdájának példamutató szerepét a vállalkozásban [...]” (26).

26

| (42) | Hasonlóképpen az állami tulajdonban lévő Dengfeng Electricity Group a honlapján a következőkről számol be: „a tagvállalat vállalatirányítási osztálytermi képzését [2020] november 10-én délután tartották a hatodik ülésteremben. A képzésen összesen 66 fő vett részt: a tagvállalat igazgatói és felső vezetői, különböző üzleti területek képviselői, valamint a közvetlenül kapcsolt vállalkozások képviselői és alárendelt vállalkozások vezetői. [...] A következőkben a tagvállalat még lelkiismeretesebben tanulmányozza Hszi Csin-ping főtitkárnak a plenáris ülésen elhangzott fontos beszédét, értelmezi a plenáris ülés szellemiségét, [...] továbbá őszintén megérti a Párt Központi Bizottságának döntéshozatali és szervezeti rendjét, bölcsességet és erőt gyűjtve a 14. ötéves tervben meghatározott célok és feladatok eléréséhez” (27). |
| --- | --- |

(42)

Hasonlóképpen az állami tulajdonban lévő Dengfeng Electricity Group a honlapján a következőkről számol be: „a tagvállalat vállalatirányítási osztálytermi képzését [2020] november 10-én délután tartották a hatodik ülésteremben. A képzésen összesen 66 fő vett részt: a tagvállalat igazgatói és felső vezetői, különböző üzleti területek képviselői, valamint a közvetlenül kapcsolt vállalkozások képviselői és alárendelt vállalkozások vezetői. [...] A következőkben a tagvállalat még lelkiismeretesebben tanulmányozza Hszi Csin-ping főtitkárnak a plenáris ülésen elhangzott fontos beszédét, értelmezi a plenáris ülés szellemiségét, [...] továbbá őszintén megérti a Párt Központi Bizottságának döntéshozatali és szervezeti rendjét, bölcsességet és erőt gyűjtve a 14. ötéves tervben meghatározott célok és feladatok eléréséhez” (27).

27

| (43) | Az alumíniumágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. |
| --- | --- |

(43)

Az alumíniumágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák.

| (44) | Az alumíniumágazatra számos nemzeti, regionális és települési szintű terv, iránymutatás, irányelv és egyéb szakpolitikai dokumentum vonatkozik. A felülvizsgálati időszak alatt hatályban lévő politikákat – a tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési tervtől (28) a nemvasfémágazat 2016–2020 közötti időszakra szóló fejlesztési tervén és más nemzeti szintű szakpolitikákon át az olyan regionális tervekig, mint például a Shandong (Santung) tartomány kormányának a hét energiaintenzív iparág kiváló minőségű fejlesztésének felgyorsítását célzó végrehajtási tervről szóló közleménye – a Bizottság az ágazattal kapcsolatos korábbi vizsgálatában (29) részletesen dokumentálta. A Bizottság hasonlóképpen részletesen dokumentálta, hogy a legfontosabb nyersanyagokkal és inputokkal, különösen az energiával kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás előnyös az alumíniumágazat számára (30). Ugyanez vonatkozik az ágazatban a piaci erőviszonyokat befolyásoló egyéb kormányzati intézkedésekre, köztük az exporttal kapcsolatos politikákra, a készletfelhalmozási politikákra, a termelési kapacitás bővítésére irányuló politikákra (31) vagy az inputok piaci ár alatti rendelkezésre bocsátására (32). |
| --- | --- |

(44)

Az alumíniumágazatra számos nemzeti, regionális és települési szintű terv, iránymutatás, irányelv és egyéb szakpolitikai dokumentum vonatkozik. A felülvizsgálati időszak alatt hatályban lévő politikákat – a tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési tervtől (28) a nemvasfémágazat 2016–2020 közötti időszakra szóló fejlesztési tervén és más nemzeti szintű szakpolitikákon át az olyan regionális tervekig, mint például a Shandong (Santung) tartomány kormányának a hét energiaintenzív iparág kiváló minőségű fejlesztésének felgyorsítását célzó végrehajtási tervről szóló közleménye – a Bizottság az ágazattal kapcsolatos korábbi vizsgálatában (29) részletesen dokumentálta. A Bizottság hasonlóképpen részletesen dokumentálta, hogy a legfontosabb nyersanyagokkal és inputokkal, különösen az energiával kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás előnyös az alumíniumágazat számára (30). Ugyanez vonatkozik az ágazatban a piaci erőviszonyokat befolyásoló egyéb kormányzati intézkedésekre, köztük az exporttal kapcsolatos politikákra, a készletfelhalmozási politikákra, a termelési kapacitás bővítésére irányuló politikákra (31) vagy az inputok piaci ár alatti rendelkezésre bocsátására (32).

28

29

30

31

32

| (45) | Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasznált legfontosabb inputokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(45)

Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasznált legfontosabb inputokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

| (46) | E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a csőszerelvény-ágazatban való, a (36) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira. |
| --- | --- |

(46)

E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a csőszerelvény-ágazatban való, a (36) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira.

| (47) | Az alumíniumágazatra a (36) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek. |
| --- | --- |

(47)

Az alumíniumágazatra a (36) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek.

| (48) | Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (36) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki az alumíniumágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(48)

Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (36) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki az alumíniumágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (49) | Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, a fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak; olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; ezenkívül vonatkoznak rájuk a tervrendszer valamennyi kormányzati szinten és gazdasági ágazatban alkalmazott szabályai. |
| --- | --- |

(49)

Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, a fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak; olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; ezenkívül vonatkoznak rájuk a tervrendszer valamennyi kormányzati szinten és gazdasági ágazatban alkalmazott szabályai.

| (50) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. |
| --- | --- |

(50)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

| (51) | Az érdekelt felek egyike sem nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(51)

Az érdekelt felek egyike sem nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

| (52) | Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(52)

Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.3.2.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

a)   
  Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (53) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének megfelelően a reprezentatív ország kiválasztása a következő kritériumokon alapult:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (33), |
| --- | --- | --- |

(53)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének megfelelően a reprezentatív ország kiválasztása a következő kritériumokon alapult:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (33),

33

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása az adott országban, |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása az adott országban,

| — | a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (54) | A (32)–(33) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához (a továbbiakban: termelési tényezőkre vonatkozó első és második feljegyzés). A termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Törökországot választja ki megfelelő reprezentatív országként abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. |
| --- | --- |

(54)

A (32)–(33) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához (a továbbiakban: termelési tényezőkre vonatkozó első és második feljegyzés). A termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Törökországot választja ki megfelelő reprezentatív országként abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása.

b)   
  Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint és a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása

Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint és a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása

| (55) | A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság Brazíliát, Oroszországot, Örményországot és Törökországot azonosította olyan országként, amelyről ismert, hogy gyártja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket és amelynek gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, vagyis a felülvizsgálati időszakban elért bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. |
| --- | --- |

(55)

A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság Brazíliát, Oroszországot, Örményországot és Törökországot azonosította olyan országként, amelyről ismert, hogy gyártja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket és amelynek gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, vagyis a felülvizsgálati időszakban elért bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik.

| (56) | Az említett feljegyzésben megjelölt országokkal kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(56)

Az említett feljegyzésben megjelölt országokkal kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

c)   
  A releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

A releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (57) | A fenti (55) preambulumbekezdésben említett négy ország esetében a Bizottság ellenőrizte továbbá, hogy rendelkezésre állnak-e a felülvizsgálat tárgyát képező termék ezen országokban működő gyártóira vonatkozó nyilvános pénzügyi adatok. |
| --- | --- |

(57)

A fenti (55) preambulumbekezdésben említett négy ország esetében a Bizottság ellenőrizte továbbá, hogy rendelkezésre állnak-e a felülvizsgálat tárgyát képező termék ezen országokban működő gyártóira vonatkozó nyilvános pénzügyi adatok.

| (58) | Örményország esetében az egyetlen ismert gyártóra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatok (34). Az érdekelt felek észrevételeinek hiányában a Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy Örményország nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak e vizsgálat szempontjából. |
| --- | --- |

(58)

Örményország esetében az egyetlen ismert gyártóra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatok (34). Az érdekelt felek észrevételeinek hiányában a Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy Örményország nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak e vizsgálat szempontjából.

34

| (59) | Brazíliát illetően a Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a háztartási alumíniumfólia két gyártóját azonosította, nevezetesen a Companhia Brasileira de Aluminio (a továbbiakban: CBA) és a Novelis do Brasil Ltda (a továbbiakban: Novelis) gyártókat. A CBA veszteséges volt a felülvizsgálati időszak alatt, ezért adatait a Bizottság nem vette figyelembe az SGA-költségek és a nyereség meghatározásakor. A Novelis pénzügyi adatai rendelkezésre álltak, és a vállalat a felülvizsgálati időszak alatt nyereséges is volt, azonban a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vállalat a következő okok miatt nem vehető figyelembe: először is a Bizottság megállapította, hogy Brazíliában az alumíniumtermékek kínai behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás van folyamatban, amely a háztartási alumíniumfóliára is kiterjed. Az állítólagosan dömpingelt kínai behozatal torzító hatást gyakorolhat a brazil piacra, például azáltal, hogy árerózióhoz vezet, vagy kárt okozó veszteséget eredményez a brazil alumíniumiparban; másodszor a Dun & Bradstreet adatbázisában fellelhető pénzügyi kimutatásban a Novelis által közölt összesített nyereség nem volt összhangban annak a brazil hatóságok által lefolytatott dömpingellenes vizsgálatnak a keretében bemutatott veszteséges pénzügyi eredményekkel, amelyben a Novelis volt az egyik belföldi panaszos. Ez komoly kétségeket ébresztett a Novelis Dun & Bradstreet adatbázisában rendelkezésre álló pénzügyi adatainak minőségével és pontosságával kapcsolatban. Emellett a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben a Bizottság hangsúlyozta, hogy Brazíliában az alumíniumtermékekre vonatkozóan több exportkorlátozás – köztük a háztartási alumíniumfóliák gyártása során felhasznált egyik kulcsfontosságú inputra (alumíniumötvözetek) és a folyamat egyik melléktermékére (alumíniumhulladékok) vonatkozó exportkvóta – van érvényben. Ezért a Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben arra a következtetésre jutott, hogy Brazília nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(59)

Brazíliát illetően a Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a háztartási alumíniumfólia két gyártóját azonosította, nevezetesen a Companhia Brasileira de Aluminio (a továbbiakban: CBA) és a Novelis do Brasil Ltda (a továbbiakban: Novelis) gyártókat. A CBA veszteséges volt a felülvizsgálati időszak alatt, ezért adatait a Bizottság nem vette figyelembe az SGA-költségek és a nyereség meghatározásakor. A Novelis pénzügyi adatai rendelkezésre álltak, és a vállalat a felülvizsgálati időszak alatt nyereséges is volt, azonban a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vállalat a következő okok miatt nem vehető figyelembe: először is a Bizottság megállapította, hogy Brazíliában az alumíniumtermékek kínai behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás van folyamatban, amely a háztartási alumíniumfóliára is kiterjed. Az állítólagosan dömpingelt kínai behozatal torzító hatást gyakorolhat a brazil piacra, például azáltal, hogy árerózióhoz vezet, vagy kárt okozó veszteséget eredményez a brazil alumíniumiparban; másodszor a Dun & Bradstreet adatbázisában fellelhető pénzügyi kimutatásban a Novelis által közölt összesített nyereség nem volt összhangban annak a brazil hatóságok által lefolytatott dömpingellenes vizsgálatnak a keretében bemutatott veszteséges pénzügyi eredményekkel, amelyben a Novelis volt az egyik belföldi panaszos. Ez komoly kétségeket ébresztett a Novelis Dun & Bradstreet adatbázisában rendelkezésre álló pénzügyi adatainak minőségével és pontosságával kapcsolatban. Emellett a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben a Bizottság hangsúlyozta, hogy Brazíliában az alumíniumtermékekre vonatkozóan több exportkorlátozás – köztük a háztartási alumíniumfóliák gyártása során felhasznált egyik kulcsfontosságú inputra (alumíniumötvözetek) és a folyamat egyik melléktermékére (alumíniumhulladékok) vonatkozó exportkvóta – van érvényben. Ezért a Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben arra a következtetésre jutott, hogy Brazília nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak.

| (60) | Oroszország esetében, bár a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben azonosított, háztartási alumíniumfóliát gyártó három vállalat pénzügyi adatai nyilvánosan hozzáférhetők voltak, a Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben arra a következtetésre jutott, hogy Oroszország nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak. E következtetés az alumíniumra vonatkozó exportkorlátozások meglétén, a belföldi piacon a földgázpiaci torzulások fennállásán, valamint azon alapult, hogy az oroszországi alumíniumpiacot a jelek szerint egyetlen vállalatcsoport (Rusal) uralta, megakadályozva a tényleges versenyt az orosz belföldi piacon. |
| --- | --- |

(60)

Oroszország esetében, bár a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben azonosított, háztartási alumíniumfóliát gyártó három vállalat pénzügyi adatai nyilvánosan hozzáférhetők voltak, a Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben arra a következtetésre jutott, hogy Oroszország nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak. E következtetés az alumíniumra vonatkozó exportkorlátozások meglétén, a belföldi piacon a földgázpiaci torzulások fennállásán, valamint azon alapult, hogy az oroszországi alumíniumpiacot a jelek szerint egyetlen vállalatcsoport (Rusal) uralta, megakadályozva a tényleges versenyt az orosz belföldi piacon.

| (61) | Törökország esetében a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben azonosított, háztartási alumíniumfóliát gyártó három vállalat közül friss pénzügyi adatok csak egy vállalatra, az Asaş Aluminyumra vonatkozóan álltak rendelkezésre. Az Asaş Aluminyum azonban mindössze a megtérülési ponthoz közeli nyereséget ért el. A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nem tekintette észszerűnek ezt az alacsony haszonkulcsot, figyelembe véve, hogy i. a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2020/1428 végrehajtási rendeletben (35) meghatározottak szerint a törökországi extrudáltalumínium-ágazat 2018-ban lényegesen magasabb, 7,3 %-os jövedelmezőségi szintet ért el, valamint ii. az uniós gazdasági ágazat által a kárt okozó dömping hiányában elért nyereségnek az eredeti vizsgálat során figyelembe vett mértéke 5 % volt. Ezért a Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben arra a következtetésre jutott, hogy az Asaş Aluminyum pénzügyi adatai nem használhatók fel az SGA-költségeknek és a nyereségnek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti meghatározásához, amely előírja, hogy „a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. |
| --- | --- |

(61)

Törökország esetében a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben azonosított, háztartási alumíniumfóliát gyártó három vállalat közül friss pénzügyi adatok csak egy vállalatra, az Asaş Aluminyumra vonatkozóan álltak rendelkezésre. Az Asaş Aluminyum azonban mindössze a megtérülési ponthoz közeli nyereséget ért el. A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nem tekintette észszerűnek ezt az alacsony haszonkulcsot, figyelembe véve, hogy i. a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2020/1428 végrehajtási rendeletben (35) meghatározottak szerint a törökországi extrudáltalumínium-ágazat 2018-ban lényegesen magasabb, 7,3 %-os jövedelmezőségi szintet ért el, valamint ii. az uniós gazdasági ágazat által a kárt okozó dömping hiányában elért nyereségnek az eredeti vizsgálat során figyelembe vett mértéke 5 % volt. Ezért a Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben arra a következtetésre jutott, hogy az Asaş Aluminyum pénzügyi adatai nem használhatók fel az SGA-költségeknek és a nyereségnek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti meghatározásához, amely előírja, hogy „a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”.

35

| (62) | Következésképpen Törökországban a háztartási alumíniumfóliának nem volt olyan gyártója, amelynek a pénzügyi adatait fel lehetett volna használni az SGA-költségek és a nyereség észszerű összegének meghatározásához. |
| --- | --- |

(62)

Következésképpen Törökországban a háztartási alumíniumfóliának nem volt olyan gyártója, amelynek a pénzügyi adatait fel lehetett volna használni az SGA-költségek és a nyereség észszerű összegének meghatározásához.

| (63) | A Bizottság ezért megvizsgálta annak lehetőségét, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó terméket gyártó vállalatoktól származó adatokat használjon fel. A Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben arra a következtetésre jutott, hogy az extrudált alumíniumtermékek a felülvizsgálat tárgyát képező termékéhez nagymértékben hasonló műszaki jellemzőkkel, valamint hasonló alapanyag-összetétellel rendelkeznek. Mindkettőt gyakran ugyanazok a vállalatok vagy ugyanazon csoporton belül állítják elő. A Bizottság ezért a jelen ügyben helyénvalónak ítélte az extrudált alumíniumtermékek ágazatában működő török vállalatok adatainak felhasználását. A felülvizsgálati időszak felére kiterjedő pénzügyi adatok az extrudált alumíniumtermékek öt törökországi gyártója esetében álltak rendelkezésre (36), és a Bizottság a háztartási alumíniumfóliát gyártó vállalatok helyzetére nézve reprezentatívnak tekintette ezeket az adatokat. Ezért ezen öt vállalat SGA-költségeinek és nyereségének súlyozott átlagát használta fel ahhoz, hogy meghatározza a háztartási alumíniumfóliát gyártó vállalatok SGA-költségeinek és nyereségének torzulástól mentes és észszerű összegét. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság ezért megvizsgálta annak lehetőségét, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó terméket gyártó vállalatoktól származó adatokat használjon fel. A Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben arra a következtetésre jutott, hogy az extrudált alumíniumtermékek a felülvizsgálat tárgyát képező termékéhez nagymértékben hasonló műszaki jellemzőkkel, valamint hasonló alapanyag-összetétellel rendelkeznek. Mindkettőt gyakran ugyanazok a vállalatok vagy ugyanazon csoporton belül állítják elő. A Bizottság ezért a jelen ügyben helyénvalónak ítélte az extrudált alumíniumtermékek ágazatában működő török vállalatok adatainak felhasználását. A felülvizsgálati időszak felére kiterjedő pénzügyi adatok az extrudált alumíniumtermékek öt törökországi gyártója esetében álltak rendelkezésre (36), és a Bizottság a háztartási alumíniumfóliát gyártó vállalatok helyzetére nézve reprezentatívnak tekintette ezeket az adatokat. Ezért ezen öt vállalat SGA-költségeinek és nyereségének súlyozott átlagát használta fel ahhoz, hogy meghatározza a háztartási alumíniumfóliát gyártó vállalatok SGA-költségeinek és nyereségének torzulástól mentes és észszerű összegét.

36

| (64) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket Törökország mint reprezentatív ország, valamint a reprezentatív országbeli öt extrudáltalumínium-gyártó megfelelőségével kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket Törökország mint reprezentatív ország, valamint a reprezentatív országbeli öt extrudáltalumínium-gyártó megfelelőségével kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett.

d)   
  A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (65) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Törökország az egyetlen megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(65)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Törökország az egyetlen megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

e)   
  A reprezentatív országra vonatkozó következtetés

A reprezentatív országra vonatkozó következtetés

| (66) | A fenti elemzés szerint Törökország megfelelt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt valamennyi kritériumnak, ezért a Bizottság megfelelő reprezentatív országnak tekintette. |
| --- | --- |

(66)

A fenti elemzés szerint Törökország megfelelt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt valamennyi kritériumnak, ezért a Bizottság megfelelő reprezentatív országnak tekintette.

3.3.3.   A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (67) | A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság felsorolta a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó nyilvánosan elérhető információkra nézve. |
| --- | --- |

(67)

A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság felsorolta a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó nyilvánosan elérhető információkra nézve.

| (68) | Mivel a kínai gyártók nem működtek együtt, és egyik érdekelt fél sem tett észrevételt, a Bizottság a kérelmező által benyújtott információkra támaszkodott. A termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben a Bizottság az egyik kérelmező által szolgáltatott és a Bizottság által egybevetéssel ellenőrzött információk alapján frissítette a rendes érték megállapításához figyelembe vett termelési tényezők jegyzékét, amely a kérelmezők szerint így – egyéb információk hiányában – a kínai exportáló gyártókra nézve reprezentatív termelési tényezőket és gyártási folyamatot tartalmazott. |
| --- | --- |

(68)

Mivel a kínai gyártók nem működtek együtt, és egyik érdekelt fél sem tett észrevételt, a Bizottság a kérelmező által benyújtott információkra támaszkodott. A termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben a Bizottság az egyik kérelmező által szolgáltatott és a Bizottság által egybevetéssel ellenőrzött információk alapján frissítette a rendes érték megállapításához figyelembe vett termelési tényezők jegyzékét, amely a kérelmezők szerint így – egyéb információk hiányában – a kínai exportáló gyártókra nézve reprezentatív termelési tényezőket és gyártási folyamatot tartalmazott.

| (69) | A termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben a Bizottság közölte továbbá, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (37) alapján állapítja meg a fő termelési tényezők (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. A Bizottság továbbá jelezte, hogy a munkaerő (38) és az energia (39) torzulástól mentes költségeinek kiszámításához a Török Statisztikai Intézet adatait használja majd. |
| --- | --- |

(69)

A termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben a Bizottság közölte továbbá, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (37) alapján állapítja meg a fő termelési tényezők (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. A Bizottság továbbá jelezte, hogy a munkaerő (38) és az energia (39) torzulástól mentes költségeinek kiszámításához a Török Statisztikai Intézet adatait használja majd.

37

38

39

| (70) | Végül a Bizottság jelezte, hogy a fenti (63) preambulumbekezdésben ismertetett módon az extrudált alumíniumtermékek öt török gyártójától származó pénzügyi adatokat fogja felhasználni az SGA-költségek és a nyereség megállapításához. |
| --- | --- |

(70)

Végül a Bizottság jelezte, hogy a fenti (63) preambulumbekezdésben ismertetett módon az extrudált alumíniumtermékek öt török gyártójától származó pénzügyi adatokat fogja felhasználni az SGA-költségek és a nyereség megállapításához.

| (71) | A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. A Bizottság a gyártási általános költségek és a közvetlen gyártási költségek arányát a fenti (68) preambulumbekezdésben említett uniós gyártó adatai alapján állapította meg, amely erre vonatkozóan konkrét információkat szolgáltatott. A módszertan ismertetése az alábbi 3.3.4. szakaszban található. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. A Bizottság a gyártási általános költségek és a közvetlen gyártási költségek arányát a fenti (68) preambulumbekezdésben említett uniós gyártó adatai alapján állapította meg, amely erre vonatkozóan konkrét információkat szolgáltatott. A módszertan ismertetése az alábbi 3.3.4. szakaszban található.

3.3.4.   Termelési tényezők

Termelési tényezők

| (72) | Az érdekelt felek által benyújtott, valamint a távoli ellenőrzések során gyűjtött és egybevetéssel ellenőrzött összes információ figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  A háztartási alumíniumfólia termelési tényezői









  Termelési tényező | Vámtarifaszám | Érték (RMB) | Egység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Megmunkálatlan alumíniumötvözetek („öntött tekercs”) | 7601 20 80 | 14,01 | kg |
| Hengerlő olaj | 2710 19 29 | 12,34 | kg |
| Energia |
| Villamos energia | nincs adat | 0,61 | kWh |
| Földgáz | 2711 21 00 | 1,97 | K3 |
| Munkaerő |
| Feldolgozóipari munkaerőköltség (NACE C.24) | nincs adat | 57,59 | óra/kg |
| Melléktermék |
| Alumíniumhulladék | 7602 00 19 | 10,63 | kg |

(72)

Az érdekelt felek által benyújtott, valamint a távoli ellenőrzések során gyűjtött és egybevetéssel ellenőrzött összes információ figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

A háztartási alumíniumfólia termelési tényezői

A háztartási alumíniumfólia termelési tényezői

Termelési tényező

Vámtarifaszám

Érték (RMB)

Egység

Nyersanyagok

Megmunkálatlan alumíniumötvözetek („öntött tekercs”)

7601 20 80

14,01

kg

Hengerlő olaj

2710 19 29

12,34

kg

Energia

Villamos energia

nincs adat

0,61

kWh

Földgáz

2711 21 00

1,97

K3

3

Munkaerő

Feldolgozóipari munkaerőköltség (NACE C.24)

nincs adat

57,59

óra/kg

Melléktermék

Alumíniumhulladék

7602 00 19

10,63

kg

(1)   
  Nyersanyagok és melléktermék

Nyersanyagok és melléktermék

| (73) | A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a GTA szerinti súlyozott átlagos, CIF paritáson számított importárát vette alapul, amelyet adott esetben megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (40) I. mellékletében felsorolt országokból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. |
| --- | --- |

(73)

A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a GTA szerinti súlyozott átlagos, CIF paritáson számított importárát vette alapul, amelyet adott esetben megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (40) I. mellékletében felsorolt országokból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta.

40

| (74) | A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a fenti 3.3.1. szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatottak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. Ez a kizárás nem járt jelentős hatással, mivel a fennmaradó behozatal továbbra is jelentős volt (75 000 tonna fólia-alapanyag, 700 000 tonna hengerlő olaj és 161 000 tonna alumíniumhulladék). |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a fenti 3.3.1. szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatottak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. Ez a kizárás nem járt jelentős hatással, mivel a fennmaradó behozatal továbbra is jelentős volt (75 000 tonna fólia-alapanyag, 700 000 tonna hengerlő olaj és 161 000 tonna alumíniumhulladék).

(2)   
  Munkaerő

Munkaerő

| (75) | A reprezentatív országbeli munkaerőköltségre vonatkozó referenciaérték megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett legfrissebb statisztikai adatokat használta fel (41). Az intézet részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban tapasztalt munkaerőköltségekről. A Bizottság a referenciaértéket a NACE Rev.2 osztályozás szerinti „C.24” jelű gazdasági tevékenységre, azaz a fémalapanyag gyártására (42) vonatkozó, 2016. évi, munkaórára vetített munkaerőköltség (43) alapján állapította meg. A belföldi termelőiár-indexet (44) felhasználva kiigazította az inflációval az értékeket, hogy azok a felülvizsgálati időszakra vonatkozó költségeket tükrözzék. |
| --- | --- |

(75)

A reprezentatív országbeli munkaerőköltségre vonatkozó referenciaérték megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett legfrissebb statisztikai adatokat használta fel (41). Az intézet részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban tapasztalt munkaerőköltségekről. A Bizottság a referenciaértéket a NACE Rev.2 osztályozás szerinti „C.24” jelű gazdasági tevékenységre, azaz a fémalapanyag gyártására (42) vonatkozó, 2016. évi, munkaórára vetített munkaerőköltség (43) alapján állapította meg. A belföldi termelőiár-indexet (44) felhasználva kiigazította az inflációval az értékeket, hogy azok a felülvizsgálati időszakra vonatkozó költségeket tükrözzék.

41

42

43

44

(3)   
  Villamos energia

Villamos energia

| (76) | A törökországi ipari felhasználókra vonatkozó villamosenergia-árat a Török Statisztikai Intézet teszi közzé (45). A Bizottság a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a megfelelő fogyasztási sávban, Kuruş/kWh-ban megadott ipari villamosenergia-árak adatait használta fel. |
| --- | --- |

(76)

A törökországi ipari felhasználókra vonatkozó villamosenergia-árat a Török Statisztikai Intézet teszi közzé (45). A Bizottság a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a megfelelő fogyasztási sávban, Kuruş/kWh-ban megadott ipari villamosenergia-árak adatait használta fel.

45

(4)   
  Földgáz

Földgáz

| (77) | A törökországi ipari felhasználókra vonatkozó földgázárat a Török Statisztikai Intézet teszi közzé (46). A Bizottság a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a megfelelő fogyasztási sávban Kuruş/M3-ban megadott ipari gázárak adatait használta fel. |
| --- | --- |

(77)

A törökországi ipari felhasználókra vonatkozó földgázárat a Török Statisztikai Intézet teszi közzé (46). A Bizottság a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a megfelelő fogyasztási sávban Kuruş/M3-ban megadott ipari gázárak adatait használta fel.

46

(5)   
  Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség

Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség

| (78) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(78)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

| (79) | A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ennek megfelelően az uniós gyártók által a kérelmezők által szolgáltatott adatok alapján meghatározta a gyártási általános költségek és a gyártási közvetlen költségek arányát. Ezt követően a Bizottság a gyártási általános költségek torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta a gyártási közvetlen költség torzulástól mentes értékére. |
| --- | --- |

(79)

A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ennek megfelelően az uniós gyártók által a kérelmezők által szolgáltatott adatok alapján meghatározta a gyártási általános költségek és a gyártási közvetlen költségek arányát. Ezt követően a Bizottság a gyártási általános költségek torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta a gyártási közvetlen költség torzulástól mentes értékére.

| (80) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a fenti (63) preambulumbekezdésben kifejtett módon a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben az azonos általános kategóriába tartozó termék (extrudált alumíniumtermékek) aktív és nyereséges gyártójaként azonosított öt törökországi vállalat legfrissebb rendelkezésre álló pénzügyi adatait vette alapul. A Bizottság a következő öt vállalatnak a Dun & Bradstreet adatbázisából (47) lekérdezett pénzügyi adatait használta fel:






  (1) | Eksal Aluminyum Kalip Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi (2020. pénzügyi év); |
| --- | --- | --- |

(80)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a fenti (63) preambulumbekezdésben kifejtett módon a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben az azonos általános kategóriába tartozó termék (extrudált alumíniumtermékek) aktív és nyereséges gyártójaként azonosított öt törökországi vállalat legfrissebb rendelkezésre álló pénzügyi adatait vette alapul. A Bizottság a következő öt vállalatnak a Dun & Bradstreet adatbázisából (47) lekérdezett pénzügyi adatait használta fel:

47

(1)

Eksal Aluminyum Kalip Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi (2020. pénzügyi év);

| (2) | Okyanus Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi (2020. pénzügyi év); |
| --- | --- |

(2)

Okyanus Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi (2020. pénzügyi év);

| (3) | Cuhadaroglu Metal Sanayi Ve Pazarlama Anonim Sirketi (2020. pénzügyi év); |
| --- | --- |

(3)

Cuhadaroglu Metal Sanayi Ve Pazarlama Anonim Sirketi (2020. pénzügyi év);

| (4) | P.M.S. Metal Profil Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (2020. pénzügyi év); |
| --- | --- |

(4)

P.M.S. Metal Profil Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (2020. pénzügyi év);

| (5) | Cansan Aluminyum Profil Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (2019. pénzügyi év). |
| --- | --- |

(5)

Cansan Aluminyum Profil Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (2019. pénzügyi év).

