# Úřední věstník L 151/2022

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 151 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 652. června 2022 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 151

České vydání

Právní předpisy

Ročník 652. června 2022

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/858 ze dne 30. května 2022 o pilotním režimu pro tržní infrastruktury založené na technologii sdíleného registru a o změně nařízení (EU) č. 600/2014 a (EU) č. 909/2014 a směrnice 2014/65/EU (
  1
  ) | 1 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/858 ze dne 30. května 2022 o pilotním režimu pro tržní infrastruktury založené na technologii sdíleného registru a o změně nařízení (EU) č. 600/2014 a (EU) č. 909/2014 a směrnice 2014/65/EU (
  1
  )

1

1

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/859 ze dne 24. května 2022, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku | 34 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2022/860 ze dne 1. června 2022, kterým se mění příloha III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006, pokud jde o monakoliny z červené fermentované rýže (
  1
  ) | 37 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/861 ze dne 1. června 2022, kterým se na období od 1. srpna 2022 do 31. července 2023 stanoví mimořádná pravidla pro druhé žádosti členských států o podporu Unie na ovoce a zeleninu do škol a mléko do škol a kterým se stanoví odchylka od prováděcího nařízení (EU) 2017/39, pokud jde o přerozdělení podpory Unie | 42 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/862 ze dne 1. června 2022, kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006, pokud jde o seznam uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy nebo provozním omezením v Unii (
  1
  ) | 45 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2022/863 ze dne 24. května 2022 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EU a zemí společného tranzitního režimu ustaveném Úmluvou o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 ke změnám uvedené úmluvy | 62 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2022/864 ze dne 24. května 2022, kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externího auditora Lietuvos bankas | 64 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/865 ze dne 24. května 2022, kterým se České republice povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 287 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty | 66 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/866 ze dne 25. května 2022 o nevyřešených námitkách týkajících se podmínek pro udělení povolení biocidního přípravku Primer PIP v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012
  (oznámeno pod číslem C(2022) 3318)

   (
  1
  ) | 68 |
| | | DOPORUČENÍ |
| | * | Doporučení Komise (EU) 2022/867 ze dne 1. června 2022 o uvolnění nouzových zásob ropy členskými státy po invazi na Ukrajinu | 72 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/859 ze dne 24. května 2022, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku

34

*

Nařízení Komise (EU) 2022/860 ze dne 1. června 2022, kterým se mění příloha III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006, pokud jde o monakoliny z červené fermentované rýže (
  1
  )

1

37

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/861 ze dne 1. června 2022, kterým se na období od 1. srpna 2022 do 31. července 2023 stanoví mimořádná pravidla pro druhé žádosti členských států o podporu Unie na ovoce a zeleninu do škol a mléko do škol a kterým se stanoví odchylka od prováděcího nařízení (EU) 2017/39, pokud jde o přerozdělení podpory Unie

42

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/862 ze dne 1. června 2022, kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006, pokud jde o seznam uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy nebo provozním omezením v Unii (
  1
  )

1

45

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2022/863 ze dne 24. května 2022 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EU a zemí společného tranzitního režimu ustaveném Úmluvou o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 ke změnám uvedené úmluvy

62

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2022/864 ze dne 24. května 2022, kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externího auditora Lietuvos bankas

64

*

Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/865 ze dne 24. května 2022, kterým se České republice povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 287 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

66

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/866 ze dne 25. května 2022 o nevyřešených námitkách týkajících se podmínek pro udělení povolení biocidního přípravku Primer PIP v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012
  (oznámeno pod číslem C(2022) 3318)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2022) 3318)

1

68

DOPORUČENÍ

*

Doporučení Komise (EU) 2022/867 ze dne 1. června 2022 o uvolnění nouzových zásob ropy členskými státy po invazi na Ukrajinu

72

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava rozhodnutí smíšeného výboru EU-Island č. 1/2021 ze dne 16. července 2021, kterým se Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou mění nahrazením protokolu č. 3 k ní o definici pojmu původní produkty a o metodách správní spolupráce [2021/1857] ( Úř. věst. L 381, 27.10.2021 ) | 74 |

Opravy

*

Oprava rozhodnutí smíšeného výboru EU-Island č. 1/2021 ze dne 16. července 2021, kterým se Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou mění nahrazením protokolu č. 3 k ní o definici pojmu původní produkty a o metodách správní spolupráce [2021/1857] ( Úř. věst. L 381, 27.10.2021 )

( Úř. věst. L 381, 27.10.2021 )

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 2.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/858

ze dne 30. května 2022

o pilotním režimu pro tržní infrastruktury založené na technologii sdíleného registru a o změně nařízení (EU) č. 600/2014 a (EU) č. 909/2014 a směrnice 2014/65/EU

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je důležité zajistit, aby byly právní předpisy Unie v oblasti finančních služeb vhodné pro digitální éru a přispívaly k hospodářství připravenému na budoucnost, které působí ve prospěch občanů, mimo jiné i tím, že umožní používání inovačních technologií. Unie má politický zájem na výzkumu, rozvoji a podpoře zavádění průlomových technologií ve finančním sektoru, včetně technologie sdíleného registru (DLT). Kryptoaktiva představují jednu z hlavních aplikací technologie sdíleného registru ve finančním sektoru. |
| --- | --- |

(1)

Je důležité zajistit, aby byly právní předpisy Unie v oblasti finančních služeb vhodné pro digitální éru a přispívaly k hospodářství připravenému na budoucnost, které působí ve prospěch občanů, mimo jiné i tím, že umožní používání inovačních technologií. Unie má politický zájem na výzkumu, rozvoji a podpoře zavádění průlomových technologií ve finančním sektoru, včetně technologie sdíleného registru (DLT). Kryptoaktiva představují jednu z hlavních aplikací technologie sdíleného registru ve finančním sektoru.

| (2) | Většina kryptoaktiv nespadá do oblasti působnosti právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb a přináší mimo jiné problémy týkající se ochrany investorů, integrity trhu, spotřeby energie a finanční stability. Tato kryptoaktiva proto vyžadují speciální regulační rámec na úrovni Unie. Naproti tomu jiná kryptoaktiva lze považovat za finanční nástroje ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (4). Pokud se kryptoaktiva považují za finanční nástroj podle uvedené směrnice, může se na emitenty těchto kryptoaktiv a podniky, které provádějí činnosti s těmito kryptoaktivy spojené, vztahovat úplný soubor právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 (5), (EU) č. 596/2014 (6), (EU) č. 909/2014 (7) a (EU) 2017/1129 (8) a směrnic Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (9) a 2013/50/EU (10). |
| --- | --- |

(2)

Většina kryptoaktiv nespadá do oblasti působnosti právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb a přináší mimo jiné problémy týkající se ochrany investorů, integrity trhu, spotřeby energie a finanční stability. Tato kryptoaktiva proto vyžadují speciální regulační rámec na úrovni Unie. Naproti tomu jiná kryptoaktiva lze považovat za finanční nástroje ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (4). Pokud se kryptoaktiva považují za finanční nástroj podle uvedené směrnice, může se na emitenty těchto kryptoaktiv a podniky, které provádějí činnosti s těmito kryptoaktivy spojené, vztahovat úplný soubor právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 (5), (EU) č. 596/2014 (6), (EU) č. 909/2014 (7) a (EU) 2017/1129 (8) a směrnic Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (9) a 2013/50/EU (10).

| (3) | Očekává se, že takzvaná tokenizace finančních nástrojů, to znamená digitální zastoupení finančních nástrojů ve sdíleném registru nebo emise tradičních tříd aktiv v tokenizované podobě, která umožní jejich emisi, uchovávání a převod ve sdíleném registru, otevře příležitosti pro zlepšení efektivity v obchodním a poobchodním procesu. Nicméně vzhledem k tomu, že k hlavním kompromisům, které souvisejí s úvěrovými riziky a likviditou, dochází i nadále ve světě využívajícím tokeny, bude úspěch systémů založených na tokenech záviset na tom, jak bude, alespoň prozatím, probíhat jejich interakce s tradičními systémy založenými na účtech. |
| --- | --- |

(3)

Očekává se, že takzvaná tokenizace finančních nástrojů, to znamená digitální zastoupení finančních nástrojů ve sdíleném registru nebo emise tradičních tříd aktiv v tokenizované podobě, která umožní jejich emisi, uchovávání a převod ve sdíleném registru, otevře příležitosti pro zlepšení efektivity v obchodním a poobchodním procesu. Nicméně vzhledem k tomu, že k hlavním kompromisům, které souvisejí s úvěrovými riziky a likviditou, dochází i nadále ve světě využívajícím tokeny, bude úspěch systémů založených na tokenech záviset na tom, jak bude, alespoň prozatím, probíhat jejich interakce s tradičními systémy založenými na účtech.

| (4) | Právní předpisy Unie v oblasti finančních služeb nebyly vytvořeny s ohledem na technologii sdíleného registru a kryptoaktiva a obsahují ustanovení, která mohou vyloučit nebo omezit použití technologie sdíleného registru při emisi, obchodování a vypořádání kryptoaktiv, která jsou považována za finanční nástroje. V současné době také chybí povolená infrastruktura finančního trhu, která by využívala technologii sdíleného registru a poskytovala pro kryptoaktiva, která jsou považována za finanční nástroje, služby v oblasti obchodování nebo vypořádání, případně kombinaci těchto služeb. Rozvoj sekundárního trhu s takovými kryptoaktivy by mohl přinést četné výhody, jako jsou vyšší účinnost, transparentnost a hospodářská soutěž v souvislosti s obchodováním a vypořádáním. |
| --- | --- |

(4)

Právní předpisy Unie v oblasti finančních služeb nebyly vytvořeny s ohledem na technologii sdíleného registru a kryptoaktiva a obsahují ustanovení, která mohou vyloučit nebo omezit použití technologie sdíleného registru při emisi, obchodování a vypořádání kryptoaktiv, která jsou považována za finanční nástroje. V současné době také chybí povolená infrastruktura finančního trhu, která by využívala technologii sdíleného registru a poskytovala pro kryptoaktiva, která jsou považována za finanční nástroje, služby v oblasti obchodování nebo vypořádání, případně kombinaci těchto služeb. Rozvoj sekundárního trhu s takovými kryptoaktivy by mohl přinést četné výhody, jako jsou vyšší účinnost, transparentnost a hospodářská soutěž v souvislosti s obchodováním a vypořádáním.

| (5) | Zároveň existují mezery v regulačním rámci způsobené právními, technologickými a provozními specifiky souvisejícími s používáním technologie sdíleného registru a s kryptoaktivy, která jsou považována za finanční nástroje. Neexistují například žádné požadavky na transparentnost, spolehlivost nebo bezpečnost protokolů a tzv. inteligentních smluv, o které se kryptoaktiva považovaná za finanční nástroje opírají. Použitá technologie by také mohla zvýraznit některé nové formy rizik, která nejsou ve stávajících pravidlech náležitě řešena. V Unii bylo vyvinuto několik projektů pro obchodování s kryptoaktivy, která jsou považována za finanční nástroje, a pro související poobchodní služby a činnosti, ale jen málo z nich je již v provozu, a ty, kterých se to týká, mají jen omezený rozsah. Kromě toho, jak zdůraznily poradní skupina Evropské centrální banky (ECB) pro tržní infrastruktury pro cenné papíry a zajištění a poradní skupina ECB pro tržní infrastruktury pro platby, by používání technologie sdíleného registru obnášelo potíže obdobné těm, s nimiž se potýkají konvenční technologie, jako jsou problémy s roztříštěností a interoperabilitou, a zároveň by mohlo vést k novým problémům týkajícím se například právní platnosti tokenů. Vzhledem k omezeným zkušenostem, pokud jde o obchodování s kryptoaktivy považovanými za finanční nástroje a související poobchodní služby a činnosti, je v současné době předčasné provádět významné úpravy právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb za účelem plného zavedení těchto kryptoaktiv a technologií, jež jsou pro jejich provoz používány. Vytváření infrastruktury finančního trhu pro kryptoaktiva, která jsou považována za finanční nástroje, je v současné době zároveň omezeno některými požadavky zakotvenými v právních předpisech Unie v oblasti finančních služeb, které nejsou pro tato kryptoaktiva, která jsou považována za finanční nástroje, a pro použití technologie sdíleného registru uzpůsobeny. Například platformy pro obchodování s kryptoaktivy obvykle umožňují přímý přístup neprofesionálním investorům, zatímco tradiční obchodní systémy obvykle umožňují těmto investorům pouze přístup prostřednictvím finančních zprostředkovatelů. |
| --- | --- |

(5)

Zároveň existují mezery v regulačním rámci způsobené právními, technologickými a provozními specifiky souvisejícími s používáním technologie sdíleného registru a s kryptoaktivy, která jsou považována za finanční nástroje. Neexistují například žádné požadavky na transparentnost, spolehlivost nebo bezpečnost protokolů a tzv. inteligentních smluv, o které se kryptoaktiva považovaná za finanční nástroje opírají. Použitá technologie by také mohla zvýraznit některé nové formy rizik, která nejsou ve stávajících pravidlech náležitě řešena. V Unii bylo vyvinuto několik projektů pro obchodování s kryptoaktivy, která jsou považována za finanční nástroje, a pro související poobchodní služby a činnosti, ale jen málo z nich je již v provozu, a ty, kterých se to týká, mají jen omezený rozsah. Kromě toho, jak zdůraznily poradní skupina Evropské centrální banky (ECB) pro tržní infrastruktury pro cenné papíry a zajištění a poradní skupina ECB pro tržní infrastruktury pro platby, by používání technologie sdíleného registru obnášelo potíže obdobné těm, s nimiž se potýkají konvenční technologie, jako jsou problémy s roztříštěností a interoperabilitou, a zároveň by mohlo vést k novým problémům týkajícím se například právní platnosti tokenů. Vzhledem k omezeným zkušenostem, pokud jde o obchodování s kryptoaktivy považovanými za finanční nástroje a související poobchodní služby a činnosti, je v současné době předčasné provádět významné úpravy právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb za účelem plného zavedení těchto kryptoaktiv a technologií, jež jsou pro jejich provoz používány. Vytváření infrastruktury finančního trhu pro kryptoaktiva, která jsou považována za finanční nástroje, je v současné době zároveň omezeno některými požadavky zakotvenými v právních předpisech Unie v oblasti finančních služeb, které nejsou pro tato kryptoaktiva, která jsou považována za finanční nástroje, a pro použití technologie sdíleného registru uzpůsobeny. Například platformy pro obchodování s kryptoaktivy obvykle umožňují přímý přístup neprofesionálním investorům, zatímco tradiční obchodní systémy obvykle umožňují těmto investorům pouze přístup prostřednictvím finančních zprostředkovatelů.

| (6) | Aby byl umožněn rozvoj kryptoaktiv považovaných za finanční nástroje, jakož i rozvoj technologie sdíleného registru při současném zachování vysoké úrovně ochrany investorů, integrity trhu, finanční stability a transparentnosti a aby se předešlo regulatorní arbitráži a mezerám v právní úpravě, bylo by užitečné vytvořit pilotní režim tržních infrastruktur založených na technologii sdíleného registru s cílem testovat takové DLT tržní infrastruktury (dále jen „pilotní režim“). Pilotní režim by měl určitým DLT tržním infrastrukturám umožňovat dočasné vynětí z některých zvláštních požadavků právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb, které by jinak mohly provozovatelům bránit ve vývoji řešení pro obchodování a vypořádání transakcí s kryptoaktivy, která jsou považována za finanční nástroje, aniž by byly oslabeny stávající požadavky nebo záruky uplatňované na tradiční tržní infrastruktury. DLT tržní infrastruktury a jejich provozovatelé by měli mít zavedeny odpovídající záruky, které se vztahují na používání technologie sdíleného registru, aby byla zajištěna účinná ochrana investorů, včetně jasně stanovené odpovědnosti vůči klientům za veškeré ztráty způsobené provozním selháním. Pilotní režim by měl rovněž umožnit evropskému orgánu dohledu (Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy) (ESMA) zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (11) a příslušným orgánům vyvodit poučení z provozu pilotního režimu a získat zkušenosti ohledně příležitostí a konkrétních rizik, která souvisí s kryptoaktivy považovanými za finanční nástroje a s technologiemi, které jsou pro jejich provoz používány. Zkušenosti s pilotním režimem by měly pomoci s vypracováním možných praktických návrhů vhodného regulačního rámce, aby bylo možné provést v právních předpisech Unie cílené úpravy týkající se vydávání a uchovávání aktiv, poskytování služeb souvisejících s aktivy, obchodování s finančními nástroji vedenými na DLT a vypořádání těchto finančních nástrojů. |
| --- | --- |

(6)

Aby byl umožněn rozvoj kryptoaktiv považovaných za finanční nástroje, jakož i rozvoj technologie sdíleného registru při současném zachování vysoké úrovně ochrany investorů, integrity trhu, finanční stability a transparentnosti a aby se předešlo regulatorní arbitráži a mezerám v právní úpravě, bylo by užitečné vytvořit pilotní režim tržních infrastruktur založených na technologii sdíleného registru s cílem testovat takové DLT tržní infrastruktury (dále jen „pilotní režim“). Pilotní režim by měl určitým DLT tržním infrastrukturám umožňovat dočasné vynětí z některých zvláštních požadavků právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb, které by jinak mohly provozovatelům bránit ve vývoji řešení pro obchodování a vypořádání transakcí s kryptoaktivy, která jsou považována za finanční nástroje, aniž by byly oslabeny stávající požadavky nebo záruky uplatňované na tradiční tržní infrastruktury. DLT tržní infrastruktury a jejich provozovatelé by měli mít zavedeny odpovídající záruky, které se vztahují na používání technologie sdíleného registru, aby byla zajištěna účinná ochrana investorů, včetně jasně stanovené odpovědnosti vůči klientům za veškeré ztráty způsobené provozním selháním. Pilotní režim by měl rovněž umožnit evropskému orgánu dohledu (Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy) (ESMA) zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (11) a příslušným orgánům vyvodit poučení z provozu pilotního režimu a získat zkušenosti ohledně příležitostí a konkrétních rizik, která souvisí s kryptoaktivy považovanými za finanční nástroje a s technologiemi, které jsou pro jejich provoz používány. Zkušenosti s pilotním režimem by měly pomoci s vypracováním možných praktických návrhů vhodného regulačního rámce, aby bylo možné provést v právních předpisech Unie cílené úpravy týkající se vydávání a uchovávání aktiv, poskytování služeb souvisejících s aktivy, obchodování s finančními nástroji vedenými na DLT a vypořádání těchto finančních nástrojů.

| (7) | K dosažení cílů pilotního režimu by měl být v Unii vytvořen nový status DLT tržní infrastruktury s cílem zajistit, aby Unie byla schopna udržet si vedoucí pozici, pokud jde o finanční nástroje v tokenizované podobě, a přispět k rozvoji sekundárního trhu s těmito aktivy. Status DLT tržní infrastruktury by měl být volitelný a neměl by bránit infrastrukturám finančního trhu, jako jsou obchodní systémy, centrální depozitáře cenných papírů (dále jen „centrální depozitáře“) a ústřední protistrany, v rozvíjení obchodních a poobchodních služeb a činností týkajících se kryptoaktiv, která jsou považována za finanční nástroje nebo jsou založena na technologii sdíleného registru, podle stávajících právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb. |
| --- | --- |

(7)

K dosažení cílů pilotního režimu by měl být v Unii vytvořen nový status DLT tržní infrastruktury s cílem zajistit, aby Unie byla schopna udržet si vedoucí pozici, pokud jde o finanční nástroje v tokenizované podobě, a přispět k rozvoji sekundárního trhu s těmito aktivy. Status DLT tržní infrastruktury by měl být volitelný a neměl by bránit infrastrukturám finančního trhu, jako jsou obchodní systémy, centrální depozitáře cenných papírů (dále jen „centrální depozitáře“) a ústřední protistrany, v rozvíjení obchodních a poobchodních služeb a činností týkajících se kryptoaktiv, která jsou považována za finanční nástroje nebo jsou založena na technologii sdíleného registru, podle stávajících právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb.

| (8) | DLT tržní infrastruktura by měla přijímat k obchodování či evidovat ve sdíleném registru pouze finanční nástroje vedené na DLT. Finančními nástroji vedenými na DLT by měla být kryptoaktiva, která se považují za finanční nástroje a která jsou vydána, převedena a uchovávána ve sdíleném registru. |
| --- | --- |

(8)

DLT tržní infrastruktura by měla přijímat k obchodování či evidovat ve sdíleném registru pouze finanční nástroje vedené na DLT. Finančními nástroji vedenými na DLT by měla být kryptoaktiva, která se považují za finanční nástroje a která jsou vydána, převedena a uchovávána ve sdíleném registru.

| (9) | Právní předpisy Unie v oblasti finančních služeb mají být neutrální, pokud jde o používání jakékoli konkrétní technologie na úkor jiné. Proto je třeba vyhnout se odkazům na konkrétní druh technologie sdíleného registru. Provozovatelé DLT tržních infrastruktur by měli zajistit, aby byli schopni plnit všechny platné požadavky bez ohledu na použitou technologii. |
| --- | --- |

(9)

Právní předpisy Unie v oblasti finančních služeb mají být neutrální, pokud jde o používání jakékoli konkrétní technologie na úkor jiné. Proto je třeba vyhnout se odkazům na konkrétní druh technologie sdíleného registru. Provozovatelé DLT tržních infrastruktur by měli zajistit, aby byli schopni plnit všechny platné požadavky bez ohledu na použitou technologii.

| (10) | Při uplatňování tohoto nařízení by měly být zohledněny zásady technologické neutrality, proporcionality a rovných podmínek, jakož i zásada „stejná činnost, stejné riziko, stejná pravidla“, aby tak byl pro účastníky trhu zajištěn regulační prostor, který jim poskytne možnost inovovat, aby byly hájeny hodnoty, jako jsou transparentnost, spravedlnost, stabilita, ochrana spotřebitelů a investorů, odpovědnost a integrita trhu, a aby byla zajištěna ochrana soukromí a osobních údajů, jež je zaručena v článcích 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(10)

Při uplatňování tohoto nařízení by měly být zohledněny zásady technologické neutrality, proporcionality a rovných podmínek, jakož i zásada „stejná činnost, stejné riziko, stejná pravidla“, aby tak byl pro účastníky trhu zajištěn regulační prostor, který jim poskytne možnost inovovat, aby byly hájeny hodnoty, jako jsou transparentnost, spravedlnost, stabilita, ochrana spotřebitelů a investorů, odpovědnost a integrita trhu, a aby byla zajištěna ochrana soukromí a osobních údajů, jež je zaručena v článcích 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie.

| (11) | Přístup k pilotnímu režimu by neměl být omezen na zavedené subjekty, ale měl by být otevřen novým účastníkům. Subjekt, který nemá povolení podle nařízení (EU) č. 909/2014 nebo směrnice 2014/65/EU, by mohl požádat o povolení podle uvedeného nařízení nebo případně podle uvedené směrnice a současně o zvláštní povolení podle tohoto nařízení. V takových případech by příslušný orgán neměl posuzovat, zda takový subjekt splňuje požadavky nařízení (EU) č. 909/2014 nebo směrnice 2014/65/EU, pro něž bylo zažádáno o výjimku podle tohoto nařízení. Tyto subjekty by měly mít možnost provozovat DLT tržní infrastruktury pouze v souladu s tímto nařízením a jejich povolení by mělo být odňato, jakmile skončí platnost jejich zvláštního povolení, pokud tyto subjekty nepředloží úplnou žádost o povolení podle nařízení (EU) č. 909/2014 nebo podle směrnice 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(11)

Přístup k pilotnímu režimu by neměl být omezen na zavedené subjekty, ale měl by být otevřen novým účastníkům. Subjekt, který nemá povolení podle nařízení (EU) č. 909/2014 nebo směrnice 2014/65/EU, by mohl požádat o povolení podle uvedeného nařízení nebo případně podle uvedené směrnice a současně o zvláštní povolení podle tohoto nařízení. V takových případech by příslušný orgán neměl posuzovat, zda takový subjekt splňuje požadavky nařízení (EU) č. 909/2014 nebo směrnice 2014/65/EU, pro něž bylo zažádáno o výjimku podle tohoto nařízení. Tyto subjekty by měly mít možnost provozovat DLT tržní infrastruktury pouze v souladu s tímto nařízením a jejich povolení by mělo být odňato, jakmile skončí platnost jejich zvláštního povolení, pokud tyto subjekty nepředloží úplnou žádost o povolení podle nařízení (EU) č. 909/2014 nebo podle směrnice 2014/65/EU.

| (12) | Koncepce DLT tržní infrastruktury zahrnuje mnohostranné obchodní systémy DLT (dále jen „DLT MTF“), DLT systémy vypořádání (dále jen „DLT SS“) a DLT systémy pro obchodování a vypořádání (dále jen „DLT TSS“). DLT tržní infrastruktury by měly být schopny spolupracovat s ostatními účastníky trhu s cílem nalézt inovativní řešení založená na technologii sdíleného registru v různých segmentech hodnotového řetězce finančních služeb. |
| --- | --- |

(12)

Koncepce DLT tržní infrastruktury zahrnuje mnohostranné obchodní systémy DLT (dále jen „DLT MTF“), DLT systémy vypořádání (dále jen „DLT SS“) a DLT systémy pro obchodování a vypořádání (dále jen „DLT TSS“). DLT tržní infrastruktury by měly být schopny spolupracovat s ostatními účastníky trhu s cílem nalézt inovativní řešení založená na technologii sdíleného registru v různých segmentech hodnotového řetězce finančních služeb.

| (13) | DLT MTF by měl být mnohostranným obchodním systémem provozovaným investičním podnikem nebo organizátorem trhu, kterému bylo uděleno povolení podle směrnice 2014/65/EU a zvláštní povolení podle tohoto nařízení. Úvěrová instituce povolená podle směrnice 2013/36/EU, která poskytuje investiční služby nebo provádí investiční činnosti, by měla mít možnost provozovat DLT MFF, pouze pokud jí bylo uděleno povolení jako investičnímu podniku nebo organizátoru trhu podle směrnice 2014/65/EU. Na DLT MTF a jejich provozovatele by se měly vztahovat všechny požadavky, které se vztahují na mnohostranné obchodní systémy a jejich provozovatele podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (12), směrnice 2014/65/EU nebo jakýchkoli jiných platných právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb, s výjimkou požadavků, k nimž příslušný orgán udělil výjimku v souladu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

(13)

DLT MTF by měl být mnohostranným obchodním systémem provozovaným investičním podnikem nebo organizátorem trhu, kterému bylo uděleno povolení podle směrnice 2014/65/EU a zvláštní povolení podle tohoto nařízení. Úvěrová instituce povolená podle směrnice 2013/36/EU, která poskytuje investiční služby nebo provádí investiční činnosti, by měla mít možnost provozovat DLT MFF, pouze pokud jí bylo uděleno povolení jako investičnímu podniku nebo organizátoru trhu podle směrnice 2014/65/EU. Na DLT MTF a jejich provozovatele by se měly vztahovat všechny požadavky, které se vztahují na mnohostranné obchodní systémy a jejich provozovatele podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (12), směrnice 2014/65/EU nebo jakýchkoli jiných platných právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb, s výjimkou požadavků, k nimž příslušný orgán udělil výjimku v souladu s tímto nařízením.

| (14) | Použití technologie sdíleného registru, kdy jsou všechny transakce evidovány ve sdíleném registru, může urychlit a kombinovat obchodování a vypořádání tak, že proběhnou téměř v reálném čase, a umožní kombinaci obchodních a poobchodních služeb a činností. Vzhledem k politickým rozhodnutím týkajícím se rizikové specializace a rozdělení rizik za účelem povzbuzení hospodářské soutěže je nicméně kombinace obchodní a poobchodní činnosti v rámci jediného subjektu podle stávajících pravidel nemožná, a to bez ohledu na použitou technologii. Pilotní režim by neměl sloužit jako precedent pro odůvodnění důkladného přepracování rozdělení obchodních a poobchodních činností ani pro přepracování systému infrastruktury finančního trhu. Vzhledem k potenciálním přínosům technologie sdíleného registru, pokud jde o kombinaci obchodování a vypořádání, je však odůvodněné stanovit v pilotním režimu specializovanou DLT tržní infrastrukturu, konkrétně DLT TSS, která bude kombinovat činnosti obvykle vykonávané mnohostrannými obchodními systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry. |
| --- | --- |

(14)