3.3.5.   A rendes érték számítása

A rendes érték számítása

| (81) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(81)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

| (82) | A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Mivel egyetlen kínai gyártó sem működött együtt, a Bizottság azokra az információkra támaszkodott, amelyeket a (68) preambulumbekezdésben említett módon az egyik kérelmező nyújtott be az egyes tényezők (anyagok és munkaerő) a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához történő felhasználásáról. A Bizottság a felhasználási arányokat egybevetéssel végzett távoli ellenőrzéssel igazolta. Ezután a Bizottság a fenti 3.3.4. szakaszban leírtak szerint a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban megfigyelt, torzulástól mentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Mivel egyetlen kínai gyártó sem működött együtt, a Bizottság azokra az információkra támaszkodott, amelyeket a (68) preambulumbekezdésben említett módon az egyik kérelmező nyújtott be az egyes tényezők (anyagok és munkaerő) a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához történő felhasználásáról. A Bizottság a felhasználási arányokat egybevetéssel végzett távoli ellenőrzéssel igazolta. Ezután a Bizottság a fenti 3.3.4. szakaszban leírtak szerint a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban megfigyelt, torzulástól mentes egységköltségekkel.

| (83) | A torzulástól mentes gyártási költség megállapítását követően a Bizottság a (78) preambulumbekezdésben kifejtett módon a gyártási általános költségek és az értékcsökkenés hozzáadásával számította ki a torzulástól mentes előállítási költségeket. |
| --- | --- |

(83)

A torzulástól mentes gyártási költség megállapítását követően a Bizottság a (78) preambulumbekezdésben kifejtett módon a gyártási általános költségek és az értékcsökkenés hozzáadásával számította ki a torzulástól mentes előállítási költségeket.

| (84) | A Bizottság a reprezentatív országban működő öt vállalat SGA-költségeit és nyereségét alkalmazta az előző preambulumbekezdésben leírtak szerint megállapított előállítási költségekre. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 14,1 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 7,1 % volt. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság a reprezentatív országban működő öt vállalat SGA-költségeit és nyereségét alkalmazta az előző preambulumbekezdésben leírtak szerint megállapított előállítási költségekre. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 14,1 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 7,1 % volt.

| (85) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

3.4.   Exportár

Exportár

| (86) | A kínai gyártók együttműködésének hiányában az exportár meghatározása az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken alapult. Ennek megfelelően az exportárak az Eurostat által nyilvántartott CIF-árakon alapultak, amelyeket a Bizottság gyártelepi szintre korrigált. Ennek érdekében a CIF-exportárból levonta a tengeri szállítási és biztosítási költségeket, valamint a kínai belföldi fuvarozási költségeket. A kínai belföldi és a nemzetközi szállítási költségek a kérelmezők által a felülvizsgálati kérelemben benyújtott adatokon alapultak, amelyekről a Bizottság megállapította, hogy összhangban állnak a külső adatbázisok (Világbank és OECD) felhasználásával kiszámított szállítási költségekkel. |
| --- | --- |

(86)

A kínai gyártók együttműködésének hiányában az exportár meghatározása az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken alapult. Ennek megfelelően az exportárak az Eurostat által nyilvántartott CIF-árakon alapultak, amelyeket a Bizottság gyártelepi szintre korrigált. Ennek érdekében a CIF-exportárból levonta a tengeri szállítási és biztosítási költségeket, valamint a kínai belföldi fuvarozási költségeket. A kínai belföldi és a nemzetközi szállítási költségek a kérelmezők által a felülvizsgálati kérelemben benyújtott adatokon alapultak, amelyekről a Bizottság megállapította, hogy összhangban állnak a külső adatbázisok (Világbank és OECD) felhasználásával kiszámított szállítási költségekkel.

3.5.   Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

| (87) | A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban megállapított rendes értéket és a fentiek szerint gyártelepi paritáson megállapított exportárat. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban megállapított rendes értéket és a fentiek szerint gyártelepi paritáson megállapított exportárat.

| (88) | Ez alapján a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 72,2 % volt a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(88)

Ez alapján a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 72,2 % volt a felülvizsgálati időszakban.

3.6.   Következtetés

Következtetés

| (89) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából az Unióba irányuló kivitele a felülvizsgálati időszak alatt továbbra is dömpingelt volt. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából az Unióba irányuló kivitele a felülvizsgálati időszak alatt továbbra is dömpingelt volt.

4.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN

| (90) | A dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásának megállapításán túlmenően a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. A következő elemek vizsgálatára került sor: a kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás, más piacok rendelkezésre állása és a kínai exportőrök árazási magatartása, valamint az uniós piac vonzereje. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a kínai exportáló gyártók és a kínai kormány együttműködésének hiánya miatt az elemzés az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken, különösen a felülvizsgálati kérelmen, a GTA-statisztikákon és a nyilvánosan hozzáférhető információkon alapult. |
| --- | --- |

(90)

A dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásának megállapításán túlmenően a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. A következő elemek vizsgálatára került sor: a kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás, más piacok rendelkezésre állása és a kínai exportőrök árazási magatartása, valamint az uniós piac vonzereje. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a kínai exportáló gyártók és a kínai kormány együttműködésének hiánya miatt az elemzés az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken, különösen a felülvizsgálati kérelmen, a GTA-statisztikákon és a nyilvánosan hozzáférhető információkon alapult.

4.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (91) | A kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás elemzéséhez, valamint a kínai kormány és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel a Bizottság a kérelmező által a felülvizsgálati kérelmében benyújtott adatokra és az alábbi preambulumbekezdésekben meghatározott, nyilvánosan hozzáférhető információkra támaszkodott. |
| --- | --- |

(91)

A kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás elemzéséhez, valamint a kínai kormány és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel a Bizottság a kérelmező által a felülvizsgálati kérelmében benyújtott adatokra és az alábbi preambulumbekezdésekben meghatározott, nyilvánosan hozzáférhető információkra támaszkodott.

| (92) | A vizsgálat kimutatta, hogy a 2005 és 2015 közötti gyors növekedés miatt a kínai alumíniumágazatban általános többletkapacitás figyelhető meg (48). Ez kifejezetten a háztartási alumíniumfólia ágazatára is igaz (49). A CRU szerint a teljes alumíniumfólia-gyártás mintegy 8 %-át a háztartási alumíniumfólia gyártása adja (50). Ennek alapján a háztartási alumíniumfólia termelési kapacitása Kínában jelentősen meghaladja a jelenlegi termelési volument, ezért a kínai gyártók jelentős mértékben exportfüggők. 2020-ban a kínai háztartásifólia-fogyasztás mintegy 250 000 tonnát tett ki, míg a termelés mintegy 308 000 tonnára, a termelési kapacitás pedig mintegy 360 000 tonnára volt becsülhető. Ez azt jelenti, hogy Kína 2020-ban mintegy 52 000 tonnás szabad kapacitással rendelkezett, amely a háztartási alumíniumfólia körülbelül 80 000 tonnás uniós felhasználásának 65 %-át tette ki a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(92)

A vizsgálat kimutatta, hogy a 2005 és 2015 közötti gyors növekedés miatt a kínai alumíniumágazatban általános többletkapacitás figyelhető meg (48). Ez kifejezetten a háztartási alumíniumfólia ágazatára is igaz (49). A CRU szerint a teljes alumíniumfólia-gyártás mintegy 8 %-át a háztartási alumíniumfólia gyártása adja (50). Ennek alapján a háztartási alumíniumfólia termelési kapacitása Kínában jelentősen meghaladja a jelenlegi termelési volument, ezért a kínai gyártók jelentős mértékben exportfüggők. 2020-ban a kínai háztartásifólia-fogyasztás mintegy 250 000 tonnát tett ki, míg a termelés mintegy 308 000 tonnára, a termelési kapacitás pedig mintegy 360 000 tonnára volt becsülhető. Ez azt jelenti, hogy Kína 2020-ban mintegy 52 000 tonnás szabad kapacitással rendelkezett, amely a háztartási alumíniumfólia körülbelül 80 000 tonnás uniós felhasználásának 65 %-át tette ki a felülvizsgálati időszak alatt.

48

49

50

| (93) | A kínai kapacitásfelesleget megerősítik a Sanghaji Városi Gazdasági és Információs Bizottság nyilvánosan hozzáférhető információi is, amelyek szerint Kínában jelenleg is bővítik az alumíniumfólia-gyártó kapacitást, és az új kapacitás 2020-ban rekordszintet, 1,65 millió tonnát ért el (51). Feltételezve, hogy a teljes kapacitást a becslés szerinti 8 %-os arányban (132 000 tonna) fordítják háztartási alumíniumfólia előállítására, ez utóbbi teljes termelési kapacitásának növekedése önmagában az uniós felhasználás több mint 150 %-át tenné ki. |
| --- | --- |

(93)

A kínai kapacitásfelesleget megerősítik a Sanghaji Városi Gazdasági és Információs Bizottság nyilvánosan hozzáférhető információi is, amelyek szerint Kínában jelenleg is bővítik az alumíniumfólia-gyártó kapacitást, és az új kapacitás 2020-ban rekordszintet, 1,65 millió tonnát ért el (51). Feltételezve, hogy a teljes kapacitást a becslés szerinti 8 %-os arányban (132 000 tonna) fordítják háztartási alumíniumfólia előállítására, ez utóbbi teljes termelési kapacitásának növekedése önmagában az uniós felhasználás több mint 150 %-át tenné ki.

51

| (94) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, és a kapacitásokat jelenleg is bővítik. E szabad kapacitások az intézkedések hatályvesztése esetén az Unióba irányuló export szolgálatába állíthatók. |
| --- | --- |

(94)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, és a kapacitásokat jelenleg is bővítik. E szabad kapacitások az intézkedések hatályvesztése esetén az Unióba irányuló export szolgálatába állíthatók.

4.2.   Kereslet a kínai belföldi piacon és más harmadik országok piacain

Kereslet a kínai belföldi piacon és más harmadik országok piacain

| (95) | A kínai gyártók együttműködésének hiányában nem áll rendelkezésre információ a háztartási alumíniumfólia kínai belföldi piacáról, azért a Bizottság a belföldi felhasználást a kérelmezők becslésének megfelelően, a CRU adatai alapján állapította meg. Ez utóbbiakból kiderül, hogy a teljes kínai felhasználás lényegesen elmarad a telepített kapacitástól, ezért a kínai gyártók az exportpiacoktól függenek. Kínában az elmúlt években (2017-től 2020-ig) stabil, évi 3 %-os (mintegy évi 8 000 tonnás) keresletnövekedés figyelhető meg, míg a szabad kapacitás 2020-ban 52 000 tonnát tett ki. Ezért a kereslet mértéke nem elegendő ahhoz, hogy képes legyen lekötni a Kínában rendelkezésre álló teljes szabad kapacitást. |
| --- | --- |

(95)

A kínai gyártók együttműködésének hiányában nem áll rendelkezésre információ a háztartási alumíniumfólia kínai belföldi piacáról, azért a Bizottság a belföldi felhasználást a kérelmezők becslésének megfelelően, a CRU adatai alapján állapította meg. Ez utóbbiakból kiderül, hogy a teljes kínai felhasználás lényegesen elmarad a telepített kapacitástól, ezért a kínai gyártók az exportpiacoktól függenek. Kínában az elmúlt években (2017-től 2020-ig) stabil, évi 3 %-os (mintegy évi 8 000 tonnás) keresletnövekedés figyelhető meg, míg a szabad kapacitás 2020-ban 52 000 tonnát tett ki. Ezért a kereslet mértéke nem elegendő ahhoz, hogy képes legyen lekötni a Kínában rendelkezésre álló teljes szabad kapacitást.

| (96) | A Bizottság elemezte a más harmadik országok piacain fennálló helyzetet is, ezen belül azt, hogy képesek-e lekötni a háztartási alumíniumfólia Kínából érkező megnövekedett exportját. A felülvizsgálati időszak alatt a kínai gyártók számos más harmadik országba, többek között Thaiföldre, Indiába, Dél-Koreába, Indonéziába és Japánba exportáltak, az ide irányuló kivitel a felülvizsgálati időszak alatt a teljes kínai export közel 40 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság elemezte a más harmadik országok piacain fennálló helyzetet is, ezen belül azt, hogy képesek-e lekötni a háztartási alumíniumfólia Kínából érkező megnövekedett exportját. A felülvizsgálati időszak alatt a kínai gyártók számos más harmadik országba, többek között Thaiföldre, Indiába, Dél-Koreába, Indonéziába és Japánba exportáltak, az ide irányuló kivitel a felülvizsgálati időszak alatt a teljes kínai export közel 40 %-át tette ki.

| (97) | A Kínából származó háztartási alumíniumfóliák exportjával szemben különféle piacvédelmi intézkedések és egyéb behozatali korlátozások vannak hatályban. A Global Trade Alert (52), a WTO (53), valamint a felülvizsgálati kérelemben benyújtott adatok (54) szerint piacvédelmi intézkedések vannak hatályban Argentínában (dömpingellenes intézkedések), Indiában (dömpingellenes intézkedések), Mexikóban (dömpingellenes intézkedések), Törökországban (dömpingellenes intézkedések), az Egyesült Államokban (dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések) és Indonéziában (védintézkedések). A felsorolt intézkedések arra utalnak, hogy a kínai gyártók e piacokhoz való hozzáférése korlátozott, ezért az e piacokra irányuló kivitel valószínűleg nem fog jelentősen növekedni a közeljövőben. |
| --- | --- |

(97)

A Kínából származó háztartási alumíniumfóliák exportjával szemben különféle piacvédelmi intézkedések és egyéb behozatali korlátozások vannak hatályban. A Global Trade Alert (52), a WTO (53), valamint a felülvizsgálati kérelemben benyújtott adatok (54) szerint piacvédelmi intézkedések vannak hatályban Argentínában (dömpingellenes intézkedések), Indiában (dömpingellenes intézkedések), Mexikóban (dömpingellenes intézkedések), Törökországban (dömpingellenes intézkedések), az Egyesült Államokban (dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések) és Indonéziában (védintézkedések). A felsorolt intézkedések arra utalnak, hogy a kínai gyártók e piacokhoz való hozzáférése korlátozott, ezért az e piacokra irányuló kivitel valószínűleg nem fog jelentősen növekedni a közeljövőben.

52

53

54

| (98) | Az egyik importőr szerint mivel az ázsiai és csendes-óceáni térségben nő a kereslet és a szállítási költségek is alacsonyabbak az uniós piacra irányuló exporthoz képest, a kínai exportáló gyártók számára gazdaságosabb lenne, ha a háztartási alumíniumfóliát a csendes-óceáni térségbe, nem pedig az uniós piacra exportálnák, még az ezen országok némelyikében fennálló piacvédelmi intézkedések és egyéb kereskedelmi akadályok ellenére is. |
| --- | --- |

(98)

Az egyik importőr szerint mivel az ázsiai és csendes-óceáni térségben nő a kereslet és a szállítási költségek is alacsonyabbak az uniós piacra irányuló exporthoz képest, a kínai exportáló gyártók számára gazdaságosabb lenne, ha a háztartási alumíniumfóliát a csendes-óceáni térségbe, nem pedig az uniós piacra exportálnák, még az ezen országok némelyikében fennálló piacvédelmi intézkedések és egyéb kereskedelmi akadályok ellenére is.

| (99) | Az alumíniumfólia Kína öt legnagyobb exportpiacára irányuló kivitele 2017 és a felülvizsgálati időszak között 34 %-kal nőtt. A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy a Kínában a belföldi és a szomszédos országokban az elmúlt években tapasztalható keresletnövekedés ellenére továbbra is jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre, ami arra utal, hogy valószínűleg a megnövekedett kereslet az exporthoz kapcsolódó alacsonyabb szállítási költségekkel együtt sem lesz elegendő a rendelkezésre álló szabad kapacitás lekötéséhez. |
| --- | --- |

(99)

Az alumíniumfólia Kína öt legnagyobb exportpiacára irányuló kivitele 2017 és a felülvizsgálati időszak között 34 %-kal nőtt. A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy a Kínában a belföldi és a szomszédos országokban az elmúlt években tapasztalható keresletnövekedés ellenére továbbra is jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre, ami arra utal, hogy valószínűleg a megnövekedett kereslet az exporthoz kapcsolódó alacsonyabb szállítási költségekkel együtt sem lesz elegendő a rendelkezésre álló szabad kapacitás lekötéséhez.

| (100) | Így a szabad kapacitások számottevő részét nagy valószínűséggel a Kínából az Unióba irányuló export növelésére fogják felhasználni, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, és az uniós piac jelentős korlátozások nélkül válik hozzáférhetővé. |
| --- | --- |

(100)

Így a szabad kapacitások számottevő részét nagy valószínűséggel a Kínából az Unióba irányuló export növelésére fogják felhasználni, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, és az uniós piac jelentős korlátozások nélkül válik hozzáférhetővé.

4.3.   A más harmadik országok piacára exportáló kínai gyártók árazási magatartása

A más harmadik országok piacára exportáló kínai gyártók árazási magatartása

| (101) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a más harmadik országok piacain kialakult árszintekből észszerűen lehet következtetni az uniós piaccal szemben várható árazási magatartásra is. A Bizottság ezért elemezte a Kínából annak legfontosabb exportpiacaira: Thaiföldre, Indiába, Dél-Koreába, Indonéziába és Japánba irányuló export árszintjének a felülvizsgálati időszak alatti alakulását. A (102) preambulumbekezdésben kifejtett módon az elemzés kimutatta, hogy az ezen országokba irányuló export árai alacsonyabbak voltak, mint az Unióba irányuló export árai. Figyelembe véve továbbá a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló kivitel tekintetében megállapított jelentős dömpingkülönbözeteket, nem volt észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az Unióba irányuló export árai nem maradnának továbbra is dömpingelt szinten. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a más harmadik országok piacain kialakult árszintekből észszerűen lehet következtetni az uniós piaccal szemben várható árazási magatartásra is. A Bizottság ezért elemezte a Kínából annak legfontosabb exportpiacaira: Thaiföldre, Indiába, Dél-Koreába, Indonéziába és Japánba irányuló export árszintjének a felülvizsgálati időszak alatti alakulását. A (102) preambulumbekezdésben kifejtett módon az elemzés kimutatta, hogy az ezen országokba irányuló export árai alacsonyabbak voltak, mint az Unióba irányuló export árai. Figyelembe véve továbbá a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló kivitel tekintetében megállapított jelentős dömpingkülönbözeteket, nem volt észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az Unióba irányuló export árai nem maradnának továbbra is dömpingelt szinten.

4.4.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (102) | A (119) és (120) preambulumbekezdésben megállapított módon az Unióba irányuló kínai kivitelre egyrészt (főként) a dömpingellenes intézkedés vagy vámok alkalmazásától mentes aktív feldolgozás, másrészt pedig a rendes vámeljárás keretében került sor. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a rendes vámeljárás alá tartozó behozatal minden valószínűség szerint növekedni fog, és végül nagymértékben meghaladja majd az aktív feldolgozási keretében történő behozatalt. Ezt arra alapozta, hogy a dömpingellenes vámok kivetése előtt jelentős mennyiségű behozatalra került sor rendes vámeljárásban, továbbá arra, hogy a (103) preambulumbekezdésben meghatározott uniós piac a világ egyik legnagyobb piaca, amely képes legalább részben lekötni a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitásokat. Ezért a Bizottság a rendes behozatali rendszer szerinti importárakat megfelelő viszonyítási alapnak tekintette annak megállapításához, hogy az uniós piac az árszintek tekintetében vonzó-e a kínai behozatal számára. Ennek alapján a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló kínai export árszintje (dömpingellenes vám nélkül) átlagosan 7 %-kal volt magasabb a Kína egyéb fő exportpiacain jellemző átlagárakhoz képest. Ez jelezte, hogy az uniós piac vonzó az árak szempontjából, mivel jövedelmezőbb. |
| --- | --- |

(102)

A (119) és (120) preambulumbekezdésben megállapított módon az Unióba irányuló kínai kivitelre egyrészt (főként) a dömpingellenes intézkedés vagy vámok alkalmazásától mentes aktív feldolgozás, másrészt pedig a rendes vámeljárás keretében került sor. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a rendes vámeljárás alá tartozó behozatal minden valószínűség szerint növekedni fog, és végül nagymértékben meghaladja majd az aktív feldolgozási keretében történő behozatalt. Ezt arra alapozta, hogy a dömpingellenes vámok kivetése előtt jelentős mennyiségű behozatalra került sor rendes vámeljárásban, továbbá arra, hogy a (103) preambulumbekezdésben meghatározott uniós piac a világ egyik legnagyobb piaca, amely képes legalább részben lekötni a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitásokat. Ezért a Bizottság a rendes behozatali rendszer szerinti importárakat megfelelő viszonyítási alapnak tekintette annak megállapításához, hogy az uniós piac az árszintek tekintetében vonzó-e a kínai behozatal számára. Ennek alapján a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló kínai export árszintje (dömpingellenes vám nélkül) átlagosan 7 %-kal volt magasabb a Kína egyéb fő exportpiacain jellemző átlagárakhoz képest. Ez jelezte, hogy az uniós piac vonzó az árak szempontjából, mivel jövedelmezőbb.

| (103) | Kína után az Unió az alumíniumfólia második legnagyobb piaca a világon, amely a világkereslet 15 %-át teszi ki (55). Ezért a háztartási alumíniumfólia kínai gyártói számára az Unió a méretére tekintettel is vonzó. |
| --- | --- |

(103)

Kína után az Unió az alumíniumfólia második legnagyobb piaca a világon, amely a világkereslet 15 %-át teszi ki (55). Ezért a háztartási alumíniumfólia kínai gyártói számára az Unió a méretére tekintettel is vonzó.

55

| (104) | Ezenkívül az (2) és (3) preambulumbekezdésben kifejtett módon a kínai exportáló gyártók a múltban az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok révén többször is hozzáfértek az uniós piachoz: kismértékben módosított terméket exportáltak, továbbá összeszerelési tevékenységet alakítottak ki Thaiföldön azzal a kizárólagos céllal, hogy kikerüljék a hatályban lévő dömpingellenes vámokat. Az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok megléte azt bizonyítja, hogy a kínai gyártók erősen érdekeltek abban, hogy korlátozások nélkül hozzáférjenek az uniós piachoz, ami arra enged következtetni, hogy uniós piac vonzó ezen exportőrök számára. |
| --- | --- |

(104)

Ezenkívül az (2) és (3) preambulumbekezdésben kifejtett módon a kínai exportáló gyártók a múltban az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok révén többször is hozzáfértek az uniós piachoz: kismértékben módosított terméket exportáltak, továbbá összeszerelési tevékenységet alakítottak ki Thaiföldön azzal a kizárólagos céllal, hogy kikerüljék a hatályban lévő dömpingellenes vámokat. Az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok megléte azt bizonyítja, hogy a kínai gyártók erősen érdekeltek abban, hogy korlátozások nélkül hozzáférjenek az uniós piachoz, ami arra enged következtetni, hogy uniós piac vonzó ezen exportőrök számára.

| (105) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók valószínűsíthetően dömpingáron átirányítanák kivitelük egy részét az Unió piacára. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók valószínűsíthetően dömpingáron átirányítanák kivitelük egy részét az Unió piacára.

4.5.   A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

| (106) | A vizsgálat kimutatta, hogy a kínai export továbbra is dömpingelt árakon lépett be az uniós piacra, a háztartási alumíniumfólia kínai exportáló gyártóinak tisztességtelen árképzési gyakorlata pedig valószínűleg nagyobb léptékben folytatódna az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(106)

A vizsgálat kimutatta, hogy a kínai export továbbra is dömpingelt árakon lépett be az uniós piacra, a háztartási alumíniumfólia kínai exportáló gyártóinak tisztességtelen árképzési gyakorlata pedig valószínűleg nagyobb léptékben folytatódna az intézkedések hatályvesztése esetén.

| (107) | Kína többi fő exportpiacára irányuló exportja még az Unióba irányuló áraknál is alacsonyabb árakon valósul meg, emellett a háztartási alumíniumfólia kínai exportjával szemben több más joghatóságban is piacvédelmi intézkedések vannak hatályban, amelyek megerősítik, hogy a kínai exportáló gyártók tisztességtelen árazási magatartást folytatnak. |
| --- | --- |

(107)

Kína többi fő exportpiacára irányuló exportja még az Unióba irányuló áraknál is alacsonyabb árakon valósul meg, emellett a háztartási alumíniumfólia kínai exportjával szemben több más joghatóságban is piacvédelmi intézkedések vannak hatályban, amelyek megerősítik, hogy a kínai exportáló gyártók tisztességtelen árazási magatartást folytatnak.

| (108) | A Bizottság ezenkívül más körülmények – például a Kínában háztartási alumíniumfóliát gyártók jelentős szabad kapacitása, valamint az uniós piac árszintek és méret tekintetében meglévő vonzereje – alapján is valószínűnek tartja, hogy intézkedések hatályvesztése esetén a dömping folytatódni fog. Ugyanakkor a jelek szerint a kínai belföldi piac és más harmadik országok piacai nem képesek lekötni a Kínában meglévő jelentős szabad kapacitást, amely így az intézkedések hatályvesztése esetén az Unióba exportálható lenne. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság ezenkívül más körülmények – például a Kínában háztartási alumíniumfóliát gyártók jelentős szabad kapacitása, valamint az uniós piac árszintek és méret tekintetében meglévő vonzereje – alapján is valószínűnek tartja, hogy intézkedések hatályvesztése esetén a dömping folytatódni fog. Ugyanakkor a jelek szerint a kínai belföldi piac és más harmadik országok piacai nem képesek lekötni a Kínában meglévő jelentős szabad kapacitást, amely így az intézkedések hatályvesztése esetén az Unióba exportálható lenne.

| (109) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy a dömping folytatódásának valószínűsége. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy a dömping folytatódásának valószínűsége.

5.   KÁR

KÁR

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (110) | A felülvizsgálati időszak alatt hat gyártó állította elő a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalkozások alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(110)

A felülvizsgálati időszak alatt hat gyártó állította elő a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalkozások alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (111) | A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés 39 460 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei, valamint a mintában nem szereplő gyártók és a kérelmezők által szolgáltatott becsült adatok alapján állapította meg (56). A (11) preambulumbekezdésben megállapított módon a mintában szereplő három uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 80 %-át adta. |
| --- | --- |

(111)

A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés 39 460 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei, valamint a mintában nem szereplő gyártók és a kérelmezők által szolgáltatott becsült adatok alapján állapította meg (56). A (11) preambulumbekezdésben megállapított módon a mintában szereplő három uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 80 %-át adta.

56

5.2.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (112) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacra szánt saját termelésének értékesítési volumene, az Eurostat statisztikáiból származó behozatali volumen, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó, kismértékben módosított terméknek az intézkedések kijátszásával megvalósuló, a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti adatbázisban rögzített behozatala alapján állapította meg (57). |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacra szánt saját termelésének értékesítési volumene, az Eurostat statisztikáiból származó behozatali volumen, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó, kismértékben módosított terméknek az intézkedések kijátszásával megvalósuló, a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti adatbázisban rögzített behozatala alapján állapította meg (57).

57

| (113) | Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna)
   (58) | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 74 030 | 72 074 | 74 356 | 80 065 |
| Index | 100 | 97 | 100 | 108 |
| Forrás: | Eurostat, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk, valamint az uniós gyártókat tömörítő szervezetek által szolgáltatott információk |

(113)

Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)
   (58)

Uniós felhasználás (tonna)

58

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

74 030

72 074

74 356

80 065

Index

100

97

100

108

Forrás:

Forrás:

Eurostat, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk, valamint az uniós gyártókat tömörítő szervezetek által szolgáltatott információk

a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk, valamint az uniós gyártókat tömörítő szervezetek által szolgáltatott információk

| (114) | Összességében a figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás növekedett. 2017 és 2019 között viszonylag stabil maradt, viszont a felülvizsgálati időszakban mind az előző, mind a 2017-es évhez képest 8 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(114)

Összességében a figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás növekedett. 2017 és 2019 között viszonylag stabil maradt, viszont a felülvizsgálati időszakban mind az előző, mind a 2017-es évhez képest 8 %-kal nőtt.

5.3.   Kínából érkező behozatal

Kínából érkező behozatal

5.3.1.   A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (115) | A (112) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság a Kínából érkező behozatal volumenét az Eurostat statisztikái és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból származó információk alapján állapította meg. A piaci részesedés meghatározásához a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul. |
| --- | --- |

(115)

A (112) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság a Kínából érkező behozatal volumenét az Eurostat statisztikái és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból származó információk alapján állapította meg. A piaci részesedés meghatározásához a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.

| (116) | A Kínából érkező behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (59) (tonna) | 2 103 | 2 071 | 2 242 | 1 588 |
| Index | 100 | 98 | 107 | 76 |
| Piaci részesedés (%) | 2,8 | 2,9 | 3,0 | 2,0 |
| Index | 100 | 101 | 106 | 70 |
| Forrás: | Eurostat és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(116)

A Kínából érkező behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene (59) (tonna)

59

2 103

2 071

2 242

1 588

Index

Index

100

100

98

98

107

107

76

76

Piaci részesedés (%)

2,8

2,9

3,0

2,0

Index

Index

100

100

101

101

106

106

70

70

Forrás:

Forrás:

Eurostat és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (117) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országból érkező behozatala 2017 és 2019 között nőtt, majd a felülvizsgálati időszak alatt csökkent. Összességében az érintett országból érkező behozatal 2017 és a felülvizsgálati időszak között 24 %-kal csökkent. A Kínából érkező behozatal piaci részesedése 2017 és 2019 között stabil maradt, majd a felülvizsgálati időszakban körülbelül 1 százalékponttal csökkent annak ellenére, hogy a behozatal abszolút értékben jelentősebb mértékben esett vissza. |
| --- | --- |

(117)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országból érkező behozatala 2017 és 2019 között nőtt, majd a felülvizsgálati időszak alatt csökkent. Összességében az érintett országból érkező behozatal 2017 és a felülvizsgálati időszak között 24 %-kal csökkent. A Kínából érkező behozatal piaci részesedése 2017 és 2019 között stabil maradt, majd a felülvizsgálati időszakban körülbelül 1 százalékponttal csökkent annak ellenére, hogy a behozatal abszolút értékben jelentősebb mértékben esett vissza.

| (118) | Ezt a fejleményt azonban a (131) és (133) preambulumbekezdésben ismertetett módon Thaiföldről ugyanebben az időszakban az intézkedések kijátszásával érkező termék behozatalának jelentős növekedése fényében kell szemlélni. |
| --- | --- |

(118)

Ezt a fejleményt azonban a (131) és (133) preambulumbekezdésben ismertetett módon Thaiföldről ugyanebben az időszakban az intézkedések kijátszásával érkező termék behozatalának jelentős növekedése fényében kell szemlélni.

| (119) | A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a rendes eljárás, valamint aktív feldolgozás keretében importálják Kínából. |
| --- | --- |

(119)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a rendes eljárás, valamint aktív feldolgozás keretében importálják Kínából.

| (120) | A Kínából rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A Kínából a rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene (tonnában) | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából a rendes eljárás keretében érkező behozatal volumene (tonna) | 861 | 934 | 1 124 | 249 |
| Index | 100 | 109 | 131 | 29 |
| Piaci részesedés (%) | 1,2 | 1,3 | 1,5 | 0,3 |
| Index | 100 | 112 | 130 | 27 |
| A Kínából aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene (tonna) | 1 243 | 1 136 | 1 118 | 1 339 |
| Index | 100 | 91 | 90 | 108 |
| Piaci részesedés (%) | 1,7 | 1,6 | 1,5 | 1,7 |
| Index | 100 | 94 | 90 | 100 |
| Forrás: | Eurostat és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(120)

A Kínából rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A Kínából a rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene (tonnában)

A Kínából a rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene (tonnában)

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

A Kínából a rendes eljárás keretében érkező behozatal volumene (tonna)

861

934

1 124

249

Index

Index

100

100

109

109

131

131

29

29

Piaci részesedés (%)

1,2

1,3

1,5

0,3

Index

100

112

130

27

A Kínából aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene (tonna)

1 243

1 136

1 118

1 339

Index

Index

100

100

91

91

90

90

108

108

Piaci részesedés (%)

1,7

1,6

1,5

1,7

Index

Index

100

100

94

94

90

90

100

100

Forrás:

Forrás:

Eurostat és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

Eurostat

| (121) | A rendes eljárás alá tartozó behozatal volumene 2017 és 2019 között 31 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszak alatt jelentősen csökkent, ennek megfelelően a 2017 és 2019 között a piaci részesedés 1,2 %-ról 1,5 %-ra nőtt, a felülvizsgálati időszakban pedig 0,3 %-ra csökkent. Az aktív feldolgozási keretében érkező behozatal ezzel ellentétes tendenciát követett: 2017 és 2019 között 10 %-kal csökkent, a felülvizsgálati időszakban pedig 20 %-kal nőtt. Így a figyelembe vett időszak alatt az aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene 8 %-kal nőtt, bár a felhasználás piaci részesedése nem nőtt ezzel párhuzamosan, és összességében 1,7 % maradt. |
| --- | --- |

(121)

A rendes eljárás alá tartozó behozatal volumene 2017 és 2019 között 31 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszak alatt jelentősen csökkent, ennek megfelelően a 2017 és 2019 között a piaci részesedés 1,2 %-ról 1,5 %-ra nőtt, a felülvizsgálati időszakban pedig 0,3 %-ra csökkent. Az aktív feldolgozási keretében érkező behozatal ezzel ellentétes tendenciát követett: 2017 és 2019 között 10 %-kal csökkent, a felülvizsgálati időszakban pedig 20 %-kal nőtt. Így a figyelembe vett időszak alatt az aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene 8 %-kal nőtt, bár a felhasználás piaci részesedése nem nőtt ezzel párhuzamosan, és összességében 1,7 % maradt.

5.3.2.   A Kínából érkező behozatal árai, áralákínálás

A Kínából érkező behozatal árai, áralákínálás

| (122) | A Kínából érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából a rendes eljárás keretében érkező behozatal árai | 2 573 | 2 509 | 2 609 | 2 737 |
| Index | 100 | 97 | 101 | 106 |
| A Kínából aktív feldolgozás keretében érkező behozatal árai | 2 152 | 2 312 | 2 329 | 2 277 |
| Index | 100 | 107 | 108 | 106 |
| A Kínából érkező behozatal árai (valamennyi vámrendszerben) | 2 179 | 2 373 | 2 450 | 2 351 |
| Index | 100 | 109 | 112 | 108 |
| Forrás: | Eurostat és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(122)

A Kínából érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

A Kínából a rendes eljárás keretében érkező behozatal árai

2 573

2 509

2 609

2 737

Index

Index

100

100

97

97

101

101

106

106

A Kínából aktív feldolgozás keretében érkező behozatal árai

2 152

2 312

2 329

2 277

Index

Index

100

100

107

107

108

108

106

106

A Kínából érkező behozatal árai (valamennyi vámrendszerben)

2 179

2 373

2 450

2 351

Index

Index

100

100

109

109

112

112

108

108

Forrás:

Forrás:

Eurostat és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (123) | Összességében mind a rendes eljárás, mind az aktív feldolgozás esetében a Kínából érkező behozatal átlagárai 8 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszak alatt. Az importárak (valamennyi vámrendszer) a vizsgálati időszakban az uniós gyártók árai alatt maradtak (9. táblázat). |
| --- | --- |

(123)

Összességében mind a rendes eljárás, mind az aktív feldolgozás esetében a Kínából érkező behozatal átlagárai 8 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszak alatt. Az importárak (valamennyi vámrendszer) a vizsgálati időszakban az uniós gyártók árai alatt maradtak (9. táblázat).

| (124) | A rendes eljárás szerinti átlagos importár 2017 és 2019 között viszonylag stabil maradt, a felülvizsgálati időszakban pedig 5 százalékponttal nőtt, míg az aktív feldolgozás szerinti átlagos importár 2019-ig folyamatosan nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban 2 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(124)

A rendes eljárás szerinti átlagos importár 2017 és 2019 között viszonylag stabil maradt, a felülvizsgálati időszakban pedig 5 százalékponttal nőtt, míg az aktív feldolgozás szerinti átlagos importár 2019-ig folyamatosan nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban 2 százalékponttal csökkent.

| (125) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel a Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti áralákínálást az alábbiak összehasonlításával határozta meg:






  (1) | az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(125)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel a Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti áralákínálást az alábbiak összehasonlításával határozta meg:

(1)

az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint

| (2) | a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából érkező termék rendes eljárás szerinti importárainak megfelelő súlyozott átlaga az Eurostat alapján, amelyet a Bizottság CIF paritáson, a dömpingellenes vámot is figyelembe véve, a vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében végzett megfelelő kiigazítással állapított meg. A Bizottság az említett költségeket további információk hiányában a CIF-érték 1 %-ára becsülte. |
| --- | --- |

(2)

a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából érkező termék rendes eljárás szerinti importárainak megfelelő súlyozott átlaga az Eurostat alapján, amelyet a Bizottság CIF paritáson, a dömpingellenes vámot is figyelembe véve, a vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében végzett megfelelő kiigazítással állapított meg. A Bizottság az említett költségeket további információk hiányában a CIF-érték 1 %-ára becsülte.

| (126) | Az összehasonlítás eredménye nem mutatott alákínálást. |
| --- | --- |

(126)

Az összehasonlítás eredménye nem mutatott alákínálást.

| (127) | A behozatali rendszerek szerinti részletesebb elemzés azonban kimutatta, hogy az aktív feldolgozás keretében végzett behozatal átlagosan 7,2 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. A (173) preambulumbekezdésben megállapított módon e behozatalok árszintje határozottan jelezte a dömpingellenes vámok nélkül a jövőben az Unióba irányuló behozatal árszintjét. |
| --- | --- |

(127)

A behozatali rendszerek szerinti részletesebb elemzés azonban kimutatta, hogy az aktív feldolgozás keretében végzett behozatal átlagosan 7,2 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. A (173) preambulumbekezdésben megállapított módon e behozatalok árszintje határozottan jelezte a dömpingellenes vámok nélkül a jövőben az Unióba irányuló behozatal árszintjét.

| (128) | Ezenkívül a teljes kínai behozatal átlagos importárát – a behozatali rendszertől függetlenül és a dömpingellenes vámok alkalmazása nélkül – figyelembe véve megállapítást nyert, hogy az importárak a felülvizsgálati időszak alatt átlagosan 4,2 %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. A fentiekhez hasonlóan a Bizottság ebben az esetben is úgy ítélte meg, hogy ezekből az árakból észszerűen lehet következtetni az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén lehetséges jövőbeli árszintekre. |
| --- | --- |

(128)

Ezenkívül a teljes kínai behozatal átlagos importárát – a behozatali rendszertől függetlenül és a dömpingellenes vámok alkalmazása nélkül – figyelembe véve megállapítást nyert, hogy az importárak a felülvizsgálati időszak alatt átlagosan 4,2 %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. A fentiekhez hasonlóan a Bizottság ebben az esetben is úgy ítélte meg, hogy ezekből az árakból észszerűen lehet következtetni az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén lehetséges jövőbeli árszintekre.

| (129) | Ezenkívül a Bizottság figyelembe vette a Thaiföldről az intézkedések kijátszásával érkező behozatal árszintjét is, mivel e behozatal valójában olyan kínai exportáló gyártóktól érkezett, amelyek csupán kikerülték a Kínából érkező behozatalra vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes vámokat. A vizsgálat megállapította, hogy ezek a behozatalok a felülvizsgálati időszak alatt (a vámok és a behozatal utáni költség tekintetében végzett megfelelő kiigazítással) átlagosan 3,5 %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(129)

Ezenkívül a Bizottság figyelembe vette a Thaiföldről az intézkedések kijátszásával érkező behozatal árszintjét is, mivel e behozatal valójában olyan kínai exportáló gyártóktól érkezett, amelyek csupán kikerülték a Kínából érkező behozatalra vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes vámokat. A vizsgálat megállapította, hogy ezek a behozatalok a felülvizsgálati időszak alatt (a vámok és a behozatal utáni költség tekintetében végzett megfelelő kiigazítással) átlagosan 3,5 %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak.

5.3.3.   A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (130) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék más harmadik országokból érkező behozatala főként Örményországból, Thaiföldről és Törökországból érkezett. |
| --- | --- |

(130)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék más harmadik országokból érkező behozatala főként Örményországból, Thaiföldről és Törökországból érkezett.

| (131) | A más harmadik országokból érkező behozatal volumene, valamint piaci részesedése és ártendenciája a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Örményország | Volumen (tonna) | 14 164 | 19 278 | 18 373 | 17 257 |
| | Index | 100 | 136 | 130 | 122 |
| | Piaci részesedés (%) | 19 | 27 | 25 | 22 |
| | Index | 100 | 140 | 129 | 113 |
| | Átlagár | 2 804 | 2 895 | 2 730 | 2 533 |
| | Index | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Thaiföld | Volumen (tonna) | 28 | 1 027 | 2 659 | 6 820 |
| | Index | 100 | 3 693 | 9 565 | 24 534 |
| | Piaci részesedés (%) | 0,04 | 1,4 | 4 | 9 |
| | Index | 100 | 3 793 | 9 364 | 22 685 |
| | Átlagár | 2 337 | 2 544 | 2 426 | 2 381 |
| | Index | 100 | 109 | 104 | 102 |
| Törökország | Volumen (tonna) | 16 221 | 15 289 | 17 565 | 18 103 |
| | Index | 100 | 94 | 108 | 112 |
| | Piaci részesedés (%) | 22 | 21 | 24 | 23 |
| | Index | 100 | 97 | 108 | 103 |
| | Átlagár | 2 878 | 2 952 | 2 828 | 2 601 |
| | Index | 100 | 103 | 98 | 90 |
| egyéb | Volumen (tonna) | 3 407 | 2 539 | 1 968 | 558 |
| | Index | 100 | 75 | 58 | 16 |
| | Piaci részesedés(%) | 5 | 4 | 3 | 1 |
| | Index | 100 | 77 | 58 | 15 |
| | Átlagár | 2 751 | 2 928 | 2 918 | 3 117 |
| | Index | 100 | 106 | 106 | 113 |
| Kína kivételével a harmadik országok összesen | Volumen (tonna) | 33 820 | 38 133 | 40 564 | 42 738 |
| | Index | 100 | 113 | 120 | 126 |
| | Piaci részesedés (%) | 46 | 53 | 55 | 53 |
| | Index | 100 | 116 | 119 | 117 |
| | Átlagár | 2 834 | 2 910 | 2 764 | 2 545 |
| | Index | 100 | 103 | 98 | 90 |
| Thaiföld és Kína kivételével a harmadik országok összesen | Volumen (tonna) | 33 792 | 37 106 | 37 905 | 35 918 |
| | Index | 100 | 110 | 112 | 106 |
| | Piaci részesedés(%) | 46 | 51 | 51 | 45 |
| | Index | 100 | 113 | 112 | 98 |
| | Átlagár | 2 834 | 2 921 | 2 785 | 2 576 |
| | Index | 100 | 103 | 98 | 91 |
| Forrás: | Eurostat |

(131)

A más harmadik országokból érkező behozatal volumene, valamint piaci részesedése és ártendenciája a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Örményország

Volumen (tonna)

14 164

19 278

18 373

17 257

Index

Index

100

100

136

136

130

130

122

122

Piaci részesedés (%)

19

27

25

22

Index

Index

100

100

140

140

129

129

113

113

Átlagár

2 804

2 895

2 730

2 533

Index

Index

100

100

103

103

97

97

90

90

Thaiföld

Volumen (tonna)

28

1 027

2 659

6 820

Index

Index

100

100

3 693

3 693

9 565

9 565

24 534

24 534

Piaci részesedés (%)

0,04

1,4

4

9

Index

Index

100

100

3 793

3 793

9 364

9 364

22 685

22 685

Átlagár

2 337

2 544

2 426

2 381

Index

Index

100

100

109

109

104

104

102

102

Törökország

Volumen (tonna)

16 221

15 289

17 565

18 103

Index

Index

100

100

94

94

108

108

112

112

Piaci részesedés (%)

22

21

24

23

Index

Index

100

100

97

97

108

108

103

103

Átlagár

2 878

2 952

2 828

2 601

Index

Index

100

100

103

103

98

98

90

90

egyéb

Volumen (tonna)

3 407

2 539

1 968

558

Index

Index

100

100

75

75

58

58

16

16

Piaci részesedés(%)

5

4

3

1

Index

Index

100

100

77

77

58

58

15

15

Átlagár

2 751

2 928

2 918

3 117

Index

Index

100

100

106

106

106

106

113

113

Kína kivételével a harmadik országok összesen

Volumen (tonna)

33 820

38 133

40 564

42 738

Index

Index

100

100

113

113

120

120

126

126

Piaci részesedés (%)

46

53

55

53

Index

Index

100

100

116

116

119

119

117

117

Átlagár

2 834

2 910

2 764

2 545

Index

Index

100

100

103

103

98

98

90

90

Thaiföld és Kína kivételével a harmadik országok összesen

Volumen (tonna)

33 792

37 106

37 905

35 918

Index

Index

100

100

110

110

112

112

106

106

Piaci részesedés(%)

46

51

51

45

Index

Index

100

100

113

113

112

112

98

98

Átlagár

2 834

2 921

2 785

2 576

Index

Index

100

100

103

103

98

98

91

91

Forrás:

Forrás:

Eurostat

| (132) | A figyelembe vett időszak alatt az egyéb harmadik országokból érkező behozatal mintegy 9 000 tonnával, azaz 26 %-kal – az uniós felhasználás alakulásánál gyorsabb ütemben – bővült, aminek következtében a piaci részesedése 46 %-ról 53 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(132)

A figyelembe vett időszak alatt az egyéb harmadik országokból érkező behozatal mintegy 9 000 tonnával, azaz 26 %-kal – az uniós felhasználás alakulásánál gyorsabb ütemben – bővült, aminek következtében a piaci részesedése 46 %-ról 53 %-ra nőtt.

| (133) | Ennek a növekedés 76 %-a (6 792 tonna) azonban olyan Thaiföldről érkező behozatalnak tudható be, amely a (3) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti, a Kínából érkező behozatalra vonatkozóan hatályban lévő végleges dömpingellenes intézkedések kijátszásával valósult meg, amelyeket ezért azokat kínai behozatalnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(133)

Ennek a növekedés 76 %-a (6 792 tonna) azonban olyan Thaiföldről érkező behozatalnak tudható be, amely a (3) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti, a Kínából érkező behozatalra vonatkozóan hatályban lévő végleges dömpingellenes intézkedések kijátszásával valósult meg, amelyeket ezért azokat kínai behozatalnak kell tekinteni.

| (134) | Az 5. táblázatban látható, hogy míg a Thaiföld kivételével más harmadik országokból érkező behozatal 6 %-kal – az uniós felhasználásnál lassabb ütemben –, 2 126 tonnával nőtt a figyelembe vett időszakban, a Thaiföldről érkező behozatal több ezerszeresére, piaci részesedése pedig 0 %-ról 9 %-ra nőtt. A Thaiföld kivételével más harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése csökkent, különösen 2019 és a felülvizsgálati időszak között, amikor Thaiföld piaci részesedésének növekedése a legkiemelkedőbb volt (+ 5 százalékpont). |
| --- | --- |

(134)

Az 5. táblázatban látható, hogy míg a Thaiföld kivételével más harmadik országokból érkező behozatal 6 %-kal – az uniós felhasználásnál lassabb ütemben –, 2 126 tonnával nőtt a figyelembe vett időszakban, a Thaiföldről érkező behozatal több ezerszeresére, piaci részesedése pedig 0 %-ról 9 %-ra nőtt. A Thaiföld kivételével más harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése csökkent, különösen 2019 és a felülvizsgálati időszak között, amikor Thaiföld piaci részesedésének növekedése a legkiemelkedőbb volt (+ 5 százalékpont).

| (135) | A fenti (129) preambulumbekezdésben kifejtett módon a felülvizsgálati időszak alatt a Thaiföldről érkező behozatal árai átlagosan 3,5 %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak, ugyanakkor a Thaiföld kivételével más harmadik országokból érkező behozatal árai összhangban voltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraival. |
| --- | --- |

(135)

A fenti (129) preambulumbekezdésben kifejtett módon a felülvizsgálati időszak alatt a Thaiföldről érkező behozatal árai átlagosan 3,5 %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak, ugyanakkor a Thaiföld kivételével más harmadik országokból érkező behozatal árai összhangban voltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraival.

5.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (136) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
| --- | --- |

(136)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára.

| (137) | A Bizottság a (11) preambulumbekezdésben jelzett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság a (11) preambulumbekezdésben jelzett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (138) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a mintában szereplő gyártóktól a kitöltött dömpingellenes kérdőíveken kapott adatok, valamint a mintában nem szereplő gyártók és az uniós gyártókat tömörítő szervezet által szolgáltatott makrogazdasági adatok alapján értékelte, amelyeket összevetett a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokkal. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(138)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a mintában szereplő gyártóktól a kitöltött dömpingellenes kérdőíveken kapott adatok, valamint a mintában nem szereplő gyártók és az uniós gyártókat tömörítő szervezet által szolgáltatott makrogazdasági adatok alapján értékelte, amelyeket összevetett a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokkal. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (139) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(139)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (140) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(140)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

5.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

5.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (141) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 41 387 | 35 173 | 36 292 | 39 460 |
| Index | 100 | 85 | 88 | 95 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 52 900 | 47 600 | 48 100 | 50 750 |
| Index | 100 | 90 | 91 | 96 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 78,2 | 73,9 | 75,5 | 77,8 |
| Index | 100 | 94 | 96 | 99 |
| Forrás: | a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk, valamint az uniós gyártókat tömörítő szervezetek által szolgáltatott információk. |

(141)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

41 387

35 173

36 292

39 460

Index

Index

100

100

85

85

88

88

95

95

Termelési kapacitás (tonna)

52 900

47 600

48 100

50 750

Index

Index

100

100

90

90

91

91

96

96

Kapacitáskihasználás (%)

78,2

73,9

75,5

77,8

Index

Index

100

100

94

94

96

96

99

99

Forrás:

Forrás:

a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk, valamint az uniós gyártókat tömörítő szervezetek által szolgáltatott információk.

| (142) | Bár az uniós felhasználás 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt a (113) preambulumbekezdésben említettek szerint, a hasonló termék termelési volumene 2017 és 2018 között 15 %-kal csökkent, majd ezt követően a figyelembe vett időszak hátralévő részében kismértékben nőtt, ami a teljes figyelembe vett időszak alatt 5 %-os csökkenést eredményezett. Az uniós gazdasági ágazatnak tehát nem származott előnye az uniós felhasználás bővüléséből. |
| --- | --- |

(142)

Bár az uniós felhasználás 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt a (113) preambulumbekezdésben említettek szerint, a hasonló termék termelési volumene 2017 és 2018 között 15 %-kal csökkent, majd ezt követően a figyelembe vett időszak hátralévő részében kismértékben nőtt, ami a teljes figyelembe vett időszak alatt 5 %-os csökkenést eredményezett. Az uniós gazdasági ágazatnak tehát nem származott előnye az uniós felhasználás bővüléséből.

| (143) | A termelési volumen csökkenése részben az uniós gazdasági ágazat által az előző hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszaka során (2013. október 1. – 2014. szeptember 30.) elszenvedett kárból való felépülése érdekében végrehajtott szerkezetátalakítási folyamatnak, részben pedig annak a fokozódó tisztességtelen versenynek köszönhető, amellyel az uniós gazdasági ágazat szembesült a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek Thaiföldről, az intézkedések kijátszásával érkező behozatala miatt. A (132) preambulumbekezdésben kifejtett módon a harmadik országokból érkező behozatal volumenének növekedése elsősorban a háztartási alumíniumfóliának a Thaiföldről, az intézkedések kijátszásával érkező behozatala növekedésének tudható be. |
| --- | --- |

(143)

A termelési volumen csökkenése részben az uniós gazdasági ágazat által az előző hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszaka során (2013. október 1. – 2014. szeptember 30.) elszenvedett kárból való felépülése érdekében végrehajtott szerkezetátalakítási folyamatnak, részben pedig annak a fokozódó tisztességtelen versenynek köszönhető, amellyel az uniós gazdasági ágazat szembesült a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek Thaiföldről, az intézkedések kijátszásával érkező behozatala miatt. A (132) preambulumbekezdésben kifejtett módon a harmadik országokból érkező behozatal volumenének növekedése elsősorban a háztartási alumíniumfóliának a Thaiföldről, az intézkedések kijátszásával érkező behozatala növekedésének tudható be.

5.4.2.2.   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (144) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | 38 107 | 31 871 | 31 550 | 35 739 |
| Index | 100 | 84 | 83 | 94 |
| Piaci részesedés (%) | 51 | 44 | 42 | 45 |
| Index | 100 | 86 | 82 | 87 |
| Forrás: | a kérelmező által benyújtott adatok, valamint és a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk. |

(144)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

38 107

31 871

31 550

35 739

Index

Index

100

100

84

84

83

83

94

94

Piaci részesedés (%)

51

44

42

45

Index

Index

100

100

86

86

82

82

87

87

Forrás:

Forrás:

a kérelmező által benyújtott adatok, valamint és a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk.

| (145) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 6 %-kal csökkent. 2019-ig folyamatosan (17 %-kal) csökkent, majd a felülvizsgálati időszak alatt részben helyreállt, és 11 százalékponttal nőtt. A növekedés azonban nem volt összhangban az uniós felhasználás növekedésével, aminek az eredményeként az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2017. évi 51 %-ról a felülvizsgálati időszakban 6 százalékponttal, 45 %-ra csökkent, míg a Thaiföldről az intézkedések kijátszásával érkező behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban 9 százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(145)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 6 %-kal csökkent. 2019-ig folyamatosan (17 %-kal) csökkent, majd a felülvizsgálati időszak alatt részben helyreállt, és 11 százalékponttal nőtt. A növekedés azonban nem volt összhangban az uniós felhasználás növekedésével, aminek az eredményeként az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2017. évi 51 %-ról a felülvizsgálati időszakban 6 százalékponttal, 45 %-ra csökkent, míg a Thaiföldről az intézkedések kijátszásával érkező behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban 9 százalékponttal nőtt.

5.4.2.3.   Növekedés

| (146) | Bár az uniós felhasználás 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 6 %-kal csökkent, ami az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 13 %-os csökkenését eredményezte a figyelembe vett időszakban. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban nem növekedett. |
| --- | --- |

(146)

Bár az uniós felhasználás 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 6 %-kal csökkent, ami az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 13 %-os csökkenését eredményezte a figyelembe vett időszakban. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban nem növekedett.

5.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (147) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma (teljes munkaidős egyenérték) | 394 | 356 | 359 | 378 |
| Index | 100 | 90 | 91 | 96 |
| Termelékenység (egység/munkavállaló) | 105 | 99 | 101 | 104 |
| Index | 100 | 94 | 96 | 99 |
| Forrás: | a kérelmező által benyújtott adatok, valamint és a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk |

(147)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma (teljes munkaidős egyenérték)

394

356

359

378

Index

Index

100

100

90

90

91

91

96

96

Termelékenység (egység/munkavállaló)

105

99

101

104

Index

Index

100

100

94

94

96

96

99

99

Forrás:

Forrás:

a kérelmező által benyújtott adatok, valamint és a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk

| (148) | Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottainak száma 2017 és a felülvizsgálati időszak között 4 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – az egy alkalmazottra jutó, tonnában számított kibocsátásban mérve – 2019-ig ugyanezt a tendenciát követte, majd a felülvizsgálati időszakban a termelésnek és az értékesítésnek a (142) és a (145) preambulumbekezdésben említett növekedésével párhuzamosan helyreállt. |
| --- | --- |

(148)

Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottainak száma 2017 és a felülvizsgálati időszak között 4 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – az egy alkalmazottra jutó, tonnában számított kibocsátásban mérve – 2019-ig ugyanezt a tendenciát követte, majd a felülvizsgálati időszakban a termelésnek és az értékesítésnek a (142) és a (145) preambulumbekezdésben említett növekedésével párhuzamosan helyreállt.

| (149) | Az alkalmazottak számának csökkenése a termelési volumen csökkenésének tudható be, amely az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenésével is összefügg. |
| --- | --- |

(149)

Az alkalmazottak számának csökkenése a termelési volumen csökkenésének tudható be, amely az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenésével is összefügg.

5.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (150) | A Bizottság a (89) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. A Bizottság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nagy a valószínűsége a Kínából érkező dömping folytatódásának. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság a (89) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. A Bizottság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nagy a valószínűsége a Kínából érkező dömping folytatódásának.

| (151) | A 2009 óta hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentős mértékben csökkent, amit a piaci részesedés 13 %-os visszaesése tükröz a figyelembe vett időszakban. Így nem volt megállapítható a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való teljes felépülés, az uniós gazdasági ágazat pedig továbbra is rendkívül érzékeny az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra. |
| --- | --- |

(151)

A 2009 óta hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentős mértékben csökkent, amit a piaci részesedés 13 %-os visszaesése tükröz a figyelembe vett időszakban. Így nem volt megállapítható a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való teljes felépülés, az uniós gazdasági ágazat pedig továbbra is rendkívül érzékeny az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.

5.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

5.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (152) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (EUR/tonna) | 2 822 | 2 930 | 2 810 | 2 663 |
| Index | 100 | 104 | 100 | 94 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 2 645 | 2 776 | 2 620 | 2 574 |
| Index | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(152)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (EUR/tonna)

2 822

2 930

2 810

2 663

Index

Index

100

100

104

104

100

100

94

94

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

2 645

2 776

2 620

2 574

Index

Index

100

100

105

105

99

99

97

97

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (153) | Az átlagos értékesítési egységár 2017 és 2018 között nőtt, 2019-ben a 2017. évivel azonos szintre csökkent, majd a felülvizsgálati időszak alatt 6 %-kal csökkent. Míg az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak egésze alatt sikerült a gyártási egységköltség felett tartania értékesítési árait, a Thaiföldről az intézkedések kijátszásával érkező megnövekedett behozatal árnyomása a felülvizsgálati időszak alatt kihatott az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, amelyek az egységköltségnél nagyobb mértékben csökkentek ebben az időszakban. |
| --- | --- |

(153)

Az átlagos értékesítési egységár 2017 és 2018 között nőtt, 2019-ben a 2017. évivel azonos szintre csökkent, majd a felülvizsgálati időszak alatt 6 %-kal csökkent. Míg az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak egésze alatt sikerült a gyártási egységköltség felett tartania értékesítési árait, a Thaiföldről az intézkedések kijátszásával érkező megnövekedett behozatal árnyomása a felülvizsgálati időszak alatt kihatott az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, amelyek az egységköltségnél nagyobb mértékben csökkentek ebben az időszakban.