Použití technologie sdíleného registru, kdy jsou všechny transakce evidovány ve sdíleném registru, může urychlit a kombinovat obchodování a vypořádání tak, že proběhnou téměř v reálném čase, a umožní kombinaci obchodních a poobchodních služeb a činností. Vzhledem k politickým rozhodnutím týkajícím se rizikové specializace a rozdělení rizik za účelem povzbuzení hospodářské soutěže je nicméně kombinace obchodní a poobchodní činnosti v rámci jediného subjektu podle stávajících pravidel nemožná, a to bez ohledu na použitou technologii. Pilotní režim by neměl sloužit jako precedent pro odůvodnění důkladného přepracování rozdělení obchodních a poobchodních činností ani pro přepracování systému infrastruktury finančního trhu. Vzhledem k potenciálním přínosům technologie sdíleného registru, pokud jde o kombinaci obchodování a vypořádání, je však odůvodněné stanovit v pilotním režimu specializovanou DLT tržní infrastrukturu, konkrétně DLT TSS, která bude kombinovat činnosti obvykle vykonávané mnohostrannými obchodními systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry.

| (15) | DLT TSS by měl být buď DLT MTF, který kombinuje služby poskytované DLT MTF a DLT SS a měl by být provozován investičním podnikem nebo organizátorem trhu, kteří obdrželi zvláštní povolení k provozování DLT TSS podle tohoto nařízení, nebo by měl být DLT SS, který kombinuje služby poskytované DLT MTF a DLT SS, a měl by být provozován centrálním depozitářem, který obdržel zvláštní povolení k provozování DLT TSS podle tohoto nařízení. Úvěrová instituce povolená podle směrnice 2013/36/EU, která poskytuje investiční služby nebo provádí investiční činnosti, by měla mít možnost provozovat DLT MFF, pouze pokud jí bylo uděleno povolení jako investičnímu podniku nebo organizátoru trhu podle směrnice 2014/65/EU. Na investiční podnik nebo organizátora trhu provozujícího DLT TSS by se měly vztahovat požadavky, které se vztahují na DLT MTF, a na centrálního depozitáře provozujícího DLT TSS by se měly vztahovat požadavky, které se vztahují na DLT SS. Vzhledem k tomu, že DLT TSS by investičnímu podniku nebo organizátorovi trhu umožnil rovněž poskytovat služby vypořádání a centrálnímu depozitáři rovněž poskytovat obchodní služby, je nezbytné, aby investiční podniky nebo organizátoři trhu rovněž splňovali požadavky vztahující se na DLT SS a aby centrální depozitář splňoval požadavky vztahující se na DLT MTF. Vzhledem k tomu, že se na centrální depozitáře při poskytování investičních služeb nebo provádění investičních činností v souladu s nařízením (EU) č. 909/2014 nevztahují určitá povolení a organizační požadavky podle směrnice 2014/65/EU, je vhodné zaujmout obdobný přístup v rámci pilotního režimu jak k investičním podnikům, tak k organizátorům trhu a centrálním depozitářům provozujícím DLT TSS. Investiční podnik nebo organizátor trhu provozující DLT TSS by proto měli být vyňati z omezeného souboru požadavků na udělení povolení a organizačních požadavků podle nařízení (EU) č. 909/2014, neboť investiční podnik nebo organizátor trhu budou muset splnit požadavky na udělení povolení a organizační požadavky podle směrnice 2014/65/EU. Naopak centrální depozitář provozující DLT TSS by měl být vyňat z omezeného souboru požadavků na udělení povolení a organizačních požadavků podle směrnice 2014/65/EU, neboť centrální depozitář bude muset splnit požadavky na udělení povolení a organizační požadavky podle nařízení (EU) č. 909/2014. Tyto výjimky by měly být dočasné a neměly by se vztahovat na DLT tržní infrastrukturu provozovanou mimo pilotní režim. ESMA by měl být schopen posoudit technické normy týkající se vedení evidence a provozních rizik přijaté podle nařízení (EU) č. 909/2014 s cílem zajistit jejich přiměřené uplatňování na investiční podniky nebo organizátory trhu, kteří provozují DLT TSS. |
| --- | --- |

(15)

DLT TSS by měl být buď DLT MTF, který kombinuje služby poskytované DLT MTF a DLT SS a měl by být provozován investičním podnikem nebo organizátorem trhu, kteří obdrželi zvláštní povolení k provozování DLT TSS podle tohoto nařízení, nebo by měl být DLT SS, který kombinuje služby poskytované DLT MTF a DLT SS, a měl by být provozován centrálním depozitářem, který obdržel zvláštní povolení k provozování DLT TSS podle tohoto nařízení. Úvěrová instituce povolená podle směrnice 2013/36/EU, která poskytuje investiční služby nebo provádí investiční činnosti, by měla mít možnost provozovat DLT MFF, pouze pokud jí bylo uděleno povolení jako investičnímu podniku nebo organizátoru trhu podle směrnice 2014/65/EU. Na investiční podnik nebo organizátora trhu provozujícího DLT TSS by se měly vztahovat požadavky, které se vztahují na DLT MTF, a na centrálního depozitáře provozujícího DLT TSS by se měly vztahovat požadavky, které se vztahují na DLT SS. Vzhledem k tomu, že DLT TSS by investičnímu podniku nebo organizátorovi trhu umožnil rovněž poskytovat služby vypořádání a centrálnímu depozitáři rovněž poskytovat obchodní služby, je nezbytné, aby investiční podniky nebo organizátoři trhu rovněž splňovali požadavky vztahující se na DLT SS a aby centrální depozitář splňoval požadavky vztahující se na DLT MTF. Vzhledem k tomu, že se na centrální depozitáře při poskytování investičních služeb nebo provádění investičních činností v souladu s nařízením (EU) č. 909/2014 nevztahují určitá povolení a organizační požadavky podle směrnice 2014/65/EU, je vhodné zaujmout obdobný přístup v rámci pilotního režimu jak k investičním podnikům, tak k organizátorům trhu a centrálním depozitářům provozujícím DLT TSS. Investiční podnik nebo organizátor trhu provozující DLT TSS by proto měli být vyňati z omezeného souboru požadavků na udělení povolení a organizačních požadavků podle nařízení (EU) č. 909/2014, neboť investiční podnik nebo organizátor trhu budou muset splnit požadavky na udělení povolení a organizační požadavky podle směrnice 2014/65/EU. Naopak centrální depozitář provozující DLT TSS by měl být vyňat z omezeného souboru požadavků na udělení povolení a organizačních požadavků podle směrnice 2014/65/EU, neboť centrální depozitář bude muset splnit požadavky na udělení povolení a organizační požadavky podle nařízení (EU) č. 909/2014. Tyto výjimky by měly být dočasné a neměly by se vztahovat na DLT tržní infrastrukturu provozovanou mimo pilotní režim. ESMA by měl být schopen posoudit technické normy týkající se vedení evidence a provozních rizik přijaté podle nařízení (EU) č. 909/2014 s cílem zajistit jejich přiměřené uplatňování na investiční podniky nebo organizátory trhu, kteří provozují DLT TSS.

| (16) | Provozovatelé DLT TSS by měli mít možnost požádat o stejné výjimky, jaké se vztahují na provozovatele DLT MTF a DLT SS, pokud splňují podmínky spojené s výjimkami a veškerá kompenzační opatření požadovaná příslušnými orgány. Kritéria podobná těm, jež se vztahují na DLT MTF a DLT SS, by se měla vztahovat na výjimky dostupné pro DLT TSS a na veškeré podmínky spojené s těmito výjimkami a kompenzačními opatřeními. |
| --- | --- |

(16)

Provozovatelé DLT TSS by měli mít možnost požádat o stejné výjimky, jaké se vztahují na provozovatele DLT MTF a DLT SS, pokud splňují podmínky spojené s výjimkami a veškerá kompenzační opatření požadovaná příslušnými orgány. Kritéria podobná těm, jež se vztahují na DLT MTF a DLT SS, by se měla vztahovat na výjimky dostupné pro DLT TSS a na veškeré podmínky spojené s těmito výjimkami a kompenzačními opatřeními.

| (17) | S cílem zajistit dodatečnou flexibilitu při uplatňování některých požadavků nařízení (EU) č. 909/2014 na investiční podniky nebo organizátory trhu provozující DLT TSS a zároveň zajistit rovné podmínky ve vztahu k centrálním depozitářům poskytujícím služby vypořádání v rámci pilotního režimu by měly být centrálním depozitářům provozujícím DLT SS nebo DLT TSS a investičním podnikům nebo organizátorům trhu provozujícím DLT TSS k dispozici určité výjimky z požadavků uvedeného nařízení, pokud jde o opatření k prevenci a řešení selhání vypořádání, z požadavků na účast a transparentnost a z požadavků na používání určitých komunikačních postupů s účastníky a jinými tržními infrastrukturami. Tyto výjimky by měly podléhat podmínkám, které jsou s nimi spojeny, včetně určitých minimálních požadavků, a veškerým kompenzačním opatřením požadovaným příslušným orgánem, aby bylo dosaženo cílů ustanovení nařízení (EU) č. 909/2014, pro něž je výjimka požadována, nebo aby byla zajištěna ochrana investorů, integrita trhu či finanční stabilita. Provozovatel DLT TSS by měl prokázat, že požadovaná výjimka je přiměřená a odůvodněná používáním technologie sdíleného registru. |
| --- | --- |

(17)

S cílem zajistit dodatečnou flexibilitu při uplatňování některých požadavků nařízení (EU) č. 909/2014 na investiční podniky nebo organizátory trhu provozující DLT TSS a zároveň zajistit rovné podmínky ve vztahu k centrálním depozitářům poskytujícím služby vypořádání v rámci pilotního režimu by měly být centrálním depozitářům provozujícím DLT SS nebo DLT TSS a investičním podnikům nebo organizátorům trhu provozujícím DLT TSS k dispozici určité výjimky z požadavků uvedeného nařízení, pokud jde o opatření k prevenci a řešení selhání vypořádání, z požadavků na účast a transparentnost a z požadavků na používání určitých komunikačních postupů s účastníky a jinými tržními infrastrukturami. Tyto výjimky by měly podléhat podmínkám, které jsou s nimi spojeny, včetně určitých minimálních požadavků, a veškerým kompenzačním opatřením požadovaným příslušným orgánem, aby bylo dosaženo cílů ustanovení nařízení (EU) č. 909/2014, pro něž je výjimka požadována, nebo aby byla zajištěna ochrana investorů, integrita trhu či finanční stabilita. Provozovatel DLT TSS by měl prokázat, že požadovaná výjimka je přiměřená a odůvodněná používáním technologie sdíleného registru.

| (18) | DLT SS by měl být systém vypořádání, který je provozován centrálním depozitářem povoleným podle nařízení (EU) č. 909/2014 a který získal zvláštní povolení k provozování DLT SS podle tohoto nařízení. DLT SS a centrální depozitář, který jej provozuje, by měly podléhat všem příslušným požadavkům podle nařízení (EU) č. 909/2014 a veškerým dalším platným právním předpisům Unie v oblasti finančních služeb, s výjimkou požadavků, pro něž byla udělena výjimka v souladu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

(18)

DLT SS by měl být systém vypořádání, který je provozován centrálním depozitářem povoleným podle nařízení (EU) č. 909/2014 a který získal zvláštní povolení k provozování DLT SS podle tohoto nařízení. DLT SS a centrální depozitář, který jej provozuje, by měly podléhat všem příslušným požadavkům podle nařízení (EU) č. 909/2014 a veškerým dalším platným právním předpisům Unie v oblasti finančních služeb, s výjimkou požadavků, pro něž byla udělena výjimka v souladu s tímto nařízením.

| (19) | Pokud ECB a národní centrální banky nebo jiné orgány vedené členskými státy, které vykonávají obdobné funkce, či jiné veřejné orgány pověřené správou veřejného dluhu v Unii nebo oprávněné do této správy zasahovat provozují DLT SS, neměly by být povinny žádat příslušný orgán o zvláštní povolení s cílem využít výjimky podle tohoto nařízení, neboť takové subjekty nemají povinnost podávat hlášení příslušným orgánům ani řídit se jejich pokyny a podléhají omezenému souboru požadavků podle nařízení (EU) č. 909/2014. |
| --- | --- |

(19)

Pokud ECB a národní centrální banky nebo jiné orgány vedené členskými státy, které vykonávají obdobné funkce, či jiné veřejné orgány pověřené správou veřejného dluhu v Unii nebo oprávněné do této správy zasahovat provozují DLT SS, neměly by být povinny žádat příslušný orgán o zvláštní povolení s cílem využít výjimky podle tohoto nařízení, neboť takové subjekty nemají povinnost podávat hlášení příslušným orgánům ani řídit se jejich pokyny a podléhají omezenému souboru požadavků podle nařízení (EU) č. 909/2014.

| (20) | Vytvořením pilotního režimu by neměly být dotčeny úkoly ani povinnosti ECB a národních centrálních bank v Evropském systému centrálních bank, které jsou stanoveny ve Smlouvě o fungování Evropské unie a v protokolu č. 4 o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a to v zájmu podpory hladkého fungování platebních systémů a zajištění účinných a spolehlivých zúčtovacích a platebních systémů v Unii a ve vztahu ke třetím zemím. |
| --- | --- |

(20)

Vytvořením pilotního režimu by neměly být dotčeny úkoly ani povinnosti ECB a národních centrálních bank v Evropském systému centrálních bank, které jsou stanoveny ve Smlouvě o fungování Evropské unie a v protokolu č. 4 o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a to v zájmu podpory hladkého fungování platebních systémů a zajištění účinných a spolehlivých zúčtovacích a platebních systémů v Unii a ve vztahu ke třetím zemím.

| (21) | Svěření povinností dohledu stanovené tímto nařízením je odůvodněno zvláštními charakteristikami a riziky pilotního režimu. Struktura dohledu pilotního režimu by proto neměla být chápána jako precedent pro jakýkoli budoucí akt Unie v oblasti finančních služeb. |
| --- | --- |

(21)

Svěření povinností dohledu stanovené tímto nařízením je odůvodněno zvláštními charakteristikami a riziky pilotního režimu. Struktura dohledu pilotního režimu by proto neměla být chápána jako precedent pro jakýkoli budoucí akt Unie v oblasti finančních služeb.

| (22) | Provozovatelé DLT tržních infrastruktur by měli nést odpovědnost v případě ztráty finančních prostředků, kolaterálu nebo finančního nástroje vedeného na DLT. Odpovědnost provozovatele DLT tržní infrastruktury by měla být omezena na tržní hodnotu ztraceného aktiva v době, kdy ke ztrátě došlo. Provozovatel DLT tržní infrastruktury by neměl odpovídat za události, které mu nelze přičítat, zejména za jakoukoli událost, u níž prokáže, že k ní došlo nezávisle na jeho provozu, včetně problémů vzniklých v důsledku vnější události mimo jeho přiměřenou kontrolu. |
| --- | --- |

(22)

Provozovatelé DLT tržních infrastruktur by měli nést odpovědnost v případě ztráty finančních prostředků, kolaterálu nebo finančního nástroje vedeného na DLT. Odpovědnost provozovatele DLT tržní infrastruktury by měla být omezena na tržní hodnotu ztraceného aktiva v době, kdy ke ztrátě došlo. Provozovatel DLT tržní infrastruktury by neměl odpovídat za události, které mu nelze přičítat, zejména za jakoukoli událost, u níž prokáže, že k ní došlo nezávisle na jeho provozu, včetně problémů vzniklých v důsledku vnější události mimo jeho přiměřenou kontrolu.

| (23) | S cílem umožnit inovace a experimentální postupy ve zdravém regulačním prostředí a zároveň zachovat ochranu investorů, integritu trhu a finanční stabilitu by druhy finančních nástrojů přijatých k obchodování nebo evidovaných na DLT tržní infrastruktuře měly být omezeny na akcie, dluhopisy a podílové jednotky subjektů kolektivního investování, které využívají výjimku pouze pro provádění podle směrnice 2014/65/EU. Toto nařízení by mělo stanovit mezní hodnoty, které by mohly být v určitých situacích sníženy. Zejména aby se zabránilo jakémukoli riziku pro finanční stabilitu, měla by být omezena celková tržní hodnota finančních nástrojů vedených na DLT přijatých k obchodování nebo evidovaných na DLT tržní infrastruktuře. |
| --- | --- |

(23)

S cílem umožnit inovace a experimentální postupy ve zdravém regulačním prostředí a zároveň zachovat ochranu investorů, integritu trhu a finanční stabilitu by druhy finančních nástrojů přijatých k obchodování nebo evidovaných na DLT tržní infrastruktuře měly být omezeny na akcie, dluhopisy a podílové jednotky subjektů kolektivního investování, které využívají výjimku pouze pro provádění podle směrnice 2014/65/EU. Toto nařízení by mělo stanovit mezní hodnoty, které by mohly být v určitých situacích sníženy. Zejména aby se zabránilo jakémukoli riziku pro finanční stabilitu, měla by být omezena celková tržní hodnota finančních nástrojů vedených na DLT přijatých k obchodování nebo evidovaných na DLT tržní infrastruktuře.

| (24) | Aby mohlo dojít k posunu směrem k rovným podmínkám pro finanční nástroje přijaté k obchodování v tradičním obchodním systému ve smyslu směrnice 2014/65/EU a byla zajištěna vysoká úroveň ochrany investorů, integrity trhu a finanční stability, měly by finanční nástroje vedené na DLT a přijaté k obchodování v DLT MTF nebo DLT TSS podléhat ustanovením nařízení (EU) č. 596/2014, která zakazují zneužívání trhu. |
| --- | --- |

(24)

Aby mohlo dojít k posunu směrem k rovným podmínkám pro finanční nástroje přijaté k obchodování v tradičním obchodním systému ve smyslu směrnice 2014/65/EU a byla zajištěna vysoká úroveň ochrany investorů, integrity trhu a finanční stability, měly by finanční nástroje vedené na DLT a přijaté k obchodování v DLT MTF nebo DLT TSS podléhat ustanovením nařízení (EU) č. 596/2014, která zakazují zneužívání trhu.

| (25) | Příslušné orgány by měly mít možnost udělit na žádost provozovatele DLT MTF jednu nebo více dočasných výjimek, pokud provozovatel splňuje podmínky spojené s těmito výjimkami a veškeré další požadavky stanovené tímto nařízením za účelem řešení nových forem rizik spojených s používáním technologie sdíleného registru. Provozovatel DLT MTF by rovněž měl dodržovat všechna kompenzační opatření požadovaná příslušným orgánem za účelem dosažení cílů daného ustanovení, ve vztahu k němuž bylo o výjimku požádáno, nebo za účelem zajištění ochrany investorů, integrity trhu či finanční stability. |
| --- | --- |

(25)

Příslušné orgány by měly mít možnost udělit na žádost provozovatele DLT MTF jednu nebo více dočasných výjimek, pokud provozovatel splňuje podmínky spojené s těmito výjimkami a veškeré další požadavky stanovené tímto nařízením za účelem řešení nových forem rizik spojených s používáním technologie sdíleného registru. Provozovatel DLT MTF by rovněž měl dodržovat všechna kompenzační opatření požadovaná příslušným orgánem za účelem dosažení cílů daného ustanovení, ve vztahu k němuž bylo o výjimku požádáno, nebo za účelem zajištění ochrany investorů, integrity trhu či finanční stability.

| (26) | Příslušné orgány by měly mít možnost udělit na žádost provozovatele DLT MTF výjimku z povinnosti zprostředkování podle směrnice 2014/65/EU. V současnosti je tradičním mnohostranným obchodním systémům povoleno přijímat jako členy nebo účastníky pouze investiční podniky, úvěrové instituce a další osoby, které mají dostatečnou úroveň obchodních schopností a kompetencí a které udržují odpovídající organizační opatření a zdroje. Naproti tomu mnoho platforem pro obchodování s kryptoaktivy nabízí nezprostředkovaný přístup a neprofesionálním investorům poskytuje přímý přístup. Obdobně může být potenciální regulační překážkou pro vytvoření mnohostranného obchodního systému pro finanční nástroje vedené na DLT povinnost zprostředkování podle směrnice 2014/65/EU. Na žádost provozovatele DLT MTF by proto měl mít příslušný orgán možnost udělit dočasnou výjimku z této povinnosti zprostředkování s cílem poskytnout neprofesionálním investorům přímý přístup a umožnit jim obchodovat na vlastní účet za předpokladu, že existují odpovídající záruky týkající se ochrany investorů, že tito neprofesionální investoři splňují určité podmínky a že provozovatel dodržuje všechna další opatření ochrany investorů, která příslušný orgán vyžaduje. Neprofesionální investoři, kteří mají přímý přístup do DLT MTF jako členové nebo účastníci, na něž se vztahuje výjimka z povinnosti zprostředkování, by neměli být považováni za investiční podniky ve smyslu směrnice 2014/65/EU pouze na základě toho, že jsou členy nebo účastníky DLT MTF. |
| --- | --- |

(26)

Příslušné orgány by měly mít možnost udělit na žádost provozovatele DLT MTF výjimku z povinnosti zprostředkování podle směrnice 2014/65/EU. V současnosti je tradičním mnohostranným obchodním systémům povoleno přijímat jako členy nebo účastníky pouze investiční podniky, úvěrové instituce a další osoby, které mají dostatečnou úroveň obchodních schopností a kompetencí a které udržují odpovídající organizační opatření a zdroje. Naproti tomu mnoho platforem pro obchodování s kryptoaktivy nabízí nezprostředkovaný přístup a neprofesionálním investorům poskytuje přímý přístup. Obdobně může být potenciální regulační překážkou pro vytvoření mnohostranného obchodního systému pro finanční nástroje vedené na DLT povinnost zprostředkování podle směrnice 2014/65/EU. Na žádost provozovatele DLT MTF by proto měl mít příslušný orgán možnost udělit dočasnou výjimku z této povinnosti zprostředkování s cílem poskytnout neprofesionálním investorům přímý přístup a umožnit jim obchodovat na vlastní účet za předpokladu, že existují odpovídající záruky týkající se ochrany investorů, že tito neprofesionální investoři splňují určité podmínky a že provozovatel dodržuje všechna další opatření ochrany investorů, která příslušný orgán vyžaduje. Neprofesionální investoři, kteří mají přímý přístup do DLT MTF jako členové nebo účastníci, na něž se vztahuje výjimka z povinnosti zprostředkování, by neměli být považováni za investiční podniky ve smyslu směrnice 2014/65/EU pouze na základě toho, že jsou členy nebo účastníky DLT MTF.

| (27) | Příslušné orgány by měly mít možnost udělit na žádost provozovatele DLT MTF rovněž výjimku z požadavků na hlášení transakcí podle nařízení (EU) č. 600/2014, pokud DLT MTF splňuje určité podmínky. |
| --- | --- |

(27)

Příslušné orgány by měly mít možnost udělit na žádost provozovatele DLT MTF rovněž výjimku z požadavků na hlášení transakcí podle nařízení (EU) č. 600/2014, pokud DLT MTF splňuje určité podmínky.

| (28) | Aby mohla být udělena výjimka podle tohoto nařízení, měl by provozovatel DLT MTF prokázat, že požadovaná výjimka je přiměřená a omezená na použití technologie sdíleného registru, jak je popsáno v jeho obchodním plánu, a že požadovaná výjimka je omezena na DLT MTF a nevztahuje se na žádné jiné mnohostranné obchodní systémy provozované stejným investičním podnikem nebo organizátorem trhu. |
| --- | --- |

(28)

Aby mohla být udělena výjimka podle tohoto nařízení, měl by provozovatel DLT MTF prokázat, že požadovaná výjimka je přiměřená a omezená na použití technologie sdíleného registru, jak je popsáno v jeho obchodním plánu, a že požadovaná výjimka je omezena na DLT MTF a nevztahuje se na žádné jiné mnohostranné obchodní systémy provozované stejným investičním podnikem nebo organizátorem trhu.

| (29) | Na žádost centrálního depozitáře provozujícího DLT SS by příslušné orgány měly mít možnost udělit jednu nebo více dočasných výjimek, pokud tento centrální depozitář splňuje podmínky spojené s těmito výjimkami a veškeré další požadavky stanovené v tomto nařízení za účelem řešení nových forem rizik spojených s používáním technologie sdíleného registru. Centrální depozitář provozující DLT SS by měl rovněž dodržovat veškerá kompenzační opatření požadovaná příslušným orgánem za účelem splnění cílů ustanovení, pro něž byla výjimka požadována, nebo za účelem zajištění ochrany investorů, integrity trhu či finanční stability. |
| --- | --- |

(29)

Na žádost centrálního depozitáře provozujícího DLT SS by příslušné orgány měly mít možnost udělit jednu nebo více dočasných výjimek, pokud tento centrální depozitář splňuje podmínky spojené s těmito výjimkami a veškeré další požadavky stanovené v tomto nařízení za účelem řešení nových forem rizik spojených s používáním technologie sdíleného registru. Centrální depozitář provozující DLT SS by měl rovněž dodržovat veškerá kompenzační opatření požadovaná příslušným orgánem za účelem splnění cílů ustanovení, pro něž byla výjimka požadována, nebo za účelem zajištění ochrany investorů, integrity trhu či finanční stability.

| (30) | Mělo by být umožněno vyjmout centrální depozitáře provozující DLT SS z určitých ustanovení nařízení (EU) č. 909/2014, která pravděpodobně vytvoří regulační překážky pro vývoj DLT SS. Výjimky by například měly být možné, pokud se nepoužijí pravidla uvedeného nařízení, která se vztahují na centrální depozitáře a která odkazují na pojmy „zaknihovaná podoba“, „účet cenných papírů“ a „převodní příkazy“, na centrální depozitáře provozující DLT SS, s výjimkou požadavků na propojení centrálních depozitářů, které by se měly použít obdobně. Pokud jde o pojem „účet cenných papírů“, výjimka by se vztahovala na pravidla pro evidenci cenných papírů, celistvost emise a oddělení účtů. Vzhledem k tomu, že centrální depozitáře provozují systémy vypořádání obchodů s cennými papíry připisováním cenných papírů na účty cenných papírů jejich účastníků a odepisováním cenných papírů z těchto účtů, podvojný zápis nebo vícenásobná evidence cenných papírů nemusí být v DLT SS vždy proveditelné. Centrální depozitář provozující DLT SS by proto měl mít možnost požádat o výjimku z pravidel v nařízení (EU) č. 909/2014, která se týkají pojmu „forma zápisu do příslušné evidence cenných papírů“, pokud je taková výjimka nutná pro zaevidování finančních nástrojů vedených na DLT do sdíleného registru. Centrální depozitář provozující DLT SS by však přesto měl zajistit integritu emise finančních nástrojů vedených na DLT ve sdíleném registru a oddělení finančních nástrojů vedených na DLT patřících různým účastníkům. |
| --- | --- |

(30)

Mělo by být umožněno vyjmout centrální depozitáře provozující DLT SS z určitých ustanovení nařízení (EU) č. 909/2014, která pravděpodobně vytvoří regulační překážky pro vývoj DLT SS. Výjimky by například měly být možné, pokud se nepoužijí pravidla uvedeného nařízení, která se vztahují na centrální depozitáře a která odkazují na pojmy „zaknihovaná podoba“, „účet cenných papírů“ a „převodní příkazy“, na centrální depozitáře provozující DLT SS, s výjimkou požadavků na propojení centrálních depozitářů, které by se měly použít obdobně. Pokud jde o pojem „účet cenných papírů“, výjimka by se vztahovala na pravidla pro evidenci cenných papírů, celistvost emise a oddělení účtů. Vzhledem k tomu, že centrální depozitáře provozují systémy vypořádání obchodů s cennými papíry připisováním cenných papírů na účty cenných papírů jejich účastníků a odepisováním cenných papírů z těchto účtů, podvojný zápis nebo vícenásobná evidence cenných papírů nemusí být v DLT SS vždy proveditelné. Centrální depozitář provozující DLT SS by proto měl mít možnost požádat o výjimku z pravidel v nařízení (EU) č. 909/2014, která se týkají pojmu „forma zápisu do příslušné evidence cenných papírů“, pokud je taková výjimka nutná pro zaevidování finančních nástrojů vedených na DLT do sdíleného registru. Centrální depozitář provozující DLT SS by však přesto měl zajistit integritu emise finančních nástrojů vedených na DLT ve sdíleném registru a oddělení finančních nástrojů vedených na DLT patřících různým účastníkům.