5.4.3.2.   Munkaerőköltségek

| (154) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 19 444 | 19 827 | 20 487 | 22 184 |
| Index | 100 | 102 | 105 | 114 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(154)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

19 444

19 827

20 487

22 184

Index

Index

100

100

102

102

105

105

114

114

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (155) | Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszak alatt fokozatosan nőtt. Összességében az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 14 %-kal nőtt. Ezt a tendenciát leginkább az uniós gazdasági ágazatra szerkezetátalakítási folyamata befolyásolta, amelynek során egyes gyártók különböző tagállamok kialakított értékesítési struktúrákra irányuló beruházásokat hajtottak végre. |
| --- | --- |

(155)

Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszak alatt fokozatosan nőtt. Összességében az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 14 %-kal nőtt. Ezt a tendenciát leginkább az uniós gazdasági ágazatra szerkezetátalakítási folyamata befolyásolta, amelynek során egyes gyártók különböző tagállamok kialakított értékesítési struktúrákra irányuló beruházásokat hajtottak végre.

5.4.3.3.   Készletek

| (156) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 978 | 940 | 1 693 | 1 425 |
| Index | 100 | 96 | 173 | 146 |
| Zárókészlet a termelés százalékában (%) | 2,4 | 2,7 | 4,7 | 3,6 |
| Index | 100 | 113 | 197 | 153 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(156)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

978

940

1 693

1 425

Index

Index

100

100

96

96

173

173

146

146

Zárókészlet a termelés százalékában (%)

2,4

2,7

4,7

3,6

Index

Index

100

100

113

113

197

197

153

153

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (157) | A készletek ebben az ágazatban nem tekinthetők releváns kármutatónak, mivel a gyártás és az értékesítés főként rendelés alapján történik, így a gyártók általában korlátozott készleteket tartanak. Ezért a készletek alakulását csak tájékoztatásul közöljük. |
| --- | --- |

(157)

A készletek ebben az ágazatban nem tekinthetők releváns kármutatónak, mivel a gyártás és az értékesítés főként rendelés alapján történik, így a gyártók általában korlátozott készleteket tartanak. Ezért a készletek alakulását csak tájékoztatásul közöljük.

| (158) | A készletek összességében 46 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban. Először 2017 és 2018 között 4 %-kal csökkentek, majd 2019-ben és a felülvizsgálati időszakban fokozatosan emelkedtek. |
| --- | --- |

(158)

A készletek összességében 46 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban. Először 2017 és 2018 között 4 %-kal csökkentek, majd 2019-ben és a felülvizsgálati időszakban fokozatosan emelkedtek.

5.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (159) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | 8,2 | 7,4 | 6,8 | 3,4 |
| Index | 100 | 90 | 83 | 41 |
| Pénzforgalom (EUR) | 10 768 045 | 10 888 351 | 8 682 415 | 10 199 898 |
| Index | 100 | 101 | 81 | 95 |
| Beruházások (EUR) | 1 141 165 | 4 327 224 | 1 119 149 | 1 665 356 |
| Index | 100 | 379 | 98 | 146 |
| A beruházások megtérülése (%) | 10 | 7 | 5 | 1 |
| Index | 100 | 74 | 55 | 15 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(159)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

8,2

7,4

6,8

3,4

Index

Index

100

100

90

90

83

83

41

41

Pénzforgalom (EUR)

10 768 045

10 888 351

8 682 415

10 199 898

Index

Index

100

100

101

101

81

81

95

95

Beruházások (EUR)

1 141 165

4 327 224

1 119 149

1 665 356

Index

Index

100

100

379

379

98

98

146

146

A beruházások megtérülése (%)

10

7

5

1

Index

Index

100

100

74

74

55

55

15

15

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (160) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (161) | Az (1) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálatot követően, amelynek eredményeként a Bizottság dömpingellenes intézkedéseket vezetett be, javult az uniós gazdasági ágazat helyzete, és haszonkulcsa 2017-ben elérte a 8,2 %-ot. A helyzet azonban később ismét romlott, és a 2018-tól romló haszonkulcs a felülvizsgálati időszakban mindössze 3,4 %-ot ért el, ami 59 %-os csökkenésnek felel meg a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(161)

Az (1) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálatot követően, amelynek eredményeként a Bizottság dömpingellenes intézkedéseket vezetett be, javult az uniós gazdasági ágazat helyzete, és haszonkulcsa 2017-ben elérte a 8,2 %-ot. A helyzet azonban később ismét romlott, és a 2018-tól romló haszonkulcs a felülvizsgálati időszakban mindössze 3,4 %-ot ért el, ami 59 %-os csökkenésnek felel meg a figyelembe vett időszakban.

| (162) | Ez főként az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló, Thaiföldről az intézkedések kijátszásával érkező behozatal keltette jelentős árnyomásnak tudható be, amely a (153) preambulumbekezdésben kifejtett módon árcsökkentésre kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(162)

Ez főként az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló, Thaiföldről az intézkedések kijátszásával érkező behozatal keltette jelentős árnyomásnak tudható be, amely a (153) preambulumbekezdésben kifejtett módon árcsökkentésre kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot.

| (163) | A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét jelzi. Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a romló tendencia ellenére továbbra is nyereséges, a pénzforgalom összességében viszonylag stabil maradt a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(163)

A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét jelzi. Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a romló tendencia ellenére továbbra is nyereséges, a pénzforgalom összességében viszonylag stabil maradt a figyelembe vett időszakban.

| (164) | A beruházások 46 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban, ami főként az uniós gazdasági ágazat arra irányuló erőfeszítéseinek tudható be, hogy észszerűsítse termelését, valamint növelje hatékonyságát és termelékenységét annak érdekében, hogy helytállhasson a növekvő olcsó behozatallal szemben. Ugyanebben az időszakban azonban a beruházások megtérülése – vagyis a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség – 10 %-ról 1 %-ra esett vissza, tehát a jövedelmezőséggel azonos tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(164)

A beruházások 46 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban, ami főként az uniós gazdasági ágazat arra irányuló erőfeszítéseinek tudható be, hogy észszerűsítse termelését, valamint növelje hatékonyságát és termelékenységét annak érdekében, hogy helytállhasson a növekvő olcsó behozatallal szemben. Ugyanebben az időszakban azonban a beruházások megtérülése – vagyis a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség – 10 %-ról 1 %-ra esett vissza, tehát a jövedelmezőséggel azonos tendenciát mutatott.

| (165) | A csökkenő jövedelmezőség és a beruházások romló megtérülése egyre nehezebbé tette a mintába felvett uniós gyártók számára a beruházáshoz szükséges tőkebevonást. Mivel a beruházások megtérülése ilyen rohamos ütemben csökken, a mintában szereplő gyártók jövőbeli tőkebevonási képessége még nagyobb veszélyben van. |
| --- | --- |

(165)

A csökkenő jövedelmezőség és a beruházások romló megtérülése egyre nehezebbé tette a mintába felvett uniós gyártók számára a beruházáshoz szükséges tőkebevonást. Mivel a beruházások megtérülése ilyen rohamos ütemben csökken, a mintában szereplő gyártók jövőbeli tőkebevonási képessége még nagyobb veszélyben van.

5.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (166) | A mikro- és makrogazdasági mutatók figyelembe vett időszak alatti alakulása alapján az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete rosszabbra fordult. Összességében véve a fontosabb gazdasági mutatók romlottak a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(166)

A mikro- és makrogazdasági mutatók figyelembe vett időszak alatti alakulása alapján az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete rosszabbra fordult. Összességében véve a fontosabb gazdasági mutatók romlottak a figyelembe vett időszakban.

| (167) | Különösen a termelés, az értékesítés volumene és piaci részesedése, valamint az értékesítési árak estek vissza, mindez pedig együttesen negatív hatást gyakorolt a foglalkoztatásra és a termelékenységre, valamint a jövedelmezőségre. A Thaiföldről az intézkedések kijátszásával érkező behozatal kiváltotta fokozott árnyomás nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy értékesítési árait hozzáigazítsa a termelési költségek alakulásához, ami negatív hatással volt nyereségességére, amely a figyelembe vett időszakban csaknem 60 %-kal csökkent. Végezetül a beruházások gyorsan csökkenő megtérülése negatív hatással van az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képességére és beruházásaira. |
| --- | --- |

(167)

Különösen a termelés, az értékesítés volumene és piaci részesedése, valamint az értékesítési árak estek vissza, mindez pedig együttesen negatív hatást gyakorolt a foglalkoztatásra és a termelékenységre, valamint a jövedelmezőségre. A Thaiföldről az intézkedések kijátszásával érkező behozatal kiváltotta fokozott árnyomás nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy értékesítési árait hozzáigazítsa a termelési költségek alakulásához, ami negatív hatással volt nyereségességére, amely a figyelembe vett időszakban csaknem 60 %-kal csökkent. Végezetül a beruházások gyorsan csökkenő megtérülése negatív hatással van az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képességére és beruházásaira.

| (168) | Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazatnak a romló tendenciák ellenére is sikerült fenntartania a számottevő értékesítési volumenét, és megőriznie jelentős piaci részesedését. Hasonlóképpen a jövedelmezőség a figyelembe vett időszakban a negatív tendencia ellenére is pozitív maradt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár, de helyzete sérülékeny volt. |
| --- | --- |

(168)

Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazatnak a romló tendenciák ellenére is sikerült fenntartania a számottevő értékesítési volumenét, és megőriznie jelentős piaci részesedését. Hasonlóképpen a jövedelmezőség a figyelembe vett időszakban a negatív tendencia ellenére is pozitív maradt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár, de helyzete sérülékeny volt.

| (169) | Ezért a Bizottság tovább vizsgálta a kár megismétlődésének valószínűségét az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(169)

Ezért a Bizottság tovább vizsgálta a kár megismétlődésének valószínűségét az intézkedések hatályvesztése esetén.

6.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (170) | A Bizottság a (168) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár, de helyzete sérülékeny. A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Kínából érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság a (168) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár, de helyzete sérülékeny. A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Kínából érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődése.

| (171) | Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az érintett országból érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődése, a Bizottság a következő tényezőket vette figyelembe: i. a kínai termelési volumen és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje; ii. a Kínából érkező behozatal várható árszintje és hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén; valamint iii. az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok megléte. |
| --- | --- |

(171)

Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az érintett országból érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődése, a Bizottság a következő tényezőket vette figyelembe: i. a kínai termelési volumen és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje; ii. a Kínából érkező behozatal várható árszintje és hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén; valamint iii. az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok megléte.

6.1.   A kínai termelési volumen és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje

A kínai termelési volumen és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje

| (172) | A (91) preambulumbekezdésben megállapított módon a kínai termelési kapacitás jelentősen meghaladja a kínai belföldi piac termelési volumenét és belső keresletét. Figyelembe véve továbbá az uniós piac vonzerejére vonatkozó, a (102)–(105) preambulumbekezdésben ismertetett következtetéseket, az intézkedések hatályvesztése esetén ezt a szabad kapacitást nagy valószínűséggel az uniós piacra irányuló export előállítására fogják felhasználni. |
| --- | --- |

(172)

A (91) preambulumbekezdésben megállapított módon a kínai termelési kapacitás jelentősen meghaladja a kínai belföldi piac termelési volumenét és belső keresletét. Figyelembe véve továbbá az uniós piac vonzerejére vonatkozó, a (102)–(105) preambulumbekezdésben ismertetett következtetéseket, az intézkedések hatályvesztése esetén ezt a szabad kapacitást nagy valószínűséggel az uniós piacra irányuló export előállítására fogják felhasználni.

6.2.   A Kínából érkező behozatal várható árszintje és hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

A Kínából érkező behozatal várható árszintje és hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

| (173) | Annak értékeléséhez, hogy a jövőbeli behozatal milyen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a dömpingellenes vámok nélküli kínai export árszintjéből észszerűen lehet következtetni az uniós piacra érkező behozatal jövőbeli árszintjére. Ennek alapján a (127) és (128) preambulumbekezdésben megállapított módon a felülvizsgálat tárgyát képező termék átlagos alákínálási különbözete az összes behozatali eljárás esetében 4,2 %, az aktív feldolgozás esetében pedig 7,2 % volt, amely utóbbi – mivel vámmentes – dömpingellenes intézkedések hiányában a valószínűsíthető árszintek legmegbízhatóbb mutatójának tekinthető. |
| --- | --- |

(173)

Annak értékeléséhez, hogy a jövőbeli behozatal milyen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a dömpingellenes vámok nélküli kínai export árszintjéből észszerűen lehet következtetni az uniós piacra érkező behozatal jövőbeli árszintjére. Ennek alapján a (127) és (128) preambulumbekezdésben megállapított módon a felülvizsgálat tárgyát képező termék átlagos alákínálási különbözete az összes behozatali eljárás esetében 4,2 %, az aktív feldolgozás esetében pedig 7,2 % volt, amely utóbbi – mivel vámmentes – dömpingellenes intézkedések hiányában a valószínűsíthető árszintek legmegbízhatóbb mutatójának tekinthető.

| (174) | Továbbá a (120) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Kínából az Unióba érkező behozatal szinte teljes egésze aktív feldolgozás keretében valósult meg. Ezért megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések eredményesen akadályozták meg a Kínából érkező dömpingelt behozatal uniós piacra való belépését, amely az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg folytatódni fog. |
| --- | --- |

(174)

Továbbá a (120) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Kínából az Unióba érkező behozatal szinte teljes egésze aktív feldolgozás keretében valósult meg. Ezért megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések eredményesen akadályozták meg a Kínából érkező dömpingelt behozatal uniós piacra való belépését, amely az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg folytatódni fog.

| (175) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék alaptermék, ezért piaca árérzékeny. Az olcsó behozatal növekedése arra kényszerítené az uniós gazdasági ágazatot, hogy tovább csökkentse árait, ahogyan ezt a fenti (133) és (135) preambulumbekezdésben kifejtett módon is tette a Thaiföldről az intézkedések kijátszásával érkező behozatallal való verseny érdekében. |
| --- | --- |

(175)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék alaptermék, ezért piaca árérzékeny. Az olcsó behozatal növekedése arra kényszerítené az uniós gazdasági ágazatot, hogy tovább csökkentse árait, ahogyan ezt a fenti (133) és (135) preambulumbekezdésben kifejtett módon is tette a Thaiföldről az intézkedések kijátszásával érkező behozatallal való verseny érdekében.

| (176) | A fentieket figyelembe véve, valamint a Kínából érkező olcsó behozatal fokozódásával szembesülve az uniós gyártók – értékesítési volumenük és piaci részesedésük megtartására törekedve – 4,2 %-kal (az alákínálás mértékével) csökkentenék áraikat, ez pedig hatással lenne az ágazat általános jövedelmezőségére, amely a felülvizsgálati időszak alatti 3,4 %-ról –1 %-ra csökkenne, vagyis rövid távon negatívvá válna. |
| --- | --- |

(176)

A fentieket figyelembe véve, valamint a Kínából érkező olcsó behozatal fokozódásával szembesülve az uniós gyártók – értékesítési volumenük és piaci részesedésük megtartására törekedve – 4,2 %-kal (az alákínálás mértékével) csökkentenék áraikat, ez pedig hatással lenne az ágazat általános jövedelmezőségére, amely a felülvizsgálati időszak alatti 3,4 %-ról –1 %-ra csökkenne, vagyis rövid távon negatívvá válna.

| (177) | Másrészről, ha az uniós gazdasági ágazat megtartja jelenlegi árszintjét, továbbá figyelembe véve, hogy a háztartási alumíniumfólia alaptermék, ez szinte azonnali negatív hatást gyakorolna értékesítési és termelési volumenére, valamint piaci részesedésére. Ezenkívül a termelési volumen csökkenése a méretgazdaságosság csökkenése miatt gyártási egységköltség növekedését eredményezné. Ez tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét, amely rövid távon veszteségbe fordulna. |
| --- | --- |

(177)

Másrészről, ha az uniós gazdasági ágazat megtartja jelenlegi árszintjét, továbbá figyelembe véve, hogy a háztartási alumíniumfólia alaptermék, ez szinte azonnali negatív hatást gyakorolna értékesítési és termelési volumenére, valamint piaci részesedésére. Ezenkívül a termelési volumen csökkenése a méretgazdaságosság csökkenése miatt gyártási egységköltség növekedését eredményezné. Ez tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét, amely rövid távon veszteségbe fordulna.

| (178) | Jövedelmezőségének elvesztésével az uniós gazdasági ágazat nem tudná végrehajtani a szükséges beruházásokat. Végső soron ez a munkahelyek elvesztéséhez és a gyártósorok bezárásának kockázatához is vezetne. |
| --- | --- |

(178)

Jövedelmezőségének elvesztésével az uniós gazdasági ágazat nem tudná végrehajtani a szükséges beruházásokat. Végső soron ez a munkahelyek elvesztéséhez és a gyártósorok bezárásának kockázatához is vezetne.

6.3.   Az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok megléte

Az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok megléte

| (179) | A (104) preambulumbekezdésben megállapított módon a kínai exportőrök korábban az uniós piacra irányuló dömpinget folytattak. Az (2) és (3) preambulumbekezdésben említett módon jelenleg két kijátszásellenes intézkedés van hatályban: az egyik egy kismértékben módosított termék Kínából érkező behozatalával szemben, a másik, utóbb bevezetett pedig a Thaiföldről érkező behozatallal szemben, ahol a kínai exportáló gyártók összeszerelési tevékenységet alakítottak ki. |
| --- | --- |

(179)

A (104) preambulumbekezdésben megállapított módon a kínai exportőrök korábban az uniós piacra irányuló dömpinget folytattak. Az (2) és (3) preambulumbekezdésben említett módon jelenleg két kijátszásellenes intézkedés van hatályban: az egyik egy kismértékben módosított termék Kínából érkező behozatalával szemben, a másik, utóbb bevezetett pedig a Thaiföldről érkező behozatallal szemben, ahol a kínai exportáló gyártók összeszerelési tevékenységet alakítottak ki.

| (180) | A (153) és (162) preambulumbekezdésben jelzett módon az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és részesedésének a figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett jelentős csökkenése mögött is elsődlegesen a Thaiföldről folytatott, az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlat áll. Az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok azt mutatják, hogy az uniós piacra az intézkedések kijátszásával, dömpingellenes vámoktól mentesen érkező behozatal jelentős, a piac árérzékenysége miatt gyorsan érvényesülő negatív hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(180)

A (153) és (162) preambulumbekezdésben jelzett módon az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és részesedésének a figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett jelentős csökkenése mögött is elsődlegesen a Thaiföldről folytatott, az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlat áll. Az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok azt mutatják, hogy az uniós piacra az intézkedések kijátszásával, dömpingellenes vámoktól mentesen érkező behozatal jelentős, a piac árérzékenysége miatt gyorsan érvényesülő negatív hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

6.4.   Következtetés

Következtetés

| (181) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint a Kínából az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős megnövekedésével járna, és tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat eleve sérülékeny gazdasági helyzetét. Nagyon valószínű, hogy ez a jelentős kár megismétlődéséhez vezetne, és ennek következtében komoly veszélybe kerülne az uniós gazdasági ágazat életképessége. |
| --- | --- |

(181)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint a Kínából az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős megnövekedésével járna, és tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat eleve sérülékeny gazdasági helyzetét. Nagyon valószínű, hogy ez a jelentős kár megismétlődéséhez vezetne, és ennek következtében komoly veszélybe kerülne az uniós gazdasági ágazat életképessége.

7.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (182) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek – többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a forgalmazók és a felhasználók érdekei – felmérésével történt. |
| --- | --- |

(182)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek – többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a forgalmazók és a felhasználók érdekei – felmérésével történt.

| (183) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontjának ismertetésére. |
| --- | --- |

(183)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontjának ismertetésére.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (184) | Az uniós gazdasági ágazat mintegy nyolc vállalatból áll, és nagyjából 1 000 munkavállalót foglalkoztat közvetlenül, valamint ennél sokkal többen közvetetten függenek tőle. A (11) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság uniós gyártókból álló mintát választott ki. A minta három olyan uniós gyártóból állt, amelyek kitöltötték a kérdőívet. A Bizottság a mintát az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak ítélte. |
| --- | --- |

(184)

Az uniós gazdasági ágazat mintegy nyolc vállalatból áll, és nagyjából 1 000 munkavállalót foglalkoztat közvetlenül, valamint ennél sokkal többen közvetetten függenek tőle. A (11) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság uniós gyártókból álló mintát választott ki. A minta három olyan uniós gyártóból állt, amelyek kitöltötték a kérdőívet. A Bizottság a mintát az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak ítélte.

| (185) | A fentieknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a figyelembe vett időszakban, helyzete azonban sérülékeny, amint azt a kármutatók negatív tendenciái is megerősítik. A dömpingellenes vámok eltörlése a jelentős kár valószínű megismétlődéséhez vezetne, ami az értékesítési és termelési volumen, valamint a piaci részesedés csökkenésében nyilvánulna meg, mindez pedig a jövedelmezőség és a foglalkoztatás visszaeséséhez vezetne. |
| --- | --- |

(185)

A fentieknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a figyelembe vett időszakban, helyzete azonban sérülékeny, amint azt a kármutatók negatív tendenciái is megerősítik. A dömpingellenes vámok eltörlése a jelentős kár valószínű megismétlődéséhez vezetne, ami az értékesítési és termelési volumen, valamint a piaci részesedés csökkenésében nyilvánulna meg, mindez pedig a jövedelmezőség és a foglalkoztatás visszaeséséhez vezetne.

| (186) | Az uniós gazdasági ágazat ugyanakkor életképesnek bizonyult. A legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálatot követően sikerült tisztességes feltételek mellett javítania helyzetét az uniós piacon, beruházásokat eszközölt és tisztességes jövedelmezőséget ért el. Az intézkedések fenntartása megakadályozná, hogy a Kínából érkező olcsó behozatal elárassza az uniós piacot, ezáltal lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fenntartható árszintet alkalmazhasson, és jövedelmezőségét a jövőbeli beruházásokhoz szükséges szintre növelje. |
| --- | --- |

(186)

Az uniós gazdasági ágazat ugyanakkor életképesnek bizonyult. A legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálatot követően sikerült tisztességes feltételek mellett javítania helyzetét az uniós piacon, beruházásokat eszközölt és tisztességes jövedelmezőséget ért el. Az intézkedések fenntartása megakadályozná, hogy a Kínából érkező olcsó behozatal elárassza az uniós piacot, ezáltal lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fenntartható árszintet alkalmazhasson, és jövedelmezőségét a jövőbeli beruházásokhoz szükséges szintre növelje.

| (187) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(187)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

7.2.   A független importőrök, a kereskedők és a felhasználók érdeke

A független importőrök, a kereskedők és a felhasználók érdeke

| (188) | A Bizottság minden ismert független importőrrel, kereskedővel és felhasználóval felvette a kapcsolatot. Csak egy importőr, a Cellofix nyújtott be észrevételeket, de nem válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(188)

A Bizottság minden ismert független importőrrel, kereskedővel és felhasználóval felvette a kapcsolatot. Csak egy importőr, a Cellofix nyújtott be észrevételeket, de nem válaszolt a kérdőívre.

| (189) | A Cellofix ellenezte a hatályban levő intézkedések megújítását, azt állítva, hogy i. hatályvesztésük nem eredményezné az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését, és ii. megújításuk nem szolgálná az Unió érdekeit. |
| --- | --- |

(189)

A Cellofix ellenezte a hatályban levő intézkedések megújítását, azt állítva, hogy i. hatályvesztésük nem eredményezné az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését, és ii. megújításuk nem szolgálná az Unió érdekeit.

| (190) | Az első szempont kapcsán a Cellofix azzal érvelt, hogy a jelenlegi intézkedések több mint tizenegy éve hatályban vannak, amelynek során állítása szerint az uniós gazdasági ágazat felépült az elszenvedett kár hatásaiból. Állításai szerint ezt az ágazat növekedése is alátámasztja. |
| --- | --- |

(190)

Az első szempont kapcsán a Cellofix azzal érvelt, hogy a jelenlegi intézkedések több mint tizenegy éve hatályban vannak, amelynek során állítása szerint az uniós gazdasági ágazat felépült az elszenvedett kár hatásaiból. Állításai szerint ezt az ágazat növekedése is alátámasztja.

| (191) | A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással. Az 5.4. szakaszban foglaltak szerint a vizsgálat során megállapítást nyert az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi mutatóinak általános romló tendenciája, továbbá a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak alatt sérülékeny helyzetben volt. A (146) preambulumbekezdésben jelzett módon a Bizottság azt sem állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat növekedett volna. Emlékeztet arra, hogy e fejlemények alapján arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a jelentős kár megismétlődéséhez vezetne. A Bizottság ezért elutasította az importőr erre vonatkozó állításait. |
| --- | --- |

(191)

A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással. Az 5.4. szakaszban foglaltak szerint a vizsgálat során megállapítást nyert az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi mutatóinak általános romló tendenciája, továbbá a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak alatt sérülékeny helyzetben volt. A (146) preambulumbekezdésben jelzett módon a Bizottság azt sem állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat növekedett volna. Emlékeztet arra, hogy e fejlemények alapján arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a jelentős kár megismétlődéséhez vezetne. A Bizottság ezért elutasította az importőr erre vonatkozó állításait.

| (192) | A második szempont kapcsán, amely szerint az intézkedések megújítása nem szolgálja az Unió érdekeit, az importőr azt állította, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések 2009. évi elfogadását követően nehézkessé vált számára a háztartási alumíniumfólia beszerzése az uniós gazdasági ágazattól ez utóbbi szűkös gyártási kapacitása és amiatt, hogy a Cellofix nagy versenytársai nyomást gyakoroltak az uniós gyártókra annak érdekében, hogy korlátozzák az ellátását. |
| --- | --- |

(192)

A második szempont kapcsán, amely szerint az intézkedések megújítása nem szolgálja az Unió érdekeit, az importőr azt állította, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések 2009. évi elfogadását követően nehézkessé vált számára a háztartási alumíniumfólia beszerzése az uniós gazdasági ágazattól ez utóbbi szűkös gyártási kapacitása és amiatt, hogy a Cellofix nagy versenytársai nyomást gyakoroltak az uniós gyártókra annak érdekében, hogy korlátozzák az ellátását.

| (193) | Ami a termelési kapacitás állítólagos hiányát illeti, a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat mintegy 10 000 tonna szabad kapacitással rendelkezett, ami nem arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazatnak problémái lennének az uniós piac ellátásával kapcsolatban. Ami az uniós gazdasági ágazatra a háztartási alumíniumfólia kínálatának korlátozása érdekében gyakorolt állítólagos nyomást illeti, a vállalkozás nem támasztotta alá bizonyítékokkal az állítását. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(193)

Ami a termelési kapacitás állítólagos hiányát illeti, a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat mintegy 10 000 tonna szabad kapacitással rendelkezett, ami nem arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazatnak problémái lennének az uniós piac ellátásával kapcsolatban. Ami az uniós gazdasági ágazatra a háztartási alumíniumfólia kínálatának korlátozása érdekében gyakorolt állítólagos nyomást illeti, a vállalkozás nem támasztotta alá bizonyítékokkal az állítását. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

| (194) | Más importőrök, kereskedők vagy felhasználók együttműködésének hiányában nem állt rendelkezésre információ a vámok e felekre gyakorolt hatásáról. Az eredeti vizsgálat azonban feltárta, hogy a többi érdekelt félre gyakorolt hatás önmagában nem jelenti azt, hogy az intézkedéseket az uniós érdekkel ellentétesnek kellene tekinteni, és hasonlóképpen a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat megállapította, hogy az intézkedések fenntartása nem gyakorolna jelentős negatív hatást e felek helyzetére. |
| --- | --- |

(194)

Más importőrök, kereskedők vagy felhasználók együttműködésének hiányában nem állt rendelkezésre információ a vámok e felekre gyakorolt hatásáról. Az eredeti vizsgálat azonban feltárta, hogy a többi érdekelt félre gyakorolt hatás önmagában nem jelenti azt, hogy az intézkedéseket az uniós érdekkel ellentétesnek kellene tekinteni, és hasonlóképpen a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat megállapította, hogy az intézkedések fenntartása nem gyakorolna jelentős negatív hatást e felek helyzetére.

| (195) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések fenntartása nem gyakorolna jelentős negatív hatást az importőrökre, a kereskedőkre vagy a felhasználókra. |
| --- | --- |

(195)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések fenntartása nem gyakorolna jelentős negatív hatást az importőrökre, a kereskedőkre vagy a felhasználókra.

7.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (196) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan, az uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(196)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan, az uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának.

8.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (197) | A Kínából érkező dömping folytatódására, a Kínából érkező országból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésére és az uniós érdekre vonatkozó következtetései alapján a Bizottság megállapítja, hogy az egyes alumíniumfóliák Kínából érkező behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(197)

A Kínából érkező dömping folytatódására, a Kínából érkező országból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésére és az uniós érdekre vonatkozó következtetései alapján a Bizottság megállapítja, hogy az egyes alumíniumfóliák Kínából érkező behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (198) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(198)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni.

| (199) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(199)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (200) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(200)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (201) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(201)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (202) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (60). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(202)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (60). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

60

| (203) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A Bizottság emellett határidőt is tűzött, amelyen belül az érdekelt felek a számukra küldött tájékoztatást követően ismertethették észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(203)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A Bizottság emellett határidőt is tűzött, amelyen belül az érdekelt felek a számukra küldött tájékoztatást követően ismertethették észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett.

| (204) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (61) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(204)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (61) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

61

| (205) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(205)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a legalább 0,008 mm, de 0,018 mm-t meg nem haladó vastagságú, alátét nélkül, legfeljebb hengerelt, 650 mm-nél nem szélesebb tekercsekben kiszerelt, 10 kg-ot meghaladó tömegű, jelenleg az ex 7607 11 19 KN-kód (7607111910 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumfóliára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

| Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai és Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd. | 6,4  % | A944 |
| Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 20,3  % | A945 |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 24,2  % | A946 |
| Minden más vállalat | 30,0  % | A999 |

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Kína

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai és Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.

6,4  %

A944

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.

20,3  %

A945

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.

24,2  %

A946

Minden más vállalat

30,0  %

A999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok, és megfelelnek a valóságnak.” Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   A (2) bekezdésben meghatározott „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot a Bizottság kiterjeszti a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7607 11 19 és ex 7607 11 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7607111930, 7607111940, 7607111950, 7607119044, 7607119046, 7607119071 és 7607119072) alá tartozó egyes alumíniumfóliáknak az Unióba történő behozatalára, az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártottak kivételével:

| Vállalat neve | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | C198 |
| Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd. | C199 |
| Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | C200 |
| Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd. | C201 |

Vállalat neve

TARIC-kiegészítő kód

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

C198

Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd.

C199

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

C200

Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.

C201

(5)   A Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára a (2) bekezdés szerint kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjeszti a Thaiföldön feladott, akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett (TARIC-kiegészítő kód: C601), jelenleg az ex 7607 11 19 és ex 7607 11 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7607111910, 7607111930, 7607111940, 7607111950, 7607119044, 7607119046, 7607119071, 7607119072) alá tartozó egyes alumíniumfóliák behozatalára.

(6)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 925/2009/EK rendelete (2009. szeptember 24.) az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 262., 2009.10.6., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/2384 végrehajtási rendelete (2015. december 17.) az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Brazíliából származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről (HL L 332., 2015.12.18., 63. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/271 végrehajtási rendelete (2017. február 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára a 925/2009/EK tanácsi rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a kismértékben módosított egyes alumíniumfóliák behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 40., 2017.2.17., 51. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2021/1474 végrehajtási rendelete (2021. szeptember 14.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára az (EU) 2015/2384 végrehajtási rendelettel és az (EU) 2017/271 végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Thaiföldön feladott, akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes alumíniumfóliák behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 325., 2021.9.15., 6. o.).

5

(6)  
  HL C 98., 2020.3.25., 10. o.

6

(7)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 436., 2020.12.17., 10. o.).

7

(8)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2500

8

(9)  
  HL C 86., 2020.3.16., 6. o.

9

(10)  Az aktív feldolgozás azt jelenti, hogy nem uniós árukat azért importálnak, hogy azokat az Unió vámterületén egy vagy több feldolgozási műveletben használják fel, például gyártás vagy javítás céljából. Behozatalkor az ilyen árukra nem vonatkoznak behozatali vámok.

10

(11)  A Bizottság (EU) 2021/546 végrehajtási rendelete (2021. március 29.) a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 109., 2021.3.30., 1. o.); A Bizottság (EU) 2021/582 végrehajtási rendelete (2021. április 9.) a Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 124., 2021.4.12., 40. o.); A Bizottság (EU) 2021/983 végrehajtási rendelete (2021. június 17.) a Kínai Népköztársaságból származó továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 216., 2021.6.18., 142. o.).

11

(12)  A Bizottság (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelete (2020. október 12.) a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 336., 2020.10.13., 8. o.), (91)–(97) és (154)–(158) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet (125)–(131) és (185)–(188) preambulumbekezdés); Az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet (80)–(86) és (140)–(143) preambulumbekezdése.

12

,

(13)  Az (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelet (98)–(104) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet (132)–(137) preambulumbekezdés); a (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet (87)–(92) preambulumbekezdés.

13

(14)  Az (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelet (105)–(112) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet (138)–(143) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet (93)–(98) preambulumbekezdés. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és tanúsítsanak pártfegyelmet. Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így az alumíniumfóliák gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

14

(15)  Az (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelet (113)–(135) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet (144)–(166) preambulumbekezdés); az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet (99)–(120) preambulumbekezdés).

15

(16)  Az (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelet (136)–(140) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet (167)–(171) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet (121)–(125) preambulumbekezdés).

16

(17)  Az (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelet (141)–(142) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet (172)–(173) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet (126)–(127) preambulumbekezdés.

17

(18)  Az (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelet (143)–(153) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet (174)–(184) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet (128)–(139) preambulumbekezdés).

18

(19)  SWD(2017) 483 final/2, 2017.12.20., https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

19

(20)  A Bizottság (EU) 2019/915 végrehajtási rendelete (2019. június 4.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 146., 2019.6.5., 63. o.).

20

(21)  OECD Trade Policy Papers (218), OECD Publishing, Párizs, megtekinthető a következő internetcímen: http://dx.doi.org/10.1787/c82911ab-en

21

(22)  Think!Desk China Research & Consulting: A kínai nemvasfémágazat piaci torzulásainak elemzése – Zárójelentés.

22

(23)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. október 29.).

23

(24)  A Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák: kiegyenlítő vám módosított végleges megállapítása és kiegyenlítő vámról szóló rendelkezés (az Egyesült Államok Szövetségi Közlönye 83. kötetének 17 360. oldala, az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma, 2018. április 19.).

24

(25)  Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet (141)–(142) preambulumbekezdés); az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet (96)–(97) preambulumbekezdés.

25

(26)  Lásd: http://www.nanshan.com.cn/searchdetails?id=2838&cid= (hozzáférés: 2021. augusztus 31.).

26

(27)  Lásd: https://www.dfdcjt.com/article/item.html?id=2166 (hozzáférés: 2021. augusztus 31.).

27

(28)  A Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (2016–2020), megtekinthető a következő internetcímen:

28

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).

(29)  Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet (147)–(155) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet (102)–(109) preambulumbekezdés.

29

(30)  Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet (156)–(158) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet (111) preambulumbekezdés.

30

(31)  A rendelkezésre álló információk szerint 2020-ban a kínai alumíniumfólia-gyártás 3,8 %-kal nőtt az előző évhez képest (lásd: China Nonferrous Metals News – Exploring a new „blue ocean” for aluminum foil applications [Az alumíniumfólia-alkalmazások kék óceánjának felfedezése]), megtekinthető a következő internetcímen: https://finance.sina.com.cn/money/future/indu/2021-07-14/doc-ikqciyzk5369663.shtml, legutóbbi hozzáférés: 2021. szeptember 22.). Ezenfelül Kína elektrolízissel történő alumíniumgyártási kapacitása 2020-ban mintegy 38,55 millió tonnát tett ki, míg az 2021-ben várhatóan 3,163 millió tonnával növekedni fog (lásd: Az alumíniumpiac áttekintése és kilátásai 2020-ban, megtekinthető a következő internetcímen: https://www.sohu.com/a/445610891_782456, legutóbbi hozzáférés: 2021. szeptember 22.).

31

Exploring a new „blue ocean” for aluminum foil applications

Az alumíniumpiac áttekintése és kilátásai 2020-ban

(32)  Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet (162)–(165) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet (116)–(120) preambulumbekezdés.

32

(33)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

33

(34)  Az egyetlen gyártóra (Rusal Armenal, CJSC) vonatkozó pénzügyi adatok sem a Dun & Bradstreet adatbázisában (https://globalfinancials.com/index-admin.html), sem a vállalat weboldalán, sem máshol az interneten nem voltak megtalálhatók.

34

(35)  (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelet (169) preambulumbekezdése.

35

(36)  A Bizottság az extrudáltalumínium-ágazatban működő öt vállalat pénzügyi adatait az alumíniumtermékekkel kapcsolatos két közelmúltbeli: a síkhengerelt alumíniumtermékekre (HL L 124., 2021.4.12., 40. o., (266)–(267) preambulumbekezdés) és a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákra (HL L 216., 2021.6.18., 142. o., (223) preambulumbekezdés) vonatkozó vizsgálata során használta fel.

36

(37)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

37

(38)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2

38

(39)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

39

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.). Ezek az országok: Azerbajdzsán, Belarusz, Észak-Korea, Türkmenisztán és Üzbegisztán. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai.

40

(41)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2

41

(42)  A „fémalapanyagok” kategóriában a C24.42 kód alatt szerepel alumínium (lásd: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5902521/KS-RA-07-015-EN.PDF, 156. o.).

42

(43)  Ez volt az a legutóbbi időszak, amelyre vonatkozóan az adatkészletbe való betekintés pillanatában rendelkezésre álltak a tevékenység munkaórára vetített munkaerőköltségei.

43

(44)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=RQJc6lWaNMpivNV6h1MxkWk9ycHqk1cNqZM2UJkJfMUYAmenKIIz/lKzy74RY7Y2

44

(45)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

45

(46)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

46

(47)  https://globalfinancials.com/index-admin.html (hozzáférés: 2021. szeptember 28.).

47

(48)  A felülvizsgálati kérelem 1C.3. melléklete (CRU: A kínai hengerelttermék-ágazat kapacitásfeleslege miatt nő az export hangsúlya; Európai Uniós Kínai Kereskedelmi Kamara: Kapacitásfelesleg Kínában – A párt reformterveinek akadálya), valamint a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz készített bizottsági szolgálati munkadokumentum 15. fejezete.

48

(49)  A felülvizsgálati kérelem 1C.3. melléklete (CRU: A kínai hengerelttermék-ágazat kapacitásfeleslege miatt nő az export hangsúlya).

49

(50)  CRU: Az alumíniumfólia globális piaci kilátásai 2022-ig (6. fejezet; a felülvizsgálati kérelem 1C.3. melléklete).

50

(51)  http://www.sheitc.sh.gov.cn/jjyw/20210106/ada4d50132bf4ccaa5c97944073a7d2d.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. szeptember 2.).

51

(52)  https://www.globaltradealert.org/data_extraction

52

(53)  http://i-tip.wto.org/goods/Forms/TableView.aspx

53

(54)  t20.007357 (1B.4. melléklet: Nyilvános mellékletek, 1. rész, 27–32. oldal).

54

(55)  A felülvizsgálati kérelem 1C.3. melléklete (CRU: Az alumíniumfólia globális piaci kilátásai, 9. o.).

55

(56)  A termelési volumen a 27 tagú EU-ra vonatkozó adatokon alapul, mivel az Egyesült Királyság 2020. február 1. óta nem tagja az Európai Uniónak, a kilépéséhez kapcsolódó átmeneti időszak pedig 2020. december 31-én véget ért.

56

(57)  Az (EU) 2017/271 végrehajtási rendelet.

57

(58)  A felhasználás a 27 tagú EU adatain alapul, az Egyesült Királyságra vonatkozó adatok nélkül.

58

(59)  A vizsgálati időszak alatt 1 339 tonna volt az aktív feldolgozási statisztikai rendszer hatálya alá tartozó, 106 tonna a rendes statisztikai rendszerben, és 143 tonna az (EU) 2017/271 rendelet szerinti, az intézkedések kijátszásával megvalósuló behozatal.

59

(60)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

60

(61)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

61

---

HATÁROZATOK

| 2022.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/403 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. március 3.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészekre vonatkozó kiterjesztett dömpingellenes vám alóli, a 88/97/EK rendelet szerinti mentességekről

(az értesítés a C(2022) 1262. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészekre történő, a 71/97/EK tanácsi rendelettel előírt kiterjesztése tekintetében az (EU) 2019/1379 végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2020. január 20-i (EU) 2020/45 bizottsági végrehajtási rendeletre (2),

tekintettel a 2474/93/EGK tanácsi rendelettel kivetett dömpingellenes vám 71/97/EK tanácsi rendelettel való kiterjesztése alóli mentességnek egyes Kínai Népköztársaságból származó kerékpáralkatrészek behozatalára vonatkozó engedélyezéséről szóló, 1997. január 20-i 88/97/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 4–7. cikkére,

a tagállamok tájékoztatását követően,

mivel:

| (1) | A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpárok behozatalára kivetett dömpingellenes vámnak a 71/97/EK tanácsi rendelettel (4) történt kiterjesztése eredményeként a Kínából származó alapvető kerékpáralkatrészek Unióba irányuló behozatalára dömpingellenes vám (a továbbiakban: kiterjesztett vám) alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpárok behozatalára kivetett dömpingellenes vámnak a 71/97/EK tanácsi rendelettel (4) történt kiterjesztése eredményeként a Kínából származó alapvető kerékpáralkatrészek Unióba irányuló behozatalára dömpingellenes vám (a továbbiakban: kiterjesztett vám) alkalmazandó.

| (2) | A 71/97/EK rendelet 3. cikke értelmében a Bizottság felhatalmazással rendelkezik ahhoz, hogy mentesség engedélyezéséhez szükséges intézkedéseket fogadjon el az alapvető kerékpáralkatrészek azon behozatala tekintetében, amellyel nem játsszák ki a dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(2)

A 71/97/EK rendelet 3. cikke értelmében a Bizottság felhatalmazással rendelkezik ahhoz, hogy mentesség engedélyezéséhez szükséges intézkedéseket fogadjon el az alapvető kerékpáralkatrészek azon behozatala tekintetében, amellyel nem játsszák ki a dömpingellenes vámot.

| (3) | A szóban forgó végrehajtási intézkedéseket az egyedi mentességi rendszert létrehozó 88/97/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: a mentességről szóló rendelet) rögzíti. |
| --- | --- |

(3)

A szóban forgó végrehajtási intézkedéseket az egyedi mentességi rendszert létrehozó 88/97/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: a mentességről szóló rendelet) rögzíti.

| (4) | Mindezek alapján a Bizottság számos kerékpár-összeszerelő számára biztosított mentességet a kiterjesztett vám alól. |
| --- | --- |

(4)

Mindezek alapján a Bizottság számos kerékpár-összeszerelő számára biztosított mentességet a kiterjesztett vám alól.

| (5) | A mentességről szóló rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően a Bizottság egymás után közzétette a mentességet kapott felek jegyzékeit az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (5) |
| --- | --- |

(5)

A mentességről szóló rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően a Bizottság egymás után közzétette a mentességet kapott felek jegyzékeit az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (5)

| (6) | A mentességről szóló rendelet szerinti mentességekre vonatkozó legutóbbi bizottsági végrehajtási határozatot a Bizottság 2021. április 15-én fogadta el. (6) |
| --- | --- |

(6)

A mentességről szóló rendelet szerinti mentességekre vonatkozó legutóbbi bizottsági végrehajtási határozatot a Bizottság 2021. április 15-én fogadta el. (6)

| (7) | E határozat alkalmazásában a 88/97/EK rendelet 1. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók. |
| --- | --- |

(7)

E határozat alkalmazásában a 88/97/EK rendelet 1. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.

| (8) | A Bizottság 2019. augusztus 25-én a Rowerland Piotr Tokarz (a továbbiakban: Rowerland, a vállalat) lengyel vállalattól kapott mentesség iránti kérelmet, amely tartalmazta a kérelem elfogadhatóságának a mentességről szóló rendelet 4. cikke szerinti elbírálásához szükséges információkat. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2019. augusztus 25-én a Rowerland Piotr Tokarz (a továbbiakban: Rowerland, a vállalat) lengyel vállalattól kapott mentesség iránti kérelmet, amely tartalmazta a kérelem elfogadhatóságának a mentességről szóló rendelet 4. cikke szerinti elbírálásához szükséges információkat.

| (9) | A mentességről szóló rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerint a kiterjesztett vám megfizetése – a Rowerland megfelelően megindokolt mentesség iránti kérelmének Bizottsághoz való beérkezésének napjától – a kérelem megalapozottságáról szóló határozat meghozataláig felfüggesztésre került azon alapvető kerékpáralkatrészek behozatalai tekintetében, amelyekkel kapcsolatban a Rowerland szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatot tett. |
| --- | --- |

(9)

A mentességről szóló rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerint a kiterjesztett vám megfizetése – a Rowerland megfelelően megindokolt mentesség iránti kérelmének Bizottsághoz való beérkezésének napjától – a kérelem megalapozottságáról szóló határozat meghozataláig felfüggesztésre került azon alapvető kerékpáralkatrészek behozatalai tekintetében, amelyekkel kapcsolatban a Rowerland szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatot tett.

| (10) | A Bizottság a C529 TARIC-kiegészítő kódot rendelte az 1. táblázatban szereplő félhez a szabad forgalomba bocsátásra bejelentett és a kiterjesztett vám megfizetésének felfüggesztésével érintett alapvető kerékpáralkatrészek behozatalának azonosítása érdekében.

  1. táblázat










  TARIC-kiegészítő kód | Név | Cím | Hatálybalépés napja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C529 | Rowerland Piotr Tokarz | ul. Klubowa 23, |
| PL-32-600 Broszkowice, Lengyelország |

(10)

A Bizottság a C529 TARIC-kiegészítő kódot rendelte az 1. táblázatban szereplő félhez a szabad forgalomba bocsátásra bejelentett és a kiterjesztett vám megfizetésének felfüggesztésével érintett alapvető kerékpáralkatrészek behozatalának azonosítása érdekében.

1. táblázat

TARIC-kiegészítő kód

Név

Cím

Hatálybalépés napja

C529

Rowerland Piotr Tokarz

ul. Klubowa 23,

PL-32-600 Broszkowice, Lengyelország

2019.10.17.

| (11) | A mentességről szóló rendelet 6. cikkével összhangban a Bizottság a 2019. november 1. és 2020. október 31. közötti időszakot jelölte meg azon időszakként, amelyet meg kell vizsgálni annak ellenőrzéséhez, hogy a Rowerland milyen tevékenységeket folytatott a felfüggesztési időszak alatt, és annak eldöntéséhez, hogy megadható-e a mentesség (a továbbiakban: vizsgálati időszak). |
| --- | --- |

(11)

A mentességről szóló rendelet 6. cikkével összhangban a Bizottság a 2019. november 1. és 2020. október 31. közötti időszakot jelölte meg azon időszakként, amelyet meg kell vizsgálni annak ellenőrzéséhez, hogy a Rowerland milyen tevékenységeket folytatott a felfüggesztési időszak alatt, és annak eldöntéséhez, hogy megadható-e a mentesség (a továbbiakban: vizsgálati időszak).

| (12) | 2021 januárjában – majd 2021 májusában – a Rowerland olyan adatokat és számadatokat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek szerint a vállalat a vizsgálati időszakban megfelelt a mentességhez szükséges, a mentességről szóló rendeletben meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(12)

2021 januárjában – majd 2021 májusában – a Rowerland olyan adatokat és számadatokat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek szerint a vállalat a vizsgálati időszakban megfelelt a mentességhez szükséges, a mentességről szóló rendeletben meghatározott feltételeknek.

| (13) | A Rowerland konkrétan azt állította, hogy a) alapvető kerékpáralkatrészek összeszereléséhez havonta alapvető kerékpáralkatrész-típusonként 299 egységet meghaladó mennyiségben használt fel alapvető kerékpáralkatrészeket (a továbbiakban: de minimis szabály), és b) az összeszerelési műveletek során behozott alkatrészek hozzáadott értéke a gyártási költség több mint 25 %-ának felelt meg (a továbbiakban: 25 %-os hozzáadott értékre vonatkozó kritérium). Ezért összeszerelési műveletei nem tartoztak az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének hatálya alá. A Rowerland az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján nem állította, hogy a Kínából behozott alkatrészek értéke a vizsgálati időszakban nem éri el az összeszerelési műveletek során felhasznált alkatrészek összértékének 60 %-át (a továbbiakban: 60–40 %-os kritérium). |
| --- | --- |

(13)

A Rowerland konkrétan azt állította, hogy a) alapvető kerékpáralkatrészek összeszereléséhez havonta alapvető kerékpáralkatrész-típusonként 299 egységet meghaladó mennyiségben használt fel alapvető kerékpáralkatrészeket (a továbbiakban: de minimis szabály), és b) az összeszerelési műveletek során behozott alkatrészek hozzáadott értéke a gyártási költség több mint 25 %-ának felelt meg (a továbbiakban: 25 %-os hozzáadott értékre vonatkozó kritérium). Ezért összeszerelési műveletei nem tartoztak az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének hatálya alá. A Rowerland az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján nem állította, hogy a Kínából behozott alkatrészek értéke a vizsgálati időszakban nem éri el az összeszerelési műveletek során felhasznált alkatrészek összértékének 60 %-át (a továbbiakban: 60–40 %-os kritérium).

| (14) | A Bizottság 2021 novemberében látogatást tett a vállalat telephelyén, hogy ellenőrizze a mentességi kérelem megalapozottságát. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság 2021 novemberében látogatást tett a vállalat telephelyén, hogy ellenőrizze a mentességi kérelem megalapozottságát.

| (15) | A vizsgálat során a Bizottság szolgálatai megállapították, hogy:






  a) | a Rowerland eleget tett a (13) preambulumbekezdésben említett de minimis szabálynak az összeszerelési tevékenységhez beszerzett és felhasznált kerékpáralkatrészek mennyisége tekintetében, aminek ellenőrzésére az összeszerelt kerékpárok mennyisége alapján sor került; |
| --- | --- | --- |

(15)

A vizsgálat során a Bizottság szolgálatai megállapították, hogy:

a)

a Rowerland eleget tett a (13) preambulumbekezdésben említett de minimis szabálynak az összeszerelési tevékenységhez beszerzett és felhasznált kerékpáralkatrészek mennyisége tekintetében, aminek ellenőrzésére az összeszerelt kerékpárok mennyisége alapján sor került;

| b) | a vállalat által a kijátszásellenes szabályoknak való megfelelés igazolására használt számadatok összeegyeztethetők a számviteli rendszerben rögzített adatokkal; |
| --- | --- |

b)

a vállalat által a kijátszásellenes szabályoknak való megfelelés igazolására használt számadatok összeegyeztethetők a számviteli rendszerben rögzített adatokkal;

| c) | a Rowerland által alkalmazott számviteli rendszer nem tette lehetővé a vállalat számára a beszerzett és az összeszerelési műveletek során használt kerékpáralkatrészek eredetének nyomon követését, ezért a 60–40 %-os kritérium értékelését nem lehetett elvégezni; |
| --- | --- |

c)

a Rowerland által alkalmazott számviteli rendszer nem tette lehetővé a vállalat számára a beszerzett és az összeszerelési műveletek során használt kerékpáralkatrészek eredetének nyomon követését, ezért a 60–40 %-os kritérium értékelését nem lehetett elvégezni;

| d) | a vizsgálat feltárta, hogy a Rowerland a kerékpárkerekeken kívül nem gyártott kerékpáralkatrészeket; |
| --- | --- |

d)

a vizsgálat feltárta, hogy a Rowerland a kerékpárkerekeken kívül nem gyártott kerékpáralkatrészeket;

| e) | a Rowerland által az ellenőrzési folyamat során szolgáltatott dokumentációval és magyarázatokkal összhangban a Rowerland által hozzáadott értékként bejelentett több költséget a Bizottság az alábbi i.–ii. pontban részletezett módon módosította, míg az alábbi iii.–v. pontban részletezett egyéb költségeket a Bizottság nem fogadta el az összeszerelési tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó költségként:






  i. | a közvetlen energiaköltségként bejelentett összeget a Rowerland az összeszerelési műveletet végző munkavállalók száma alapján, míg a közvetett energiaköltségként bejelentett összeget az adminisztratív alkalmazottak száma alapján számította ki. Ezt a módszert a Bizottság nem tartotta megfelelőnek, mivel az energiaköltségek az összeszerelési műveletek helyszínéhez, nem pedig az alkalmazottak számához kapcsolódnak. Ezért az energiaköltségeket a Bizottság újraszámította, és azokat (a közvetlen energiaköltségek estében) az összeszerelési műveletek elvégzésére szolgáló helyiségek négyzetmétere, illetve (a közvetett energiaköltségek esetében) az iroda és a kerékpáralkatrészek tárolására szolgáló raktárak négyzetmétere alapján állapította meg; |
| --- | --- | --- |

e)

a Rowerland által az ellenőrzési folyamat során szolgáltatott dokumentációval és magyarázatokkal összhangban a Rowerland által hozzáadott értékként bejelentett több költséget a Bizottság az alábbi i.–ii. pontban részletezett módon módosította, míg az alábbi iii.–v. pontban részletezett egyéb költségeket a Bizottság nem fogadta el az összeszerelési tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó költségként:

i.

a közvetlen energiaköltségként bejelentett összeget a Rowerland az összeszerelési műveletet végző munkavállalók száma alapján, míg a közvetett energiaköltségként bejelentett összeget az adminisztratív alkalmazottak száma alapján számította ki. Ezt a módszert a Bizottság nem tartotta megfelelőnek, mivel az energiaköltségek az összeszerelési műveletek helyszínéhez, nem pedig az alkalmazottak számához kapcsolódnak. Ezért az energiaköltségeket a Bizottság újraszámította, és azokat (a közvetlen energiaköltségek estében) az összeszerelési műveletek elvégzésére szolgáló helyiségek négyzetmétere, illetve (a közvetett energiaköltségek esetében) az iroda és a kerékpáralkatrészek tárolására szolgáló raktárak négyzetmétere alapján állapította meg;

| ii. | a Rowerland által bérleti díjként/lízingdíjként bejelentett és közvetett gyártási költségként feltüntetett összeget a Bizottság elírás miatt módosította; |
| --- | --- |

ii.

a Rowerland által bérleti díjként/lízingdíjként bejelentett és közvetett gyártási költségként feltüntetett összeget a Bizottság elírás miatt módosította;

| iii. | a Rowerland által közvetett energiaköltségként bejelentett összeg magában foglalta a vállalat összeszerelési tevékenységéhez nem kapcsolódó telephelyek energiaköltségeit. Ezért ezeket a költségeket a Bizottság nem vette figyelembe a kerékpárok gyártási költségei esetében; |
| --- | --- |

iii.

a Rowerland által közvetett energiaköltségként bejelentett összeg magában foglalta a vállalat összeszerelési tevékenységéhez nem kapcsolódó telephelyek energiaköltségeit. Ezért ezeket a költségeket a Bizottság nem vette figyelembe a kerékpárok gyártási költségei esetében;

| iv. | a Rowerland által „egyéb közvetlen gyártási költségek” címén bejelentett összeg magában foglalta azon kerékpáralkatrészek festési költségeit, amelyeket a vizsgálati időszakban nem használtak fel. Ezért ezeket a költségeket a Bizottság szintén nem vette figyelembe a kerékpárok gyártási költségei esetében a vizsgálati időszakban; |
| --- | --- |

iv.

a Rowerland által „egyéb közvetlen gyártási költségek” címén bejelentett összeg magában foglalta azon kerékpáralkatrészek festési költségeit, amelyeket a vizsgálati időszakban nem használtak fel. Ezért ezeket a költségeket a Bizottság szintén nem vette figyelembe a kerékpárok gyártási költségei esetében a vizsgálati időszakban;

| v. | a Rowerland által értékcsökkenésként bejelentett összeg magában foglalta a társaság összes épületének, létesítményének és helyiségeinek értékcsökkenését. A vállalat nem számolt el értékcsökkenést a gépek után, mivel a vállalat tulajdonában lévő korlátozott számú berendezés értékcsökkenését már elvégezte. Mivel a kereskedelmi épület (üzlet) és a kapcsolódó raktárak értékcsökkenése nem kapcsolódott az összeszerelési műveletekhez, azt a Bizottság adminisztratív költségnek, nem pedig az előállítási költségek részének tekintette; |
| --- | --- |

v.

a Rowerland által értékcsökkenésként bejelentett összeg magában foglalta a társaság összes épületének, létesítményének és helyiségeinek értékcsökkenését. A vállalat nem számolt el értékcsökkenést a gépek után, mivel a vállalat tulajdonában lévő korlátozott számú berendezés értékcsökkenését már elvégezte. Mivel a kereskedelmi épület (üzlet) és a kapcsolódó raktárak értékcsökkenése nem kapcsolódott az összeszerelési műveletekhez, azt a Bizottság adminisztratív költségnek, nem pedig az előállítási költségek részének tekintette;

| f) | az újraszámítást követően a Rowerland által az összeszerelési művelet során behozott alkatrészek hozzáadott értéke a gyártási költség kevesebb mint 25 %-át tette ki. |
| --- | --- |

f)

az újraszámítást követően a Rowerland által az összeszerelési művelet során behozott alkatrészek hozzáadott értéke a gyártási költség kevesebb mint 25 %-át tette ki.

| (16) | Ennek következtében a vállalat nem felelt meg a mentességi kritériumoknak. A vizsgálati időszakban a Rowerland nem tartozott az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének hatálya alá. |
| --- | --- |

(16)

Ennek következtében a vállalat nem felelt meg a mentességi kritériumoknak. A vizsgálati időszakban a Rowerland nem tartozott az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének hatálya alá.

| (17) | Ezen indokok alapján és a mentességre vonatkozó rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerint helyénvaló elutasítani a mentesség iránti kérelmet, és megszüntetni az ugyanezen rendelet 5. cikkében említett kiterjesztett vám megfizetésének felfüggesztését. |
| --- | --- |

(17)

Ezen indokok alapján és a mentességre vonatkozó rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerint helyénvaló elutasítani a mentesség iránti kérelmet, és megszüntetni az ugyanezen rendelet 5. cikkében említett kiterjesztett vám megfizetésének felfüggesztését.

| (18) | A kiterjesztett vámot ezért indokolt a felfüggesztés hatálybalépésének napjától, azaz 2019. október 17-től visszamenőleges hatállyal beszedni. |
| --- | --- |

(18)

A kiterjesztett vámot ezért indokolt a felfüggesztés hatálybalépésének napjától, azaz 2019. október 17-től visszamenőleges hatállyal beszedni.

| (19) | A Bizottság 2022. január 25-én tájékoztatta a vállalatot a fenti megállapításokról, amelyekre a mentességi kérelem tervezett elutasítását alapozta, és lehetőséget adott a vállalatnak észrevételei megtételére. A vállalat lehetőséget kapott a meghallgatásra, amelyre sor került. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság 2022. január 25-én tájékoztatta a vállalatot a fenti megállapításokról, amelyekre a mentességi kérelem tervezett elutasítását alapozta, és lehetőséget adott a vállalatnak észrevételei megtételére. A vállalat lehetőséget kapott a meghallgatásra, amelyre sor került.