| (31) | Centrální depozitář provozující DLT SS by měl vždy podléhat ustanovením nařízení (EU) č. 909/2014, podle kterých centrální depozitář, který externě zajišťuje služby nebo činnosti u třetí strany, je nadále plně odpovědný za plnění všech svých povinností podle uvedeného nařízení a je povinen zajistit, aby žádné externí zajišťování služeb či činností nevedlo k přenesení jeho odpovědnosti. Nařízení (EU) č. 909/2014 povoluje centrálním depozitářům provozujícím DLT SS zajistit externě jejich základní služby nebo činnosti až poté, co k tomu obdrží povolení od příslušného orgánu. Centrální depozitář provozující DLT SS by měl proto smět požádat o výjimku z tohoto požadavku na udělení povolení v případě, že je schopen prokázat, že tento požadavek je neslučitelný s používáním technologie sdíleného registru, tak jak to předpokládá jeho obchodní plán. Přenesení úkolů souvisejících s fungováním DLT SS nebo s používáním technologie sdíleného registru k provádění vypořádání by nemělo být považováno za externí zajišťování služeb a činností ve smyslu nařízení (EU) č. 909/2014. |
| --- | --- |

(31)

Centrální depozitář provozující DLT SS by měl vždy podléhat ustanovením nařízení (EU) č. 909/2014, podle kterých centrální depozitář, který externě zajišťuje služby nebo činnosti u třetí strany, je nadále plně odpovědný za plnění všech svých povinností podle uvedeného nařízení a je povinen zajistit, aby žádné externí zajišťování služeb či činností nevedlo k přenesení jeho odpovědnosti. Nařízení (EU) č. 909/2014 povoluje centrálním depozitářům provozujícím DLT SS zajistit externě jejich základní služby nebo činnosti až poté, co k tomu obdrží povolení od příslušného orgánu. Centrální depozitář provozující DLT SS by měl proto smět požádat o výjimku z tohoto požadavku na udělení povolení v případě, že je schopen prokázat, že tento požadavek je neslučitelný s používáním technologie sdíleného registru, tak jak to předpokládá jeho obchodní plán. Přenesení úkolů souvisejících s fungováním DLT SS nebo s používáním technologie sdíleného registru k provádění vypořádání by nemělo být považováno za externí zajišťování služeb a činností ve smyslu nařízení (EU) č. 909/2014.

| (32) | Povinnost zprostředkování prostřednictvím úvěrové instituce nebo investičního podniku s cílem zabránit neprofesionálním investorům v získání přímého přístupu k vypořádacím a doručovacím systémům provozovaným centrálním depozitářem by mohla vytvořit regulační překážku pro rozvoj alternativních modelů vypořádání založených na technologii sdíleného registru, která umožňuje neprofesionálním investorům přímý přístup. Proto by měla být povolena výjimka pro centrální depozitáře provozující DLT SS v tom smyslu, že se má za to, že pojem „účastník“ ve směrnici 98/26/ES zahrnuje za určitých podmínek jiné osoby než ty, které jsou uvedeny v uvedené směrnici. Při žádosti o výjimku z povinnosti zprostředkování podle nařízení (EU) č. 909/2014 by centrální depozitář provozující DLT SS měl zajistit, aby osoby, které mají být přijaty jako účastníci, splňovaly určité podmínky. Centrální depozitář provozující DLT SS by měl zajistit, aby tito účastníci měli dostatečnou úroveň schopností, kompetencí, zkušeností a znalostí týkajících se poobchodních činností a fungování technologií sdíleného registru. |
| --- | --- |

(32)

Povinnost zprostředkování prostřednictvím úvěrové instituce nebo investičního podniku s cílem zabránit neprofesionálním investorům v získání přímého přístupu k vypořádacím a doručovacím systémům provozovaným centrálním depozitářem by mohla vytvořit regulační překážku pro rozvoj alternativních modelů vypořádání založených na technologii sdíleného registru, která umožňuje neprofesionálním investorům přímý přístup. Proto by měla být povolena výjimka pro centrální depozitáře provozující DLT SS v tom smyslu, že se má za to, že pojem „účastník“ ve směrnici 98/26/ES zahrnuje za určitých podmínek jiné osoby než ty, které jsou uvedeny v uvedené směrnici. Při žádosti o výjimku z povinnosti zprostředkování podle nařízení (EU) č. 909/2014 by centrální depozitář provozující DLT SS měl zajistit, aby osoby, které mají být přijaty jako účastníci, splňovaly určité podmínky. Centrální depozitář provozující DLT SS by měl zajistit, aby tito účastníci měli dostatečnou úroveň schopností, kompetencí, zkušeností a znalostí týkajících se poobchodních činností a fungování technologií sdíleného registru.

| (33) | Subjekty, které jsou způsobilé být účastníky centrálního depozitáře podle nařízení (EU) č. 909/2014 jsou shodné se subjekty způsobilými být účastníky systému vypořádání obchodů s cennými papíry, který je určen a oznámen v souladu se směrnicí 98/26/ES, protože nařízení (EU) č. 909/2014 vyžaduje, aby systémy vypořádání obchodů s cennými papíry provozované centrálním depozitářem byly určeny a oznámeny podle směrnice 98/26/ES. Obdobně by provozovatel systému vypořádání obchodů s cennými papíry založeného na technologii sdíleného registru, který žádá o výjimku z požadavků na účast podle nařízení (EU) č. 909/2014, v důsledku toho neplnil požadavky na účast podle směrnice 98/26/ES. Tento systém vypořádání obchodů s cennými papíry následně nemůže být určen a oznámen podle uvedené směrnice, a proto není v tomto nařízení označován jako „systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT“, ale jako DLT SS. Toto nařízení by mělo centrálnímu depozitáři umožnit provozovat DLT SS, který nelze považovat za systém vypořádání obchodů s cennými papíry určený podle směrnice 98/26/ES, a měla by být umožněna výjimka z pravidel týkajících se neodvolatelnosti vypořádání v nařízení (EU) č. 909/2014, s výhradou určitých kompenzačních opatření, včetně kompenzačních opatření na zmírnění rizik vyplývajících z platební neschopnosti, pokud neplatí opatření na ochranu před platební neschopností podle směrnice 98/26/ES. Taková výjimka by však nebránila tomu, aby byl DLT SS, který všechny požadavky směrnice 98/26/ES splňuje, určen a oznámen jako systém vypořádání obchodů s cennými papíry v souladu s uvedenou směrnicí. |
| --- | --- |

(33)

Subjekty, které jsou způsobilé být účastníky centrálního depozitáře podle nařízení (EU) č. 909/2014 jsou shodné se subjekty způsobilými být účastníky systému vypořádání obchodů s cennými papíry, který je určen a oznámen v souladu se směrnicí 98/26/ES, protože nařízení (EU) č. 909/2014 vyžaduje, aby systémy vypořádání obchodů s cennými papíry provozované centrálním depozitářem byly určeny a oznámeny podle směrnice 98/26/ES. Obdobně by provozovatel systému vypořádání obchodů s cennými papíry založeného na technologii sdíleného registru, který žádá o výjimku z požadavků na účast podle nařízení (EU) č. 909/2014, v důsledku toho neplnil požadavky na účast podle směrnice 98/26/ES. Tento systém vypořádání obchodů s cennými papíry následně nemůže být určen a oznámen podle uvedené směrnice, a proto není v tomto nařízení označován jako „systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT“, ale jako DLT SS. Toto nařízení by mělo centrálnímu depozitáři umožnit provozovat DLT SS, který nelze považovat za systém vypořádání obchodů s cennými papíry určený podle směrnice 98/26/ES, a měla by být umožněna výjimka z pravidel týkajících se neodvolatelnosti vypořádání v nařízení (EU) č. 909/2014, s výhradou určitých kompenzačních opatření, včetně kompenzačních opatření na zmírnění rizik vyplývajících z platební neschopnosti, pokud neplatí opatření na ochranu před platební neschopností podle směrnice 98/26/ES. Taková výjimka by však nebránila tomu, aby byl DLT SS, který všechny požadavky směrnice 98/26/ES splňuje, určen a oznámen jako systém vypořádání obchodů s cennými papíry v souladu s uvedenou směrnicí.

| (34) | Nařízení (EU) č. 909/2014 podporuje vypořádání transakcí v peněžních prostředcích centrální banky. Není-li vypořádání hotovostních plateb v peněžních prostředcích centrální banky vhodné a možné, mělo by být možné provést vypořádání prostřednictvím vlastních účtů centrálního depozitáře v souladu s uvedeným nařízením nebo prostřednictvím účtů vedených u úvěrové instituce (dále jen „peněžní prostředky komerčních bank“). Použití tohoto pravidla může být pro centrální depozitář provozující DLT SS obtížné, protože takový centrální depozitář by musel provádět pohyby na peněžních účtech současně s dodáním cenných papírů vedených ve sdíleném registru. Centrálním depozitářům provozujícím DLT SS by proto měla být povolena dočasná výjimka z ustanovení uvedeného nařízení o peněžním vypořádání s cílem vytvořit v rámci pilotního režimu inovativní řešení tím, že se usnadní přístup k peněžním prostředkům komerčních bank nebo využívání „elektronických peněžních tokenů“. Vypořádání v peněžních prostředcích centrální banky by mohlo být považováno za nevhodné a nemožné, pokud vypořádání v peněžních prostředcích centrální banky není možné ve sdíleném registru. |
| --- | --- |

(34)

Nařízení (EU) č. 909/2014 podporuje vypořádání transakcí v peněžních prostředcích centrální banky. Není-li vypořádání hotovostních plateb v peněžních prostředcích centrální banky vhodné a možné, mělo by být možné provést vypořádání prostřednictvím vlastních účtů centrálního depozitáře v souladu s uvedeným nařízením nebo prostřednictvím účtů vedených u úvěrové instituce (dále jen „peněžní prostředky komerčních bank“). Použití tohoto pravidla může být pro centrální depozitář provozující DLT SS obtížné, protože takový centrální depozitář by musel provádět pohyby na peněžních účtech současně s dodáním cenných papírů vedených ve sdíleném registru. Centrálním depozitářům provozujícím DLT SS by proto měla být povolena dočasná výjimka z ustanovení uvedeného nařízení o peněžním vypořádání s cílem vytvořit v rámci pilotního režimu inovativní řešení tím, že se usnadní přístup k peněžním prostředkům komerčních bank nebo využívání „elektronických peněžních tokenů“. Vypořádání v peněžních prostředcích centrální banky by mohlo být považováno za nevhodné a nemožné, pokud vypořádání v peněžních prostředcích centrální banky není možné ve sdíleném registru.

| (35) | Kromě požadavků, které se v prostředí technologie sdíleného registru ukázaly jako neproveditelné, se požadavky spojené s peněžním vypořádáním podle nařízení (EU) č. 909/2014 uplatní i nadále mimo pilotní režim. Provozovatelé DLT tržní infrastruktury by proto měli ve svých obchodních plánech popsat, jak hodlají dosáhnout souladu s hlavou IV nařízení (EU) č. 909/2014 v případě, že nakonec pilotní režim opustí. |
| --- | --- |

(35)

Kromě požadavků, které se v prostředí technologie sdíleného registru ukázaly jako neproveditelné, se požadavky spojené s peněžním vypořádáním podle nařízení (EU) č. 909/2014 uplatní i nadále mimo pilotní režim. Provozovatelé DLT tržní infrastruktury by proto měli ve svých obchodních plánech popsat, jak hodlají dosáhnout souladu s hlavou IV nařízení (EU) č. 909/2014 v případě, že nakonec pilotní režim opustí.

| (36) | Nařízení (EU) č. 909/2014 vyžaduje, aby centrální depozitář poskytl na nediskriminačním a transparentním základě přístup jinému centrálnímu depozitáři nebo jiným tržním infrastrukturám. Přístup k centrálnímu depozitáři provozujícímu DLT SS může být technicky náročnější, zatěžující nebo obtížně dosažitelný, protože interoperabilita tradičních systémů s technologií sdíleného registru dosud nebyla testována. Proto by mělo být možné udělit pro DLT SS výjimku z tohoto požadavku, pokud prokáže, že uplatnění uvedeného požadavku je nepřiměřené vzhledem k rozsahu činností tohoto systému. |
| --- | --- |

(36)

Nařízení (EU) č. 909/2014 vyžaduje, aby centrální depozitář poskytl na nediskriminačním a transparentním základě přístup jinému centrálnímu depozitáři nebo jiným tržním infrastrukturám. Přístup k centrálnímu depozitáři provozujícímu DLT SS může být technicky náročnější, zatěžující nebo obtížně dosažitelný, protože interoperabilita tradičních systémů s technologií sdíleného registru dosud nebyla testována. Proto by mělo být možné udělit pro DLT SS výjimku z tohoto požadavku, pokud prokáže, že uplatnění uvedeného požadavku je nepřiměřené vzhledem k rozsahu činností tohoto systému.

| (37) | Bez ohledu na požadavek, z něhož bylo požádáno o výjimku, by centrální depozitář provozující DLT SS měl prokázat, že požadovaná výjimka je přiměřená a odůvodněná použitím technologie sdíleného registru. Výjimka by měla být omezena na DLT SS a neměla by se vztahovat na jiné systémy vypořádání obchodů provozované stejným centrálním depozitářem. |
| --- | --- |

(37)

Bez ohledu na požadavek, z něhož bylo požádáno o výjimku, by centrální depozitář provozující DLT SS měl prokázat, že požadovaná výjimka je přiměřená a odůvodněná použitím technologie sdíleného registru. Výjimka by měla být omezena na DLT SS a neměla by se vztahovat na jiné systémy vypořádání obchodů provozované stejným centrálním depozitářem.

| (38) | DLT tržní infrastruktury a jejich provozovatelé by měli podléhat dalším požadavkům nad rámec požadavků pro tradiční tržní infrastruktury. Další požadavky jsou nezbytné, aby se zabránilo rizikům spojeným s používáním technologie sdíleného registru nebo se způsobem, jakým by DLT tržní infrastruktura fungovala. Provozovatel DLT tržní infrastruktury by proto měl vytvořit jasný obchodní plán, který podrobně stanoví, jak bude technologie sdíleného registru používána, a použitelné právní podmínky. |
| --- | --- |

(38)

DLT tržní infrastruktury a jejich provozovatelé by měli podléhat dalším požadavkům nad rámec požadavků pro tradiční tržní infrastruktury. Další požadavky jsou nezbytné, aby se zabránilo rizikům spojeným s používáním technologie sdíleného registru nebo se způsobem, jakým by DLT tržní infrastruktura fungovala. Provozovatel DLT tržní infrastruktury by proto měl vytvořit jasný obchodní plán, který podrobně stanoví, jak bude technologie sdíleného registru používána, a použitelné právní podmínky.

| (39) | Provozovatelé DLT tržních infrastruktur by měli stanovit nebo případně doložit pravidla pro fungování technologie sdíleného registru, který provozují, včetně pravidel pro přístup ke sdílenému registru a pro obchodování v jeho rámci, jakož i pravidel pro účast ověřovacích uzlů a pravidel pro řešení potenciálních střetů zájmů spolu s opatřeními k řízení rizik. |
| --- | --- |

(39)

Provozovatelé DLT tržních infrastruktur by měli stanovit nebo případně doložit pravidla pro fungování technologie sdíleného registru, který provozují, včetně pravidel pro přístup ke sdílenému registru a pro obchodování v jeho rámci, jakož i pravidel pro účast ověřovacích uzlů a pravidel pro řešení potenciálních střetů zájmů spolu s opatřeními k řízení rizik.

| (40) | Provozovatel DLT tržní infrastruktury by měl mít povinnost informovat členy, účastníky, emitenty a klienty o tom, jak hodlá vykonávat své činnosti a jak se použití technologie sdíleného registru liší od běžného způsobu poskytování služby tradičním mnohostranným obchodním systémem nebo centrálním depozitářem provozujícím systém vypořádání obchodů s cennými papíry. |
| --- | --- |

(40)

Provozovatel DLT tržní infrastruktury by měl mít povinnost informovat členy, účastníky, emitenty a klienty o tom, jak hodlá vykonávat své činnosti a jak se použití technologie sdíleného registru liší od běžného způsobu poskytování služby tradičním mnohostranným obchodním systémem nebo centrálním depozitářem provozujícím systém vypořádání obchodů s cennými papíry.

| (41) | DLT tržní infrastruktura by měla mít zavedena zvláštní a kvalitní IT a kybernetická opatření související s používáním technologie sdíleného registru. Taková opatření by měla být přiměřená povaze, rozsahu a složitosti obchodního plánu provozovatele DLT tržní infrastruktury. Tato opatření by měla rovněž zajistit kontinuitu a trvalou transparentnost, dostupnost, spolehlivost a bezpečnost poskytovaných služeb, včetně spolehlivosti jakýchkoli používaných inteligentních smluv, bez ohledu na to, zda jsou tyto smlouvy vypracovány DLT tržní infrastrukturou nebo třetí stranou na základě postupů externího zajišťování služeb a činností u třetí strany. DLT tržní infrastruktury by rovněž měly zajistit integritu, bezpečnost, důvěrnost, dostupnost a přístupnost údajů uchovávaných ve sdíleném registru. Příslušnému orgánu DLT tržní infrastruktury by mělo být umožněno požádat o audit s cílem ujistit se, že celková IT a kybernetická opatření DLT tržní infrastruktury odpovídají danému účelu. Náklady na takový audit by měl nést provozovatel DLT tržní infrastruktury. |
| --- | --- |

(41)

DLT tržní infrastruktura by měla mít zavedena zvláštní a kvalitní IT a kybernetická opatření související s používáním technologie sdíleného registru. Taková opatření by měla být přiměřená povaze, rozsahu a složitosti obchodního plánu provozovatele DLT tržní infrastruktury. Tato opatření by měla rovněž zajistit kontinuitu a trvalou transparentnost, dostupnost, spolehlivost a bezpečnost poskytovaných služeb, včetně spolehlivosti jakýchkoli používaných inteligentních smluv, bez ohledu na to, zda jsou tyto smlouvy vypracovány DLT tržní infrastrukturou nebo třetí stranou na základě postupů externího zajišťování služeb a činností u třetí strany. DLT tržní infrastruktury by rovněž měly zajistit integritu, bezpečnost, důvěrnost, dostupnost a přístupnost údajů uchovávaných ve sdíleném registru. Příslušnému orgánu DLT tržní infrastruktury by mělo být umožněno požádat o audit s cílem ujistit se, že celková IT a kybernetická opatření DLT tržní infrastruktury odpovídají danému účelu. Náklady na takový audit by měl nést provozovatel DLT tržní infrastruktury.

| (42) | Pokud obchodní plán provozovatele DLT tržní infrastruktury předpokládá úschovu peněžních prostředků klientů, jako jsou peníze a peněžní ekvivalenty, nebo finančních nástrojů vedených na DLT či prostředků přístupu k těmto finančním nástrojům vedeným na DLT, včetně prostředků ve formě kryptografických klíčů, měla by mít DLT tržní infrastruktura zavedena odpovídající opatření k ochraně těchto aktiv. Provozovatelé DLT tržních infrastruktur by bez předchozího výslovného písemného souhlasu svých klientů neměli používat jejich aktiva na vlastní účet. DLT tržní infrastruktury by měly oddělit peněžní prostředky svých klientů, finanční nástroje vedené na DLT a prostředky přístupu k těmto aktivům od svých vlastních aktiv nebo aktiv jiných klientů. Celková IT a kybernetická opatření DLT tržních infrastruktur by měla zajistit ochranu aktiv klientů před podvody, kybernetickými útoky a jiným vážným provozním selháním. |
| --- | --- |

(42)

Pokud obchodní plán provozovatele DLT tržní infrastruktury předpokládá úschovu peněžních prostředků klientů, jako jsou peníze a peněžní ekvivalenty, nebo finančních nástrojů vedených na DLT či prostředků přístupu k těmto finančním nástrojům vedeným na DLT, včetně prostředků ve formě kryptografických klíčů, měla by mít DLT tržní infrastruktura zavedena odpovídající opatření k ochraně těchto aktiv. Provozovatelé DLT tržních infrastruktur by bez předchozího výslovného písemného souhlasu svých klientů neměli používat jejich aktiva na vlastní účet. DLT tržní infrastruktury by měly oddělit peněžní prostředky svých klientů, finanční nástroje vedené na DLT a prostředky přístupu k těmto aktivům od svých vlastních aktiv nebo aktiv jiných klientů. Celková IT a kybernetická opatření DLT tržních infrastruktur by měla zajistit ochranu aktiv klientů před podvody, kybernetickými útoky a jiným vážným provozním selháním.

| (43) | V době udělení zvláštního povolení by provozovatelé DLT tržních infrastruktur měli mít rovněž zavedenou důvěryhodnou výstupní strategii v případě, že dojde k ukončení pilotního režimu, odnětí zvláštního povolení nebo některých udělených výjimek nebo k překročení mezních hodnot stanovených v tomto nařízení. Tato strategie by měla zahrnovat přechod nebo přeměnu jejich technologie sdíleného registru na tradiční tržní infrastruktury. Za tímto účelem by noví účastníci nebo provozovatelé DLT TSS, kteří neprovozují tradiční tržní infrastrukturu, na kterou by mohli finanční nástroje vedené na DLT převést, měli usilovat o uzavření ujednání s provozovateli tradičních tržních infrastruktur. To je obzvláště důležité pro evidenci finančních nástrojů vedených na DLT. Centrální depozitáře by proto měly podléhat určitým požadavkům na zavedení takových ujednání. Kromě toho by centrální depozitáře měly uzavírat taková ujednání nediskriminačním způsobem a měly by mít možnost účtovat přiměřený obchodní poplatek založený na skutečných nákladech. |
| --- | --- |

(43)

V době udělení zvláštního povolení by provozovatelé DLT tržních infrastruktur měli mít rovněž zavedenou důvěryhodnou výstupní strategii v případě, že dojde k ukončení pilotního režimu, odnětí zvláštního povolení nebo některých udělených výjimek nebo k překročení mezních hodnot stanovených v tomto nařízení. Tato strategie by měla zahrnovat přechod nebo přeměnu jejich technologie sdíleného registru na tradiční tržní infrastruktury. Za tímto účelem by noví účastníci nebo provozovatelé DLT TSS, kteří neprovozují tradiční tržní infrastrukturu, na kterou by mohli finanční nástroje vedené na DLT převést, měli usilovat o uzavření ujednání s provozovateli tradičních tržních infrastruktur. To je obzvláště důležité pro evidenci finančních nástrojů vedených na DLT. Centrální depozitáře by proto měly podléhat určitým požadavkům na zavedení takových ujednání. Kromě toho by centrální depozitáře měly uzavírat taková ujednání nediskriminačním způsobem a měly by mít možnost účtovat přiměřený obchodní poplatek založený na skutečných nákladech.

| (44) | Zvláštní povolení udělené provozovateli DLT tržní infrastruktury by se mělo obecně řídit stejnými postupy jako v případě povolení podle nařízení (EU) č. 909/2014 nebo směrnice 2014/65/EU. Při podání žádosti o zvláštní povolení podle tohoto nařízení by však měl žadatel uvést výjimky, o něž žádá. Před udělením zvláštního povolení DLT tržní infrastruktuře by měl příslušný orgán poskytnout ESMA veškeré relevantní informace. V případě potřeby by měl ESMA vydat nezávazné stanovisko k požadovaným výjimkám nebo k přiměřenosti technologie sdíleného registru pro účely tohoto nařízení. Toto nezávazné stanovisko by nemělo být považováno za stanovisko ve smyslu nařízení (EU) č. 1095/2010. ESMA by měl při přípravě svého stanoviska konzultovat příslušné orgány jiných členských států. Prostřednictvím nezávazného stanoviska by měl ESMA usilovat o zajištění ochrany investorů, integrity trhu a finanční stability. Aby byly zajištěny rovné podmínky a spravedlivá hospodářská soutěž na vnitřním trhu, mělo by se nezávazné stanovisko ESMA spolu s jeho pokyny rovněž zaměřit na zajištění soudržnosti a přiměřenosti výjimek udělených různými příslušnými orgány v Unii, mimo jiné i při hodnocení přiměřenosti různých druhů technologie sdíleného registru používaných provozovateli pro účely tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(44)

Zvláštní povolení udělené provozovateli DLT tržní infrastruktury by se mělo obecně řídit stejnými postupy jako v případě povolení podle nařízení (EU) č. 909/2014 nebo směrnice 2014/65/EU. Při podání žádosti o zvláštní povolení podle tohoto nařízení by však měl žadatel uvést výjimky, o něž žádá. Před udělením zvláštního povolení DLT tržní infrastruktuře by měl příslušný orgán poskytnout ESMA veškeré relevantní informace. V případě potřeby by měl ESMA vydat nezávazné stanovisko k požadovaným výjimkám nebo k přiměřenosti technologie sdíleného registru pro účely tohoto nařízení. Toto nezávazné stanovisko by nemělo být považováno za stanovisko ve smyslu nařízení (EU) č. 1095/2010. ESMA by měl při přípravě svého stanoviska konzultovat příslušné orgány jiných členských států. Prostřednictvím nezávazného stanoviska by měl ESMA usilovat o zajištění ochrany investorů, integrity trhu a finanční stability. Aby byly zajištěny rovné podmínky a spravedlivá hospodářská soutěž na vnitřním trhu, mělo by se nezávazné stanovisko ESMA spolu s jeho pokyny rovněž zaměřit na zajištění soudržnosti a přiměřenosti výjimek udělených různými příslušnými orgány v Unii, mimo jiné i při hodnocení přiměřenosti různých druhů technologie sdíleného registru používaných provozovateli pro účely tohoto nařízení.

| (45) | Evidence cenných papírů, vedení účtů cenných papírů a správa systémů vypořádání obchodů jsou činnosti, na které se vztahují neharmonizovaná ustanovení vnitrostátního práva, jako je právo obchodních společností a právo cenných papírů. Je proto důležité, aby provozovatelé DLT tržních infrastruktur dodržovali všechna platná pravidla a umožnili to také svým uživatelům. |
| --- | --- |

(45)

Evidence cenných papírů, vedení účtů cenných papírů a správa systémů vypořádání obchodů jsou činnosti, na které se vztahují neharmonizovaná ustanovení vnitrostátního práva, jako je právo obchodních společností a právo cenných papírů. Je proto důležité, aby provozovatelé DLT tržních infrastruktur dodržovali všechna platná pravidla a umožnili to také svým uživatelům.

| (46) | Příslušný orgán, který posuzuje žádost předloženou provozovatelem DLT tržní infrastruktury, by měl mít možnost odmítnout zvláštní povolení udělit, existují-li důvody domnívat se, že by DLT tržní infrastruktura nebyla schopna dodržet platná ustanovení práva Unie nebo ustanovení vnitrostátního práva, která nespadají do oblasti působnosti práva Unie, nebo pokud existují důvody domnívat se, že by DLT tržní infrastruktura představovala riziko pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, nebo pokud žádost představuje pokus o obejití stávajících požadavků. |
| --- | --- |

(46)

Příslušný orgán, který posuzuje žádost předloženou provozovatelem DLT tržní infrastruktury, by měl mít možnost odmítnout zvláštní povolení udělit, existují-li důvody domnívat se, že by DLT tržní infrastruktura nebyla schopna dodržet platná ustanovení práva Unie nebo ustanovení vnitrostátního práva, která nespadají do oblasti působnosti práva Unie, nebo pokud existují důvody domnívat se, že by DLT tržní infrastruktura představovala riziko pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, nebo pokud žádost představuje pokus o obejití stávajících požadavků.

| (47) | Ve zvláštním povolení vydaném příslušným orgánem provozovateli DLT tržní infrastruktury by měly být uvedeny výjimky udělené této infrastruktuře. Mělo by být platné v celé Unii, ale pouze po dobu pilotního režimu. ESMA by měl na svých internetových stránkách zveřejnit seznam DLT tržních infrastruktur a seznam výjimek udělených každé z nich. |
| --- | --- |

(47)

Ve zvláštním povolení vydaném příslušným orgánem provozovateli DLT tržní infrastruktury by měly být uvedeny výjimky udělené této infrastruktuře. Mělo by být platné v celé Unii, ale pouze po dobu pilotního režimu. ESMA by měl na svých internetových stránkách zveřejnit seznam DLT tržních infrastruktur a seznam výjimek udělených každé z nich.

| (48) | Zvláštní povolení a výjimky by měly být udělovány dočasně, a to na dobu maximálně šesti let ode dne udělení zvláštního povolení a měly by platit pouze po dobu trvání pilotního režimu. Uvedené šestileté období by mělo provozovatelům DLT tržních infrastruktur poskytnout dostatek času, aby své obchodní modely přizpůsobili případným změnám tohoto pilotního režimu a fungovaly v rámci tohoto režimu ekonomicky životaschopným způsobem. ESMA a Komisi by to rovněž umožnilo shromáždit užitečný soubor údajů o provozu pilotního režimu po udělení zásadního počtu zvláštních povolení a souvisejících výjimek a podat o tom zprávu. Na závěr by se tak rovněž poskytl provozovatelům DLT tržních infrastruktur čas na přijetí nezbytných kroků vedoucích buď k ukončení jejich provozu, nebo k přechodu na nový regulační rámec v návaznosti na zprávy vydané ESMA a Komisí. |
| --- | --- |