| (20) | A nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeiben a Rowerland kifogásolta költségeinek a Bizottság általi felülvizsgálatát (lásd (15) preambulumbekezdés). A Rowerland azt állította, hogy a hozzáadott érték számítása során figyelembe vett értékcsökkenésnek a kiegészítő eszközöknek – például a szilárd burkolatú területnek, a sátornak és a raktárral rendelkező kereskedelmi épületnek – megfelelő értékcsökkenési költségeket is magában kell foglalnia, mivel szerinte ezek közvetlenül kapcsolódnak a kerékpár-összeszerelési műveletekhez és/vagy az üzem egészének szerves részét képezik. |
| --- | --- |

(20)

A nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeiben a Rowerland kifogásolta költségeinek a Bizottság általi felülvizsgálatát (lásd (15) preambulumbekezdés). A Rowerland azt állította, hogy a hozzáadott érték számítása során figyelembe vett értékcsökkenésnek a kiegészítő eszközöknek – például a szilárd burkolatú területnek, a sátornak és a raktárral rendelkező kereskedelmi épületnek – megfelelő értékcsökkenési költségeket is magában kell foglalnia, mivel szerinte ezek közvetlenül kapcsolódnak a kerékpár-összeszerelési műveletekhez és/vagy az üzem egészének szerves részét képezik.

| (21) | Általános megjegyzésként a Bizottság hangsúlyozta, hogy annak – az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján történő – kiszámítása során, hogy a behozott alkatrészekhez hozzáadott érték magasabb volt-e az előállítási költség 25 %-ánál, a hozzáadott érték kiszámításánál tekintetbe vett költségek a gyártási folyamat során felmerült olyan költségek, amelyek a késztermék értékének az eredeti költségekhez képest történő növekedését eredményezik (pl. gyártási munkaerőköltségek, általános gyári költségek, az összeszerelő létesítmények értékcsökkenése, helyben előállított részek). Ezért az említett költségeknek kifejezetten a kerékpárok gyártási és befejezési folyamata során kell felmerülniük. A vállalat azon költségeit, amelyeket nem lehetett hozzárendelni a vizsgálati időszak során a gyártási folyamathoz, a Bizottság a hozzáadott érték kiszámítása céljából nem vette figyelembe. Ennélfogva az eladási, általános és adminisztratív költségek nem szerepelnek a hozzáadott értékre vonatkozó számításban, mivel az ilyen költségek nem a gyártási folyamat során merülnek fel a vállalatnál, illetve nem növelik a termék hozzáadott értékét. |
| --- | --- |

(21)

Általános megjegyzésként a Bizottság hangsúlyozta, hogy annak – az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján történő – kiszámítása során, hogy a behozott alkatrészekhez hozzáadott érték magasabb volt-e az előállítási költség 25 %-ánál, a hozzáadott érték kiszámításánál tekintetbe vett költségek a gyártási folyamat során felmerült olyan költségek, amelyek a késztermék értékének az eredeti költségekhez képest történő növekedését eredményezik (pl. gyártási munkaerőköltségek, általános gyári költségek, az összeszerelő létesítmények értékcsökkenése, helyben előállított részek). Ezért az említett költségeknek kifejezetten a kerékpárok gyártási és befejezési folyamata során kell felmerülniük. A vállalat azon költségeit, amelyeket nem lehetett hozzárendelni a vizsgálati időszak során a gyártási folyamathoz, a Bizottság a hozzáadott érték kiszámítása céljából nem vette figyelembe. Ennélfogva az eladási, általános és adminisztratív költségek nem szerepelnek a hozzáadott értékre vonatkozó számításban, mivel az ilyen költségek nem a gyártási folyamat során merülnek fel a vállalatnál, illetve nem növelik a termék hozzáadott értékét.

| (22) | Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a (15) preambulumbekezdés d) pontjának megfelelően a Rowerland a kerékpárkerekeken kívül nem gyártott kerékpáralkatrészeket. A feltüntetett értékcsökkenési költségek többsége több épületre vonatkozott. A vizsgálat feltárta, hogy a Rowerland 2020 áprilisától külön épületet használt a kerékpárok értékesítésére. Ennek az épületnek az értékcsökkenését a Bizottság nem vette figyelembe a hozzáadott érték kiszámítása során. Ugyanakkor a Bizottság az összeszerelési műveletek helyszínéül szolgáló vagy azokhoz kapcsolódó épületek értékcsökkenését figyelembe vette a hozzáadott érték kiszámítása során. Ezenkívül a Bizottság figyelembe vette a kerékpáralkatrészek tárolására szolgáló két raktár bérleti költségét is, mivel ezek a költségek kapcsolódnak a gyártási folyamathoz. A szilárd burkolatú terület és a sátor tekintetében a vállalat nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot annak alátámasztására, hogy ezek közvetlenül kapcsolódtak az összeszerelési művelethez. Mindenesetre ennek a kérdésnek a hatása a gyakorlatban elhanyagolható, mivel a hozzáadott érték így is 25 % alatti. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(22)

Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a (15) preambulumbekezdés d) pontjának megfelelően a Rowerland a kerékpárkerekeken kívül nem gyártott kerékpáralkatrészeket. A feltüntetett értékcsökkenési költségek többsége több épületre vonatkozott. A vizsgálat feltárta, hogy a Rowerland 2020 áprilisától külön épületet használt a kerékpárok értékesítésére. Ennek az épületnek az értékcsökkenését a Bizottság nem vette figyelembe a hozzáadott érték kiszámítása során. Ugyanakkor a Bizottság az összeszerelési műveletek helyszínéül szolgáló vagy azokhoz kapcsolódó épületek értékcsökkenését figyelembe vette a hozzáadott érték kiszámítása során. Ezenkívül a Bizottság figyelembe vette a kerékpáralkatrészek tárolására szolgáló két raktár bérleti költségét is, mivel ezek a költségek kapcsolódnak a gyártási folyamathoz. A szilárd burkolatú terület és a sátor tekintetében a vállalat nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot annak alátámasztására, hogy ezek közvetlenül kapcsolódtak az összeszerelési művelethez. Mindenesetre ennek a kérdésnek a hatása a gyakorlatban elhanyagolható, mivel a hozzáadott érték így is 25 % alatti. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (23) | A Rowerland továbbá nem értett egyet a Bizottsággal a villamosenergia-költségek (15) preambulumbekezdés e) pontjának i. és iii. alpontja szerint felülvizsgálatával. A Rowerland szerint a villamosenergiára alkalmazott felosztási kulcsát hiteles könyvvizsgáló határozta meg. A vállalat ugyanakkor nem szolgáltatott erre vonatkozó bizonyítékot. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(23)

A Rowerland továbbá nem értett egyet a Bizottsággal a villamosenergia-költségek (15) preambulumbekezdés e) pontjának i. és iii. alpontja szerint felülvizsgálatával. A Rowerland szerint a villamosenergiára alkalmazott felosztási kulcsát hiteles könyvvizsgáló határozta meg. A vállalat ugyanakkor nem szolgáltatott erre vonatkozó bizonyítékot. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (24) | A Rowerland azt is előadta, hogy az alkalmazottak vízzel való ellátásával és a hulladékártalmatlanításhoz használt vízzel kapcsolatos költségeket figyelembe kell venni a hozzáadott érték kiszámítása során. Ugyanakkor e költségeknek alacsony szintjük miatt nincs lényeges hatásuk a hozzáadott érték kiszámítása során. |
| --- | --- |

(24)

A Rowerland azt is előadta, hogy az alkalmazottak vízzel való ellátásával és a hulladékártalmatlanításhoz használt vízzel kapcsolatos költségeket figyelembe kell venni a hozzáadott érték kiszámítása során. Ugyanakkor e költségeknek alacsony szintjük miatt nincs lényeges hatásuk a hozzáadott érték kiszámítása során.

| (25) | Végezetül a Rowerland azt állította, hogy az ellenőrző látogatás során nem szándékosan helytelen tájékoztatást adott a Bizottság ezen üggyel foglalkozó csoportjának azon kerékpáralkatrészek használati időszakát illetően, amelyek esetében festési költségek merültek fel. A Rowerland szerint ezeket az alkatrészeket a vizsgálati időszak során használta fel a kerékpárok összeszereléséhez, és ezért ezeket a költségeket figyelembe kell venni a hozzáadott érték kiszámítása során. |
| --- | --- |

(25)

Végezetül a Rowerland azt állította, hogy az ellenőrző látogatás során nem szándékosan helytelen tájékoztatást adott a Bizottság ezen üggyel foglalkozó csoportjának azon kerékpáralkatrészek használati időszakát illetően, amelyek esetében festési költségek merültek fel. A Rowerland szerint ezeket az alkatrészeket a vizsgálati időszak során használta fel a kerékpárok összeszereléséhez, és ezért ezeket a költségeket figyelembe kell venni a hozzáadott érték kiszámítása során.

| (26) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Rowerland nem szolgáltatott bizonyítékot erre vonatkozóan, ezért a Bizottság az állítást megalapozatlannak találta és elutasította, |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Rowerland nem szolgáltatott bizonyítékot erre vonatkozóan, ezért a Bizottság az állítást megalapozatlannak találta és elutasította,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e cikk táblázatában szereplő fél kiterjesztett dömpingellenes vám fizetése alóli mentességi kérelmét a Bizottság a 88/97/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése alapján elutasítja.

Azon fél, amely esetében a felfüggesztést meg kell szüntetni

| TARIC-kiegészítő kód | Név | Cím | Hatálybalépés napja |
| --- | --- | --- | --- |
| C529 | Rowerland Piotr Tokarz | ul. Klubowa 23, |
| PL-32-600 Broszkowice, Lengyelország |

TARIC-kiegészítő kód

Név

Cím

Hatálybalépés napja

C529

Rowerland Piotr Tokarz

ul. Klubowa 23,

PL-32-600 Broszkowice, Lengyelország

2019.10.17.

2. cikk

A Bizottság megszünteti az 1. cikkben foglalt táblázatban szereplő fél tekintetében a kiterjesztett dömpingellenes vám megfizetésének a 88/97/EK rendelet 5. cikke szerinti felfüggesztését.

A kiterjesztett vámot a táblázat „A hatálybalépés napja” oszlopában meghatározott időponttól kell beszedni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok és az 1. cikkben szereplő fél a címzettjei; ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 3-án.

a Bizottság részéről

Valdis DOMBROVSKIS

ügyvezető alelnök

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL L 16., 2020.1.21., 7. o.

2

(3)  
  HL L 17., 1997.1.21., 17. o.

3

(4)  
  HL L 16., 1997.1.18., 55. o.

4

(5)  
  HL C 45., 1997.2.13., 3. o., HL C 112., 1997.4.10., 9. o., HL C 220., 1997.7.19., 6. o., HL L 193., 1997.7.22., 32. o., HL L 334., 1997.12.5., 37. o., HL C 378., 1997.12.13., 2. o., HL C 217., 1998.7.11., 9. o., HL C 37., 1999.2.11., 3. o., HL C 186., 1999.7.2., 6. o., HL C 216., 2000.7.28., 8. o., HL C 170., 2001.6.14., 5. o., HL C 103., 2002.4.30., 2. o., HL C 35., 2003.2.14., 3. o., HL C 43., 2003.2.22., 5. o., HL C 54., 2004.3.2., 2. o., HL L 343., 2004.11.19., 23. o., HL C 299., 2004.12.4., 4. o., HL L 17., 2006.1.21., 16. o., HL L 313., 2006.11.14., 5. o., HL L 81., 2008.3.20., 73. o., HL C 310., 2008.12.5., 19. o., HL L 19., 2009.1.23., 62. o., HL L 314., 2009.12.1., 106. o., HL L 136., 2011.5.24., 99. o., HL L 343., 2011.12.23., 86. o., HL L 119., 2014.4.23., 67. o., HL L 132., 2015.5.29., 32. o., HL L 331., 2015.12.17., 30. o., HL L 47., 2017.2.24., 13. o., HL L 79., 2018.3.22., 31. o., HL L 171., 2019.6.26., 117. o., HL L 138., 2020.4.30., 8. o., HL L 158., 2020.5.20., 7. o., HL L 325., 2020.10.7., 74. o., HL L 140., 2021.4.23., 1. o.

5

(6)  A Bizottság (EU) 2020/659 végrehajtási határozata(2021. április 15.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészekre vonatkozó kiterjesztett dömpingellenes vám alóli, a 88/97/EK rendelet szerinti mentességekről (HL L 140., 2021.4.23., 1. o.).

6

---

| 2022.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/44

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/404 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. március 3.)

az (EU) 2019/919 végrehajtási határozatnak a kormányműre – sodronyköteles és kötéltárcsás rendszerekre vonatkozó harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2013/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 14. cikkének megfelelően azokról a termékekről, amelyek részben vagy egészben megfelelnek azon harmonizált szabványoknak, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 2013/53/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésében, valamint az említett irányelv I. mellékletben meghatározott követelményeknek, amelyekre az említett szabványok vagy azok részei vonatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 14. cikkének megfelelően azokról a termékekről, amelyek részben vagy egészben megfelelnek azon harmonizált szabványoknak, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 2013/53/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésében, valamint az említett irányelv I. mellékletben meghatározott követelményeknek, amelyekre az említett szabványok vagy azok részei vonatkoznak.

| (2) | A C(2015) 8736 végrehajtási határozattal (3) a Bizottság felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (CENELEC), hogy végezzék el a 2013/53/EU irányelvet támogató harmonizált szabványok kidolgozását és felülvizsgálatát, hogy azok összhangba kerüljenek a 2013/53/EU irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében, valamint az említett irányelv I. mellékletében meghatározott, a hatályon kívül helyezett 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (4) képest szigorúbb alapvető követelményekkel. |
| --- | --- |

(2)

A C(2015) 8736 végrehajtási határozattal (3) a Bizottság felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (CENELEC), hogy végezzék el a 2013/53/EU irányelvet támogató harmonizált szabványok kidolgozását és felülvizsgálatát, hogy azok összhangba kerüljenek a 2013/53/EU irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében, valamint az említett irányelv I. mellékletében meghatározott, a hatályon kívül helyezett 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (4) képest szigorúbb alapvető követelményekkel.

| (3) | A C(2015) 8736 végrehajtási határozattal a CEN és a CENELEC felkérést kapott arra is, hogy vizsgálja felül azokat a szabványokat, amelyek hivatkozásait a 2015/C 087/01 bizottsági közleményben (5) tették közzé. |
| --- | --- |

(3)

A C(2015) 8736 végrehajtási határozattal a CEN és a CENELEC felkérést kapott arra is, hogy vizsgálja felül azokat a szabványokat, amelyek hivatkozásait a 2015/C 087/01 bizottsági közleményben (5) tették közzé.

| (4) | A C(2015) 8736 végrehajtási határozatban foglalt felkérésnek eleget téve a CEN felülvizsgálta a kormányműről – sodronyköteles és kötéltárcsás rendszerekről szóló EN ISO 8847:2017 harmonizált szabványt, amely a korábbi EN ISO 8847:2004 harmonizált szabványt váltotta fel, és amelynek hivatkozását a 2017/C 435/06 bizottsági közleményben (6) tették közzé. Ennek eredményeként elfogadásra került az EN ISO 8847:2021 harmonizált szabvány. |
| --- | --- |

(4)

A C(2015) 8736 végrehajtási határozatban foglalt felkérésnek eleget téve a CEN felülvizsgálta a kormányműről – sodronyköteles és kötéltárcsás rendszerekről szóló EN ISO 8847:2017 harmonizált szabványt, amely a korábbi EN ISO 8847:2004 harmonizált szabványt váltotta fel, és amelynek hivatkozását a 2017/C 435/06 bizottsági közleményben (6) tették közzé. Ennek eredményeként elfogadásra került az EN ISO 8847:2021 harmonizált szabvány.

| (5) | A Bizottság és a CEN közösen megvizsgálta, hogy ez a CEN által felülvizsgált szabvány megfelel-e a C(2015) 8736 végrehajtási határozatban foglalt kérelemnek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság és a CEN közösen megvizsgálta, hogy ez a CEN által felülvizsgált szabvány megfelel-e a C(2015) 8736 végrehajtási határozatban foglalt kérelemnek.

| (6) | Az EN ISO 8847:2021 szabvány meghatározza a hajtómotoros vagy hajtómotor nélküli kis vízi járműveken, valamint a legfeljebb 37 kW összteljesítményű külmotoros kis vízi járműveken a sodronyköteles és kötéltárcsás kormányrendszerek tervezésére, üzembe helyezésére és tesztelésére vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(6)

Az EN ISO 8847:2021 szabvány meghatározza a hajtómotoros vagy hajtómotor nélküli kis vízi járműveken, valamint a legfeljebb 37 kW összteljesítményű külmotoros kis vízi járműveken a sodronyköteles és kötéltárcsás kormányrendszerek tervezésére, üzembe helyezésére és tesztelésére vonatkozó követelményeket.

| (7) | Az EN ISO 8847:2021 szabvány eleget tesz a 2013/53/EU irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében, valamint az említett irányelv I. melléklete A. részében meghatározott követelményeknek. Ezért a szóban forgó szabvány hivatkozását indokolt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(7)

Az EN ISO 8847:2021 szabvány eleget tesz a 2013/53/EU irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében, valamint az említett irányelv I. melléklete A. részében meghatározott követelményeknek. Ezért a szóban forgó szabvány hivatkozását indokolt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (8) | Az EN ISO 8847:2021 szabvány felváltja az EN ISO 8847:2017 szabványt. |
| --- | --- |

(8)

Az EN ISO 8847:2021 szabvány felváltja az EN ISO 8847:2017 szabványt.

| (9) | Ezért az EN ISO 8847:2017 szabvány hivatkozását vissza kell vonni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(9)

Ezért az EN ISO 8847:2017 szabvány hivatkozását vissza kell vonni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (10) | Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen hozzáigazítaniuk termékeiket az EN ISO 8847:2017 harmonizált szabvány átdolgozott változatához, a szóban forgó szabványra való hivatkozás törlését indokolt egy későbbi időpontra halasztani. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen hozzáigazítaniuk termékeiket az EN ISO 8847:2017 harmonizált szabvány átdolgozott változatához, a szóban forgó szabványra való hivatkozás törlését indokolt egy későbbi időpontra halasztani.

| (11) | Az (EU) 2019/919 végrehajtási határozat I. melléklete felsorolja a 2013/53/EU irányelvet támogató harmonizált szabványok hivatkozásait. Az EN ISO 8847:2021 harmonizált szabvány hivatkozását fel kell venni az említett mellékletbe. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2019/919 végrehajtási határozat I. melléklete felsorolja a 2013/53/EU irányelvet támogató harmonizált szabványok hivatkozásait. Az EN ISO 8847:2021 harmonizált szabvány hivatkozását fel kell venni az említett mellékletbe.

| (12) | Az (EU) 2019/919 végrehajtási határozat II. melléklete felsorolja a 2013/53/EU irányelv támogatása céljából kidolgozott azon harmonizált szabványok hivatkozásait, amelyek visszavonásra kerülnek az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatából. Az EN ISO 8847:2017 harmonizált szabvány hivatkozását fel kell venni az említett mellékletbe. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2019/919 végrehajtási határozat II. melléklete felsorolja a 2013/53/EU irányelv támogatása céljából kidolgozott azon harmonizált szabványok hivatkozásait, amelyek visszavonásra kerülnek az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatából. Az EN ISO 8847:2017 harmonizált szabvány hivatkozását fel kell venni az említett mellékletbe.

| (13) | Az (EU) 2019/919 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2019/919 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | A harmonizált szabványnak való megfelelés alapján a szóban forgó szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételi időpontjától kezdődően vélelmezhető az uniós harmonizációs jogszabályokban meghatározott vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelés. Következésképpen elő kell írni, hogy e határozat a közzététele napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(14)

A harmonizált szabványnak való megfelelés alapján a szóban forgó szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételi időpontjától kezdődően vélelmezhető az uniós harmonizációs jogszabályokban meghatározott vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelés. Következésképpen elő kell írni, hogy e határozat a közzététele napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2019/919 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | az I. melléklet e határozat I. mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

1.

az I. melléklet e határozat I. mellékletének megfelelően módosul;

| 2. | a II. melléklet e határozat II. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

a II. melléklet e határozat II. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/53/EU irányelve (2013. november 20.) a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről, valamint a 94/25/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 90. o.).

2

(3)  A Bizottság C(2015) 8736 végrehajtási határozata (2015. december 15.) a kedvtelési célú vízi járművek és a motoros vízi sporteszközök tekintetében az Európai Szabványügyi Bizottsághoz és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottsághoz intézett, a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről, valamint a 94/25/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. november 20-i 2013/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet támogató szabványosítási kérelemről.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 94/25/EK irányelve (1994. június 16.) a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről (HL L 164., 1994.6.30., 15. o.).

4

(5)  A Bizottság közleménye a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1994. június 16-i 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (Az uniós harmonizációs jogszabályok értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele) (HL C 87., 2015.3.13., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság közleménye a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről, valamint a 94/25/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. november 20-i 2013/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (Az uniós harmonizációs jogszabályok értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele) (HL C 435., 2017.12.15., 144. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/919 végrehajtási határozat I. melléklete a következő bejegyzéssel egészül ki:

| Szám | A szabvány hivatkozása |
| --- | --- |
| „44. | EN ISO 8847:2021 |
| | Kishajók – kormánymű – sodronyköteles, kötéltárcsás rendszerek.” |

Szám

A szabvány hivatkozása

„44.

EN ISO 8847:2021

Kishajók – kormánymű – sodronyköteles, kötéltárcsás rendszerek.”

---

II. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/919 végrehajtási határozat II. melléklete a következő bejegyzésessel egészül ki:

| Szám | A szabvány hivatkozása | A visszavonás időpontja |
| --- | --- | --- |
| „37. | EN ISO 8847:2017
  Kishajók – kormánymű – sodronyköteles, kötéltárcsás rendszerek | 2023. szeptember 10.” |

Szám

A szabvány hivatkozása

A visszavonás időpontja

„37.

EN ISO 8847:2017

Kishajók – kormánymű – sodronyköteles, kötéltárcsás rendszerek

2023. szeptember 10.”

---

| 2022.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/48

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/405 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. március 3.)

az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozatnak a kábelfedlapokra és kábeljelző szalagokra, lámpatestekre, villamos szerelési anyagokra, áramvezető sínrendszerekre, megszakítókra, villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékekre, valamint ellenállás-hegesztő berendezésekre vonatkozó harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 12. cikke értelmében azokról az elektromos berendezésekről, amelyek megfelelnek azon harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a szóban forgó irányelv 3. cikkében említett és I. mellékletében meghatározott azon biztonsági céloknak, amelyekre az adott szabványok, illetve azok említett részei vonatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 12. cikke értelmében azokról az elektromos berendezésekről, amelyek megfelelnek azon harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a szóban forgó irányelv 3. cikkében említett és I. mellékletében meghatározott azon biztonsági céloknak, amelyekre az adott szabványok, illetve azok említett részei vonatkoznak.

| (2) | 2012. november 8-i, M/511. számú levelében a Bizottság a 2014/35/EU irányelv támogatása céljából felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézetet (ETSI), hogy állítsák össze a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezésekre vonatkozó harmonizált szabványok címeinek első teljes listáját, valamint dolgozzák ki, vizsgálják felül és egészítsék ki a vonatkozó szabványokat. A 2014/35/EU irányelv 3. cikkében említett és I. mellékletében meghatározott biztonsági célok a CEN-hez, a CENELEC-hez és az ETSI-hez benyújtott felkérés időpontja óta nem változtak. |
| --- | --- |

(2)

2012. november 8-i, M/511. számú levelében a Bizottság a 2014/35/EU irányelv támogatása céljából felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézetet (ETSI), hogy állítsák össze a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezésekre vonatkozó harmonizált szabványok címeinek első teljes listáját, valamint dolgozzák ki, vizsgálják felül és egészítsék ki a vonatkozó szabványokat. A 2014/35/EU irányelv 3. cikkében említett és I. mellékletében meghatározott biztonsági célok a CEN-hez, a CENELEC-hez és az ETSI-hez benyújtott felkérés időpontja óta nem változtak.

| (3) | Az M/511. számú felkérés alapján a CEN és a CENELEC kidolgozta a villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásaira vonatkozó EN IEC 61010-2-034:2021 harmonizált szabványt és annak EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021 módosítását. |
| --- | --- |

(3)

Az M/511. számú felkérés alapján a CEN és a CENELEC kidolgozta a villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásaira vonatkozó EN IEC 61010-2-034:2021 harmonizált szabványt és annak EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021 módosítását.

| (4) | Az M/511. számú felkérés alapján a CEN és a CENELEC felülvizsgálta és módosította a következő harmonizált szabványokat, amelyek hivatkozásai a 2016/C 249/03 bizottsági közleményben (3) kerültek közzétételre: az EN 50520:2009 szabvány a kábelfedlapokról és kábeljelző szalagokról, az EN 60898-2:2006 szabvány a váltakozó áramú és egyenáramú működésre tervezett megszakítókról, az EN 61010-2-051:2015 szabvány az elegyítésre és keverésre szolgáló laboratóriumi készülékekről és az EN 61010-2-030:2010 szabvány a vizsgáló- vagy mérőáramkörökkel ellátott készülékekről. Ennek eredményeként az alábbi harmonizált szabványok, valamint módosítások kerültek elfogadásra: az EN 50520:2020 és EN 50520:2020/A1:2021 harmonizált szabvány; az EN 60898-2:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-051:2021 és EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021 harmonizált szabvány; valamint az EN IEC 61010-2-030:2021 és EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021 harmonizált szabvány. A felkérés alapján a CEN és a CENELEC felülvizsgálta a termikus porlasztással és ionizációval működő laboratóriumi atomspektrométerekre vonatkozó EN 61010-2-061:2015 harmonizált szabványt is, amelynek hivatkozása az (EU) 2019/1956 bizottsági végrehajtási határozatban (4) került közétételre. Ennek eredményeként elfogadásra került az EN IEC 61010-2-061:2021 szabvány és az azt módosító EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021 szabvány. |
| --- | --- |

(4)

Az M/511. számú felkérés alapján a CEN és a CENELEC felülvizsgálta és módosította a következő harmonizált szabványokat, amelyek hivatkozásai a 2016/C 249/03 bizottsági közleményben (3) kerültek közzétételre: az EN 50520:2009 szabvány a kábelfedlapokról és kábeljelző szalagokról, az EN 60898-2:2006 szabvány a váltakozó áramú és egyenáramú működésre tervezett megszakítókról, az EN 61010-2-051:2015 szabvány az elegyítésre és keverésre szolgáló laboratóriumi készülékekről és az EN 61010-2-030:2010 szabvány a vizsgáló- vagy mérőáramkörökkel ellátott készülékekről. Ennek eredményeként az alábbi harmonizált szabványok, valamint módosítások kerültek elfogadásra: az EN 50520:2020 és EN 50520:2020/A1:2021 harmonizált szabvány; az EN 60898-2:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-051:2021 és EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021 harmonizált szabvány; valamint az EN IEC 61010-2-030:2021 és EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021 harmonizált szabvány. A felkérés alapján a CEN és a CENELEC felülvizsgálta a termikus porlasztással és ionizációval működő laboratóriumi atomspektrométerekre vonatkozó EN 61010-2-061:2015 harmonizált szabványt is, amelynek hivatkozása az (EU) 2019/1956 bizottsági végrehajtási határozatban (4) került közétételre. Ennek eredményeként elfogadásra került az EN IEC 61010-2-061:2021 szabvány és az azt módosító EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021 szabvány.

| (5) | Az M/511. számú felkérés alapján a CEN és a CENELEC módosította és helyesbítette továbbá a következő harmonizált szabványokat, amelyek hivatkozásai a 2016/C 249/03 bizottsági közleményben kerültek közzétételre: az EN 60598-2-13:2006/A1:2012 szabvánnyal módosított és az EN 60598-2-13:2006/AC:2006 szabvánnyal helyesbített EN 60598-2-13:2006 szabvány a földbe süllyesztett lámpatestekről; az EN 61534-1:2011/A1:2014 szabvánnyal módosított EN 61534-1:2011 szabvány az áramvezető sínrendszerekről; az EN 61534-21:2014 szabvány az áramvezető sínrendszerekről; az EN 61534-22:2014 szabvány az áramvezető sínrendszerekről; és az EN 62135-1:2015 szabvány az ellenállás-hegesztő berendezésekről. Ennek eredményeként az alábbi harmonizált szabványok, valamint helyesbítés kerültek elfogadásra: EN 60598-2-13:2006/A11:2021; EN 61534-1:2011/A11:2021; EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014/A11:2021; EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014/A11:2021; EN 61534-22:2014/A1:2021; és EN 62135-1:2015/AC:2016. |
| --- | --- |

(5)

Az M/511. számú felkérés alapján a CEN és a CENELEC módosította és helyesbítette továbbá a következő harmonizált szabványokat, amelyek hivatkozásai a 2016/C 249/03 bizottsági közleményben kerültek közzétételre: az EN 60598-2-13:2006/A1:2012 szabvánnyal módosított és az EN 60598-2-13:2006/AC:2006 szabvánnyal helyesbített EN 60598-2-13:2006 szabvány a földbe süllyesztett lámpatestekről; az EN 61534-1:2011/A1:2014 szabvánnyal módosított EN 61534-1:2011 szabvány az áramvezető sínrendszerekről; az EN 61534-21:2014 szabvány az áramvezető sínrendszerekről; az EN 61534-22:2014 szabvány az áramvezető sínrendszerekről; és az EN 62135-1:2015 szabvány az ellenállás-hegesztő berendezésekről. Ennek eredményeként az alábbi harmonizált szabványok, valamint helyesbítés kerültek elfogadásra: EN 60598-2-13:2006/A11:2021; EN 61534-1:2011/A11:2021; EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014/A11:2021; EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014/A11:2021; EN 61534-22:2014/A1:2021; és EN 62135-1:2015/AC:2016.

| (6) | A Bizottság a CEN-nel és a CENELEC-kel közösen megvizsgálta, hogy az említett harmonizált szabványok, illetve módosításaik és helyesbítéseik megfelelnek-e az M/511. számú felkérésben foglaltaknak. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság a CEN-nel és a CENELEC-kel közösen megvizsgálta, hogy az említett harmonizált szabványok, illetve módosításaik és helyesbítéseik megfelelnek-e az M/511. számú felkérésben foglaltaknak.

| (7) | Az EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-034:2021 harmonizált szabvány; az EN 50520:2020/A1:2021 szabvánnyal módosított EN 50520:2020 harmonizált szabvány; az EN 60898-2:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-051:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-061:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-030:2021 harmonizált szabvány; az EN 60598-2-13:2006/A1:2012 és EN 60598-2-13:2006/A11:2021 szabvánnyal módosított és az EN 60598-2-13:2006/AC:2006 szabvánnyal helyesbített EN 60598-2-13:2006 harmonizált szabvány; az EN 61534-1:2011/A1:2014, EN 61534-1:2011/A11:2021 és EN 61534-1:2011/A2:2021 szabvánnyal módosított EN 61534-1:2011 harmonizált szabvány; az EN 61534-21:2014/A11:2021 és EN 61534-21:2014/A1:2021 szabvánnyal módosított EN 61534-21:2014 harmonizált szabvány; az EN 61534-22:2014/A11:2021 és EN 61534-22:2014/A1:2021 szabvánnyal módosított EN 61534-22:2014 harmonizált szabvány; és az EN 62135-1:2015/AC:2016 szabvánnyal helyesbített EN 62135-1:2015 harmonizált szabvány megfelel azoknak a 2014/35/EU irányelvben meghatározott biztonsági céloknak, amelyekre vonatkozik. Ezért a szóban forgó szabványok, valamint az ezeket módosító vagy helyesbítő szabványok hivatkozásait indokolt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(7)

Az EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-034:2021 harmonizált szabvány; az EN 50520:2020/A1:2021 szabvánnyal módosított EN 50520:2020 harmonizált szabvány; az EN 60898-2:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-051:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-061:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-030:2021 harmonizált szabvány; az EN 60598-2-13:2006/A1:2012 és EN 60598-2-13:2006/A11:2021 szabvánnyal módosított és az EN 60598-2-13:2006/AC:2006 szabvánnyal helyesbített EN 60598-2-13:2006 harmonizált szabvány; az EN 61534-1:2011/A1:2014, EN 61534-1:2011/A11:2021 és EN 61534-1:2011/A2:2021 szabvánnyal módosított EN 61534-1:2011 harmonizált szabvány; az EN 61534-21:2014/A11:2021 és EN 61534-21:2014/A1:2021 szabvánnyal módosított EN 61534-21:2014 harmonizált szabvány; az EN 61534-22:2014/A11:2021 és EN 61534-22:2014/A1:2021 szabvánnyal módosított EN 61534-22:2014 harmonizált szabvány; és az EN 62135-1:2015/AC:2016 szabvánnyal helyesbített EN 62135-1:2015 harmonizált szabvány megfelel azoknak a 2014/35/EU irányelvben meghatározott biztonsági céloknak, amelyekre vonatkozik. Ezért a szóban forgó szabványok, valamint az ezeket módosító vagy helyesbítő szabványok hivatkozásait indokolt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (8) | Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat I. melléklete felsorolja a 2014/35/EU irányelvnek való megfelelés vélelmét megalapozó harmonizált szabványok hivatkozásait. Annak érdekében, hogy a 2014/35/EU irányelv támogatására kidolgozott harmonizált szabványok hivatkozásai egyetlen jogi aktusban szerepeljenek, az említett szabványok hivatkozásait bele kell foglalni az említett mellékletbe. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat I. melléklete felsorolja a 2014/35/EU irányelvnek való megfelelés vélelmét megalapozó harmonizált szabványok hivatkozásait. Annak érdekében, hogy a 2014/35/EU irányelv támogatására kidolgozott harmonizált szabványok hivatkozásai egyetlen jogi aktusban szerepeljenek, az említett szabványok hivatkozásait bele kell foglalni az említett mellékletbe.

| (9) | Ezért a következő harmonizált szabványok, valamint az azokat módosító vagy helyesbítő szabványok Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozásait vissza kell vonni: az EN 50520:2009; az EN 60898-2:2006; az EN 61010-2-051:2015; az EN 61010-2-061:2015; az EN 61010-2-030:2010; az EN 60598-2-13:2006; az EN 61534-1:2011; az EN 61534-21:2014; az EN 61534-22:2014 és az EN 62135-1:2015 szabvány. |
| --- | --- |

(9)

Ezért a következő harmonizált szabványok, valamint az azokat módosító vagy helyesbítő szabványok Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozásait vissza kell vonni: az EN 50520:2009; az EN 60898-2:2006; az EN 61010-2-051:2015; az EN 61010-2-061:2015; az EN 61010-2-030:2010; az EN 60598-2-13:2006; az EN 61534-1:2011; az EN 61534-21:2014; az EN 61534-22:2014 és az EN 62135-1:2015 szabvány.

| (10) | Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat II. melléklete felsorolja a 2014/35/EU irányelvet támogató harmonizált szabványok azon hivatkozásait, amelyeket visszavontak az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatából. Ezért a fenti hivatkozásokat indokolt felvenni az említett mellékletbe. Mivel azonban az EN 61010-2-061:2015 harmonizált szabvány hivatkozása az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat IB. mellékletében közzétételre került, ezt a hivatkozást törölni kell az említett mellékletből. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat II. melléklete felsorolja a 2014/35/EU irányelvet támogató harmonizált szabványok azon hivatkozásait, amelyeket visszavontak az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatából. Ezért a fenti hivatkozásokat indokolt felvenni az említett mellékletbe. Mivel azonban az EN 61010-2-061:2015 harmonizált szabvány hivatkozása az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat IB. mellékletében közzétételre került, ezt a hivatkozást törölni kell az említett mellékletből.

| (11) | Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen felkészülni az EN 50520:2020/A1:2021 szabvánnyal módosított EN 50520:2020 harmonizált szabvány; az EN 60898-2:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-051:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-061:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-030:2021 harmonizált szabvány; az EN 60598-2-13:2006/A1:2012 és EN 60598-2-13:2006/A11:2021 szabvánnyal módosított és az EN 60598-2-13:2006/AC:2006 szabvánnyal helyesbített EN 60598-2-13:2006 harmonizált szabvány; az EN 61534-1:2011/A1:2014, EN 61534-1:2011/A11:2021 és EN 61534-1:2011/A2:2021 szabvánnyal módosított EN 61534-1:2011 harmonizált szabvány; az EN 61534-21:2014/A11:2021 és EN 61534-21:2014/A1:2021 szabvánnyal módosított EN 61534-21:2014 harmonizált szabvány; valamint az EN 61534-22:2014/A11:2021 és EN 61534-22:2014/A1:2021 szabvánnyal módosított EN 61534-22:2014 harmonizált szabvány és az EN 62135-1:2015/AC:2016 szabvánnyal helyesbített EN 62135-1:2015 harmonizált szabvány alkalmazására, a következő harmonizált szabványok hivatkozásainak, valamint az azokra vonatkozó módosító vagy helyesbítő szabványok hivatkozásainak visszavonását el kell halasztani: az EN 50520:2009; az EN 60898-2:2006; az EN 61010-2-051:2015; az EN 61010-2-061:2015; az EN 61010-2-030:2010; az EN 60598-2-13:2006; az EN 61534-1:2011; az EN 61534-21:2014; az EN 61534-22:2014 és az EN 62135-1:2015 szabvány. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen felkészülni az EN 50520:2020/A1:2021 szabvánnyal módosított EN 50520:2020 harmonizált szabvány; az EN 60898-2:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-051:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-061:2021 harmonizált szabvány; az EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021 szabvánnyal módosított EN IEC 61010-2-030:2021 harmonizált szabvány; az EN 60598-2-13:2006/A1:2012 és EN 60598-2-13:2006/A11:2021 szabvánnyal módosított és az EN 60598-2-13:2006/AC:2006 szabvánnyal helyesbített EN 60598-2-13:2006 harmonizált szabvány; az EN 61534-1:2011/A1:2014, EN 61534-1:2011/A11:2021 és EN 61534-1:2011/A2:2021 szabvánnyal módosított EN 61534-1:2011 harmonizált szabvány; az EN 61534-21:2014/A11:2021 és EN 61534-21:2014/A1:2021 szabvánnyal módosított EN 61534-21:2014 harmonizált szabvány; valamint az EN 61534-22:2014/A11:2021 és EN 61534-22:2014/A1:2021 szabvánnyal módosított EN 61534-22:2014 harmonizált szabvány és az EN 62135-1:2015/AC:2016 szabvánnyal helyesbített EN 62135-1:2015 harmonizált szabvány alkalmazására, a következő harmonizált szabványok hivatkozásainak, valamint az azokra vonatkozó módosító vagy helyesbítő szabványok hivatkozásainak visszavonását el kell halasztani: az EN 50520:2009; az EN 60898-2:2006; az EN 61010-2-051:2015; az EN 61010-2-061:2015; az EN 61010-2-030:2010; az EN 60598-2-13:2006; az EN 61534-1:2011; az EN 61534-21:2014; az EN 61534-22:2014 és az EN 62135-1:2015 szabvány.

| (12) | Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | A harmonizált szabványnak való megfelelés alapján a szóban forgó szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételi időpontjától kezdődően vélelmezhető az uniós harmonizációs jogszabályokban meghatározott, megfelelő alapvető követelményeknek – ezen belül pedig a biztonsági céloknak – való megfelelés. Ezért e határozatnak a kihirdetése napján kell hatályba lépnie, |
| --- | --- |

(13)

A harmonizált szabványnak való megfelelés alapján a szóban forgó szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételi időpontjától kezdődően vélelmezhető az uniós harmonizációs jogszabályokban meghatározott, megfelelő alapvető követelményeknek – ezen belül pedig a biztonsági céloknak – való megfelelés. Ezért e határozatnak a kihirdetése napján kell hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| a) | az I. melléklet e határozat I. mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

a)

az I. melléklet e határozat I. mellékletének megfelelően módosul;

| b) | az IB. melléklet e határozat II. mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

b)

az IB. melléklet e határozat II. mellékletének megfelelően módosul;

| c) | a II. melléklet e határozat III. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

c)

a II. melléklet e határozat III. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Az 1. cikk b) pontját 2023. szeptember 10-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/35/EU irányelve (2014. február 26.) a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (HL L 96., 2014.3.29., 357. o.).

2

(3)  A Bizottság közleménye (2016/C249/03) a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló 2014/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (HL C 249., 2016.7.8., 62. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2019/1956 végrehajtási határozata (2019. november 26.) a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezésekre vonatkozóan a 2014/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából kidolgozott harmonizált szabványokról (HL L 306., 2019.11.27., 26. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat I. melléklete a következő sorokkal egészül ki:

| Szám | A szabvány hivatkozása |
| --- | --- |
| „101. | EN IEC 61010-2-034:2021
  Villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásai. 2-034. rész: A szigetelési ellenállás mérőkészülékeinek és a villamos szilárdság vizsgálókészülékeinek kiegészítő követelményei
  EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021 |
| 102. | EN 50520:2020
  Kábelfedlapok és kábeljelző szalagok földbe fektetett védőcsövek és földkábelek védelmére és figyelmeztető helyzetjelzésére
  EN 50520:2020/A1:2021 |
| 103. | EN 60898-2:2021
  Villamos szerelési anyagok. Túláramvédelmi megszakítók háztartási és hasonló berendezésekhez. 2. rész: Megszakítók váltakozó áramú és egyenáramú működésre |
| 104. | EN IEC 61010-2-051:2021
  Villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásai. 2-051. rész: Elegyítésre és keverésre szolgáló laboratóriumi készülékek követelményei
  EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021 |
| 105. | EN IEC 61010-2-061:2021
  Villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásai. 2-061. rész: Termikus porlasztással és ionizációval működő laboratóriumi atomspektrométerek követelményei
  EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021 |
| 106. | EN IEC 61010-2-030:2021
  Villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásai. 2-030. rész: Vizsgáló- vagy mérőáramkörökkel ellátott készülékek kiegészítő követelményei
  EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021 |
| 107. | EN 60598-2-13:2006
  Lámpatestek. 2-13. rész: Egyedi követelmények. Földbe süllyesztett lámpatestek
  EN 60598-2-13:2006/A1:2012
  EN 60598-2-13:2006/A11:2021
  EN 60598-2-13:2006/AC:2006 |
| 108. | EN 61534-1:2011
  Áramvezető sínrendszerek. 1. rész: Általános követelmények
  EN 61534-1:2011/A1:2014
  EN 61534-1:2011/A11:2021
  EN 61534-1:2011/A2:2021 |
| 109. | EN 61534-21:2014
  Áramvezető sínrendszerek. 21. rész: Falra és mennyezetre szerelhető áramvezető sínrendszerek követelményei
  EN 61534-21:2014/A11:2021
  EN 61534-21:2014/A1:2021 |
| 110. | EN 61534-22:2014
  Áramvezető sínrendszerek. 22. rész: Padlóra vagy padló alatt szerelhető áramvezető sínrendszerek egyedi követelményei
  EN 61534-22:2014/A11:2021
  EN 61534-22:2014/A1:2021 |
| 111. | EN 62135-1:2015
  Ellenállás-hegesztő berendezés. 1. rész: A tervezés, gyártás és létesítés biztonsági követelményei
  EN 62135-1:2015/AC:2016” |

Szám

A szabvány hivatkozása

„101.

EN IEC 61010-2-034:2021

Villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásai. 2-034. rész: A szigetelési ellenállás mérőkészülékeinek és a villamos szilárdság vizsgálókészülékeinek kiegészítő követelményei

EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021

102.

EN 50520:2020

Kábelfedlapok és kábeljelző szalagok földbe fektetett védőcsövek és földkábelek védelmére és figyelmeztető helyzetjelzésére

EN 50520:2020/A1:2021

103.

EN 60898-2:2021

Villamos szerelési anyagok. Túláramvédelmi megszakítók háztartási és hasonló berendezésekhez. 2. rész: Megszakítók váltakozó áramú és egyenáramú működésre

104.

EN IEC 61010-2-051:2021

Villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásai. 2-051. rész: Elegyítésre és keverésre szolgáló laboratóriumi készülékek követelményei

EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021

105.

EN IEC 61010-2-061:2021

Villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásai. 2-061. rész: Termikus porlasztással és ionizációval működő laboratóriumi atomspektrométerek követelményei

EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021

106.

EN IEC 61010-2-030:2021

Villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásai. 2-030. rész: Vizsgáló- vagy mérőáramkörökkel ellátott készülékek kiegészítő követelményei

EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021

107.

EN 60598-2-13:2006

Lámpatestek. 2-13. rész: Egyedi követelmények. Földbe süllyesztett lámpatestek

EN 60598-2-13:2006/A1:2012

EN 60598-2-13:2006/A11:2021

EN 60598-2-13:2006/AC:2006

108.

EN 61534-1:2011

Áramvezető sínrendszerek. 1. rész: Általános követelmények

EN 61534-1:2011/A1:2014

EN 61534-1:2011/A11:2021

EN 61534-1:2011/A2:2021

109.

EN 61534-21:2014

Áramvezető sínrendszerek. 21. rész: Falra és mennyezetre szerelhető áramvezető sínrendszerek követelményei

EN 61534-21:2014/A11:2021

EN 61534-21:2014/A1:2021

110.

EN 61534-22:2014

Áramvezető sínrendszerek. 22. rész: Padlóra vagy padló alatt szerelhető áramvezető sínrendszerek egyedi követelményei

EN 61534-22:2014/A11:2021

EN 61534-22:2014/A1:2021

111.

EN 62135-1:2015

Ellenállás-hegesztő berendezés. 1. rész: A tervezés, gyártás és létesítés biztonsági követelményei

EN 62135-1:2015/AC:2016”

---

II. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat IB. mellékletének 29. sorát el kell hagyni.

---

III. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat II. melléklete a következő sorokkal egészül ki:

| Szám | A szabvány hivatkozása | A visszavonás időpontja |
| --- | --- | --- |
| „96. | EN 50520:2009
  Kábelfedlapok és kábeljelző szalagok földbe fektetett védőcsövek és földkábelek védelmére és figyelmeztető helyzetjelzésére | 2023. szeptember 10. |
| 97. | EN 60898-2:2006
  Villamos szerelési anyagok. Túláramvédelmi megszakítók háztartási és hasonló berendezésekhez. 2. rész: Megszakítók váltakozó áramú és egyenáramú működésre | 2023. szeptember 10. |
| 98. | EN 61010-2-051:2015
  Villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásai. 2-051. rész: Elegyítésre és keverésre szolgáló laboratóriumi készülékek követelményei | 2023. szeptember 10. |
| 99. | EN 61010-2-030:2010
  Villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásai. 2-030. rész: Vizsgáló- vagy mérőáramkörökkel ellátott készülékek kiegészítő követelményei | 2023. szeptember 10. |
| 100. | EN 60598-2-13:2006
  Lámpatestek. 2-13. rész: Egyedi követelmények. Földbe süllyesztett lámpatestek
  EN 60598-2-13:2006/A1:2012
  EN 60598-2-13:2006/AC:2006 | 2023. szeptember 10. |
| 101. | EN 61534-1:2011
  Áramvezető sínrendszerek. 1. rész: Általános követelmények
  EN 61534-1:2011/A1:2014 | 2023. szeptember 10. |
| 102. | EN 61534-21:2014
  Áramvezető sínrendszerek. 21. rész: Falra és mennyezetre szerelhető áramvezető sínrendszerek követelményei | 2023. szeptember 10.] |
| 103. | EN 61534-22:2014
  Áramvezető sínrendszerek. 22. rész: Padlóra vagy padló alatt szerelhető áramvezető sínrendszerek egyedi követelményei | 2023. szeptember 10. |
| 104. | EN 62135-1:2015
  Ellenállás-hegesztő berendezés. 1. rész: A tervezés, gyártás és létesítés biztonsági követelményei | 2023. szeptember 10.” |

Szám

A szabvány hivatkozása

A visszavonás időpontja

„96.

EN 50520:2009

Kábelfedlapok és kábeljelző szalagok földbe fektetett védőcsövek és földkábelek védelmére és figyelmeztető helyzetjelzésére

2023. szeptember 10.

97.

EN 60898-2:2006

Villamos szerelési anyagok. Túláramvédelmi megszakítók háztartási és hasonló berendezésekhez. 2. rész: Megszakítók váltakozó áramú és egyenáramú működésre

2023. szeptember 10.

98.

EN 61010-2-051:2015

Villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásai. 2-051. rész: Elegyítésre és keverésre szolgáló laboratóriumi készülékek követelményei

2023. szeptember 10.

99.

EN 61010-2-030:2010

Villamos mérő-, szabályozó- és laboratóriumi készülékek biztonsági előírásai. 2-030. rész: Vizsgáló- vagy mérőáramkörökkel ellátott készülékek kiegészítő követelményei

2023. szeptember 10.

100.

EN 60598-2-13:2006

Lámpatestek. 2-13. rész: Egyedi követelmények. Földbe süllyesztett lámpatestek

EN 60598-2-13:2006/A1:2012

EN 60598-2-13:2006/AC:2006

2023. szeptember 10.

101.

EN 61534-1:2011

Áramvezető sínrendszerek. 1. rész: Általános követelmények

EN 61534-1:2011/A1:2014

2023. szeptember 10.

102.

EN 61534-21:2014

Áramvezető sínrendszerek. 21. rész: Falra és mennyezetre szerelhető áramvezető sínrendszerek követelményei

2023. szeptember 10.]

103.

EN 61534-22:2014

Áramvezető sínrendszerek. 22. rész: Padlóra vagy padló alatt szerelhető áramvezető sínrendszerek egyedi követelményei

2023. szeptember 10.

104.

EN 62135-1:2015

Ellenállás-hegesztő berendezés. 1. rész: A tervezés, gyártás és létesítés biztonsági követelményei

2023. szeptember 10.”

---

| 2022.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/55

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/406 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. március 3.)

az (EU) 2019/1202 végrehajtási határozatnak az üzemanyagtöltő állomásokon használt kútoszlopokon, nyomott rendszerű kútoszlopokon és nyomószivattyús egységeken használatos automatikus töltőpisztolyra, kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőcsatlakozókra, valamint kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőszelepekre és forgócsuklókra vonatkozó harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 12. cikke értelmében azon termékek kapcsán, amelyek megfelelnek az olyan harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek az említett szabványok vagy azok részei által meghatározott, az említett irányelv II. mellékletében előírt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 12. cikke értelmében azon termékek kapcsán, amelyek megfelelnek az olyan harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek az említett szabványok vagy azok részei által meghatározott, az említett irányelv II. mellékletében előírt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek.

| (2) | A Bizottság 1994. december 12-i, BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 jelzetű levelében felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (CENELEC), hogy a 94/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) támogatása céljából dolgozza ki és vizsgálja felül a vonatkozó harmonizált szabványokat. Az említett irányelvet felváltotta a 2014/34/EU irányelv, amely azonban nem változtatott a 94/9/EK irányelv II. mellékletében szereplő alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeken. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 1994. december 12-i, BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 jelzetű levelében felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (CENELEC), hogy a 94/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) támogatása céljából dolgozza ki és vizsgálja felül a vonatkozó harmonizált szabványokat. Az említett irányelvet felváltotta a 2014/34/EU irányelv, amely azonban nem változtatott a 94/9/EK irányelv II. mellékletében szereplő alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeken.

| (3) | A CEN és a CENELEC különösen a következő szabványok kidolgozására kapott felkérést az üzemanyagtöltő állomásokon használt termékekre vonatkozóan: Kútoszlopokon használatos automatikus töltőpisztoly szerkezeti és alkalmazási követelményei, Kútoszlopok, nyomott rendszerű kútoszlopok és nyomószivattyús egységek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei: Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőcsatlakozók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei, A törőszelepek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei és Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt forgócsuklók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei. Ezt a szabványosítási munkát a CEN, a CENELEC és a Bizottság által elfogadott és a BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 jelzetű felkéréshez csatolt szabványosítási program I. fejezete tartalmazta. A Bizottság arra is felkérte a CEN-t és a CENELEC-et, hogy vizsgálják felül a meglévő szabványokat a 94/9/EK irányelv alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményekkel való összehangolásuk érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A CEN és a CENELEC különösen a következő szabványok kidolgozására kapott felkérést az üzemanyagtöltő állomásokon használt termékekre vonatkozóan: Kútoszlopokon használatos automatikus töltőpisztoly szerkezeti és alkalmazási követelményei, Kútoszlopok, nyomott rendszerű kútoszlopok és nyomószivattyús egységek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei: Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőcsatlakozók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei, A törőszelepek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei és Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt forgócsuklók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei. Ezt a szabványosítási munkát a CEN, a CENELEC és a Bizottság által elfogadott és a BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 jelzetű felkéréshez csatolt szabványosítási program I. fejezete tartalmazta. A Bizottság arra is felkérte a CEN-t és a CENELEC-et, hogy vizsgálják felül a meglévő szabványokat a 94/9/EK irányelv alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményekkel való összehangolásuk érdekében.

| (4) | A BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 jelzetű kérelem alapján a CEN kidolgozta a következő harmonizált szabványokat az üzemanyagtöltő állomásokon használt termékekre vonatkozóan: EN 13012:2021 Kútoszlopokon használatos automatikus töltőpisztoly szerkezeti és alkalmazási követelményei, EN 13617-1:2021 Kútoszlopok, nyomott rendszerű kútoszlopok és nyomószivattyús egységek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei, EN 13617-2:2021 Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőcsatlakozók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei, EN 13617-3:2021 A törőszelepek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei és EN 13617-4:2021 Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt forgócsuklók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei |
| --- | --- |

(4)

A BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 jelzetű kérelem alapján a CEN kidolgozta a következő harmonizált szabványokat az üzemanyagtöltő állomásokon használt termékekre vonatkozóan: EN 13012:2021 Kútoszlopokon használatos automatikus töltőpisztoly szerkezeti és alkalmazási követelményei, EN 13617-1:2021 Kútoszlopok, nyomott rendszerű kútoszlopok és nyomószivattyús egységek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei, EN 13617-2:2021 Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőcsatlakozók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei, EN 13617-3:2021 A törőszelepek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei és EN 13617-4:2021 Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt forgócsuklók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei

| (5) | A Bizottság a CEN-nel közösen értékelte, hogy a CEN által kidolgozott EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021 és EN 13617-4:2021 szabvány megfelel-e a BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 jelzetű kérelemben foglaltaknak. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a CEN-nel közösen értékelte, hogy a CEN által kidolgozott EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021 és EN 13617-4:2021 szabvány megfelel-e a BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 jelzetű kérelemben foglaltaknak.

| (6) | Az EN 13012:2021, az EN 13617-1:2021, az EN 13617-2:2021, az EN 13617-3:2021 és az EN 13617-4:2021 szabvány esetében teljesülnek a 2014/34/EU irányelv II. mellékletében megállapított, vele szemben támasztott követelmények. Ezért a szóban forgó szabványok hivatkozásait indokolt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(6)

Az EN 13012:2021, az EN 13617-1:2021, az EN 13617-2:2021, az EN 13617-3:2021 és az EN 13617-4:2021 szabvány esetében teljesülnek a 2014/34/EU irányelv II. mellékletében megállapított, vele szemben támasztott követelmények. Ezért a szóban forgó szabványok hivatkozásait indokolt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (7) | Az EN 13012:2021 szabvány felváltja az EN 13012:2012 szabványt. Az EN 13617-1:2021 szabvány felváltja az EN 13617-1:2012 szabványt. Az EN 13617-2:2021 szabvány felváltja az EN 13617-2:2012 szabványt. Az EN 13617-3:2021 szabvány felváltja az EN 13617-3:2012 szabványt. Az EN 13617-4:2021 szabvány felváltja az EN 13617-4:2012 szabványt. Ezért az EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 és EN 13617-4:2012 szabványokra vonatkozóan a (2018/C 371/01) bizottsági közleményben (4) közzétett hivatkozásokat vissza kell vonni az Európai Unió Hivatalos Lapjából. |
| --- | --- |

(7)

Az EN 13012:2021 szabvány felváltja az EN 13012:2012 szabványt. Az EN 13617-1:2021 szabvány felváltja az EN 13617-1:2012 szabványt. Az EN 13617-2:2021 szabvány felváltja az EN 13617-2:2012 szabványt. Az EN 13617-3:2021 szabvány felváltja az EN 13617-3:2012 szabványt. Az EN 13617-4:2021 szabvány felváltja az EN 13617-4:2012 szabványt. Ezért az EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 és EN 13617-4:2012 szabványokra vonatkozóan a (2018/C 371/01) bizottsági közleményben (4) közzétett hivatkozásokat vissza kell vonni az Európai Unió Hivatalos Lapjából.

| (8) | Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen hozzáigazítani termékeiket az EN 13012:2012, az EN 13617-1:2012, az EN 13617-2:2012, az EN 13617-3:2012 és az EN 13617-4:2012 szabvány átdolgozott változatához, a szóban forgó szabványokra való hivatkozás törlését indokolt egy későbbi időpontra halasztani. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen hozzáigazítani termékeiket az EN 13012:2012, az EN 13617-1:2012, az EN 13617-2:2012, az EN 13617-3:2012 és az EN 13617-4:2012 szabvány átdolgozott változatához, a szóban forgó szabványokra való hivatkozás törlését indokolt egy későbbi időpontra halasztani.

| (9) | Az (EU) 2019/1202 bizottsági végrehajtási határozat (5) I. melléklete felsorolja a 2014/34/EU irányelvet támogató harmonizált szabványok hivatkozásait. Annak érdekében, hogy a 2014/34/EU irányelv támogatása céljából kidolgozott harmonizált szabványok hivatkozásai mind ugyanabban a jogi aktusban szerepeljenek, az EN 13012:2021, az EN 13617-1:2021, az EN 13617-2:2021, az EN 13617-3:2021 és az EN 13617-4:2021 harmonizált szabvány hivatkozását bele kell foglalni az említett mellékletbe. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2019/1202 bizottsági végrehajtási határozat (5) I. melléklete felsorolja a 2014/34/EU irányelvet támogató harmonizált szabványok hivatkozásait. Annak érdekében, hogy a 2014/34/EU irányelv támogatása céljából kidolgozott harmonizált szabványok hivatkozásai mind ugyanabban a jogi aktusban szerepeljenek, az EN 13012:2021, az EN 13617-1:2021, az EN 13617-2:2021, az EN 13617-3:2021 és az EN 13617-4:2021 harmonizált szabvány hivatkozását bele kell foglalni az említett mellékletbe.

| (10) | Az (EU) 2019/1202 végrehajtási határozat II. melléklete felsorolja a 2014/34/EU irányelv támogatása céljából kidolgozott azon harmonizált szabványok hivatkozásait, amelyeket visszavonnak az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatából. Az EN 13012:2012, az EN 13617-1:2012, az EN 13617-2:2012, az EN 13617-3:2012 és az EN 13617-4:2012 harmonizált szabvány hivatkozását fel kell venni az említett mellékletbe. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2019/1202 végrehajtási határozat II. melléklete felsorolja a 2014/34/EU irányelv támogatása céljából kidolgozott azon harmonizált szabványok hivatkozásait, amelyeket visszavonnak az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatából. Az EN 13012:2012, az EN 13617-1:2012, az EN 13617-2:2012, az EN 13617-3:2012 és az EN 13617-4:2012 harmonizált szabvány hivatkozását fel kell venni az említett mellékletbe.

| (11) | Az (EU) 2019/1202 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2019/1202 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | A harmonizált szabványnak való megfelelés alapján a szóban forgó szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételi időpontjától kezdődően vélelmezhető az uniós harmonizációs jogszabályokban meghatározott, megfelelő alapvető követelményeknek való megfelelés. Következésképpen elő kell írni, hogy e határozat a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(12)

A harmonizált szabványnak való megfelelés alapján a szóban forgó szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételi időpontjától kezdődően vélelmezhető az uniós harmonizációs jogszabályokban meghatározott, megfelelő alapvető követelményeknek való megfelelés. Következésképpen elő kell írni, hogy e határozat a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2019/1202 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet e határozat I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet e határozat I. mellékletének megfelelően módosul.

| 2. | A II. melléklet e határozat II. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet e határozat II. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/34/EU irányelve (2014. február 26.) a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (HL L 96., 2014.3.29., 309. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 94/9/EK irányelve (1994. március 23.) a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 100., 1994.4.19., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság közleménye a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló 2014/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (Az uniós harmonizációs jogszabályok értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele) (HL C 371., 2018.10.12., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2019/1202 végrehajtási határozata (2019. július 12.) a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozóan a 2014/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából kidolgozott harmonizált szabványokról (HL L 189., 2019.7.15., 71. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/1202 végrehajtási határozat I. melléklete a következő bejegyzésekkel egészül ki:

| Szám | A szabvány hivatkozása |
| --- | --- |
| „5. | EN 13012:2021
  Üzemanyagtöltő állomások. Kútoszlopokon használatos automatikus töltőpisztoly szerkezeti és alkalmazási követelményei |
| 6. | EN 13617-1:2021
  Üzemanyagtöltő állomások. 1. rész: Kútoszlopok, nyomott rendszerű kútoszlopok és nyomószivattyús egységek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei |
| 7. | EN 13617-2:2021
  Üzemanyagtöltő állomások. 2. rész: Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőcsatlakozók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei |
| 8. | EN 13617-3:2021
  Üzemanyagtöltő állomások. 3. rész: A törőszelepek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei |
| 9. | EN 13617-4:2021
  Üzemanyagtöltő állomások. 4. rész: Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt forgócsuklók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei” |

Szám

A szabvány hivatkozása

„5.