(48)

Zvláštní povolení a výjimky by měly být udělovány dočasně, a to na dobu maximálně šesti let ode dne udělení zvláštního povolení a měly by platit pouze po dobu trvání pilotního režimu. Uvedené šestileté období by mělo provozovatelům DLT tržních infrastruktur poskytnout dostatek času, aby své obchodní modely přizpůsobili případným změnám tohoto pilotního režimu a fungovaly v rámci tohoto režimu ekonomicky životaschopným způsobem. ESMA a Komisi by to rovněž umožnilo shromáždit užitečný soubor údajů o provozu pilotního režimu po udělení zásadního počtu zvláštních povolení a souvisejících výjimek a podat o tom zprávu. Na závěr by se tak rovněž poskytl provozovatelům DLT tržních infrastruktur čas na přijetí nezbytných kroků vedoucích buď k ukončení jejich provozu, nebo k přechodu na nový regulační rámec v návaznosti na zprávy vydané ESMA a Komisí.

| (49) | Aniž jsou dotčeny nařízení (EU) č. 909/2014 a směrnice 2014/65/EU, příslušné orgány by měly mít pravomoc odejmout zvláštní povolení nebo jakékoli výjimky udělené DLT tržní infrastruktuře, pokud byla zjištěna chyba v použité technologii nebo ve službách a činnostech poskytovaných provozovatelem DLT tržní infrastruktury a jestliže tato chyba převažuje nad výhodami dané služby a činností nebo pokud provozovatel DLT tržní infrastruktury porušil jakékoli povinnosti spojené s povoleními nebo výjimkami udělenými příslušným orgánem nebo pokud zaevidoval finanční nástroje, které překročí mezní hodnoty stanovené tímto nařízením či nesplňují jiné podmínky vztahující se na finanční nástroje vedené na DLT podle tohoto nařízení. Při své činnosti by provozovatel DLT tržní infrastruktury měl mít možnost požádat o další výjimky kromě těch, o které požádal při podání prvotní žádosti. V takovém případě byudělení dodatečných výjimek mělo být požadováno od příslušných orgánů, stejně jako u výjimek, o které bylo požádáno v době předložení prvotní žádosti DLT tržní infrastruktury o povolení. |
| --- | --- |

(49)

Aniž jsou dotčeny nařízení (EU) č. 909/2014 a směrnice 2014/65/EU, příslušné orgány by měly mít pravomoc odejmout zvláštní povolení nebo jakékoli výjimky udělené DLT tržní infrastruktuře, pokud byla zjištěna chyba v použité technologii nebo ve službách a činnostech poskytovaných provozovatelem DLT tržní infrastruktury a jestliže tato chyba převažuje nad výhodami dané služby a činností nebo pokud provozovatel DLT tržní infrastruktury porušil jakékoli povinnosti spojené s povoleními nebo výjimkami udělenými příslušným orgánem nebo pokud zaevidoval finanční nástroje, které překročí mezní hodnoty stanovené tímto nařízením či nesplňují jiné podmínky vztahující se na finanční nástroje vedené na DLT podle tohoto nařízení. Při své činnosti by provozovatel DLT tržní infrastruktury měl mít možnost požádat o další výjimky kromě těch, o které požádal při podání prvotní žádosti. V takovém případě byudělení dodatečných výjimek mělo být požadováno od příslušných orgánů, stejně jako u výjimek, o které bylo požádáno v době předložení prvotní žádosti DLT tržní infrastruktury o povolení.

| (50) | Vzhledem k tomu, že v rámci pilotního režimu by provozovatelé DLT tržních infrastruktur mohli získat dočasné výjimky z některých ustanovení stávajících právních předpisů Unie, měli by po dobu platnosti svého zvláštního povolení úzce spolupracovat s příslušnými orgány a s ESMA. Provozovatelé DLT tržní infrastruktury by měli informovat příslušné orgány o všech podstatných změnách svého obchodního plánu a změnách týkajících se jejich kriticky důležitých zaměstnanců a dále o jakýchkoli důkazech o kybernetických útocích či jiných kybernetických hrozbách, podvodech nebo závažných pochybeních, jakýchkoli změnách informací poskytnutých v době podání prvotní žádosti o zvláštní povolení, jakýchkoli technických či provozních obtížích, zejména těch, které souvisejí s používáním technologie sdíleného registru, a o jakýchkoli rizicích pro ochranu investorů, integritu trhu či finanční stabilitu, s nimiž se v době, kdy bylo zvláštní povolení uděleno, nepočítalo. Pokud je příslušný orgán, který zvláštní povolení udělil, informován o takové podstatné změně, měl by mít možnost po DLT tržní infrastruktuře požadovat, aby podala žádost o nové zvláštní povolení či novou výjimku nebo aby přijala nápravná opatření, která příslušný orgán považuje za vhodná, a to s cílem zajistit ochranu investorů, integritu trhu a finanční stabilitu. Provozovatelé DLT tržních infrastruktur by rovněž měli na požádání poskytnout příslušnému orgánu veškeré relevantní informace. Příslušné orgány by měly předat informace získané od provozovatelů DLT tržních infrastruktur a informace o nápravných opatřeních ESMA. |
| --- | --- |

(50)

Vzhledem k tomu, že v rámci pilotního režimu by provozovatelé DLT tržních infrastruktur mohli získat dočasné výjimky z některých ustanovení stávajících právních předpisů Unie, měli by po dobu platnosti svého zvláštního povolení úzce spolupracovat s příslušnými orgány a s ESMA. Provozovatelé DLT tržní infrastruktury by měli informovat příslušné orgány o všech podstatných změnách svého obchodního plánu a změnách týkajících se jejich kriticky důležitých zaměstnanců a dále o jakýchkoli důkazech o kybernetických útocích či jiných kybernetických hrozbách, podvodech nebo závažných pochybeních, jakýchkoli změnách informací poskytnutých v době podání prvotní žádosti o zvláštní povolení, jakýchkoli technických či provozních obtížích, zejména těch, které souvisejí s používáním technologie sdíleného registru, a o jakýchkoli rizicích pro ochranu investorů, integritu trhu či finanční stabilitu, s nimiž se v době, kdy bylo zvláštní povolení uděleno, nepočítalo. Pokud je příslušný orgán, který zvláštní povolení udělil, informován o takové podstatné změně, měl by mít možnost po DLT tržní infrastruktuře požadovat, aby podala žádost o nové zvláštní povolení či novou výjimku nebo aby přijala nápravná opatření, která příslušný orgán považuje za vhodná, a to s cílem zajistit ochranu investorů, integritu trhu a finanční stabilitu. Provozovatelé DLT tržních infrastruktur by rovněž měli na požádání poskytnout příslušnému orgánu veškeré relevantní informace. Příslušné orgány by měly předat informace získané od provozovatelů DLT tržních infrastruktur a informace o nápravných opatřeních ESMA.

| (51) | Provozovatelé DLT tržních infrastruktur by rovněž měli svým příslušným orgánům pravidelně podávat zprávy. ESMA by měl uspořádat diskuze o těchto zprávách, aby umožnil všem příslušným orgánům v celé Unii získat zkušenosti s dopady používání technologie sdíleného registru a určit, zda není zapotřebí právní předpisy Unie v oblasti finančních služeb pozměnit tak, aby bylo možné technologii sdíleného registru používat ve větším měřítku. |
| --- | --- |

(51)

Provozovatelé DLT tržních infrastruktur by rovněž měli svým příslušným orgánům pravidelně podávat zprávy. ESMA by měl uspořádat diskuze o těchto zprávách, aby umožnil všem příslušným orgánům v celé Unii získat zkušenosti s dopady používání technologie sdíleného registru a určit, zda není zapotřebí právní předpisy Unie v oblasti finančních služeb pozměnit tak, aby bylo možné technologii sdíleného registru používat ve větším měřítku.

| (52) | Je důležité, aby v průběhu provozu pilotního režimu podléhal rámec a jeho fungování častému monitorování a vyhodnocování s cílem získat co nejvíce informací pro provozovatele DLT tržních infrastruktur. ESMA by měl zveřejňovat výroční zprávy s cílem umožnit účastníkům trhu lépe porozumět fungování a rozvoji trhů a objasnit, jakým způsobem je pilotní režim prováděn. Tyto výroční zprávy by měly obsahovat aktuální informace o nejdůležitějších trendech a rizicích. Měly by být předkládány Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. |
| --- | --- |

(52)

Je důležité, aby v průběhu provozu pilotního režimu podléhal rámec a jeho fungování častému monitorování a vyhodnocování s cílem získat co nejvíce informací pro provozovatele DLT tržních infrastruktur. ESMA by měl zveřejňovat výroční zprávy s cílem umožnit účastníkům trhu lépe porozumět fungování a rozvoji trhů a objasnit, jakým způsobem je pilotní režim prováděn. Tyto výroční zprávy by měly obsahovat aktuální informace o nejdůležitějších trendech a rizicích. Měly by být předkládány Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

| (53) | Tři roky ode dne použitelnosti tohoto nařízení by měl ESMA Komisi předložit zprávu, která bude obsahovat jeho posouzení pilotního režimu. Komise by na základě zprávy ESMA měla podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Tato zpráva by měla posoudit náklady a přínosy prodloužení pilotního režimu o další období, jeho rozšíření na další druhy finančních nástrojů, jiných změn pilotního režimu, jeho trvalého zavedení navržením vhodných změn právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb nebo ukončení tohoto režimu. Nebylo by žádoucí, aby existovaly dva paralelní režimy pro tržní infrastruktury založené na technologii DLT a pro tržní infrastruktury, které na této technologii založeny nejsou. Pokud bude pilotní režim úspěšný, mohlo by dojít k jeho trvalému zavedení přijetím změn příslušných právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb s cílem vytvořit jednotný soudržný rámec. |
| --- | --- |

(53)

Tři roky ode dne použitelnosti tohoto nařízení by měl ESMA Komisi předložit zprávu, která bude obsahovat jeho posouzení pilotního režimu. Komise by na základě zprávy ESMA měla podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Tato zpráva by měla posoudit náklady a přínosy prodloužení pilotního režimu o další období, jeho rozšíření na další druhy finančních nástrojů, jiných změn pilotního režimu, jeho trvalého zavedení navržením vhodných změn právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb nebo ukončení tohoto režimu. Nebylo by žádoucí, aby existovaly dva paralelní režimy pro tržní infrastruktury založené na technologii DLT a pro tržní infrastruktury, které na této technologii založeny nejsou. Pokud bude pilotní režim úspěšný, mohlo by dojít k jeho trvalému zavedení přijetím změn příslušných právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb s cílem vytvořit jednotný soudržný rámec.

| (54) | Ve stávajících právních předpisech Unie v oblasti finančních služeb byly zjištěny některé potenciální mezery, pokud jde o uplatnění těchto předpisů na kryptoaktiva považovaná za finanční nástroje. Zejména některé regulační technické normy podle nařízení (EU) č. 600/2014 týkající se určitých požadavků na hlášení údajů a požadavků na předobchodní a poobchodní transparentnost nejsou vhodně přizpůsobeny finančním nástrojům emitovaným na technologii sdíleného registru. Sekundární trhy s finančními nástroji emitovanými prostřednictvím technologie sdíleného registru nebo podobné technologie jsou stále ve fázi vzniku, a proto se jejich vlastnosti mohou lišit od vlastností trhů s finančními nástroji, které využívají tradiční technologii. Pravidla stanovená v těchto regulačních technických normách by měla platit pro všechny finanční nástroje bez ohledu na použitou technologii. Proto by měl ESMA v souladu se stávajícím pověřením uvedeným v nařízení (EU) č. 600/2014 k vypracování návrhu regulačních technických norem provést komplexní posouzení těchto regulačních technických norem a navrhnout jakékoli nezbytné změny s cílem zajistit, aby pravidla v nich stanovená mohla být účinně uplatňována na finanční nástroje vedené na DLT. V rámci tohoto posouzení by měl ESMA zohlednit specifika finančních nástrojů vedených na DLT a to, zda uvedené nástroje vyžadují přizpůsobení norem, aby se umožnil jejich rozvoj, aniž by byly ohroženy cíle pravidel, která byla stanovena regulačními technickými normami přijatými v souladu s nařízením (EU) č. 600/2014. |
| --- | --- |

(54)

Ve stávajících právních předpisech Unie v oblasti finančních služeb byly zjištěny některé potenciální mezery, pokud jde o uplatnění těchto předpisů na kryptoaktiva považovaná za finanční nástroje. Zejména některé regulační technické normy podle nařízení (EU) č. 600/2014 týkající se určitých požadavků na hlášení údajů a požadavků na předobchodní a poobchodní transparentnost nejsou vhodně přizpůsobeny finančním nástrojům emitovaným na technologii sdíleného registru. Sekundární trhy s finančními nástroji emitovanými prostřednictvím technologie sdíleného registru nebo podobné technologie jsou stále ve fázi vzniku, a proto se jejich vlastnosti mohou lišit od vlastností trhů s finančními nástroji, které využívají tradiční technologii. Pravidla stanovená v těchto regulačních technických normách by měla platit pro všechny finanční nástroje bez ohledu na použitou technologii. Proto by měl ESMA v souladu se stávajícím pověřením uvedeným v nařízení (EU) č. 600/2014 k vypracování návrhu regulačních technických norem provést komplexní posouzení těchto regulačních technických norem a navrhnout jakékoli nezbytné změny s cílem zajistit, aby pravidla v nich stanovená mohla být účinně uplatňována na finanční nástroje vedené na DLT. V rámci tohoto posouzení by měl ESMA zohlednit specifika finančních nástrojů vedených na DLT a to, zda uvedené nástroje vyžadují přizpůsobení norem, aby se umožnil jejich rozvoj, aniž by byly ohroženy cíle pravidel, která byla stanovena regulačními technickými normami přijatými v souladu s nařízením (EU) č. 600/2014.

| (55) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich vzhledem k regulačním překážkám pro rozvoj DLT tržních infrastruktur pro kryptoaktiva považovaná za finanční nástroje, jež jsou obsaženy v právních předpisech Unie v oblasti finančních služeb, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(55)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich vzhledem k regulačním překážkám pro rozvoj DLT tržních infrastruktur pro kryptoaktiva považovaná za finanční nástroje, jež jsou obsaženy v právních předpisech Unie v oblasti finančních služeb, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (56) | Tímto nařízením není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1937 (13). V případě subjektů povolených podle směrnice 2014/65/EU by se měly zároveň použít mechanismy pro hlášení případů porušení nařízení (EU) č. 600/2014 nebo směrnice 2014/65/EU stanovené podle uvedené směrnice. Pokud jde o subjekty povolené podle nařízení (EU) č. 909/2014, měly by se použít mechanismy pro hlášení případů porušení uvedeného nařízení stanovené podle uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(56)

Tímto nařízením není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1937 (13). V případě subjektů povolených podle směrnice 2014/65/EU by se měly zároveň použít mechanismy pro hlášení případů porušení nařízení (EU) č. 600/2014 nebo směrnice 2014/65/EU stanovené podle uvedené směrnice. Pokud jde o subjekty povolené podle nařízení (EU) č. 909/2014, měly by se použít mechanismy pro hlášení případů porušení uvedeného nařízení stanovené podle uvedeného nařízení.

| (57) | Provoz DLT tržních infrastruktur by mohl zahrnovat zpracování osobních údajů. Pokud je pro účely tohoto nařízení nezbytné zpracovávat osobní údaje, mělo by být toto zpracování prováděno v souladu s příslušnými právními předpisy Unie o ochraně osobních údajů. Tímto nařízením nejsou dotčena nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (14) a (EU) 2018/1725 (15). Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1725 a dne 23. dubna 2021 vydal své stanovisko. |
| --- | --- |

(57)

Provoz DLT tržních infrastruktur by mohl zahrnovat zpracování osobních údajů. Pokud je pro účely tohoto nařízení nezbytné zpracovávat osobní údaje, mělo by být toto zpracování prováděno v souladu s příslušnými právními předpisy Unie o ochraně osobních údajů. Tímto nařízením nejsou dotčena nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (14) a (EU) 2018/1725 (15). Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1725 a dne 23. dubna 2021 vydal své stanovisko.

| (58) | V nařízení (EU) č. 600/2014 se stanoví přechodné období, během něhož se nediskriminační přístup k ústředním protistranám nebo obchodním systémům podle uvedeného nařízení nevztahuje na ty ústřední protistrany nebo obchodní systémy, které ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému požádaly své příslušné orgány o využití přechodných opatření. Doba, během níž by ústřední protistrana nebo obchodní systém mohly být svým příslušným orgánem v souvislosti s deriváty obchodovanými v obchodním systému vyňaty z pravidel nediskriminačního přístupu, uplynula dne 3. července 2020. Zvýšená nejistota a volatilita trhů následně negativně ovlivnily provozní rizika ústředních protistran a obchodních systémů, a proto bylo datum použitelnosti nového režimu otevřeného přístupu pro ústřední protistrany a obchodní systémy nabízející obchodní a clearingové služby v souvislosti s deriváty obchodovanými v obchodním systému odloženo článkem 95 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/23 (16) o jeden rok, a to do 3. července 2021. Důvody pro odložení data použitelnosti nového režimu otevřeného přístupu přetrvávají. Režim otevřeného přístupu by navíc mohl být v rozporu se souběžnými politickými cíli podpory obchodu a inovací v rámci Unie, neboť by mohl odrazovat od inovací v oblasti derivátů obchodovaných v obchodním systému tím, že by konkurentům, kteří jsou příjemci otevřeného přístupu, umožnil spoléhat se na infrastrukturu a investice zavedených subjektů za účelem nabízení konkurenčních produktů s nízkými počátečními náklady. Zachování systému, v jehož rámci jsou deriváty zúčtovány a obchodovány ve vertikálně integrovaném subjektu, je rovněž v souladu s dlouhodobými mezinárodními trendy. Datum použitelnosti nového režimu otevřeného přístupu by proto mělo být odloženo o další dva roky, a to do 3. července 2023. |
| --- | --- |

(58)

V nařízení (EU) č. 600/2014 se stanoví přechodné období, během něhož se nediskriminační přístup k ústředním protistranám nebo obchodním systémům podle uvedeného nařízení nevztahuje na ty ústřední protistrany nebo obchodní systémy, které ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému požádaly své příslušné orgány o využití přechodných opatření. Doba, během níž by ústřední protistrana nebo obchodní systém mohly být svým příslušným orgánem v souvislosti s deriváty obchodovanými v obchodním systému vyňaty z pravidel nediskriminačního přístupu, uplynula dne 3. července 2020. Zvýšená nejistota a volatilita trhů následně negativně ovlivnily provozní rizika ústředních protistran a obchodních systémů, a proto bylo datum použitelnosti nového režimu otevřeného přístupu pro ústřední protistrany a obchodní systémy nabízející obchodní a clearingové služby v souvislosti s deriváty obchodovanými v obchodním systému odloženo článkem 95 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/23 (16) o jeden rok, a to do 3. července 2021. Důvody pro odložení data použitelnosti nového režimu otevřeného přístupu přetrvávají. Režim otevřeného přístupu by navíc mohl být v rozporu se souběžnými politickými cíli podpory obchodu a inovací v rámci Unie, neboť by mohl odrazovat od inovací v oblasti derivátů obchodovaných v obchodním systému tím, že by konkurentům, kteří jsou příjemci otevřeného přístupu, umožnil spoléhat se na infrastrukturu a investice zavedených subjektů za účelem nabízení konkurenčních produktů s nízkými počátečními náklady. Zachování systému, v jehož rámci jsou deriváty zúčtovány a obchodovány ve vertikálně integrovaném subjektu, je rovněž v souladu s dlouhodobými mezinárodními trendy. Datum použitelnosti nového režimu otevřeného přístupu by proto mělo být odloženo o další dva roky, a to do 3. července 2023.

| (59) | Definice „finančního nástroje“ obsažená ve směrnici 2014/65/EU v současné době explicitně nezahrnuje finanční nástroje emitované za použití třídy technologií, která podporuje sdílenou evidenci šifrovaných dat, zejména pokud jde o technologii sdíleného registru. Má-li se zajistit, aby se s těmito finančními nástroji mohlo obchodovat na trhu na základě stávajícího právního rámce, měla by být definice finančních nástrojů ve směrnici 2014/65/EU pozměněna tak, aby je zahrnovala. |
| --- | --- |

(59)

Definice „finančního nástroje“ obsažená ve směrnici 2014/65/EU v současné době explicitně nezahrnuje finanční nástroje emitované za použití třídy technologií, která podporuje sdílenou evidenci šifrovaných dat, zejména pokud jde o technologii sdíleného registru. Má-li se zajistit, aby se s těmito finančními nástroji mohlo obchodovat na trhu na základě stávajícího právního rámce, měla by být definice finančních nástrojů ve směrnici 2014/65/EU pozměněna tak, aby je zahrnovala.

| (60) | Zatímco toto nařízení stanoví regulační rámec pro DLT tržní infrastruktury, včetně těch, které poskytují služby vypořádání obchodů, obecný regulační rámec pro systémy vypořádání obchodů s cennými papíry provozované centrálními depozitáři je stanoven v nařízení (EU) č. 909/2014, které obsahuje ustanovení o disciplíně při vypořádání. Režim disciplíny při vypořádání zahrnuje pravidla pro oznamování selhání vypořádání, vybírání a rozdělování peněžitých sankcí a povinné náhradní koupě. Podle regulačních technických norem přijatých na základě nařízení (EU) č. 909/2014 se ustanovení o disciplíně při vypořádání uplatní ode dne 1. února 2022. Zúčastněné strany však poskytly důkazy o tom, že povinné náhradní koupě by mohly zvýšit tlak na likviditu a náklady na cenné papíry, u nichž existuje riziko náhradní koupě. Takový dopad by mohl být ještě zhoršen, dojde-li k volatilitě na trhu. V této souvislosti by uplatňování pravidel pro povinné náhradní koupě stanovených v nařízení (EU) č. 909/2014 mohlo mít negativní dopad na účinnost a konkurenceschopnost kapitálových trhů v Unii. Tento dopad by naopak mohl vést k širšímu rozpětí nákup/prodej, nižší efektivitě trhu a k nižšímu počtu pobídek k půjčování cenných papírů na trzích půjček cenných papírů a repo obchodů a k vypořádání obchodů s centrálními depozitáři usazenými v Unii. Očekává se proto, že náklady na uplatňování pravidel pro povinné náhradní koupě převáží nad potenciálními přínosy. S ohledem na tento potenciální negativní dopad by nařízení (EU) č. 909/2014 mělo být změněno tak, aby pro každé opatření týkající se disciplíny při vypořádání umožňovalo jiné datum použitelnosti, aby tak mohlo být datum použitelnosti pravidel pro povinné náhradní koupě dále odloženo. Tento odklad by Komisi umožnil posoudit v souvislosti s připravovaným legislativním návrhem na přezkum nařízení (EU) č. 909/2014, jak by měl být změněn rámec pro disciplínu při vypořádání, a zejména pravidla pro povinné náhradní koupě, aby byly zohledněny a řešeny uvedené otázky. Toto odložení by navíc zajistilo, aby účastníkům trhu, včetně těch DLT tržních infrastruktur, na které by se vztahoval režim disciplíny při vypořádání, nevznikly dvojí náklady na provádění v případě, že by tato pravidla byla změněna v důsledku přezkumu nařízení (EU) č. 909/2014. |
| --- | --- |

(60)

Zatímco toto nařízení stanoví regulační rámec pro DLT tržní infrastruktury, včetně těch, které poskytují služby vypořádání obchodů, obecný regulační rámec pro systémy vypořádání obchodů s cennými papíry provozované centrálními depozitáři je stanoven v nařízení (EU) č. 909/2014, které obsahuje ustanovení o disciplíně při vypořádání. Režim disciplíny při vypořádání zahrnuje pravidla pro oznamování selhání vypořádání, vybírání a rozdělování peněžitých sankcí a povinné náhradní koupě. Podle regulačních technických norem přijatých na základě nařízení (EU) č. 909/2014 se ustanovení o disciplíně při vypořádání uplatní ode dne 1. února 2022. Zúčastněné strany však poskytly důkazy o tom, že povinné náhradní koupě by mohly zvýšit tlak na likviditu a náklady na cenné papíry, u nichž existuje riziko náhradní koupě. Takový dopad by mohl být ještě zhoršen, dojde-li k volatilitě na trhu. V této souvislosti by uplatňování pravidel pro povinné náhradní koupě stanovených v nařízení (EU) č. 909/2014 mohlo mít negativní dopad na účinnost a konkurenceschopnost kapitálových trhů v Unii. Tento dopad by naopak mohl vést k širšímu rozpětí nákup/prodej, nižší efektivitě trhu a k nižšímu počtu pobídek k půjčování cenných papírů na trzích půjček cenných papírů a repo obchodů a k vypořádání obchodů s centrálními depozitáři usazenými v Unii. Očekává se proto, že náklady na uplatňování pravidel pro povinné náhradní koupě převáží nad potenciálními přínosy. S ohledem na tento potenciální negativní dopad by nařízení (EU) č. 909/2014 mělo být změněno tak, aby pro každé opatření týkající se disciplíny při vypořádání umožňovalo jiné datum použitelnosti, aby tak mohlo být datum použitelnosti pravidel pro povinné náhradní koupě dále odloženo. Tento odklad by Komisi umožnil posoudit v souvislosti s připravovaným legislativním návrhem na přezkum nařízení (EU) č. 909/2014, jak by měl být změněn rámec pro disciplínu při vypořádání, a zejména pravidla pro povinné náhradní koupě, aby byly zohledněny a řešeny uvedené otázky. Toto odložení by navíc zajistilo, aby účastníkům trhu, včetně těch DLT tržních infrastruktur, na které by se vztahoval režim disciplíny při vypořádání, nevznikly dvojí náklady na provádění v případě, že by tato pravidla byla změněna v důsledku přezkumu nařízení (EU) č. 909/2014.

| (61) | Provoz DLT tržní infrastruktury by neměl oslabovat politiky členských států v oblasti klimatu. Je proto důležité dále podporovat rozvoj technologií sdíleného registru s nízkými nebo nulovými emisemi, jakož i investice do těchto technologií. |
| --- | --- |

(61)

Provoz DLT tržní infrastruktury by neměl oslabovat politiky členských států v oblasti klimatu. Je proto důležité dále podporovat rozvoj technologií sdíleného registru s nízkými nebo nulovými emisemi, jakož i investice do těchto technologií.

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

Toto nařízení stanoví požadavky na DLT tržní infrastruktury a na jejich provozovatele, pokud jde o:

| a) | udělování a odnímání zvláštních povolení k provozu DLT tržních infrastruktur v souladu s tímto nařízením; |
| --- | --- |

a)

udělování a odnímání zvláštních povolení k provozu DLT tržních infrastruktur v souladu s tímto nařízením;

| b) | udělování, změny a odnímání výjimek souvisejících se zvláštními povoleními; |
| --- | --- |

b)

udělování, změny a odnímání výjimek souvisejících se zvláštními povoleními;

| c) | ukládání, změny a rušení podmínek spojených s výjimkami, a pokud jde o ukládání, změny a rušení kompenzačních nebo nápravných opatření spojených s těmito výjimkami; |
| --- | --- |

c)

ukládání, změny a rušení podmínek spojených s výjimkami, a pokud jde o ukládání, změny a rušení kompenzačních nebo nápravných opatření spojených s těmito výjimkami;

| d) | provozování DLT tržní infrastruktury; |
| --- | --- |

d)

provozování DLT tržní infrastruktury;

| e) | dohled nad DLT tržní infrastrukturou; a |
| --- | --- |

e)

dohled nad DLT tržní infrastrukturou; a

| f) | spolupráci mezi provozovateli DLT tržních infrastruktur, příslušnými orgány a Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy) zřízeným nařízením (EU) č. 1095/2010 (ESMA). |
| --- | --- |

f)

spolupráci mezi provozovateli DLT tržních infrastruktur, příslušnými orgány a Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy) zřízeným nařízením (EU) č. 1095/2010 (ESMA).