EN 13012:2021

Üzemanyagtöltő állomások. Kútoszlopokon használatos automatikus töltőpisztoly szerkezeti és alkalmazási követelményei

6.

EN 13617-1:2021

Üzemanyagtöltő állomások. 1. rész: Kútoszlopok, nyomott rendszerű kútoszlopok és nyomószivattyús egységek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei

7.

EN 13617-2:2021

Üzemanyagtöltő állomások. 2. rész: Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőcsatlakozók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei

8.

EN 13617-3:2021

Üzemanyagtöltő állomások. 3. rész: A törőszelepek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei

9.

EN 13617-4:2021

Üzemanyagtöltő állomások. 4. rész: Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt forgócsuklók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei”

---

II. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/1202 végrehajtási határozat II. melléklete a következő bejegyzésekkel egészül ki:

| Szám | A szabvány hivatkozása | A visszavonás időpontja |
| --- | --- | --- |
| „4. | EN 13012:2012
  Üzemanyagtöltő állomások. Kútoszlopokon használatos automatikus töltőpisztoly szerkezeti és alkalmazási követelményei | 2023. szeptember 3. |
| 5. | EN 13617-1:2012
  Üzemanyagtöltő állomások. 1. rész: Kútoszlopok, nyomott rendszerű kútoszlopok és nyomószivattyús egységek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei | 2023. szeptember 3. |
| 6. | EN 13617-2:2012
  Üzemanyagtöltő állomások. 2. rész: Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőcsatlakozók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei | 2023. szeptember 3. |
| 7. | EN 13617-3:2012
  Üzemanyagtöltő állomások. 3. rész: A törőszelepek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei | 2023. szeptember 3. |
| 8. | EN 13617-4:2012
  Üzemanyagtöltő állomások. 4. rész: Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt forgócsuklók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei” | 2023. szeptember 3.” |

Szám

A szabvány hivatkozása

A visszavonás időpontja

„4.

EN 13012:2012

Üzemanyagtöltő állomások. Kútoszlopokon használatos automatikus töltőpisztoly szerkezeti és alkalmazási követelményei

2023. szeptember 3.

5.

EN 13617-1:2012

Üzemanyagtöltő állomások. 1. rész: Kútoszlopok, nyomott rendszerű kútoszlopok és nyomószivattyús egységek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei

2023. szeptember 3.

6.

EN 13617-2:2012

Üzemanyagtöltő állomások. 2. rész: Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt törőcsatlakozók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei

2023. szeptember 3.

7.

EN 13617-3:2012

Üzemanyagtöltő állomások. 3. rész: A törőszelepek szerkezetének és működésének biztonsági követelményei

2023. szeptember 3.

8.

EN 13617-4:2012

Üzemanyagtöltő állomások. 4. rész: Kútoszlopokon és nyomott rendszerű kútoszlopokon használt forgócsuklók szerkezetének és működésének biztonsági követelményei”

2023. szeptember 3.”

---

| 2022.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/60

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/407 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. március 9.)

a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésére és 19. cikkére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | A Bizottság az (EU) 2015/309 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámokat vetett ki a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az (EU) 2015/309 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámokat vetett ki a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat).

2

| (2) | Egy, az összes exportáló termelő támogatásával kapcsolatos, az (EU) 2018/823 bizottsági végrehajtási rendelet (3) szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Bizottság 2018. június 4-én úgy határozott, hogy fenntartja az eredeti vizsgálatban bevezetett intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

Egy, az összes exportáló termelő támogatásával kapcsolatos, az (EU) 2018/823 bizottsági végrehajtási rendelet (3) szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Bizottság 2018. június 4-én úgy határozott, hogy fenntartja az eredeti vizsgálatban bevezetett intézkedéseket.

3

| (3) | A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálat keretében vizsgált, a Törökország által a pisztrángtermelőknek nyújtott támogatásokat szabályozó jogszabályok módosítása nem indokolta az összes törökországi pisztrángtermelő esetében az alkalmazandó kiegyenlítő vámok módosítását. Ugyanakkor rámutatott arra, hogy a jogszabályi változás különböző mértékben hatott az egyes vállalatokra (4). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálat keretében vizsgált, a Törökország által a pisztrángtermelőknek nyújtott támogatásokat szabályozó jogszabályok módosítása nem indokolta az összes törökországi pisztrángtermelő esetében az alkalmazandó kiegyenlítő vámok módosítását. Ugyanakkor rámutatott arra, hogy a jogszabályi változás különböző mértékben hatott az egyes vállalatokra (4).

4

| (4) | Az (EU) 2020/658 bizottsági végrehajtási rendelet (5) szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Bizottság 2020. május 15-én egy exportáló termelő tekintetében módosította a kiegyenlítő vám mértékét. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2020/658 bizottsági végrehajtási rendelet (5) szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Bizottság 2020. május 15-én egy exportáló termelő tekintetében módosította a kiegyenlítő vám mértékét.

5

| (5) | Az (EU) 2021/823 bizottsági végrehajtási rendelet (6) szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság 2021. május 20-án úgy határozott, hogy fenntartja az eredeti vizsgálatban megállapított és az (EU) 2020/658 végrehajtási rendelettel módosított kiegyenlítő vámok mértékét. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2021/823 bizottsági végrehajtási rendelet (6) szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság 2021. május 20-án úgy határozott, hogy fenntartja az eredeti vizsgálatban megállapított és az (EU) 2020/658 végrehajtási rendelettel módosított kiegyenlítő vámok mértékét.

6

| (6) | A Bizottság megállapította, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a támogatás folytatódásával járna, mivel az érintett termék Unióba irányuló támogatott kivitele továbbra is jelentős mértékű lenne. Emellett, tekintettel a Törökországban rendelkezésre álló hatalmas szabad kapacitásra, az uniós piac vonzerejére, a Törökországból érkező behozatal árszintjeire és azok uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatására, az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető volt a kár folytatódása. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság megállapította, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a támogatás folytatódásával járna, mivel az érintett termék Unióba irányuló támogatott kivitele továbbra is jelentős mértékű lenne. Emellett, tekintettel a Törökországban rendelkezésre álló hatalmas szabad kapacitásra, az uniós piac vonzerejére, a Törökországból érkező behozatal árszintjeire és azok uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatására, az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető volt a kár folytatódása.

| (7) | Következésképpen megállapítást nyert, hogy nincsenek olyan, uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek a meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(7)

Következésképpen megállapítást nyert, hogy nincsenek olyan, uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek a meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának.

| (8) | A jelenleg hatályban levő végleges kiegyenlítő vámok mértéke 1,5 % és 9,5 % közötti. |
| --- | --- |

(8)

A jelenleg hatályban levő végleges kiegyenlítő vámok mértéke 1,5 % és 9,5 % közötti.

1.2.   A részleges időközi felülvizsgálat megindítása

A részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (9) | A Bizottsághoz 2020. május 29-én az (EU) 2016/1037 rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) 19. cikke alapján a Selina Balik Isleme Tesis Ithalat Ihracat ve Ticaret Anonim Sirketi elnevezésű exportáló termelő (a továbbiakban: a kérelmező) kérelmet nyújtott be a hatályban lévő kiegyenlítő vám részleges időközi felülvizsgálata érdekében. A részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő vizsgálatára korlátozódott. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottsághoz 2020. május 29-én az (EU) 2016/1037 rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) 19. cikke alapján a Selina Balik Isleme Tesis Ithalat Ihracat ve Ticaret Anonim Sirketi elnevezésű exportáló termelő (a továbbiakban: a kérelmező) kérelmet nyújtott be a hatályban lévő kiegyenlítő vám részleges időközi felülvizsgálata érdekében. A részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő vizsgálatára korlátozódott.

| (10) | Az Európai Bizottság 2021. február 5-én az alaprendelet 19. cikke szerinti időközi felülvizsgálatot indított a Török Köztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország) származó egyes szivárványos pisztrángok Unióba történő behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (7). |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Bizottság 2021. február 5-én az alaprendelet 19. cikke szerinti időközi felülvizsgálatot indított a Török Köztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország) származó egyes szivárványos pisztrángok Unióba történő behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (7).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

7

| (11) | A kérelmező azzal érvelt, hogy a fennálló kiegyenlítő intézkedéseket indokoló körülmények a jelek szerint megváltoztak, és a kérelmező tekintetében tartósnak tűnnek. |
| --- | --- |

(11)

A kérelmező azzal érvelt, hogy a fennálló kiegyenlítő intézkedéseket indokoló körülmények a jelek szerint megváltoztak, és a kérelmező tekintetében tartósnak tűnnek.

1.3.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (12) | A kérelmező támogatására vonatkozó felülvizsgálat a 2020. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra terjedt ki. |
| --- | --- |

(12)

A kérelmező támogatására vonatkozó felülvizsgálat a 2020. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra terjedt ki.

1.4.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (13) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a felülvizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert uniós termelőket és szövetségeket, valamint az érintett ország kormányát a felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a felülvizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert uniós termelőket és szövetségeket, valamint az érintett ország kormányát a felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (14) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(14)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.4.1.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (15) | A Bizottság kérdőíveket küldött a kérelmezőnek és az érintett ország hatóságainak. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság kérdőíveket küldött a kérelmezőnek és az érintett ország hatóságainak.

| (16) | A Bizottság mind a kérelmezőtől, mind az érintett ország hatóságaitól kapott kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság mind a kérelmezőtől, mind az érintett ország hatóságaitól kapott kitöltött kérdőívet.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (17) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék: a Török Köztársaságból származó és jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 és 0305430011) alá tartozó szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) alábbi kiszerelései:






  — | élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy |
| --- | --- | --- |

(17)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék: a Török Köztársaságból származó és jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 és 0305430011) alá tartozó szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) alábbi kiszerelései:

—

élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy

| — | friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:






  — | egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy |
| --- | --- | --- |

—

friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:

—

egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy

| — | fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1 kg tömegű, vagy |
| --- | --- |

—

fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1 kg tömegű, vagy

| — | filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű, |
| --- | --- |

—

filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű,

(a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

| (18) | Az eredeti vizsgálattal egyezően a Bizottság megállapította, hogy a Törökországban termelt és az Unióba exportált termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által termelt és az Unióban értékesített termék alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai megegyeznek, továbbá alapvető végfelhasználási területei is megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékeknek tekintette. |
| --- | --- |

(18)

Az eredeti vizsgálattal egyezően a Bizottság megállapította, hogy a Törökországban termelt és az Unióba exportált termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által termelt és az Unióban értékesített termék alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai megegyeznek, továbbá alapvető végfelhasználási területei is megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékeknek tekintette.

3.   A KÉRELEM VISSZAVONÁSA

A KÉRELEM VISSZAVONÁSA

| (19) | A Bizottsághoz intézett, 2021. november 30-i levelében a kérelmező visszavonta az időközi felülvizsgálat iránti kérelmét. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottsághoz intézett, 2021. november 30-i levelében a kérelmező visszavonta az időközi felülvizsgálat iránti kérelmét.

| (20) | Az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban az eljárás megszüntethető, kivéve, ha a megszüntetés az Unió érdekeit sértené. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban az eljárás megszüntethető, kivéve, ha a megszüntetés az Unió érdekeit sértené.

| (21) | A vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely arra utalna, hogy az eljárás megszüntetése sértené az Unió érdekeit. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely arra utalna, hogy az eljárás megszüntetése sértené az Unió érdekeit.

| (22) | Továbbá, 2021. szeptember 20-án az Európai Bizottság a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok Unióba történő behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozóan országos szintű részleges időközi felülvizsgálatot indított (8). Ezért a jelenleg hatályos szubvencióellenes intézkedéseket e kereten belül valamennyi exportáló termelő tekintetében felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(22)

Továbbá, 2021. szeptember 20-án az Európai Bizottság a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok Unióba történő behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozóan országos szintű részleges időközi felülvizsgálatot indított (8). Ezért a jelenleg hatályos szubvencióellenes intézkedéseket e kereten belül valamennyi exportáló termelő tekintetében felül kell vizsgálni.

8

4.   KÖVETKEZTETÉS ÉS NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

KÖVETKEZTETÉS ÉS NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (23) | A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a részleges időközi felülvizsgálatra irányuló eljárást anélkül indokolt megszüntetnie, hogy a jelentős tartós változás vagy a kérelmezővel kapcsolatos támogatási gyakorlatok tekintetében hivatalos megállapítást tenne. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a részleges időközi felülvizsgálatra irányuló eljárást anélkül indokolt megszüntetnie, hogy a jelentős tartós változás vagy a kérelmezővel kapcsolatos támogatási gyakorlatok tekintetében hivatalos megállapítást tenne.

| (24) | Az érdekelt feleket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik benyújtására. |
| --- | --- |

(24)

Az érdekelt feleket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik benyújtására.

| (25) | A Bizottsághoz nem érkezett olyan észrevétel, amely alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott volna, hogy az eljárás megszüntetése nem áll az Unió érdekében. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottsághoz nem érkezett olyan észrevétel, amely alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott volna, hogy az eljárás megszüntetése nem áll az Unió érdekében.

| (26) | Ez a határozat összhangban van az alaprendelet 25. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(26)

Ez a határozat összhangban van az alaprendelet 25. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Török Köztársaságból származó és jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 és 0305430011) alá tartozó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálata a kérelmező tekintetében megszűnik.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/309 végrehajtási rendelete (2015. február 26.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 56., 2015.2.27., 12. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/823 végrehajtási rendelete (2018. június 4.) a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről (HL L 139., 2018.6.5., 14. o.).

3

(4)  Az (EU) 2018/823 végrehajtási rendelet (49) preambulumbekezdése.

4

(5)  A Bizottság (EU) 2020/658 végrehajtási rendelete (2020. május 15.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2015/309 végrehajtási rendeletnek az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikkének (4) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról (HL L 155., 2020.5.18., 3. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2021/823 végrehajtási rendelete (2021. május 20.) az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Törökországból származó szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 183., 2021.5.25., 5. o.).

6

(7)  
  HL C 40., 2021.2.5., 12. o.

7

(8)  
  HL C 380., 2021.9.20., 15. o.

8

---

Helyesbítések

| 2022.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/64

---

Helyesbítés az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a 9–14 szénatomos láncú, perfluor-tartalmú karbonsavak (C9-C14 PFCA-k), ezek sói és a C9–C14 PFCA-rokon anyagok tekintetében történő módosításáról szóló, 2021. augusztus 4-i (EU) 2021/1297 bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 282., 2021. augusztus 5.
  )

| 1. | A 32. oldalon, a melléklet első bekezdésében: |
| --- | --- |

1.

A 32. oldalon, a melléklet első bekezdésében:

a következő szövegrész:

„A XVII. mellékletben a 68. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:”

helyesen:

„A XVII. melléklet a következő bejegyzéssel egészül ki:”.

| 2. | A 33. oldalon a mellékletben található táblázat 10. pontjában: |
| --- | --- |

2.

A 33. oldalon a mellékletben található táblázat 10. pontjában:

a következő szövegrész:

„
  2024. augusztus 25-ig a 2. pontban említett koncentrációs határérték 2 000 ppb a perfluoralkoxi-csoportokat tartalmazó fluorműanyagokban és fluorelasztomerekben található C9–C14 PFCA-k összessége esetében. 2024. augusztus 25-től a koncentrációs határérték 100 ppb a perfluoralkoxi-csoportokat tartalmazó fluorműanyagokban és fluorelasztomerekben található C9–C14 PFCA-k összessége esetében.”

helyesen:

„
  2024. augusztus 25-ig a 2. pontban említett koncentrációs határérték 2 000 ppb a perfluoralkoxi-csoportokat tartalmazó fluorműanyagokban és fluorelasztomerekben található C9–C14 PFCA-k összessége esetében. 2024. augusztus 26-tól a koncentrációs határérték 100 ppb a perfluoralkoxi-csoportokat tartalmazó fluorműanyagokban és fluorelasztomerekben található C9–C14 PFCA-k összessége esetében.”

---

| 2022.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/65

---

Helyesbítés a Corynebacterium glutamicum CGMCC 7.366 által termelt L-valin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről szóló, 2021. november 26-i (EU) 2021/2077 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 426. 2021. november 29.
  )

A 7. oldalon, a melléklet első oszlopában:

a következő szövegrész:

„3c371i”

helyesen:

„3c371ii”.

---

| 2022.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/66

---

Helyesbítés az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2003/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 170., 2019. június 25.
  )

| 1. | A 47. oldalon, az I. melléklet II. részében, az 1.C.I.b)i. pont („Funkció szerinti termékkategória: egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony szervetlen trágya”) 1. alpontjában: |
| --- | --- |

1.

A 47. oldalon, az I. melléklet II. részében, az 1.C.I.b)i. pont („Funkció szerinti termékkategória: egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony szervetlen trágya”) 1. alpontjában:

a következő szövegrész:

| „1. | Az egyetlen makroelemet tartalmazó, szilárd szervetlen trágyának garantáltan tartalmaznia kell ...” |
| --- | --- |

„1.

Az egyetlen makroelemet tartalmazó, szilárd szervetlen trágyának garantáltan tartalmaznia kell ...”

helyesen:

| „1. | Az egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony szervetlen trágyának garantáltan tartalmaznia kell...”. |
| --- | --- |

„1.

Az egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony szervetlen trágyának garantáltan tartalmaznia kell...”.

| 2. | A 48. oldalon, az I. melléklet II. részében, az 1.C.I.b)i. pont („Funkció szerinti termékkategória: egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony szervetlen trágya”) 2. alpontjának első bekezdésében: |
| --- | --- |

2.

A 48. oldalon, az I. melléklet II. részében, az 1.C.I.b)i. pont („Funkció szerinti termékkategória: egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony szervetlen trágya”) 2. alpontjának első bekezdésében:

a következő szövegrész:

| „2. | Ha az egyetlen makroelemet tartalmazó, szilárd szervetlen trágya csak egy garantált makroelemet ....” |
| --- | --- |

„2.

Ha az egyetlen makroelemet tartalmazó, szilárd szervetlen trágya csak egy garantált makroelemet ....”

helyesen:

| „2. | Ha az egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony szervetlen trágya csak egy garantált makroelemet ....”. |
| --- | --- |

„2.

Ha az egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony szervetlen trágya csak egy garantált makroelemet ....”.

| 3. | A 48. oldalon, az I. melléklet II. részében, az 1.C.I.b)i. pont („Funkció szerinti termékkategória: egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony szervetlen trágya”) 2. alpontjának második bekezdésében: |
| --- | --- |

3.

A 48. oldalon, az I. melléklet II. részében, az 1.C.I.b)i. pont („Funkció szerinti termékkategória: egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony szervetlen trágya”) 2. alpontjának második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Ha az egyetlen makroelemet tartalmazó, szilárd szervetlen trágya csak egy garantált elsődleges makroelemet ....”

helyesen:

„Ha az egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony szervetlen trágya csak egy garantált makroelemet ....”.

| 4. | A 75. oldalon, a III. melléklet II. részében, az 1.C.I.a) pont („Funkció szerinti termékkategória: makroelem-tartalmú, szilárd szervetlen trágya”) 1. és 2. alpontjában: |
| --- | --- |

4.

A 75. oldalon, a III. melléklet II. részében, az 1.C.I.a) pont („Funkció szerinti termékkategória: makroelem-tartalmú, szilárd szervetlen trágya”) 1. és 2. alpontjában:

a következő szövegrész:

| „1. | A mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágya kizárólag akkor címkézhető »komplex«-ként, ha minden fizikai egység az összes garantált tápanyagot a garantált mennyiségben tartalmazza. |
| --- | --- |

„1.

A mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágya kizárólag akkor címkézhető »komplex«-ként, ha minden fizikai egység az összes garantált tápanyagot a garantált mennyiségben tartalmazza.

| 2. | Fel kell tüntetni a mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágya szemcseméretét, méghozzá a megadott szemméretű szitán áteső tömegszázalék feltüntetésével.” |
| --- | --- |

2.

Fel kell tüntetni a mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágya szemcseméretét, méghozzá a megadott szemméretű szitán áteső tömegszázalék feltüntetésével.”

helyesen:

| „1. | A makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágya kizárólag akkor címkézhető »komplex«-ként, ha minden fizikai egység az összes garantált tápanyagot a garantált mennyiségben tartalmazza. |
| --- | --- |

„1.

A makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágya kizárólag akkor címkézhető »komplex«-ként, ha minden fizikai egység az összes garantált tápanyagot a garantált mennyiségben tartalmazza.

| 2. | Fel kell tüntetni a makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágya szemcseméretét, méghozzá a megadott szemméretű szitán áteső tömegszázalék feltüntetésével.” |
| --- | --- |

2.

Fel kell tüntetni a makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágya szemcseméretét, méghozzá a megadott szemméretű szitán áteső tömegszázalék feltüntetésével.”

| 5. | A 75. és a 76. oldalon, a III. melléklet II. részében, az 1.C.I.a) pont („Funkció szerinti termékkategória: makroelem-tartalmú, szilárd szervetlen trágya”) 4. alpontjában: |
| --- | --- |

5.

A 75. és a 76. oldalon, a III. melléklet II. részében, az 1.C.I.a) pont („Funkció szerinti termékkategória: makroelem-tartalmú, szilárd szervetlen trágya”) 4. alpontjában:

a következő szövegrész:

| „4. | A bevonatos mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák esetében meg kell adni a bevonóanyagok nevét, az egyes anyagokkal bevont arányt és a következő adatokat:






  a) | a polimerrel bevont mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák esetében fel kell tüntetni a következő megjegyzést: »A tápanyagok feltáródási üteme a szubsztrátum hőmérsékletének függvényében változhat. Ilyen esetben szükség lehet az adagolás kiigazítására«; és |
| --- | --- | --- |

„4.

A bevonatos mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák esetében meg kell adni a bevonóanyagok nevét, az egyes anyagokkal bevont arányt és a következő adatokat:

a)

a polimerrel bevont mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák esetében fel kell tüntetni a következő megjegyzést: »A tápanyagok feltáródási üteme a szubsztrátum hőmérsékletének függvényében változhat. Ilyen esetben szükség lehet az adagolás kiigazítására«; és

| b) | a kénnel (S) bevont mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák és kénpolimerrel bevont mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák esetében fel kell tüntetni a következő megjegyzést: »A tápanyagok feltáródási üteme a szubsztrátum hőmérsékletének és a biológiai aktivitásnak a függvényében változhat. Ilyen esetben szükség lehet az adagolás kiigazítására«.” |
| --- | --- |

b)

a kénnel (S) bevont mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák és kénpolimerrel bevont mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák esetében fel kell tüntetni a következő megjegyzést: »A tápanyagok feltáródási üteme a szubsztrátum hőmérsékletének és a biológiai aktivitásnak a függvényében változhat. Ilyen esetben szükség lehet az adagolás kiigazítására«.”

helyesen:

| „4. | A bevonatos makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák esetében meg kell adni a bevonóanyagok nevét, az egyes anyagokkal bevont arányt és a következő adatokat:






  a) | a polimerrel bevont makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák esetében fel kell tüntetni a következő megjegyzést: »A tápanyagok feltáródási üteme a szubsztrátum hőmérsékletének függvényében változhat. Ilyen esetben szükség lehet az adagolás kiigazítására«; és |
| --- | --- | --- |

„4.

A bevonatos makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák esetében meg kell adni a bevonóanyagok nevét, az egyes anyagokkal bevont arányt és a következő adatokat:

a)

a polimerrel bevont makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák esetében fel kell tüntetni a következő megjegyzést: »A tápanyagok feltáródási üteme a szubsztrátum hőmérsékletének függvényében változhat. Ilyen esetben szükség lehet az adagolás kiigazítására«; és

| b) | a kénnel (S) bevont makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák és kénpolimerrel bevont makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák esetében fel kell tüntetni a következő megjegyzést: »A tápanyagok feltáródási üteme a szubsztrátum hőmérsékletének és a biológiai aktivitásnak a függvényében változhat. Ilyen esetben szükség lehet az adagolás kiigazítására«”. |
| --- | --- |

b)

a kénnel (S) bevont makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák és kénpolimerrel bevont makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágyák esetében fel kell tüntetni a következő megjegyzést: »A tápanyagok feltáródási üteme a szubsztrátum hőmérsékletének és a biológiai aktivitásnak a függvényében változhat. Ilyen esetben szükség lehet az adagolás kiigazítására«”.

| 6. | A 76. oldalon, a III. melléklet II. részében, az 1.C.I.a) pont („Funkció szerinti termékkategória: makroelem-tartalmú, szilárd szervetlen trágya”) 5. alpontjában: |
| --- | --- |

6.

A 76. oldalon, a III. melléklet II. részében, az 1.C.I.a) pont („Funkció szerinti termékkategória: makroelem-tartalmú, szilárd szervetlen trágya”) 5. alpontjában:

a következő szövegrész:

„... — úgy kell jelezni, mintha azokat szándékosan adták volna a mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen anyaghoz: ...”

helyesen:

„... — úgy kell jelezni, mintha azokat szándékosan adták volna a makroelem-tartalmú szilárd szervetlen anyaghoz:...”.

| 7. | A 77. oldalon, a III. melléklet II. részében, az 1.C.I.a) pont („Funkció szerinti termékkategória: makroelem-tartalmú, szilárd szervetlen trágya”) 8.d) alpontjában: |
| --- | --- |

7.

A 77. oldalon, a III. melléklet II. részében, az 1.C.I.a) pont („Funkció szerinti termékkategória: makroelem-tartalmú, szilárd szervetlen trágya”) 8.d) alpontjában:

a következő szövegrész:

| „d) | ha a mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágya egy vagy több komplexképző anyaggal képzett mikroelemkomplexeket tartalmaz, akkor a mikroelem neve és vegyjele után fel kell tüntetni a következő megjelölést: ...” |
| --- | --- |

„d)

ha a mikroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágya egy vagy több komplexképző anyaggal képzett mikroelemkomplexeket tartalmaz, akkor a mikroelem neve és vegyjele után fel kell tüntetni a következő megjelölést: ...”

helyesen:

| „d) | ha a makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágya egy vagy több komplexképző anyaggal képzett mikroelemkomplexeket tartalmaz, akkor a mikroelem neve és vegyjele után fel kell tüntetni a következő megjelölést: ...”. |
| --- | --- |

„d)

ha a makroelem-tartalmú szilárd szervetlen trágya egy vagy több komplexképző anyaggal képzett mikroelemkomplexeket tartalmaz, akkor a mikroelem neve és vegyjele után fel kell tüntetni a következő megjelölést: ...”.

| 8. | A 87. oldalon, a IV. melléklet I. részében az 1. pont 1.1.e) alpontjában: |
| --- | --- |

8.

A 87. oldalon, a IV. melléklet I. részében az 1. pont 1.1.e) alpontjában:

a következő szövegrész:

| „e) | tápanyagpolimerek, a II. melléklet II. része 9. összetevő-kategóriájának megfelelően,” |
| --- | --- |

„e)

tápanyagpolimerek, a II. melléklet II. része 9. összetevő-kategóriájának megfelelően,”

helyesen:

| „e) | tápanyagpolimerek, a II. melléklet II. része 8. összetevő-kategóriájának megfelelően,”. |
| --- | --- |

„e)

tápanyagpolimerek, a II. melléklet II. része 8. összetevő-kategóriájának megfelelően,”.

---