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „technologií sdíleného registru“ nebo „DLT“ technologie, která umožňuje provozování a používání sdílených registrů; |
| --- | --- |

1)

„technologií sdíleného registru“ nebo „DLT“ technologie, která umožňuje provozování a používání sdílených registrů;

| 2) | „sdíleným registrem“ úložiště informací, které vede evidenci o transakcích a které je sdíleno prostřednictvím souboru DLT síťové uzly a synchronizováno mezi nimi pomocí mechanismu konsensu; |
| --- | --- |

2)

„sdíleným registrem“ úložiště informací, které vede evidenci o transakcích a které je sdíleno prostřednictvím souboru DLT síťové uzly a synchronizováno mezi nimi pomocí mechanismu konsensu;

| 3) | „mechanismem konsensu“ pravidla a postupy, podle nichž je dosaženo dohody mezi DLT síťovými uzly, že transakce je ověřena; |
| --- | --- |

3)

„mechanismem konsensu“ pravidla a postupy, podle nichž je dosaženo dohody mezi DLT síťovými uzly, že transakce je ověřena;

| 4) | „DLT síťovým uzlem“ zařízení nebo proces, které jsou součástí sítě a které obsahují úplnou nebo částečnou repliku evidence o všech transakcích ve sdíleném registru; |
| --- | --- |

4)

„DLT síťovým uzlem“ zařízení nebo proces, které jsou součástí sítě a které obsahují úplnou nebo částečnou repliku evidence o všech transakcích ve sdíleném registru;

| 5) | „DLT tržní infrastrukturou“ DLT mnohostranný obchodní systém, DLT systém vypořádání nebo DLT systém pro obchodování a vypořádání; |
| --- | --- |

5)

„DLT tržní infrastrukturou“ DLT mnohostranný obchodní systém, DLT systém vypořádání nebo DLT systém pro obchodování a vypořádání;

| 6) | „DLT mnohostranným obchodním systémem“ nebo „ DLT MTF“ mnohostranný obchodní systém, který přijímá k obchodování pouze finanční nástroje vedené na DLT; |
| --- | --- |

6)

„DLT mnohostranným obchodním systémem“ nebo „ DLT MTF“ mnohostranný obchodní systém, který přijímá k obchodování pouze finanční nástroje vedené na DLT;

| 7) | „DLT systémem vypořádání“ nebo „DLT SS“ systém vypořádání, který vypořádává transakce s finančními nástroji vedenými na DLT proti platbě nebo proti dodání bez ohledu na to, zda byl tento systém vypořádání určen a oznámen v souladu se směrnicí 98/26/ES, a který umožňuje prvotní zápis finančních nástrojů vedených na DLT a poskytování služeb úschovy ve vztahu k finančním nástrojům vedeným na DLT; |
| --- | --- |

7)

„DLT systémem vypořádání“ nebo „DLT SS“ systém vypořádání, který vypořádává transakce s finančními nástroji vedenými na DLT proti platbě nebo proti dodání bez ohledu na to, zda byl tento systém vypořádání určen a oznámen v souladu se směrnicí 98/26/ES, a který umožňuje prvotní zápis finančních nástrojů vedených na DLT a poskytování služeb úschovy ve vztahu k finančním nástrojům vedeným na DLT;

| 8) | „vypořádáním“ vypořádání ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 7 nařízení (EU) č. 909/2014; |
| --- | --- |

8)

„vypořádáním“ vypořádání ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 7 nařízení (EU) č. 909/2014;

| 9) | „selháním vypořádání“ selhání vypořádání ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 15 nařízení (EU) č. 909/2014; |
| --- | --- |

9)

„selháním vypořádání“ selhání vypořádání ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 15 nařízení (EU) č. 909/2014;

| 10) | „DLT systémem obchodování a vypořádání“ nebo „DLT TSS“ DLT MTF nebo DLT SS, které kombinují služby poskytované DLT MTF a DLT SS; |
| --- | --- |

10)

„DLT systémem obchodování a vypořádání“ nebo „DLT TSS“ DLT MTF nebo DLT SS, které kombinují služby poskytované DLT MTF a DLT SS;

| 11) | „finančním nástrojem vedeným na DLT“ finanční nástroj, který je emitován, evidován, převáděn a uchováván na technologii sdíleného registru; |
| --- | --- |

11)

„finančním nástrojem vedeným na DLT“ finanční nástroj, který je emitován, evidován, převáděn a uchováván na technologii sdíleného registru;

| 12) | „finančním nástrojem“ finanční nástroj ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2014/65/EU; |
| --- | --- |

12)

„finančním nástrojem“ finanční nástroj ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2014/65/EU;

| 13) | „mnohostranným obchodním systémem“ mnohostranný obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 22 směrnice 2014/65/EU; |
| --- | --- |

13)

„mnohostranným obchodním systémem“ mnohostranný obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 22 směrnice 2014/65/EU;

| 14) | „centrálním depozitářem cenných papírů“ nebo „centrálním depozitářem“ centrální depozitář cenných papírů ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 909/2014; |
| --- | --- |

14)

„centrálním depozitářem cenných papírů“ nebo „centrálním depozitářem“ centrální depozitář cenných papírů ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 909/2014;

| 15) | „systémem vypořádání obchodů s cennými papíry “ systém vypořádání obchodů s cennými papíry ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 10 nařízení (EU) č. 909/2014; |
| --- | --- |

15)

„systémem vypořádání obchodů s cennými papíry “ systém vypořádání obchodů s cennými papíry ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 10 nařízení (EU) č. 909/2014;

| 16) | „obchodním dnem“ obchodní den ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 14 nařízení (EU) č. 909/2014; |
| --- | --- |

16)

„obchodním dnem“ obchodní den ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 14 nařízení (EU) č. 909/2014;

| 17) | „dodáním proti zaplacení “ dodání proti zaplacení ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 27 nařízení (EU) č. 909/2014; |
| --- | --- |

17)

„dodáním proti zaplacení “ dodání proti zaplacení ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 27 nařízení (EU) č. 909/2014;

| 18) | „úvěrovou institucí“ úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (17); |
| --- | --- |

18)

„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (17);

17

| 19) | „investičním podnikem“ investiční podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/65/EU; |
| --- | --- |

19)

„investičním podnikem“ investiční podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/65/EU;

| 20) | „organizátorem trhu“ organizátor trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 18 směrnice 2014/65/EU; |
| --- | --- |

20)

„organizátorem trhu“ organizátor trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 18 směrnice 2014/65/EU;

| 21) | „příslušným orgánem“ jeden nebo více příslušných orgánů:






  a) | určených v souladu s článkem 67 směrnice 2014/65/EU; |
| --- | --- | --- |

21)

„příslušným orgánem“ jeden nebo více příslušných orgánů:

a)

určených v souladu s článkem 67 směrnice 2014/65/EU;

| b) | určených v souladu s článkem 11 nařízení (EU) č. 909/2014; nebo |
| --- | --- |

b)

určených v souladu s článkem 11 nařízení (EU) č. 909/2014; nebo

| c) | jinak určených členským státem pro dohled nad uplatňováním tohoto nařízení. |
| --- | --- |

c)

jinak určených členským státem pro dohled nad uplatňováním tohoto nařízení.

Článek 3

Omezení finančních nástrojů přijatých k obchodování nebo zaevidovaných na DLT tržní infrastruktuře

1.   Finanční nástroje vedené na DLT mohou být přijaty k obchodování v DLT tržní infrastruktuře nebo zaevidovány na DLT tržní infrastruktuře pouze tehdy, jsou-li v okamžiku přijetí k obchodování nebo v okamžiku zaevidování do sdíleného registru tyto finanční nástroje vedené na DLT:

| a) | akcie, jejichž emitent má tržní kapitalizaci nebo předběžnou tržní kapitalizaci nižší než 500 milionů EUR; |
| --- | --- |

a)

akcie, jejichž emitent má tržní kapitalizaci nebo předběžnou tržní kapitalizaci nižší než 500 milionů EUR;

| b) | dluhopisy, jiné formy sekuritizovaného dluhu, včetně depozitních poukázek ve vztahu k takovým cenným papírům, nebo nástroje peněžního trhu s objemem emise nižším než 1 miliarda EUR, kromě těch, které zahrnují derivátový nástroj nebo mají strukturu, která ztěžuje klientovi porozumění souvisejícímu riziku; nebo |
| --- | --- |

b)

dluhopisy, jiné formy sekuritizovaného dluhu, včetně depozitních poukázek ve vztahu k takovým cenným papírům, nebo nástroje peněžního trhu s objemem emise nižším než 1 miliarda EUR, kromě těch, které zahrnují derivátový nástroj nebo mají strukturu, která ztěžuje klientovi porozumění souvisejícímu riziku; nebo

| c) | podílové jednotky subjektů kolektivního investování, na něž se vztahuje čl. 25 odst. 4 písm. a) bod iv) směrnice 2014/65/EU a jejichž tržní hodnota spravovaných aktiv je nižší než 500 milionů EUR. |
| --- | --- |

c)

podílové jednotky subjektů kolektivního investování, na něž se vztahuje čl. 25 odst. 4 písm. a) bod iv) směrnice 2014/65/EU a jejichž tržní hodnota spravovaných aktiv je nižší než 500 milionů EUR.

Z výpočtu mezní hodnoty uvedené v prvním pododstavci písm. b) jsou vyloučeny podnikové dluhopisy vydané emitentem, jehož tržní kapitalizace v době jejich emise nepřesahovala 200 milionů EUR.

2.   Celková tržní hodnota všech finančních nástrojů vedených na DLT, které jsou přijaty k obchodování v DLT tržní infrastruktuře nebo které jsou zaevidovány na DLT tržní infrastruktuře, nesmí v okamžiku přijetí nového finančního nástroje vedeného na DLT k obchodování nebo v okamžiku prvotního zápisu přesáhnout 6 miliard EUR.

Pokud by přijetí nového finančního nástroje vedeného na DLT k obchodování nebo jeho prvotní zápis vedlo k tomu, že celková tržní hodnota uvedená v prvním pododstavci dosáhne 6 miliard EUR, DLT tržní infrastruktura nepřipustí tento finanční nástroj vedený na DLT k obchodování ani k zaevidování.

3.   Pokud celková tržní hodnota všech finančních nástrojů vedených na DLT, které jsou přijaty k obchodování v DLT tržní infrastruktuře nebo jsou zaevidovány na DLT tržní infrastruktuře, dosáhne 9 miliard EUR, aktivuje provozovatel DLT tržní infrastruktury přechodovou strategii uvedenou v čl. 7 odst. 7. Provozovatel DLT tržní infrastruktury oznámí příslušnému orgánu aktivaci své přechodové strategie a časový horizont pro její realizaci v měsíční zprávě podle odstavce 5.

4.   Provozovatel DLT tržní infrastruktury vypočítá měsíční průměrnou celkovou tržní hodnotu finančních nástrojů vedených na DLT, které jsou obchodovány nebo zaevidovány na dané DLT tržní infrastruktuře. Tento měsíční průměr se vypočítá jako průměr součtu denních konečných cen každého finančního nástroje vedeného na DLT vynásobený počtem finančních nástrojů vedených na DLT, které jsou obchodovány nebo zaevidovány na dané DLT tržní infrastruktuře pod stejným mezinárodním identifikačním číslem cenných papírů (ISIN).

Provozovatel DLT tržní infrastruktury použije tento měsíční průměr:

| a) | při posouzení toho, zda by přijetí k obchodování nebo zaevidování nového finančního nástroje vedeného na DLT v následujícím měsíci vedlo k tomu, že by celková tržní hodnota finančních nástrojů vedených na DLT dosáhla mezní hodnoty uvedené v odstavci 2 tohoto článku; a |
| --- | --- |

a)

při posouzení toho, zda by přijetí k obchodování nebo zaevidování nového finančního nástroje vedeného na DLT v následujícím měsíci vedlo k tomu, že by celková tržní hodnota finančních nástrojů vedených na DLT dosáhla mezní hodnoty uvedené v odstavci 2 tohoto článku; a

| b) | při rozhodování, zda má aktivovat přechodovou strategii uvedenou v čl. 7 odst. 7. |
| --- | --- |

b)

při rozhodování, zda má aktivovat přechodovou strategii uvedenou v čl. 7 odst. 7.

5.   Provozovatel DLT tržní infrastruktury předkládá příslušnému orgánu měsíční zprávy, v nichž doloží, že všechny finanční nástroje vedené na DLT, které jsou přijaty k obchodování nebo zaevidovány na DLT tržní infrastruktuře, nepřesahují mezní hodnoty stanovené v odstavcích 2 a 3.

6.   Příslušný orgán může stanovit nižší mezní hodnoty, než jsou hodnoty stanovené v odstavcích 1 a 2. Pokud příslušný orgán sníží mezní hodnotu uvedenou v odstavci 2, mezní hodnota stanovená v odstavci 3 se považuje za úměrně sníženou.

Pro účely prvního pododstavce tohoto odstavce příslušný orgán zváží tržní objem a průměrnou kapitalizaci finančních nástrojů vedených na DLT daného druhu, které byly přijaty k obchodním platformám v členských státech, v nichž budou služby a činnosti vykonávány, a zváží rizika, která se týkají emitentů, druhu použité technologie sdíleného registru a služeb a činností DLT tržní infrastruktury.

7.   Na finanční nástroje vedené na DLT přijaté k obchodování v DLT MTF nebo v DLT TSS se vztahuje nařízení (EU) č. 596/2014.

Článek 4

Požadavky a výjimky týkající se DLT MTF

1.   DLT MTF podléhá požadavkům, které se uplatňují na mnohostranný obchodní systém podle nařízení (EU) č. 600/2014 a směrnice 2014/65/EU.

První pododstavec se nepoužije na ty požadavky, z nichž byli investiční podnik nebo organizátor trhu provozující DLT MTF vyňati podle odstavců 2 a 3 tohoto článku, pokud tento investiční podnik nebo organizátor trhu splňuje:

| a) | článek 7; |
| --- | --- |

a)

článek 7;

| b) | odstavce 2, 3 a 4 tohoto článku; a |
| --- | --- |

b)

odstavce 2, 3 a 4 tohoto článku; a

| c) | veškerá kompenzační opatření, která příslušný orgán považuje za vhodná k dosažení cílů ustanovení, z nichž je výjimka požadována, nebo k zajištění ochrany investorů, integrity trhu či finanční stability. |
| --- | --- |

c)

veškerá kompenzační opatření, která příslušný orgán považuje za vhodná k dosažení cílů ustanovení, z nichž je výjimka požadována, nebo k zajištění ochrany investorů, integrity trhu či finanční stability.

2.   Kromě osob uvedených v čl. 53 odst. 3 směrnice 2014/65/EU, pokud o to provozovatel DLT MTF požádá, může příslušný orgán tomuto provozovateli povolit, aby mohly fyzické a právnické osoby obchodovat na vlastní účet jako členové nebo účastníci, pokud tyto osoby splňují následující požadavky:

| a) | mají dostatečně dobrou pověst; |
| --- | --- |

a)

mají dostatečně dobrou pověst;

| b) | mají dostatečnou úroveň schopností, kompetencí a zkušeností v obchodování, včetně znalosti fungování technologie sdíleného registru; |
| --- | --- |

b)

mají dostatečnou úroveň schopností, kompetencí a zkušeností v obchodování, včetně znalosti fungování technologie sdíleného registru;

| c) | nejsou tvůrci trhu v DLT MTF; |
| --- | --- |

c)

nejsou tvůrci trhu v DLT MTF;

| d) | nepoužívají v DLT MTF techniku algoritmického obchodování s vysokou frekvencí; |
| --- | --- |

d)

nepoužívají v DLT MTF techniku algoritmického obchodování s vysokou frekvencí;

| e) | neposkytují jiným osobám přímý elektronický přístup do DLT MTF; |
| --- | --- |

e)

neposkytují jiným osobám přímý elektronický přístup do DLT MTF;

| f) | při provádění pokynů klientů v rámci DLT tržní infrastruktury neobchodují na vlastní účet; a |
| --- | --- |

f)

při provádění pokynů klientů v rámci DLT tržní infrastruktury neobchodují na vlastní účet; a

| g) | udělily informovaný souhlas s obchodováním v DLT MTF jako členové nebo účastníci a byly DLT MTF informovány o možných rizicích používání jeho systémů k obchodování s finančními nástroji vedenými na DLT. |
| --- | --- |

g)

udělily informovaný souhlas s obchodováním v DLT MTF jako členové nebo účastníci a byly DLT MTF informovány o možných rizicích používání jeho systémů k obchodování s finančními nástroji vedenými na DLT.

Pokud příslušný orgán udělí výjimku uvedenou v prvním pododstavci, může uložit dodatečná opatření na ochranu fyzických osob přijatých jako členů nebo účastníků do DLT MTF. Tato opatření jsou úměrná rizikovému profilu těchto členů nebo účastníků.

3.   Na žádost provozovatele DLT MTF může příslušný orgán vyjmout tohoto provozovatele, jeho členy nebo účastníky z působnosti článku 26 nařízení (EU) č. 600/2014.

Pokud příslušný orgán udělí výjimku uvedenou v prvním pododstavci tohoto odstavce, vede DLT MTF evidenci o všech transakcích provedených prostřednictvím svých systémů. Tato evidence obsahuje veškeré údaje uvedené v čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č. 600/2014, které jsou relevantní s ohledem na systém používaný DLT MTF a členem nebo účastníkem provádějícím transakci. DLT MTF rovněž zajistí, aby příslušný orgán oprávněný přijímat údaje přímo z mnohostranného obchodního systému v souladu s článkem 26 uvedeného nařízení měl k těmto údajům přímý a bezprostřední přístup. Za účelem přístupu k této evidenci je tento příslušný orgán přijat do DLT MTF jako účastník v roli regulačního pozorovatele.

Příslušný orgán bez zbytečného odkladu zpřístupní ESMA veškeré informace, ke kterým získal přístup v souladu s tímto článkem.

4.   Pokud provozovatel DLT MTF požaduje výjimku podle odstavců 2 nebo 3, musí prokázat, že požadovaná výjimka je:

| a) | přiměřená a odůvodněná ve vztahu k použití technologie sdíleného registru; a |
| --- | --- |

a)

přiměřená a odůvodněná ve vztahu k použití technologie sdíleného registru; a

| b) | omezená pouze na DLT MTF a nevztahuje se na žádný jiný mnohostranný obchodní systém provozovaný tímto provozovatelem. |
| --- | --- |

b)

omezená pouze na DLT MTF a nevztahuje se na žádný jiný mnohostranný obchodní systém provozovaný tímto provozovatelem.

5.   Odstavce 2, 3 a 4 tohoto článku se použijí obdobně na centrální depozitář provozující DLT TSS v souladu s čl. 6 odst. 2.

6.   ESMA vypracuje pokyny týkající se kompenzačních opatření uvedených v odst. 1 druhém pododstavci písm. c).

Článek 5

Požadavky a výjimky týkající se DLT SS

1.   Centrální depozitář provozující DLT SS podléhá požadavkům, které se uplatňují na centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry podle nařízení (EU) č. 909/2014.

První pododstavec se nepoužije na ty požadavky, z nichž byl centrální depozitář provozující DLT SS vyňat podle odstavců 2 až 9 tohoto článku, pokud tento centrální depozitář dodržuje

| a) | článek 7; |
| --- | --- |

a)

článek 7;

| b) | odstavce 2 až 10 tohoto článku; a |
| --- | --- |

b)

odstavce 2 až 10 tohoto článku; a

| c) | veškeré kompenzační opatření, která může příslušný orgán považovat za vhodná k dosažení cílů ustanovení, z nichž je výjimka požadována, nebo k zajištění ochrany investorů, integrity trhu či finanční stability. |
| --- | --- |

c)

veškeré kompenzační opatření, která může příslušný orgán považovat za vhodná k dosažení cílů ustanovení, z nichž je výjimka požadována, nebo k zajištění ochrany investorů, integrity trhu či finanční stability.

2.   Na žádost centrálního depozitáře provozujícího DLT SS jej může příslušný orgán vyjmout z působnosti čl. 2 odst. 1 bodů 4, 9 a 28 a článků 3, 37 a 38 nařízení (EU) č. 909/2014, pokud tento centrální depozitář:

| a) | prokáže, že použití „účtu cenných papírů“ ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 28 uvedeného nařízení nebo použití formy zápisu do příslušné evidence cenných papírů podle článku 3 uvedeného nařízení je neslučitelné s použitím dané technologie sdíleného registru; |
| --- | --- |

a)

prokáže, že použití „účtu cenných papírů“ ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 28 uvedeného nařízení nebo použití formy zápisu do příslušné evidence cenných papírů podle článku 3 uvedeného nařízení je neslučitelné s použitím dané technologie sdíleného registru;

| b) | navrhne kompenzační opatření k dosažení cílů ustanovení, z nichž je výjimka požadována, a zajistí přinejmenším:






  i) | zaevidování finančních nástrojů vedených na DLT ve sdíleném registru; |
| --- | --- | --- |

b)

navrhne kompenzační opatření k dosažení cílů ustanovení, z nichž je výjimka požadována, a zajistí přinejmenším:

i)

zaevidování finančních nástrojů vedených na DLT ve sdíleném registru;

| ii) | to, aby se počet finančních nástrojů vedených na DLT v emisi nebo v části emise zaevidované centrálním depozitářem provozujícím DLT SS kdykoli rovnal celkovému počtu finančních nástrojů vedených na DLT tvořících takovou emisi nebo část emise zaevidovaných ve sdíleném registru; |
| --- | --- |

ii)

to, aby se počet finančních nástrojů vedených na DLT v emisi nebo v části emise zaevidované centrálním depozitářem provozujícím DLT SS kdykoli rovnal celkovému počtu finančních nástrojů vedených na DLT tvořících takovou emisi nebo část emise zaevidovaných ve sdíleném registru;

| iii) | vedení evidence, která umožňuje centrálnímu depozitáři provozujícímu DLT SS kdykoli okamžitě oddělit finanční nástroje vedené na DLT patřící členovi, účastníkovi, emitentovi nebo klientovi od finančních nástrojů vedených na DLT patřících jakémukoli jinému členovi, účastníkovi, emitentovi nebo klientovi; a |
| --- | --- |

iii)

vedení evidence, která umožňuje centrálnímu depozitáři provozujícímu DLT SS kdykoli okamžitě oddělit finanční nástroje vedené na DLT patřící členovi, účastníkovi, emitentovi nebo klientovi od finančních nástrojů vedených na DLT patřících jakémukoli jinému členovi, účastníkovi, emitentovi nebo klientovi; a

| iv) | to, aby nebylo možné přečerpání účtu cenných papírů, debetní zůstatky nebo nevhodné vytváření nových cenných papírů či výmaz cenných papírů z účtu. |
| --- | --- |

iv)

to, aby nebylo možné přečerpání účtu cenných papírů, debetní zůstatky nebo nevhodné vytváření nových cenných papírů či výmaz cenných papírů z účtu.

3.   Na žádost centrálního depozitáře provozujícího DLT SS jej může příslušný orgán vyjmout z působnosti článku 6 nebo 7 nařízení (EU) č. 909/2014, pokud tento centrální depozitář zajistí na základě spolehlivých postupů a opatření alespoň to, aby DLT SS:

| a) | umožňoval jasné, přesné a včasné potvrzení údajů o transakcích s finančními nástroji vedenými na DLT, včetně údajů o veškerých platbách provedených v souvislosti s finančními nástroji vedenými na DLT, jakož i o uvolnění zajištění nebo o výzvě k jeho složení v souvislosti s finančními nástroji vedenými na DLT; a |
| --- | --- |

a)

umožňoval jasné, přesné a včasné potvrzení údajů o transakcích s finančními nástroji vedenými na DLT, včetně údajů o veškerých platbách provedených v souvislosti s finančními nástroji vedenými na DLT, jakož i o uvolnění zajištění nebo o výzvě k jeho složení v souvislosti s finančními nástroji vedenými na DLT; a

| b) | buď zabraňoval selhání vypořádání, nebo řešil jeho následky, pokud není možné jeho selhání zabránit. |
| --- | --- |

b)

buď zabraňoval selhání vypořádání, nebo řešil jeho následky, pokud není možné jeho selhání zabránit.

4.   Na žádost centrálního depozitáře provozujícího DLT SS může příslušný orgán centrální depozitář provozující DLT SS vyjmout z působnosti článku 19 nařízení (EU) č. 909/2014 pouze v případě externího zajišťování určité základní služby třetí stranou, pokud je používání uvedeného článku neslučitelné s používáním technologie sdíleného registru, jak je plánováno v rámci DLT SS, který provozuje daný centrální depozitář.

5.   Na žádost centrálního depozitáře provozujícího DLT SS mu může příslušný orgán povolit přijímat jako účastníky daného systému kromě osob uvedených v čl. 2 písm. f) směrnice 98/26/ES i jiné fyzické a právnické osoby, pokud tyto osoby:

| a) | mají dostatečně dobrou pověst; |
| --- | --- |

a)

mají dostatečně dobrou pověst;

| b) | mají dostatečnou úroveň schopností, kompetencí, zkušeností a znalostí v souvislosti s vypořádáním obchodů, fungováním technologie sdíleného registru a posuzováním rizika; a |
| --- | --- |

b)

mají dostatečnou úroveň schopností, kompetencí, zkušeností a znalostí v souvislosti s vypořádáním obchodů, fungováním technologie sdíleného registru a posuzováním rizika; a

| c) | udělily informovaný souhlas se zařazením do pilotního režimu týkajícího se DLT tržní infrastruktury, který se stanoví tímto nařízením, a byly odpovídajícím způsobem informovány o jeho experimentální povaze a případných rizicích, která se s ním pojí. |
| --- | --- |

c)

udělily informovaný souhlas se zařazením do pilotního režimu týkajícího se DLT tržní infrastruktury, který se stanoví tímto nařízením, a byly odpovídajícím způsobem informovány o jeho experimentální povaze a případných rizicích, která se s ním pojí.

6.   Na žádost centrálního depozitáře provozujícího DLT SS jej může příslušný orgán vyjmout z působnosti článku 33, 34 nebo 35 nařízení (EU) č. 909/2014, pokud tento depozitář navrhne kompenzační opatření ke splnění cílů v uvedených článcích a zajistí alespoň to, aby:

| a) | DLT SS zveřejňoval transparentní, objektivní a nediskriminační kritéria účasti, která všem osobám, jež se chtějí stát jeho účastníky, umožňují spravedlivý a otevřený přístup do systému; |
| --- | --- |

a)

DLT SS zveřejňoval transparentní, objektivní a nediskriminační kritéria účasti, která všem osobám, jež se chtějí stát jeho účastníky, umožňují spravedlivý a otevřený přístup do systému;

| b) | DLT SS zveřejňoval ceny a poplatky spojené se službami v oblasti vypořádání obchodů, jež daný systém poskytuje. |
| --- | --- |

b)

DLT SS zveřejňoval ceny a poplatky spojené se službami v oblasti vypořádání obchodů, jež daný systém poskytuje.

7.   Na žádost centrálního depozitáře provozujícího DLT SS jej může příslušný orgán vyjmout z působnosti článku 39 nařízení (EU) č. 909/2014, pokud tento depozitář navrhne kompenzační opatření ke splnění cílů uvedeného článku a pomocí spolehlivých postupů a opatření zajistí alespoň to, aby:

| a) | DLT SS vypořádával transakce finančních nástrojů vedených na DLT téměř v reálnému čase nebo během obchodního dne, nejpozději však druhý obchodní den po uzavření obchodu; |
| --- | --- |

a)

DLT SS vypořádával transakce finančních nástrojů vedených na DLT téměř v reálnému čase nebo během obchodního dne, nejpozději však druhý obchodní den po uzavření obchodu;

| b) | DLT SS zveřejňoval pravidla, jimiž se systém vypořádání obchodů řídí; a |
| --- | --- |

b)

DLT SS zveřejňoval pravidla, jimiž se systém vypořádání obchodů řídí; a

| c) | DLT SS zmírňoval veškerá rizika vznikající na základě toho, že daný systém nebyl pro účely směrnice 98/26/ES označen za DLT SS, zejména pokud jde o insolvenční řízení. |
| --- | --- |

c)

DLT SS zmírňoval veškerá rizika vznikající na základě toho, že daný systém nebyl pro účely směrnice 98/26/ES označen za DLT SS, zejména pokud jde o insolvenční řízení.

Pro účely provozování DLT SS nesmí definice centrálního depozitáře uvedená v nařízení (EU) č. 909/2014, podle níž je centrální depozitář vymezen jako právnická osoba, která provozuje systém pro vypořádání obchodů s cennými papíry, vést k tomu, aby členské státy musely určit a oznámit DLT SS jako systém vypořádání obchodů s cennými papíry podle směrnice 98/26/ES. Avšak v případě, že DLT SS splňuje požadavky směrnice 98/26/ES, členským státům nic nebrání v tom, aby DLT SS určily a oznámily jako systém vypořádání obchodů s cennými papíry podle uvedené směrnice.

Pokud DLT SS není určen a oznámen jako systém vypořádání obchodů s cennými papíry podle směrnice 98/26/ES, navrhne centrální depozitář provozující DLT SS kompenzační opatření na zmírnění rizik vyplývajících z platební neschopnosti.

8.   Na žádost centrálního depozitáře provozujícího DLT SS jej může příslušný orgán vyjmout z působnosti článku 40 nařízení (EU) č. 909/2014, pokud tento depozitář provádí vypořádání na základě dodání proti zaplacení.

Pokud je to vhodné a možné, provádí se vypořádání plateb prostřednictvím peněžních prostředků centrální banky, včetně peněz v tokenizované podobě, nebo pokud to vhodné a možné není, prostřednictvím účtu v centrálním depozitáři v souladu s hlavou IV nařízení (EU) č. 909/2014 nebo prostřednictvím peněžních prostředků komerčních bank, včetně peněz v tokenizované podobě, v souladu s uvedenou hlavou, nebo za použití elektronických peněžních tokenů.

Odchylně od druhého pododstavce tohoto odstavce se hlava IV nařízení (EU) č. 909/2014 nevztahuje na úvěrovou instituci, která poskytuje vypořádání plateb za použití peněžních prostředků komerčních bank v rámci DLT tržní infrastruktury, která eviduje finanční nástroje vedené na DLT, jejichž celková tržní hodnota v době prvotního zápisu nového finančního nástroje vedeného na DLT nepřesahuje podle výpočtu provedeného v souladu s čl. 3 odst. 4 tohoto nařízení 6 miliard EUR.

Pokud k vypořádání plateb dochází za použití peněžních prostředků komerčních bank, které poskytla úvěrová instituce, na niž se hlava IV nařízení (EU) č. 909/2014 podle třetího pododstavce tohoto odstavce nevztahuje, nebo pokud k vypořádání plateb dochází za použití elektronických peněžních tokenů, musí centrální depozitář provozující DLT SS identifikovat, vyhodnocovat, sledovat, řídit a minimalizovat všechna rizika vyplývající z použití těchto prostředků.

Služby poskytované v souvislosti s elektronickými peněžními tokeny, které jsou rovnocenné službám uvedeným v oddíle C písm. b) a c) přílohy nařízení (EU) č. 909/2014, poskytuje centrální depozitář provozující DLT SS v souladu s hlavou IV nařízení (EU) č. 909/2014 nebo úvěrová instituce.

9.   Na žádost centrálního depozitáře provozujícího DLT SS jej může příslušný orgán vyjmout z působnosti článku 50, 51 nebo 53 nařízení (EU) č. 909/2014, pokud tento centrální depozitář prokáže, že použití technologie sdíleného registru je neslučitelné s tradičními systémy jiných centrálních depozitářů nebo jiné tržní infrastruktury nebo že poskytnutí takového přístupu jinému centrálnímu depozitáři nebo poskytnutí přístupu jiné tržní infrastruktuře používajícím tradiční systémy by bylo vzhledem k rozsahu činností DLT SS nepřiměřeně nákladné.

Pokud byla centrálnímu depozitáři provozujícímu DLT SS udělena v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce výjimka, poskytne centrální depozitář přístup ke svému DLT SS dalším provozovatelům DLT SS nebo DLT TSS. Centrální depozitář provozující DLT SS informuje příslušný orgán o svém záměru takový přístup poskytnout. Příslušný orgán může tento přístup zakázat, pokud by měl negativní vliv na stabilitu finančního systému Unie nebo finančního systému příslušného členského státu.

10.   Pokud centrální depozitář provozující DLT SS žádá o výjimku podle odstavců 2 až 9, musí v každém případě prokázat, že požadovaná výjimka je:

| a) | přiměřená a odůvodněná použitím technologie sdíleného registru; a |
| --- | --- |

a)

přiměřená a odůvodněná použitím technologie sdíleného registru; a

| b) | omezena pouze na daný DLT SS a nevztahuje se na systém vypořádání obchodů s cennými papíry provozovaný stejným centrálním depozitářem. |
| --- | --- |

b)

omezena pouze na daný DLT SS a nevztahuje se na systém vypořádání obchodů s cennými papíry provozovaný stejným centrálním depozitářem.

11.   Odstavce 2 až 10 tohoto článku se použijí obdobně na investiční podnik nebo na organizátora trhu provozujících DLT TSS v souladu s čl. 6 odst. 1.

12.   ESMA vypracuje pokyny týkající se kompenzačních opatření uvedených v odst. 1 druhém pododstavci písm. c) tohoto článku.

Článek 6

Požadavky a výjimky týkající se DLT TSS

1.   Na investiční podnik nebo na organizátora trhu provozující DLT TSS se vztahují:

| a) | požadavky, které se uplatňují na mnohostranný obchodní systém podle nařízení (EU) č. 600/2014 a směrnice 2014/65/EU; a |
| --- | --- |

a)

požadavky, které se uplatňují na mnohostranný obchodní systém podle nařízení (EU) č. 600/2014 a směrnice 2014/65/EU; a

| b) | obdobně požadavky, které se uplatňují na centrální depozitář podle nařízení (EU) č. 909/2014, s výjimkou článků 9, 16, 17, 18, 20, 26, 27, 28, 31, 42, 43, 44, 46 a 47 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

b)

obdobně požadavky, které se uplatňují na centrální depozitář podle nařízení (EU) č. 909/2014, s výjimkou článků 9, 16, 17, 18, 20, 26, 27, 28, 31, 42, 43, 44, 46 a 47 uvedeného nařízení.

První pododstavec se nepoužije na ty požadavky, z nichž byl investiční podnik nebo organizátor trhu provozující DLT TSS vyňat podle čl. 4 odst. 2 a 3 a čl. 5 odst. 2 až 9, pokud tento investiční podnik nebo organizátor trhu splňuje:

| a) | článek 7; |
| --- | --- |

a)

článek 7;

| b) | čl. 4 odst. 2, 3 a 4 a čl. 5 odst. 2 až 10; a |
| --- | --- |

b)

čl. 4 odst. 2, 3 a 4 a čl. 5 odst. 2 až 10; a

| c) | veškerá kompenzační opatření, která může příslušný orgán považovat za vhodná k dosažení cílů ustanovení, z nichž je výjimka požadována, nebo k zajištění ochrany investorů, integrity trhu či finanční stability. |
| --- | --- |

c)

veškerá kompenzační opatření, která může příslušný orgán považovat za vhodná k dosažení cílů ustanovení, z nichž je výjimka požadována, nebo k zajištění ochrany investorů, integrity trhu či finanční stability.

2.   Na centrální depozitář provozující DLT TSS se vztahují:

| a) | požadavky, které se uplatňují na centrální depozitář podle nařízení (EU) č. 909/2014; a |
| --- | --- |

a)

požadavky, které se uplatňují na centrální depozitář podle nařízení (EU) č. 909/2014; a

| b) | obdobně požadavky, které se uplatňují na mnohostranný obchodní systém podle nařízení (EU) č. 600/2014 a směrnice 2014/65/EU, s výjimkou článků 5 až 13 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

b)

obdobně požadavky, které se uplatňují na mnohostranný obchodní systém podle nařízení (EU) č. 600/2014 a směrnice 2014/65/EU, s výjimkou článků 5 až 13 uvedené směrnice.

První pododstavec se nepoužije na ty požadavky, z nichž byl centrální depozitář provozující DLT TSS vyňat podle čl. 4 odst. 2 a 3 a čl. 5 odst. 2 až 9, pokud tento centrální depozitář splňuje:

| a) | článek 7; |
| --- | --- |

a)

článek 7;

| b) | čl. 4 odst. 2, 3 a 4 a čl. 5 odst. 2 až 10; a |
| --- | --- |

b)

čl. 4 odst. 2, 3 a 4 a čl. 5 odst. 2 až 10; a

| c) | veškerá kompenzační opatření, která může příslušný orgán považovat za vhodná k dosažení cílů ustanovení, z nichž je výjimka požadována, nebo k zajištění ochrany investorů, integrity trhu či finanční stability. |
| --- | --- |

c)

veškerá kompenzační opatření, která může příslušný orgán považovat za vhodná k dosažení cílů ustanovení, z nichž je výjimka požadována, nebo k zajištění ochrany investorů, integrity trhu či finanční stability.

Článek 7

Další požadavky na DLT tržní infrastruktury

1.   Provozovatelé DLT tržní infrastruktury vypracují jasný a podrobný obchodní plán, v němž bude popsáno, jakým způsobem mají v úmyslu poskytovat své služby a vykonávat činnosti, včetně popisu kritických zaměstnanců, technických aspektů, používání technologie sdíleného registru a informací požadovaných podle odstavce 3.

Provozovatelé DLT tržní infrastruktury musejí také veřejně zpřístupnit aktuální, jasnou a podrobnou písemnou dokumentaci, v níž budou stanovena pravidla pro fungování DLT tržní infrastruktury a jejích provozovatelů, včetně právních podmínek, které vymezují práva, povinnosti, odpovědnosti a závazky provozovatele DLT tržní infrastruktury, jakož i jeho členů, účastníků, emitentů a klientů, kteří jejich DLT tržní infrastrukturu využívají. V těchto právních podmínkách se stanoví rozhodné právo, mechanismus pro urovnávání sporů, veškerá opatření na ochranu před platební neschopností podle směrnice 98/26/ES a soudní příslušnost pro podání žaloby. Provozovatelé DLT tržní infrastruktury mohou zpřístupnit písemnou dokumentaci prostřednictvím elektronických prostředků.

2.   Provozovatelé DLT tržní infrastruktury vytvoří či případně zdokumentují pravidla pro fungování technologie sdíleného registru, kterou používají, včetně pravidel pro přístup ke sdílenému registru, pro účast ověřovacích uzlů, řešení potenciálních střetů zájmů a řízení rizik, včetně veškerých opatření ke zmírnění rizik s cílem zajistit ochranu investorů, integritu trhu a finanční stabilitu.

3.   Provozovatelé DLT tržní infrastruktury poskytnou svým členům, účastníkům, emitentům a klientům na svých internetových stránkách jasné a jednoznačné informace o výkonu svých funkcí a činností a poskytování služeb a o tom, jak se tento výkon funkcí a činností a poskytování služeb liší od výkonu funkcí a činností a poskytování služeb mnohostranným obchodním systémem nebo systémem vypořádání obchodů s cennými papíry, který není založen na technologii sdíleného registru. Tyto informace zahrnují informace o druhu používané technologie sdíleného registru.

4.   Provozovatelé DLT tržní infrastruktury zajistí, aby celková IT a kybernetická opatření týkající se používání jejich technologie sdíleného registru byla přiměřená povaze, rozsahu a složitosti jejich podnikání. Tato opatření zajistí kontinuitu a trvalou transparentnost, dostupnost, spolehlivost a bezpečnost jejich služeb a činností, včetně spolehlivosti inteligentních smluv používaných v rámci DLT tržní infrastruktury. Uvedená opatření zajistí rovněž integritu, bezpečnost a důvěrnost veškerých údajů uchovávaných těmito provozovateli a jejich dostupnost a přístupnost.

Provozovatelé DLT tržní infrastruktury musejí mít zaveden zvláštní postup řízení operačních rizik pro případ rizik, která s sebou nese používání technologie sdíleného registru a kryptoaktiv, a pro jejich řešení, pokud by nastala.

Za účelem posouzení spolehlivosti celkových IT a kybernetických opatření přijatých DLT tržní infrastrukturou může příslušný orgán vyžadovat jejich audit. Vyžaduje-li příslušný orgán audit, jmenuje nezávislého auditora, který jej provede. Náklady na takový audit nese DLT tržní infrastruktura.

5.   Pokud provozovatel DLT tržní infrastruktury zajišťuje úschovu peněžních prostředků, zajištění nebo finančních nástrojů vedených na DLT a také prostředky přístupu k těmto aktivům, včetně prostředků ve formě kryptografických klíčů, patřících členům, účastníkům, emitentům nebo klientům, musí tento provozovatel zavést odpovídající opatření, která mu zabrání používat uvedená aktiva na vlastní účet bez předchozího výslovného písemného souhlasu člena, účastníka, emitenta nebo klienta, který může být udělen i prostřednictvím elektronických prostředků.

Provozovatelé DLT tržní infrastruktury vedou bezpečnou, přesnou, spolehlivou a dohledatelnou evidenci peněžních prostředků, zajištění a finančních nástrojů vedených na DLT, které jeho DLT tržní infrastruktura drží pro své členy, účastníky, emitenty nebo klienty, jakož i evidenci prostředků přístupu k těmto peněžním prostředkům, zajištění a finančním nástrojům vedeným na DLT.

Provozovatelé DLT tržní infrastruktury oddělují peněžní prostředky, zajištění a finanční nástroje vedené na DLT patřící členům, účastníkům, emitentům nebo klientům, kteří využívají DLT tržní infrastrukturu, a prostředky přístupu k takovým aktivům od těch patřících provozovateli, jakož i od těch patřících ostatním členům, účastníkům, emitentům a klientům.

Celková IT a kybernetická opatření uvedená v odstavci 4 zajistí, aby uvedené peněžní prostředky, zajištění a finanční nástroje vedené na DLT, které DLT tržní infrastruktura uchovává pro své členy, účastníky, emitenty nebo klienty, a také prostředky přístupu k těmto aktivům, byly chráněny před rizikem neoprávněného přístupu, hackingu, znehodnocení, ztráty, kybernetického útoku, krádeže, podvodu, zanedbání a jiných závažných provozních závad.

6.   V případě ztráty peněžních prostředků, zajištění nebo finančního nástroje vedeného na DLT odpovídá za ztrátu až do výše tržní hodnoty ztracených aktiv provozovatel DLT tržní infrastruktury, v jejímž rámci došlo ke ztrátě uvedených peněžních prostředků, zajištění nebo finančního nástroje vedeného na DLT. Provozovatel DLT tržní infrastruktury nenese odpovědnost za ztrátu, pokud prokáže, že ke ztrátě došlo v důsledku vnější události, nad níž nemá přiměřenou kontrolu a jejímž důsledkům nemohl přes veškerou přiměřenou snahu zabránit.

Provozovatelé DLT tržní infrastruktury zavedou transparentní a vhodná opatření k zajištění ochrany investorů a mechanismy pro vyřizování stížností klientů a postupy pro odškodnění nebo zjednání nápravy v případě ztrát investorů v důsledku jakékoli okolností uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce nebo v důsledku ukončení činnosti s ohledem na jakoukoli okolnost uvedenou v čl. 8 odst. 13, čl. 9 odst. 11 a čl. 10 odst. 10.

Příslušný orgán může v jednotlivých případech rozhodnout, že od provozovatele DLT tržní infrastruktury bude na ochranu investorů požadovat další obezřetnostní záruky ve formě vlastního kapitálu nebo pojištění odpovědnosti, pokud stanoví, že obezřetnostní záruky uvedené v nařízení (EU) č. 909/2014, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2033 (18), ve směrnici 2014/65/EU nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034 (19) dostatečně nezajišťují pokrytí případné odpovědnosti provozovatele DLT tržní infrastruktury vůči klientům za škody vzniklé v důsledku jakékoli okolnosti uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce.

7.   Provozovatel DLT tržní infrastruktury vypracuje a zveřejní jasnou a podrobnou strategii pro omezení činnosti konkrétní DLT tržní infrastruktury či pro přechod z konkrétní DLT tržní infrastruktury nebo ukončení jejího provozování (dále jen „přechodová strategie“), včetně přechodu nebo přeměny provozu své technologie sdíleného registru na tradiční tržní infrastrukturu v případě, že:

| a) | došlo k překročení mezní hodnoty uvedené v čl. 3 odst. 3; |
| --- | --- |

a)

došlo k překročení mezní hodnoty uvedené v čl. 3 odst. 3;

| b) | má dojít k odnětí nebo jinému ukončení platnosti zvláštního povolení nebo výjimky udělených podle tohoto nařízení, včetně případů, kdy je platnost zvláštního povolení nebo výjimky ukončena v důsledku použití čl. 14 odst. 2; nebo |
| --- | --- |

b)

má dojít k odnětí nebo jinému ukončení platnosti zvláštního povolení nebo výjimky udělených podle tohoto nařízení, včetně případů, kdy je platnost zvláštního povolení nebo výjimky ukončena v důsledku použití čl. 14 odst. 2; nebo

| c) | dojde k dobrovolnému či nedobrovolnému ukončení provozu DLT tržní infrastruktury. |
| --- | --- |

c)

dojde k dobrovolnému či nedobrovolnému ukončení provozu DLT tržní infrastruktury.

Přechodová strategie musí být připravena k včasnému zavedení.

V přechodové strategii je stanoveno, jak se má zacházet s členy, účastníky, emitenty a klienty v případě odnětí či ukončení platnosti zvláštního povolení nebo ukončení provozu, jak je uvedeno v prvním pododstavci tohoto odstavce. Tato strategie stanoví, jak mají být před nepřiměřeným dopadem tohoto odnětí či ukončení platnosti zvláštního povolení nebo ukončení provozu chráněni klienti, zejména neprofesionální investoři. Přechodová strategie se po předchozím schválení příslušným orgánem průběžně aktualizuje.

V přechodové strategii je stanoveno, co je nutné učinit v případě překročení mezní hodnoty uvedené v čl. 3 odst. 3.

8.   Investiční podniky nebo organizátoři trhu, kteří smějí provozovat DLT MTF pouze na základě čl. 8 odst. 2 tohoto nařízení a ve své přechodové strategii neuvedli, že chtějí požádat o povolení provozovat mnohostranný obchodní systém podle směrnice 2014/65/EU, jakož i centrální depozitáře provozující DLT TSS, se vynasnaží uzavřít s investičními podniky či organizátory trhu provozujícími mnohostranný obchodní systém podle směrnice 2014/65/EU ujednání o převzetí jejich provozu a uvedou tato ujednání ve své přechodové strategii.

9.   Centrální depozitáře provozující DLT SS, které smějí provozovat tento systém pouze v souladu s čl. 9 odst. 2 tohoto nařízení a ve své přechodové strategii neuvedou, že chtějí požádat o povolení provozovat systém vypořádání obchodů s cennými papíry podle nařízení (EU) č. 909/2014, a investiční podniky či organizátoři trhu provozující DLT TSS se vynasnaží uzavřít s centrálními depozitáři provozujícími systém vypořádání obchodů s cennými papíry ujednání o převzetí jejich provozu a uvedou tato ujednání ve své přechodové strategii.

Centrální depozitáře provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry, které obdrží žádost o uzavření ujednání uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce, odpoví na tuto žádost do tří měsíců od jejího obdržení. Centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry tato ujednání uzavírá nediskriminačním způsobem a může si účtovat přiměřený obchodní poplatek na základě skutečných nákladů. Takovou žádost může odmítnout, pouze pokud se domnívá, že by dané ujednání mělo vliv na hladké a řádné fungování finančních trhů nebo by představovalo systémové riziko. Žádost nesmí být odmítnuta z důvodu ztráty podílu na trhu. V případě odmítnutí žádosti centrální depozitář písemně vyrozumí provozovatele DLT tržní infrastruktury, který o uzavření ujednání požádal, o svých důvodech.

10.   Ujednání uvedená v odstavcích 8 a 9 se uzavřou nejpozději pět let ode dne udělení zvláštního povolení, nebo dříve, požaduje-li to příslušný orgán z důvodu řešení rizika předčasného ukončení platnosti zvláštního povolení.

Článek 8

Zvláštní povolení k provozování DLT MTF

1.   O zvláštní povolení k provozování DLT MTF může podle tohoto nařízení požádat právnická osoba, která má povolení jako investiční podnik nebo má povolení k provozování regulovaného trhu podle směrnice 2014/65/EU.

2.   Pokud právnická osoba požádá o povolení investičního podniku nebo o povolení k provozování regulovaného trhu podle směrnice 2014/65/EU a zároveň o zvláštní povolení podle tohoto článku, a to pouze za účelem provozování DLT MTF, příslušný orgán neposuzuje, zda žadatel splňuje ty požadavky směrnice 2014/65/EU, z nichž žadatel požádal o výjimku podle článku 4 tohoto nařízení.

3.   Pokud podle odstavce 2 tohoto článku právnická osoba žádá o povolení investičního podniku nebo o povolení k provozování regulovaného trhu a zároveň o zvláštní povolení, uvede ve své žádosti informace požadované podle článku 7 směrnice 2014/65/EU, kromě informací, které by byly nezbytné pro prokázání splnění požadavků, z nichž žadatel požádal o výjimku v souladu s článkem 4 tohoto nařízení.

4.   Žádost o zvláštní povolení k provozování DLT MTF podle tohoto nařízení musí obsahovat tyto informace:

| a) | obchodní plán žadatele, pravidla DLT MTF a veškeré právní podmínky podle čl. 7 odst. 1, jakož i informace týkající se fungování, služeb a činností DLT MTF podle čl. 7 odst. 3; |
| --- | --- |

a)

obchodní plán žadatele, pravidla DLT MTF a veškeré právní podmínky podle čl. 7 odst. 1, jakož i informace týkající se fungování, služeb a činností DLT MTF podle čl. 7 odst. 3;

| b) | popis fungování použité technologie sdíleného registru podle čl. 7 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

popis fungování použité technologie sdíleného registru podle čl. 7 odst. 2;

| c) | popis celkových IT a kybernetických opatření žadatele podle čl. 7odst. 4; |
| --- | --- |

c)

popis celkových IT a kybernetických opatření žadatele podle čl. 7odst. 4;

| d) | doklad o tom, že žadatel má zavedeny dostatečné obezřetnostní záruky, aby mohl splnit své závazky a odškodnit své klienty podle čl. 7 odst. 6 třetího pododstavce; |
| --- | --- |

d)

doklad o tom, že žadatel má zavedeny dostatečné obezřetnostní záruky, aby mohl splnit své závazky a odškodnit své klienty podle čl. 7 odst. 6 třetího pododstavce;

| e) | v příslušných případech popis režimu úschovy finančních nástrojů vedených na DLT pro klienty podle čl. 7 odst. 5; |
| --- | --- |

e)

v příslušných případech popis režimu úschovy finančních nástrojů vedených na DLT pro klienty podle čl. 7 odst. 5;

| f) | popis opatření k zajištění ochrany investorů a popis mechanismů pro vyřizování stížností klientů a zjednávání nápravy podle čl. 7 odst. 6 druhého pododstavce; |
| --- | --- |

f)

popis opatření k zajištění ochrany investorů a popis mechanismů pro vyřizování stížností klientů a zjednávání nápravy podle čl. 7 odst. 6 druhého pododstavce;

| g) | informace o přechodové strategii žadatele; a |
| --- | --- |

g)

informace o přechodové strategii žadatele; a

| h) | výjimky, které žadatel požaduje podle článku 4, odůvodnění každé požadované výjimky, veškerá navrhovaná kompenzační opatření a předpokládané prostředky pro splnění podmínek spojených s těmito výjimkami. |
| --- | --- |

h)

výjimky, které žadatel požaduje podle článku 4, odůvodnění každé požadované výjimky, veškerá navrhovaná kompenzační opatření a předpokládané prostředky pro splnění podmínek spojených s těmito výjimkami.

5.   Do 23. března 2023 vypracuje ESMA pokyny pro standardní formuláře, formáty a šablony pro účely odstavce 4.

6.   Příslušný orgán posoudí do 30 pracovních dnů od obdržení žádosti o zvláštní povolení k provozování DLT MTF, zda je žádost úplná. Pokud žádost úplná není, stanoví příslušný orgán lhůtu, ve které má žadatel poskytnout chybějící nebo další informace. Příslušný orgán informuje žadatele, když považuje žádost za úplnou.

Jakmile příslušný orgán považuje žádost za úplnou, zašle její kopii ESMA.

7.   Je-li nutné prosazovat soudržnost a přiměřenost výjimek nebo je-li nutné zajistit ochranu investorů, integritu trhu a finanční stabilitu, poskytne ESMA příslušnému orgánu nezávazné stanovisko týkající se požadovaných výjimek nebo přiměřenosti druhu technologie sdíleného registru použité pro účely tohoto nařízení, a to do 30 kalendářních dnů od obdržení kopie dané žádosti.

Před vydáním nezávazného stanoviska ESMA konzultuje příslušné orgány ostatních členských států a ve svém stanovisku co nejvíce zohlední jejich názory.

Vydá-li ESMA nezávazné stanovisko, příslušný orgán k němu přihlédne a požádá-li o to ESMA, poskytne mu vyjádření týkající se jakýchkoli výrazných odchylek od jeho stanoviska. Stanovisko ESMA a vyjádření příslušného orgánu se nezveřejňují.

8.   Do 24. března 2025 vypracuje ESMA pokyny na podporu soudržnosti a přiměřenosti:

| a) | výjimek udělených provozovatelům DLT MTF v celé Unii, a to i v kontextu hodnocení přiměřenosti nejrůznějších druhů technologie sdíleného registru, které provozovatelé DLT MTF pro účely tohoto nařízení používají, a |
| --- | --- |

a)

výjimek udělených provozovatelům DLT MTF v celé Unii, a to i v kontextu hodnocení přiměřenosti nejrůznějších druhů technologie sdíleného registru, které provozovatelé DLT MTF pro účely tohoto nařízení používají, a

| b) | použití možnosti uvedené v čl. 3 odst. 6. |
| --- | --- |

b)

použití možnosti uvedené v čl. 3 odst. 6.

Tyto pokyny zajistí ochranu investorů, integritu trhu a finanční stabilitu.

ESMA tyto pokyny pravidelně aktualizuje.

9.   Do 90 pracovních dnů od obdržení úplné žádosti o zvláštní povolení k provozování DLT MTF příslušný orgán žádost posoudí a rozhodne, zda zvláštní povolení udělí. Žádá-li žadatel o povolení podle směrnice 2014/65/EU a zároveň o zvláštní povolení podle tohoto nařízení, může být lhůta pro posouzení žádosti prodloužena o další období až do doby stanovené v čl. 7 odst. 3 směrnice 2014/65/EU.

10.   Aniž jsou dotčeny články 7 a 44 směrnice 2014/65/EU, příslušný orgán odmítne udělit žadateli zvláštní povolení k provozování DLT MTF, pokud má důvody se domnívat, že:

| a) | žadatel řádně neřeší a nezmírňuje významná rizika pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu; |
| --- | --- |

a)

žadatel řádně neřeší a nezmírňuje významná rizika pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu;

| b) | zvláštní povolení k provozování DLT MTF a výjimky jsou požadovány za účelem obcházení právních nebo regulačních požadavků; nebo |
| --- | --- |

b)

zvláštní povolení k provozování DLT MTF a výjimky jsou požadovány za účelem obcházení právních nebo regulačních požadavků; nebo

| c) | provozovatel DLT MTF nebude schopen či svým uživatelům nedovolí dodržovat platná ustanovení práva Unie nebo ustanovení vnitrostátního práva spadající mimo oblast působnosti práva Unie. |
| --- | --- |

c)

provozovatel DLT MTF nebude schopen či svým uživatelům nedovolí dodržovat platná ustanovení práva Unie nebo ustanovení vnitrostátního práva spadající mimo oblast působnosti práva Unie.

11.   Zvláštní povolení platí v celé Unii po dobu maximálně šesti let ode dne vydání. Ve zvláštním povolení jsou uvedeny výjimky udělené v souladu s článkem 4, jakákoli kompenzační opatření a veškeré nižší mezní hodnoty stanovené příslušným orgánem v souladu s čl. 3 odst. 6.

Příslušný orgán neprodleně informuje ESMA o udělení zvláštního povolení podle tohoto článku či o jeho odmítnutí nebo odnětí a poskytne mu veškeré informace stanovené v prvním pododstavci tohoto odstavce.

ESMA zveřejní na svých internetových stránkách:

| a) | seznam DLT MTF, datum zahájení a ukončení platnosti jejich zvláštního povolení, seznam výjimek udělených jednotlivým systémům a veškeré nižší mezní hodnoty, které pro každý z těchto systémů příslušné orgány stanovily; a |
| --- | --- |

a)

seznam DLT MTF, datum zahájení a ukončení platnosti jejich zvláštního povolení, seznam výjimek udělených jednotlivým systémům a veškeré nižší mezní hodnoty, které pro každý z těchto systémů příslušné orgány stanovily; a

| b) | celkový počet žádostí o výjimku podaných podle článku 4 s uvedením počtu a druhu udělených nebo odmítnutých výjimek, spolu s odůvodněním případného odmítnutí. |
| --- | --- |

b)

celkový počet žádostí o výjimku podaných podle článku 4 s uvedením počtu a druhu udělených nebo odmítnutých výjimek, spolu s odůvodněním případného odmítnutí.

Informace uvedené ve třetím pododstavci písm. b) se zveřejňují anonymně.

12.   Aniž jsou dotčeny články 8 a 44 směrnice 2014/65/EU, příslušný orgán zvláštní povolení nebo kteroukoli z udělených souvisejících výjimek odejme, pokud:

| a) | byly zjištěny nedostatky ve fungování použité technologie sdíleného registru nebo v poskytovaných službách a činnostech vykonávaných provozovatelem DLT MTF, které představují riziko pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, přičemž toto riziko převažuje nad výhodami experimentálně poskytovaných služeb a prováděných činností; |
| --- | --- |

a)

byly zjištěny nedostatky ve fungování použité technologie sdíleného registru nebo v poskytovaných službách a činnostech vykonávaných provozovatelem DLT MTF, které představují riziko pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, přičemž toto riziko převažuje nad výhodami experimentálně poskytovaných služeb a prováděných činností;

| b) | provozovatel DLT MTF poruší podmínky spojené s výjimkami; |
| --- | --- |

b)

provozovatel DLT MTF poruší podmínky spojené s výjimkami;

| c) | provozovatel DLT MTF přijme k obchodování finanční nástroje, které nesplňují podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1; |
| --- | --- |

c)

provozovatel DLT MTF přijme k obchodování finanční nástroje, které nesplňují podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1;

| d) | provozovatel DLT MTF překročí mezní hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2; |
| --- | --- |

d)

provozovatel DLT MTF překročí mezní hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2;

| e) | provozovatel DLT MTF překročí mezní hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 3 a neaktivuje přechodovou strategii; nebo |
| --- | --- |

e)

provozovatel DLT MTF překročí mezní hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 3 a neaktivuje přechodovou strategii; nebo

| f) | provozovatel DLT MTF získal zvláštní povolení nebo související výjimky na základě poskytnutí zavádějících informací nebo podstatného opomenutí. |
| --- | --- |

f)

provozovatel DLT MTF získal zvláštní povolení nebo související výjimky na základě poskytnutí zavádějících informací nebo podstatného opomenutí.

13.   Pokud provozovatel systému DLT MTF hodlá zavést podstatnou změnu ve fungování používané technologie sdíleného registru nebo ve svých službách či činnostech a pokud tato změna vyžaduje nové zvláštní povolení, novou výjimku nebo změnu jedné nebo více stávajících výjimek nebo jakýchkoli podmínek s těmito výjimkami spojených, požádá provozovatel DLT MTF o nové zvláštní povolení, novou výjimku nebo změnu.

Pokud provozovatel DLT MTF žádá o nové zvláštní povolení, novou výjimku či změnu, použije se postup stanovený v článku 4. Tuto žádost zpracuje příslušný orgán v souladu s tímto článkem.

Článek 9

Zvláštní povolení k provozování DLT SS

1.   O zvláštní povolení k provozování DLT SS podle tohoto nařízení může požádat právnická osoba povolená jako centrální depozitář podle nařízení (EU) č. 909/2014.

2.   Pokud právnická osoba požádá o povolení centrálního depozitáře podle nařízení (EU) č. 909/2014 a zároveň o zvláštní povolení podle tohoto článku, a to pouze za účelem provozování DLT SS, příslušný orgán neposuzuje, zda žadatel splňuje ty požadavky nařízení (EU) č. 909/2014, z nichž žadatel požádal o výjimku v souladu s článkem 5 tohoto nařízení.

3.   Pokud podle odstavce 2 tohoto článku právnická osoba žádá o povolení centrálního depozitáře a zároveň o zvláštní povolení, musí uvést ve své žádosti informace uvedené v čl. 17 odst. 2 nařízení (EU) č. 909/2014, kromě informací, které by byly nezbytné k prokázání splnění těch požadavků, z nichž žadatel požádal o výjimku v souladu s článkem 5 tohoto nařízení.

4.   Žádost o zvláštní povolení k provozování DLT SS podle tohoto nařízení musí obsahovat tyto informace:

| a) | obchodní plán žadatele, pravidla DLT SS a veškeré právní podmínky podle čl. 7 odst. 1 a dále informace týkající se fungování, služeb a činnosti DLT SS podle čl. 7 odst. 3; |
| --- | --- |

a)

obchodní plán žadatele, pravidla DLT SS a veškeré právní podmínky podle čl. 7 odst. 1 a dále informace týkající se fungování, služeb a činnosti DLT SS podle čl. 7 odst. 3;

| b) | popis fungování použité technologie sdíleného registru podle čl. 7 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

popis fungování použité technologie sdíleného registru podle čl. 7 odst. 2;

| c) | popis celkových IT a kybernetických opatření žadatele podle čl. 7odst. 4; |
| --- | --- |

c)

popis celkových IT a kybernetických opatření žadatele podle čl. 7odst. 4;

| d) | doklad o tom, že žadatel má zavedeny dostatečné obezřetnostní záruky, aby mohl splnit své závazky a odškodnit své klienty podle čl. 7 odst. 6 třetího pododstavce; |
| --- | --- |

d)

doklad o tom, že žadatel má zavedeny dostatečné obezřetnostní záruky, aby mohl splnit své závazky a odškodnit své klienty podle čl. 7 odst. 6 třetího pododstavce;

| e) | v příslušných případech popis režimu úschovy finančních nástrojů vedených na DLT pro klienty podle čl. 7 odst. 5; |
| --- | --- |

e)

v příslušných případech popis režimu úschovy finančních nástrojů vedených na DLT pro klienty podle čl. 7 odst. 5;

| f) | popis opatření k zajištění ochrany investorů a popis mechanismů pro vyřizování stížností klientů a zjednávání nápravy podle čl. 7 odst. 6 druhého pododstavce; |
| --- | --- |

f)

popis opatření k zajištění ochrany investorů a popis mechanismů pro vyřizování stížností klientů a zjednávání nápravy podle čl. 7 odst. 6 druhého pododstavce;

| g) | informace o přechodové strategii žadatele; a |
| --- | --- |

g)

informace o přechodové strategii žadatele; a

| h) | informace o výjimkách požadovaných žadatelem podle článku 5 a jejich odůvodnění, informace o všech navrhovaných kompenzačních opatřeních a o předpokládaných opatřeních k dodržení podmínek spojených s takovými výjimkami. |
| --- | --- |

h)

informace o výjimkách požadovaných žadatelem podle článku 5 a jejich odůvodnění, informace o všech navrhovaných kompenzačních opatřeních a o předpokládaných opatřeních k dodržení podmínek spojených s takovými výjimkami.

5.   Do 23. března 2023 vypracuje ESMA pokyny pro standardní formuláře, formáty a šablony pro účely odstavce 4.

6.   Příslušný orgán posoudí do 30 pracovních dnů od obdržení žádosti o zvláštní povolení k provozování DLT SS, zda je žádost úplná. Pokud žádost úplná není, stanoví příslušný orgán lhůtu, ve které má žadatel poskytnout chybějící nebo další informace. Příslušný orgán informuje žadatele, když považuje žádost za úplnou.

Jakmile příslušný orgán považuje žádost za úplnou, zašle její kopii:

| a) | ESMA; a |
| --- | --- |

a)

ESMA; a

| b) | dotčeným orgánům uvedeným v článku 12 nařízení (EU) č. 909/2014. |
| --- | --- |

b)

dotčeným orgánům uvedeným v článku 12 nařízení (EU) č. 909/2014.

7.   Je-li nutné prosazovat soudržnost a přiměřenost výjimek nebo je-li nutné zajistit ochranu investorů, integritu trhu a finanční stabilitu, poskytne ESMA příslušnému orgánu nezávazné stanovisko požadovaných výjimek nebo přiměřenosti druhu technologie sdíleného registru použité pro účely tohoto nařízení, a to do 30 kalendářních dnů od obdržení kopie dané žádosti.

Před vydáním nezávazného stanoviska ESMA konzultuje příslušné orgány ostatních členských států a ve svém stanovisku co nejvíce zohlední jejich názory.

Vydá-li ESMA nezávazné stanovisko, příslušný orgán k němu přihlédne a požádá-li o to ESMA, poskytne mu vyjádření týkající se jakýchkoli výrazných odchylek od jeho stanoviska. Stanovisko ESMA a vyjádření příslušného orgánu se nezveřejňují.

Do 30 kalendářních dnů od obdržení kopie uvedené žádosti poskytnou dotčené orgány uvedené v článku 12 nařízení (EU) č. 909/2014 příslušnému orgánu své nezávazné stanovisko týkající se funkcí DLT SS, který žadatel provozuje.

8.   Do 24. března 2025 vypracuje ESMA pokyny na podporu soudržnosti a přiměřenosti:

| a) | výjimek udělených centrálním depozitářům provozujícím DLT SS v celé Unii, a to i v kontextu hodnocení přiměřenosti nejrůznějších druhů technologií sdíleného registru, které provozovatelé pro účely tohoto nařízení používají; a |
| --- | --- |

a)

výjimek udělených centrálním depozitářům provozujícím DLT SS v celé Unii, a to i v kontextu hodnocení přiměřenosti nejrůznějších druhů technologií sdíleného registru, které provozovatelé pro účely tohoto nařízení používají; a

| b) | použití možnosti uvedené v čl. 3 odst. 6. |
| --- | --- |

b)

použití možnosti uvedené v čl. 3 odst. 6.

Tyto pokyny zajistí ochranu investorů, integritu trhu a finanční stabilitu.

ESMA pokyny pravidelně aktualizuje.

9.   Do 90 pracovních dnů od obdržení úplné žádosti o zvláštní povolení k provozování DLT SS příslušný orgán žádost posoudí a rozhodne, zda zvláštní povolení udělí. Žádá-li žadatel o povolení centrálního depozitáře podle nařízení (EU) č. 909/2014 a zároveň o zvláštní povolení podle tohoto nařízení, může být lhůta pro posouzení žádosti prodloužena o další období až do doby stanovené v čl. 17 odst. 8 nařízení (EU) č. 909/2014.

10.   Aniž je dotčen článek 17 nařízení (EU) č. 909/2014, příslušný orgán odmítne udělit zvláštní povolení k provozování DLT SS, pokud má důvody se domnívat, že:

| a) | žadatel řádně neřeší a nezmírňuje významná rizika pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu; |
| --- | --- |

a)

žadatel řádně neřeší a nezmírňuje významná rizika pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu;

| b) | zvláštní povolení k provozování DLT SS a výjimky jsou požadovány za účelem obcházení právních nebo regulačních požadavků; nebo |
| --- | --- |

b)

zvláštní povolení k provozování DLT SS a výjimky jsou požadovány za účelem obcházení právních nebo regulačních požadavků; nebo

| c) | provozovatel centrálního depozitáře nebude schopen či svým uživatelům nedovolí dodržovat platná ustanovení práva Unie nebo ustanovení vnitrostátního práva spadající mimo oblast působnosti práva Unie. |
| --- | --- |

c)

provozovatel centrálního depozitáře nebude schopen či svým uživatelům nedovolí dodržovat platná ustanovení práva Unie nebo ustanovení vnitrostátního práva spadající mimo oblast působnosti práva Unie.

11.   Zvláštní povolení platí v celé Unii po dobu maximálně šesti let ode dne vydání. Ve zvláštním povolení jsou uvedeny výjimky udělené v souladu s článkem 5, jakákoli kompenzační opatření a veškeré nižší mezní hodnoty stanovené příslušným orgánem v souladu s čl. 3 odst. 6.

Příslušný orgán neprodleně informuje ESMA a dotčené orgány uvedené v odstavci 7 tohoto článku o udělení zvláštního povolení podle tohoto článku či o jeho odmítnutí nebo odnětí a poskytne jim veškeré informace stanovené v prvním pododstavci tohoto odstavce.

ESMA zveřejní na svých internetových stránkách:

| a) | seznam DLT SS, datum zahájení a ukončení platnosti jejich zvláštního povolení, seznam výjimek udělených jednotlivým systémům a veškeré nižší mezní hodnoty, které pro každý z těchto systémů příslušné orgány stanovily; a |
| --- | --- |

a)

seznam DLT SS, datum zahájení a ukončení platnosti jejich zvláštního povolení, seznam výjimek udělených jednotlivým systémům a veškeré nižší mezní hodnoty, které pro každý z těchto systémů příslušné orgány stanovily; a

| b) | celkový počet žádostí o výjimku podaných podle článku 5 s uvedením počtu a druhu udělených nebo odmítnutých výjimek, spolu s odůvodněním případného odmítnutí. |
| --- | --- |

b)

celkový počet žádostí o výjimku podaných podle článku 5 s uvedením počtu a druhu udělených nebo odmítnutých výjimek, spolu s odůvodněním případného odmítnutí.

Informace uvedené ve třetím pododstavci písm. b) se zveřejňují anonymně.

12.   Aniž je dotčen článek 20 nařízení (EU) č. 909/2014, příslušný orgán zvláštní povolení nebo kteroukoli ze souvisejících výjimek odejme, pokud:

| a) | byly zjištěny nedostatky ve fungování použité technologie sdíleného registru nebo v poskytovaných službách a činnostech vykonávaných centrálním depozitářem provozujícím DLT SS, které představují riziko pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, přičemž toto riziko převažuje nad výhodami experimentálně poskytovaných služeb a prováděných činností; |
| --- | --- |

a)

byly zjištěny nedostatky ve fungování použité technologie sdíleného registru nebo v poskytovaných službách a činnostech vykonávaných centrálním depozitářem provozujícím DLT SS, které představují riziko pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, přičemž toto riziko převažuje nad výhodami experimentálně poskytovaných služeb a prováděných činností;

| b) | centrální depozitář provozující DLT SS poruší podmínky spojené s výjimkami; |
| --- | --- |

b)

centrální depozitář provozující DLT SS poruší podmínky spojené s výjimkami;

| c) | centrální depozitář provozující DLT SS zaeviduje finanční nástroje, které nesplňují podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1; |
| --- | --- |

c)

centrální depozitář provozující DLT SS zaeviduje finanční nástroje, které nesplňují podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1;

| d) | centrální depozitář provozující DLT SS překročí mezní hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2; |
| --- | --- |

d)

centrální depozitář provozující DLT SS překročí mezní hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2;

| e) | centrální depozitář provozující DLT SS překročí mezní hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 3 a neaktivuje přechodovou strategii; nebo |
| --- | --- |

e)

centrální depozitář provozující DLT SS překročí mezní hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 3 a neaktivuje přechodovou strategii; nebo

| f) | centrální depozitář provozující DLT SS získal zvláštní povolení nebo související výjimky na základě poskytnutí zavádějících informací nebo podstatného opomenutí. |
| --- | --- |

f)

centrální depozitář provozující DLT SS získal zvláštní povolení nebo související výjimky na základě poskytnutí zavádějících informací nebo podstatného opomenutí.

13.   Pokud centrální depozitář provozující DLT SS hodlá zavést podstatnou změnu ve fungování používané technologie sdíleného registru nebo ve svých službách či činnostech a pokud tato změna vyžaduje nové zvláštní povolení, novou výjimku nebo změnu jedné nebo více stávajících výjimek udělených centrálnímu depozitáři nebo jakýchkoli podmínek spojených s těmito výjimkami, požádá centrální depozitář provozující DLT SS o nové zvláštní povolení, novou výjimku nebo změnu.

Pokud centrální depozitář provozující DLT SS žádá o nové zvláštní povolení, novou výjimku či změnu, použije se postup stanovený v článku 5. Tuto žádost zpracuje příslušný orgán v souladu s tímto článkem.

Článek 10

Zvláštní povolení k provozování DLT TSS

1.   O zvláštní povolení k provozování DLT TSS může podle tohoto nařízení požádat právnická osoba, která má povolení investičního podniku nebo má povolení k provozování regulovaného trhu podle směrnice 2014/65/EU nebo která je povolena jako centrální depozitář podle nařízení (EU) č. 909/2014.

2.   Pokud právnická osoba požádá o povolení investičního podniku nebo o povolení k provozování regulovaného trhu podle směrnice 2014/65/EU nebo o povolení centrálního depozitáře podle nařízení (EU) č. 909/2014 a zároveň požádá o zvláštní povolení podle tohoto článku, a to pouze za účelem provozování DLT TSS, příslušný orgán neposuzuje, zda žadatel splňuje ty požadavky směrnice 2014/65/EU nebo ty požadavky nařízení (EU) č. 909/2014, z nichž žadatel požádal o výjimku podle článku 6 tohoto nařízení.

3.   Pokud podle odstavce 2 tohoto článku právnická osoba žádá o povolení investičního podniku nebo o povolení k provozování regulovaného trhu nebo o povolení centrálního depozitáře a zároveň žádá o zvláštní povolení, uvede ve své žádosti informace požadované v článku 7 směrnice 2014/65/EU či případně v článku 17 nařízení (EU) č. 909/2014, kromě informací, které by byly nezbytné k prokázání splnění těch požadavků, z nichž žadatel požádal o výjimku v souladu s článkem 6 tohoto nařízení.

4.   Žádost o zvláštní povolení k provozování DLT TSS podle tohoto nařízení musí obsahovat tyto informace:

| a) | obchodní plán žadatele, pravidla DLT TSS a veškeré právní podmínky podle čl. 7 odst. 1, jakož i informace o fungování, službách a činnosti DLT TSS podle čl. 7 odst. 3; |
| --- | --- |

a)

obchodní plán žadatele, pravidla DLT TSS a veškeré právní podmínky podle čl. 7 odst. 1, jakož i informace o fungování, službách a činnosti DLT TSS podle čl. 7 odst. 3;

| b) | popis fungování použité technologie sdíleného registru podle čl. 7 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

popis fungování použité technologie sdíleného registru podle čl. 7 odst. 2;

| c) | popis celkových IT a kybernetických opatření žadatele podle čl. 7 odst. 4; |
| --- | --- |

c)

popis celkových IT a kybernetických opatření žadatele podle čl. 7 odst. 4;

| d) | doklad o tom, že žadatel má zavedeny dostatečné obezřetnostní záruky, aby mohl splnit své závazky a odškodnit své klient podle čl. 7 odst. 6 třetího pododstavce; |
| --- | --- |

d)

doklad o tom, že žadatel má zavedeny dostatečné obezřetnostní záruky, aby mohl splnit své závazky a odškodnit své klient podle čl. 7 odst. 6 třetího pododstavce;

| e) | v příslušných případech popis režimu úschovy finančních nástrojů vedených na DLT pro klienty podle čl. 7 odst. 5; |
| --- | --- |

e)

v příslušných případech popis režimu úschovy finančních nástrojů vedených na DLT pro klienty podle čl. 7 odst. 5;

| f) | popis opatření k zajištění ochrany investorů a popis mechanismů pro vyřizování stížností klientů a zjednávání nápravy podle čl. 7 odst. 6 druhého pododstavce; |
| --- | --- |

f)

popis opatření k zajištění ochrany investorů a popis mechanismů pro vyřizování stížností klientů a zjednávání nápravy podle čl. 7 odst. 6 druhého pododstavce;

| g) | přechodová strategie žadatele; a |
| --- | --- |

g)

přechodová strategie žadatele; a

| h) | výjimky požadované žadatelem podle článku 6, odůvodnění každé požadované výjimky, veškerá navrhovaná kompenzační opatření a předpokládané prostředky pro splnění podmínek spojených s těmito výjimkami. |
| --- | --- |

h)

výjimky požadované žadatelem podle článku 6, odůvodnění každé požadované výjimky, veškerá navrhovaná kompenzační opatření a předpokládané prostředky pro splnění podmínek spojených s těmito výjimkami.

5.   Kromě informací uvedených v odstavci 4 tohoto článku předloží žadatel, který hodlá provozovat DLT TSS jakožto investiční podnik nebo organizátor trhu, informace o tom, jak chce splnit příslušné požadavky nařízení (EU) č. 909/2014 uvedené v čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení, kromě informací, které by byly nezbytné k prokázání splnění požadavků, z nichž žadatel požádal o výjimku v souladu s uvedeným článkem.

Kromě informací uvedených v odstavci 4 tohoto článku předloží žadatel, který hodlá provozovat DLT TSS jakožto centrální depozitář, informace o tom, jak chce splnit příslušné požadavky směrnice 2014/65/EU uvedené v čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení, kromě informací, které by byly nezbytné k prokázání splnění požadavků, z nichž žadatel požádal o výjimku v souladu s uvedeným článkem.

6.   Do 23 března 2023 vypracuje ESMA pokyny pro standardní formuláře, formáty a šablony pro účely odstavce 4.

7.   Příslušný orgán posoudí do 30 pracovních dnů od obdržení žádosti o zvláštní povolení k provozování DLT TSS, zda je žádost úplná. Pokud žádost úplná není, stanoví příslušný orgán lhůtu, ve které má žadatel poskytnout chybějící a další informace. Příslušný orgán informuje žadatele, když považuje žádost za úplnou.

Jakmile příslušný orgán považuje žádost za úplnou, zašle její kopii:

| a) | ESMA; a |
| --- | --- |

a)

ESMA; a

| b) | dotčeným orgánům uvedeným v článku 12 nařízení (EU) č. 909/2014. |
| --- | --- |

b)

dotčeným orgánům uvedeným v článku 12 nařízení (EU) č. 909/2014.

8.   Je-li nutné prosazovat soudržnost a přiměřenost výjimek nebo je-li nutné zajistit ochranu investorů, integritu trhu a finanční stabilitu, poskytne ESMA příslušnému orgánu nezávazné stanovisko ohledně požadovaných výjimek nebo přiměřenosti druhu technologie sdíleného registru použité pro účely tohoto nařízení, a to do 30 kalendářních dnů od obdržení kopie dané žádosti.

Před vydáním nezávazného stanoviska ESMA konzultuje příslušné orgány ostatních členských států a ve svém stanovisku co nejvíce zohlední jejich názory.

Vydá-li ESMA nezávazné stanovisko, příslušný orgán k němu přihlédne a požádá-li o to ESMA, poskytne mu vyjádření týkající se jakýchkoli výrazných odchylek od jeho stanoviska. Stanovisko ESMA a vyjádření příslušného orgánu se nezveřejňují.

Do 30 kalendářních dnů od obdržení kopie uvedené žádosti poskytnou dotčené orgány uvedené v článku 12 nařízení (EU) č. 909/2014 příslušnému orgánu nezávazné stanovisko týkající se funkcí DLT TSS, který žadatel provozuje.

9.   Do 90 pracovních dnů od obdržení úplné žádosti o zvláštní povolení k provozování DLT TSS příslušný orgán žádost posoudí a rozhodne, zda zvláštní povolení udělí. Žádá-li žadatel o povolení podle směrnice 2014/65/EU nebo podle nařízení (EU) č. 909/2014 a zároveň o zvláštní povolení podle tohoto článku, může být lhůta pro posouzení žádosti prodloužena o další období až do doby stanovené v čl. 7 odst. 3 směrnice 2014/65/EU či případně v čl. 17 odst. 8 nařízení (EU) č. 909/2014.

10.   Aniž jsou dotčeny články 7 a 44 směrnice 2014/65/EU a článek 17 nařízení (EU) č. 909/2014, příslušný orgán odmítne udělit zvláštní povolení k provozování DLT TSS, pokud má důvody se domnívat, že:

| a) | žadatel řádně neřeší a nezmírňuje významná rizika pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu; |
| --- | --- |

a)

žadatel řádně neřeší a nezmírňuje významná rizika pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu;

| b) | zvláštní povolení k provozování DLT TSS a výjimky jsou požadovány za účelem obcházení právních nebo regulačních požadavků; nebo |
| --- | --- |

b)

zvláštní povolení k provozování DLT TSS a výjimky jsou požadovány za účelem obcházení právních nebo regulačních požadavků; nebo

| c) | provozovatel DLT TSS nebude schopen či svým uživatelům nedovolí dodržovat platná ustanovení práva Unie nebo ustanovení vnitrostátního práva spadající mimo oblast působnosti práva Unie. |
| --- | --- |

c)

provozovatel DLT TSS nebude schopen či svým uživatelům nedovolí dodržovat platná ustanovení práva Unie nebo ustanovení vnitrostátního práva spadající mimo oblast působnosti práva Unie.

11.   Zvláštní povolení platí v celé Unii po dobu maximálně šesti let ode dne vydání. Ve zvláštním povolení jsou uvedeny výjimky udělené v souladu s článkem 6, jakákoli kompenzační opatření a veškeré nižší mezní hodnoty stanovené příslušným orgánem v souladu s čl. 3 odst. 6.

Příslušný orgán neprodleně informuje ESMA a dotčené orgány uvedené v článku 12 nařízení (EU) č. 909/2014 o udělení zvláštního povolení podle tohoto článku či o jeho odmítnutí nebo odnětí a poskytne mu zároveň veškeré informace stanovené v prvním pododstavci tohoto odstavce.

ESMA zveřejní na svých internetových stránkách:

| a) | seznam DLT TSS, datum zahájení a ukončení platnosti jejich zvláštního povolení, seznam výjimek udělených jednotlivým systémům a veškeré nižší mezní hodnoty, které pro každý z těchto systémů příslušné orgány stanovily; a |
| --- | --- |

a)

seznam DLT TSS, datum zahájení a ukončení platnosti jejich zvláštního povolení, seznam výjimek udělených jednotlivým systémům a veškeré nižší mezní hodnoty, které pro každý z těchto systémů příslušné orgány stanovily; a

| b) | celkový počet žádostí o výjimku podaných v souladu s článkem 6 s uvedením počtu a druhu udělených nebo odmítnutých výjimek, spolu s odůvodněním případného odmítnutí. |
| --- | --- |

b)

celkový počet žádostí o výjimku podaných v souladu s článkem 6 s uvedením počtu a druhu udělených nebo odmítnutých výjimek, spolu s odůvodněním případného odmítnutí.

Informace uvedené ve třetím pododstavci písm. b) se zveřejňují anonymně.

12.   Aniž jsou dotčeny články 8 a 44 směrnice 2014/65/EU a článek 20 nařízení (EU) č. 909/2014, příslušný orgán zvláštní povolení nebo kteroukoli z udělených výjimek odejme, pokud:

| a) | byly zjištěny nedostatky ve fungování použité technologie sdíleného registru nebo v poskytovaných službách a činnostech vykonávaných provozovatelem DLT TSS, které představují riziko pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, přičemž toto riziko převažuje nad výhodami experimentálně poskytovaných služeb a prováděných činností; |
| --- | --- |

a)

byly zjištěny nedostatky ve fungování použité technologie sdíleného registru nebo v poskytovaných službách a činnostech vykonávaných provozovatelem DLT TSS, které představují riziko pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, přičemž toto riziko převažuje nad výhodami experimentálně poskytovaných služeb a prováděných činností;

| b) | provozovatel DLT TSS poruší podmínky spojené s výjimkami; |
| --- | --- |

b)

provozovatel DLT TSS poruší podmínky spojené s výjimkami;

| c) | provozovatel DLT TSS přijme k obchodování nebo zaeviduje finanční nástroje, které nesplňují podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1; |
| --- | --- |

c)

provozovatel DLT TSS přijme k obchodování nebo zaeviduje finanční nástroje, které nesplňují podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1;

| d) | provozovatel DLT TSS překročí mezní hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2; |
| --- | --- |

d)

provozovatel DLT TSS překročí mezní hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2;

| e) | provozovatel DLT TSS překročí mezní hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 3 a neaktivuje přechodovou strategii; nebo |
| --- | --- |

e)

provozovatel DLT TSS překročí mezní hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 3 a neaktivuje přechodovou strategii; nebo

| f) | provozovatel DLT TSS získal zvláštní povolení nebo související výjimky na základě poskytnutí zavádějících informací nebo podstatného opomenutí. |
| --- | --- |

f)

provozovatel DLT TSS získal zvláštní povolení nebo související výjimky na základě poskytnutí zavádějících informací nebo podstatného opomenutí.

13.   Pokud provozovatel DLT TSS hodlá zavést podstatnou změnu ve fungování používané technologie sdíleného registru nebo ve svých službách či činnostech a pokud tato změna vyžaduje nové zvláštní povolení, novou výjimku nebo změnu jedné nebo více stávajících výjimek nebo jakýchkoli podmínek spojených s těmito výjimkami, požádá o takové nové zvláštní povolení, novou výjimku nebo změnu.

Pokud provozovatel DLT TSS žádá o nové zvláštní povolení, novou výjimku či změnu, použije se postup stanovený v článku 6. Tuto žádost zpracuje příslušný orgán v souladu s tímto článkem.

Článek 11

Spolupráce mezi provozovateli DLT tržní infrastruktury, příslušnými orgány a ESMA

1.   Aniž jsou dotčeny nařízení (EU) č. 909/2014 a směrnice 2014/65/EU, provozovatelé DLT tržní infrastruktury spolupracují s příslušnými orgány.

Provozovatelé DLT tržní infrastruktury zejména informují své příslušné orgány neprodleně poté, co se dovědí o některé z těchto skutečností:

| a) | jakýchkoli navržených podstatných změnách obchodního plánu, včetně změn týkajících se kritických zaměstnanců, pravidel DLT tržní infrastruktury a právních podmínek; |
| --- | --- |

a)

jakýchkoli navržených podstatných změnách obchodního plánu, včetně změn týkajících se kritických zaměstnanců, pravidel DLT tržní infrastruktury a právních podmínek;

| b) | jakýchkoli důkazech o neoprávněném přístupu, podstatném selhání, ztrátě, kybernetických útocích nebo jiných kybernetických hrozbách, podvodech, krádežích nebo jiných závažných pochybeních, k nimž u provozovatele DLT tržní infrastruktury došlo; |
| --- | --- |

b)

jakýchkoli důkazech o neoprávněném přístupu, podstatném selhání, ztrátě, kybernetických útocích nebo jiných kybernetických hrozbách, podvodech, krádežích nebo jiných závažných pochybeních, k nimž u provozovatele DLT tržní infrastruktury došlo;

| c) | jakékoli podstatné změně informací poskytnutých příslušnému orgánu; |
| --- | --- |

c)

jakékoli podstatné změně informací poskytnutých příslušnému orgánu;

| d) | jakýchkoli technických nebo provozních potížích při výkonu činnosti nebo poskytování služeb podléhajících zvláštnímu povolení, včetně obtíží souvisejících s vývojem nebo používáním technologie sdíleného registru a finančních nástrojů vedených na DLT; nebo |
| --- | --- |

d)

jakýchkoli technických nebo provozních potížích při výkonu činnosti nebo poskytování služeb podléhajících zvláštnímu povolení, včetně obtíží souvisejících s vývojem nebo používáním technologie sdíleného registru a finančních nástrojů vedených na DLT; nebo

| e) | jakýchkoli vyvstalých rizicích pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, která nebyla předpokládána při podání žádosti o zvláštní povolení nebo v okamžiku udělení zvláštního povolení. |
| --- | --- |

e)

jakýchkoli vyvstalých rizicích pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, která nebyla předpokládána při podání žádosti o zvláštní povolení nebo v okamžiku udělení zvláštního povolení.

Změny uvedené v druhém pododstavci písm. a) je třeba oznámit alespoň čtyři měsíce před plánovanou změnou bez ohledu na to, zda předpokládaná podstatná změna vyžaduje v souladu s článkem 8, 9 nebo 10 změnu zvláštního povolení či s ním spojených výjimek nebo podmínek, které s těmito výjimkami souvisejí.

Příslušný orgán, kterému byly oznámeny informace uvedené ve druhém pododstavci písm. a) až e), může požadovat, aby daný provozovatel DLT tržní infrastruktury podal žádost v souladu s čl. 8 odst. 13, čl. 9 odst. 13 nebo čl. 10 odst. 13 nebo aby přijal požadovaná nápravná opatření podle odstavce 3 tohoto článku.

2.   Provozovatelé DLT tržní infrastruktury poskytnou příslušnému orgánu veškeré příslušné informace, které požaduje.

3.   Příslušný orgán může za účelem zajištění ochrany investorů, integrity trhu či finanční stability vyžadovat přijetí jakýchkoli nápravných opatření týkajících se obchodního plánu provozovatele DLT tržní infrastruktury, pravidel DLT tržní infrastruktury a právních podmínek. Provozovatel DLT tržní infrastruktury informuje o provedení veškerých nápravných opatření požadovaných příslušným orgánem ve svých zprávách podle odstavce 4.

4.   Každých šest měsíců ode dne udělení zvláštního povolení předkládá provozovatel DLT tržní infrastruktury zprávu příslušnému orgánu. Tato zpráva zahrnuje:

| a) | souhrn informací uvedených v odst. 1 druhém pododstavci; |
| --- | --- |

a)

souhrn informací uvedených v odst. 1 druhém pododstavci;

| b) | počet a hodnotu finančních nástrojů vedených na DLT přijatých k obchodování v DLT MTF nebo DLT TSS a počet a hodnotu finančních nástrojů vedených na DLT zaevidovaných provozovatelem DLT SS nebo DLT TSS; |
| --- | --- |

b)

počet a hodnotu finančních nástrojů vedených na DLT přijatých k obchodování v DLT MTF nebo DLT TSS a počet a hodnotu finančních nástrojů vedených na DLT zaevidovaných provozovatelem DLT SS nebo DLT TSS;

| c) | počet a hodnotu transakcí zobchodovaných v DLT MTF nebo DLT TSS a vypořádaných provozovatelem DLT SS nebo DLT TSS; |
| --- | --- |

c)

počet a hodnotu transakcí zobchodovaných v DLT MTF nebo DLT TSS a vypořádaných provozovatelem DLT SS nebo DLT TSS;

| d) | odůvodněné posouzení případných obtíží s uplatňováním právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb nebo vnitrostátního práva; a |
| --- | --- |

d)

odůvodněné posouzení případných obtíží s uplatňováním právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb nebo vnitrostátního práva; a

| e) | veškerá opatření přijatá za účelem provedení podmínek spojených s výjimkami nebo k provedení jakýchkoli kompenzačních nebo nápravných opatření vyžadovaných příslušným orgánem. |
| --- | --- |

e)

veškerá opatření přijatá za účelem provedení podmínek spojených s výjimkami nebo k provedení jakýchkoli kompenzačních nebo nápravných opatření vyžadovaných příslušným orgánem.

5.   ESMA plní úlohu koordinátora příslušných orgánů s cílem vybudovat společný pohled na technologii sdíleného registru a DLT tržní infrastrukturu a vypracovat společnou kulturu dohledu a sladěné postupy dohledu zajišťující jednotný přístup a sbližování výsledků dohledu.

Příslušné orgány předají ESMA včas informace a zprávy, které obdržely od provozovatelů DLT tržní infrastruktury podle odstavců 1, 2 a 4 tohoto článku, a informují jej o veškerých opatřeních přijatých podle odstavce 3 tohoto článku.

ESMA pravidelně informuje příslušné orgány o:

| a) | zprávách předkládaných v souladu s odstavcem 4 tohoto článku; |
| --- | --- |

a)

zprávách předkládaných v souladu s odstavcem 4 tohoto článku;

| b) | zvláštních povoleních a výjimkách udělených podle tohoto nařízení a podmínkách spojených s těmito výjimkami; |
| --- | --- |

b)

zvláštních povoleních a výjimkách udělených podle tohoto nařízení a podmínkách spojených s těmito výjimkami;

| c) | každém odmítnutí příslušného orgánu udělit zvláštní povolení nebo výjimku, každém odnětí takového zvláštního povolení nebo výjimek a každém ukončení činnosti ze strany DLT tržní infrastruktury. |
| --- | --- |

c)

každém odmítnutí příslušného orgánu udělit zvláštní povolení nebo výjimku, každém odnětí takového zvláštního povolení nebo výjimek a každém ukončení činnosti ze strany DLT tržní infrastruktury.

6.   ESMA sleduje uplatňování zvláštních povolení, souvisejících výjimek a podmínek spojených s těmito výjimkami a také veškerých kompenzačních nebo nápravných opatření požadovaných příslušnými orgány. ESMA předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou tyto zvláštní povolení, výjimky, podmínky a kompenzační či nápravná opatření uplatňovány v praxi.

Článek 12

Určení příslušných orgánů

1.   Příslušným orgánem pro investiční podnik provozující DLT MTF nebo DLT TSS je příslušný orgán určený členským státem v souladu s čl. 4 odst. 1 bodem 55 písm. a) body ii) a iii) směrnice 2014/65/EU.

2.   Příslušným orgánem pro organizátora trhu provozujícího DLT MTF nebo DLT TSS je příslušný orgán určený členským státem, ve kterém má organizátor trhu provozující DLT MTF nebo DLT TSS sídlo, nebo nemá-li podle práva dotyčného členského státu organizátor trhu sídlo, členský stát, ve kterém má organizátor trhu provozující DLT MTF nebo DLT TSS ústředí.

3.   Příslušným orgánem pro centrální depozitář provozující DLT SS nebo DLT TSS je příslušný orgán určený členskými státy v souladu s čl. 2 odst. 1 bodem 23 nařízení (EU) č. 909/2014.

Článek 13

Oznámení příslušných orgánů

Členské státy oznámí ESMA a Komisi veškeré příslušné orgány ve smyslu čl. 2 bodu 21 písm. c). ESMA zveřejní seznam těchto příslušných orgánů na svých internetových stránkách.

Článek 14

Zpráva a přezkum

1.   Do 24. března 2026 předloží ESMA Komisi zprávu o:

| a) | fungování DLT tržní infrastruktury v celé Unii; |
| --- | --- |

a)

fungování DLT tržní infrastruktury v celé Unii;

| b) | počtu DLT tržních infrastruktur; |
| --- | --- |

b)

počtu DLT tržních infrastruktur;

| c) | druhu výjimek požadovaných DLT tržními infrastrukturami a druhu udělených výjimek; |
| --- | --- |

c)

druhu výjimek požadovaných DLT tržními infrastrukturami a druhu udělených výjimek;

| d) | počtu a hodnotě finančních nástrojů vedených na DLT přijatých k obchodování, které jsou zaevidovány na DLT tržní infastruktuře; |
| --- | --- |

d)

počtu a hodnotě finančních nástrojů vedených na DLT přijatých k obchodování, které jsou zaevidovány na DLT tržní infastruktuře;

| e) | počtu a hodnotě transakcí zobchodovaných nebo vypořádaných v rámci DLT tržní infrastruktury; |
| --- | --- |

e)

počtu a hodnotě transakcí zobchodovaných nebo vypořádaných v rámci DLT tržní infrastruktury;

| f) | druhu použité technologie sdíleného registru a technických problémech spojených s jejím používáním, včetně skutečností uvedených v čl. 11 odst. 1 druhém pododstavci písm. b), a o dopadu používání technologie sdíleného registru na cíle politiky Unie v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

f)

druhu použité technologie sdíleného registru a technických problémech spojených s jejím používáním, včetně skutečností uvedených v čl. 11 odst. 1 druhém pododstavci písm. b), a o dopadu používání technologie sdíleného registru na cíle politiky Unie v oblasti klimatu;

| g) | postupech zavedených provozovateli DLT SS nebo DLT TSS v souladu s čl. 5 odst. 3 písm. b); |
| --- | --- |

g)

postupech zavedených provozovateli DLT SS nebo DLT TSS v souladu s čl. 5 odst. 3 písm. b);

| h) | veškerých rizicích, zranitelných místech nebo neúčinném fungování používané technologie sdíleného registru, které ohrožují ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, včetně nových druhů právních, systémových a provozních rizik, která právní předpisy Unie v oblasti finančních služeb dostatečně neřeší, a o veškerých dalších nezamýšlených účincích na likviditu, volatilitu, ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu; |
| --- | --- |

h)

veškerých rizicích, zranitelných místech nebo neúčinném fungování používané technologie sdíleného registru, které ohrožují ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, včetně nových druhů právních, systémových a provozních rizik, která právní předpisy Unie v oblasti finančních služeb dostatečně neřeší, a o veškerých dalších nezamýšlených účincích na likviditu, volatilitu, ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu;

| i) | veškerých rizicích regulatorní arbitráže nebo problémech ovlivňujících rovné podmínky mezi DLT tržními infrastrukturami v rámci pilotního režimu stanoveného v tomto nařízení a mezi DLT tržními infrastrukturami a dalšími tržními infrastrukturami používajícími tradiční systémy; |
| --- | --- |

i)

veškerých rizicích regulatorní arbitráže nebo problémech ovlivňujících rovné podmínky mezi DLT tržními infrastrukturami v rámci pilotního režimu stanoveného v tomto nařízení a mezi DLT tržními infrastrukturami a dalšími tržními infrastrukturami používajícími tradiční systémy;

| j) | jakýchkoli problémech s interoperabilitou mezi DLT tržní infrastrukturou a jinou infrastrukturou, která používá tradiční systémy; |
| --- | --- |

j)

jakýchkoli problémech s interoperabilitou mezi DLT tržní infrastrukturou a jinou infrastrukturou, která používá tradiční systémy;

| k) | veškerých výhodách a nákladech plynoucích z použití určité technologie sdíleného registru, pokud jde o dodatečnou likviditu a financování začínajících podniků a malých a středních podniků, zlepšení bezpečnosti a zvýšení efektivity, spotřebu energie a zmírnění rizik v celém obchodním a poobchodním řetězci, mimo jiné též co se týče evidování a úschovy finančních nástrojů vedených na DLT, sledovatelnosti transakcí a důslednějšího dodržování postupů v rámci politiky „poznej svého klienta“ a boje proti praní peněz, podnikových opatření a přímého výkonu práv investorů prostřednictvím inteligentních smluv, podávání zpráv a dohledu na úrovni DLT tržní infrastruktury; |
| --- | --- |

k)

veškerých výhodách a nákladech plynoucích z použití určité technologie sdíleného registru, pokud jde o dodatečnou likviditu a financování začínajících podniků a malých a středních podniků, zlepšení bezpečnosti a zvýšení efektivity, spotřebu energie a zmírnění rizik v celém obchodním a poobchodním řetězci, mimo jiné též co se týče evidování a úschovy finančních nástrojů vedených na DLT, sledovatelnosti transakcí a důslednějšího dodržování postupů v rámci politiky „poznej svého klienta“ a boje proti praní peněz, podnikových opatření a přímého výkonu práv investorů prostřednictvím inteligentních smluv, podávání zpráv a dohledu na úrovni DLT tržní infrastruktury;

| l) | každém odmítnutí udělit zvláštní povolení nebo výjimky, změnách nebo odnětí těchto zvláštních povolení nebo výjimek a také o veškerých kompenzačních nebo nápravných opatřeních; |
| --- | --- |

l)

každém odmítnutí udělit zvláštní povolení nebo výjimky, změnách nebo odnětí těchto zvláštních povolení nebo výjimek a také o veškerých kompenzačních nebo nápravných opatřeních;

| m) | všech případech ukončení činnosti DLT tržní infrastruktury a důvodech jejího ukončení; |
| --- | --- |

m)

všech případech ukončení činnosti DLT tržní infrastruktury a důvodech jejího ukončení;

| n) | vhodnosti mezních hodnot uvedených v článku 3 a čl. 5 odst. 8, včetně možných důsledků vyplývajících ze zvýšení těchto mezních hodnot, zejména s přihlédnutím k systémovým aspektům a různým druhům technologie sdíleného registru; a |
| --- | --- |

n)

vhodnosti mezních hodnot uvedených v článku 3 a čl. 5 odst. 8, včetně možných důsledků vyplývajících ze zvýšení těchto mezních hodnot, zejména s přihlédnutím k systémovým aspektům a různým druhům technologie sdíleného registru; a

| o) | celkovém posouzení nákladů a přínosů pilotního režimu stanoveného v tomto nařízení a doporučeních, zda a za jakých podmínek v tomto pilotním režimu pokračovat. |
| --- | --- |

o)

celkovém posouzení nákladů a přínosů pilotního režimu stanoveného v tomto nařízení a doporučeních, zda a za jakých podmínek v tomto pilotním režimu pokračovat.

2.   Na základě zprávy uvedené v odstavci 1 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do tří měsíců od jejího obdržení zprávu. Tato zpráva obsahuje analýzu nákladů a přínosů toho, zda by pilotní režim stanovený v tomto nařízení měl být:

| a) | prodloužen o další až tříleté období; |
| --- | --- |

a)

prodloužen o další až tříleté období;

| b) | rozšířen o další druhy finančních nástrojů, které lze emitovat, evidovat, převádět nebo uchovávat s použitím technologie sdíleného registru; |
| --- | --- |

b)

rozšířen o další druhy finančních nástrojů, které lze emitovat, evidovat, převádět nebo uchovávat s použitím technologie sdíleného registru;

| c) | změněn; |
| --- | --- |

c)

změněn;

| d) | zaveden trvale na základě vhodných změn právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb; nebo |
| --- | --- |

d)

zaveden trvale na základě vhodných změn právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb; nebo

| e) | ukončen, včetně ukončení platnosti všech zvláštních výjimek udělených podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

e)

ukončen, včetně ukončení platnosti všech zvláštních výjimek udělených podle tohoto nařízení.

Ve své zprávě může Komise navrhnout jakékoli vhodné změny právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb nebo harmonizaci vnitrostátních právních předpisů, které by usnadnily používání technologie sdíleného registru ve finančním sektoru, a také opatření nezbytná k tomu, aby DLT tržní infrastruktura mohla opustit pilotní režim stanovený v tomto nařízení.

V případě prodloužení tohoto pilotního režimu o další období, jak je uvedeno v prvním pododstavci písm. a) tohoto odstavce, požádá Komise ESMA o předložení další zprávy podle odstavce 1, a to nejpozději tři měsíce před koncem tohoto prodloužení. Po obdržení této zprávy předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě další zprávu v souladu s tímto odstavcem.

Článek 15

Průběžné zprávy

ESMA zveřejňuje výroční průběžné zprávy s cílem poskytovat účastníkům trhu informace o fungování trhů, řešit nesprávné jednání provozovatelů DLT tržních infrastruktur, vyjasňovat uplatňování tohoto nařízení a aktualizovat předchozí pokyny na základě vývoje technologie sdíleného registru. V těchto zprávách se uvádí rovněž všeobecný popis uplatnění pilotního režimu, který je stanoven v tomto nařízení, se zaměřením na trendy a nově se objevující rizika a předkládají se Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. První taková zpráva se zveřejní do 24. března 2024.

Článek 16

Změna nařízení (EU) č. 600/2014

V čl. 54 odst. 2 nařízení (EU) č. 600/2014 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Pokud Komise dospěje k závěru, že v souladu s čl. 52 odst. 12 není třeba vyloučit deriváty obchodované v obchodním systému z oblasti působnosti článků 35 a 36, mohou ústřední protistrana nebo obchodní systém podat před 22. červnem 2022 svému příslušnému orgánu žádost o povolení k využití přechodných opatření. Příslušný orgán může při zohlednění rizik vyplývajících z uplatnění práv na přístup podle článku 35 nebo 36, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, pro řádné fungování dané ústřední protistrany nebo daného obchodního systému rozhodnout, že se článek 35 nebo 36 nebude vztahovat na danou ústřední protistranu nebo obchodní systém ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, a to po přechodné období do 3. července 2023. Rozhodne-li se příslušný orgán takové přechodné období schválit, ústřední protistrana nebo obchodní systém nesmí po dobu jeho trvání využívat práva na přístup podle článku 35 nebo 36, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému. Kdykoli schválí příslušný orgán přechodné období, oznámí to ESMA a v případě ústřední protistrany kolegiu příslušných orgánů této ústřední protistrany.“

Článek 17

Změna nařízení (EU) č. 909/2014

V čl. 76 odst. 5 nařízení (EU) č. 909/2014 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Veškerá opatření k zajištění disciplíny při vypořádání uvedená v čl. 7 odst. 1 až 13 se použijí ode dne použitelnosti každého takového opatření, který je uveden v aktu v přenesené pravomoci přijatém Komisí podle čl. 7 odst. 15.“

Článek 18

Změna směrnice 2014/65/EU

Směrnice 2014/65/EU se mění takto:

| 1) | V čl. 4 odst. 1 se bod 15 nahrazuje tímto:






  „15) | „finančními nástroji“ nástroje uvedené v oddíle C přílohy I, včetně nástrojů vydaných prostřednictvím technologie sdíleného registru;“. |
| --- | --- | --- |

1)

V čl. 4 odst. 1 se bod 15 nahrazuje tímto:

„15)

„finančními nástroji“ nástroje uvedené v oddíle C přílohy I, včetně nástrojů vydaných prostřednictvím technologie sdíleného registru;“.

| 2) | V článku 93 se vkládá nový odstavec, který zní:

  „3a.   Do 23. března 2023... členské státy přijmou a zveřejní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 4 odst. 1 bodem 15 a informují o nich Komisi. Použijí tyto předpisy ode dne 23. března 2023.
  Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které nemohou přijmout předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 4 odst. 1 bodem 15 do 23. března 2023, jelikož jejich legislativní postupy trvají déle než devět měsíců, využít prodloužení uvedené lhůty nejvýše o šest měsíců ode dne 23. března 2023, pokud Komisi do 23. března 2023 oznámí, že budou muset toto prodloužení lhůty využít.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 93 se vkládá nový odstavec, který zní:

„3a.   Do 23. března 2023... členské státy přijmou a zveřejní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 4 odst. 1 bodem 15 a informují o nich Komisi. Použijí tyto předpisy ode dne 23. března 2023.

Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které nemohou přijmout předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 4 odst. 1 bodem 15 do 23. března 2023, jelikož jejich legislativní postupy trvají déle než devět měsíců, využít prodloužení uvedené lhůty nejvýše o šest měsíců ode dne 23. března 2023, pokud Komisi do 23. března 2023 oznámí, že budou muset toto prodloužení lhůty využít.“

Článek 19

Vstup v platnost a použitelnost

1.   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

2.   Použije se ode dne 23. března 2023, s výjimkou:

| a) | ustanovení čl. 8 odst. 5, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 6 a článku 17, které se použijí ode dne 22. června 2022; a |
| --- | --- |

a)

ustanovení čl. 8 odst. 5, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 6 a článku 17, které se použijí ode dne 22. června 2022; a

| b) | článku 16, který se použije ode dne 4. července 2021. |
| --- | --- |

b)

článku 16, který se použije ode dne 4. července 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. května 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

B. LE MAIRE

---

(1)  
  Úř. věst. C 244, 22.6.2021, s. 4.

1

(2)  
  Úř. věst. C 155, 30.4.2021, s. 31.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 24. března 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 12. dubna 2022.

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 ze dne 14. března 2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání (Úř. věst. L 86, 24.3.2012, s. 1).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 ze dne 16. dubna 2014 o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 ze dne 23. července 2014 o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů a o změně směrnic 98/26/ES a 2014/65/EU a nařízení (EU) č. 236/2012 (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1129 ze dne 14. června 2017 o prospektu, který má být uveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu, a o zrušení směrnice 2003/71/ES (Úř. věst. L 168, 30.6.2017, s. 12).

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/50/EU ze dne 22. října 2013, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování a směrnice Komise 2007/14/ES, kterou se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením směrnice 2004/109/ES (Úř. věst. L 294, 6.11.2013, s. 13).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84).

12

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1937 ze dne 23. října 2019 o ochraně osob, které oznamují porušení práva Unie (Úř. věst. L 305, 26.11.2019, s. 17).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/23 ze dne 16. prosince 2020 o rámci pro ozdravné postupy a řešení krize ústředních protistran a o změně nařízení (EU) č. 1095/2010, (EU) č. 648/2012, (EU) č. 600/2014, (EU) č. 806/2014 a (EU) 2015/2365 a směrnic 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EU a (EU) 2017/1132 (Úř. věst. L 22, 22.1.2021, s. 1).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

17

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2033 ze dne 27. listopadu 2019 o obezřetnostních požadavcích na investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 575/2013, (EU) č. 600/2014 a (EU) č. 806/2014 (Úř. věst. L 314, 5.12.2019, s. 1).

18

(19)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034 ze dne 27. listopadu 2019 o obezřetnostním dohledu nad investičními podniky a o změně směrnic 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU a 2014/65/EU (Úř. věst. L 314, 5.12.2019, s. 64).

19

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 2.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/34

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/859

ze dne 24. května 2022,

kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 a článek 12 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením (EHS) č. 2658/87 byla zavedena kombinovaná nomenklatura zboží (dále jen „KN“), která současně splňuje požadavky jak společného celního sazebníku, tak i statistiky vnějšího obchodu Unie a jiných politik Unie, které se týkají dovozu nebo vývozu zboží. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (EHS) č. 2658/87 byla zavedena kombinovaná nomenklatura zboží (dále jen „KN“), která současně splňuje požadavky jak společného celního sazebníku, tak i statistiky vnějšího obchodu Unie a jiných politik Unie, které se týkají dovozu nebo vývozu zboží.

| (2) | Kombinovaná nomenklatura je založena na nomenklatuře harmonizovaného systému (dále jen „HS“) Světové celní organizace, která byla změněna na základě doporučení Rady pro celní spolupráci ze dne 28. června 2019 (dále jen „HS z roku 2022“). Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1832 (2), které ode dne 1. ledna 2022 nahradilo přílohu I nařízení (EHS) č. 2658/87, tyto změny provedlo ve znění KN z roku 2022 (dále jen „KN z roku 2022“). |
| --- | --- |

(2)

Kombinovaná nomenklatura je založena na nomenklatuře harmonizovaného systému (dále jen „HS“) Světové celní organizace, která byla změněna na základě doporučení Rady pro celní spolupráci ze dne 28. června 2019 (dále jen „HS z roku 2022“). Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1832 (2), které ode dne 1. ledna 2022 nahradilo přílohu I nařízení (EHS) č. 2658/87, tyto změny provedlo ve znění KN z roku 2022 (dále jen „KN z roku 2022“).

| (3) | V KN z roku 2022 byla vytvořena samostatná podpoložka 4421 20 00„rakve“. V KN z roku 2021 byly „rakve z dřevovláknitých desek“ zařazeny do kódu KN 4421 99 10 s celní sazbou ve výši 4 %, zatímco „rakve z ostatních materiálů“ byly zařazeny do kódu KN 4421 99 91 s nulovou celní sazbou. Na základě změn HS z roku 2022 byly v KN z roku 2022 „rakve z dřevovláknitých desek“ přesunuty do nového kódu KN 4421 20 00 s nulovou celní sazbou. |
| --- | --- |

(3)

V KN z roku 2022 byla vytvořena samostatná podpoložka 4421 20 00„rakve“. V KN z roku 2021 byly „rakve z dřevovláknitých desek“ zařazeny do kódu KN 4421 99 10 s celní sazbou ve výši 4 %, zatímco „rakve z ostatních materiálů“ byly zařazeny do kódu KN 4421 99 91 s nulovou celní sazbou. Na základě změn HS z roku 2022 byly v KN z roku 2022 „rakve z dřevovláknitých desek“ přesunuty do nového kódu KN 4421 20 00 s nulovou celní sazbou.

| (4) | V zájmu zohlednění změn HS z roku 2022 je třeba změnit KN z roku 2022 a stanovit samostatné dílčí rozdělení pro „rakve z dřevovláknitých desek“, aby bylo možné v roce 2022 uložit stejné sazební zacházení jako v KN z roku 2021. |
| --- | --- |

(4)

V zájmu zohlednění změn HS z roku 2022 je třeba změnit KN z roku 2022 a stanovit samostatné dílčí rozdělení pro „rakve z dřevovláknitých desek“, aby bylo možné v roce 2022 uložit stejné sazební zacházení jako v KN z roku 2021.

| (5) | V HS z roku 2022 bylo vytvořeno samostatné číslo 8485 pro „Stroje pro aditivní výrobu“, rovněž známé jako „3D tiskárny“, které bylo dále rozděleno do rozdílných kategorií v závislosti na nanášení různých materiálů (např. „nanášením vrstev kovu“, „nanášením vrstev sádry, cementu, keramiky nebo skla“ atd.). Vytvoření čísla 8485 znamenalo přesun těchto strojů z různých podpoložek KN z roku 2021 (3) a vytvoření zvláštních kódů KN, aby jim bylo možné poskytnout stejné sazební zacházení jako v KN z roku 2021. |
| --- | --- |

(5)

V HS z roku 2022 bylo vytvořeno samostatné číslo 8485 pro „Stroje pro aditivní výrobu“, rovněž známé jako „3D tiskárny“, které bylo dále rozděleno do rozdílných kategorií v závislosti na nanášení různých materiálů (např. „nanášením vrstev kovu“, „nanášením vrstev sádry, cementu, keramiky nebo skla“ atd.). Vytvoření čísla 8485 znamenalo přesun těchto strojů z různých podpoložek KN z roku 2021 (3) a vytvoření zvláštních kódů KN, aby jim bylo možné poskytnout stejné sazební zacházení jako v KN z roku 2021.

| (6) | V KN z roku 2021 byly „stroje pro aditivní výrobu nanášením vrstev písku, betonu nebo jiných nerostných produktů“ zařazeny do podpoložky 8474 80 90„Ostatní“ s nulovou celní sazbou. Po změnách HS z roku 2022 jsou tyto výrobky v KN z roku 2022 zařazeny do nové podpoložky 8485 80 00 s celní sazbou ve výši 1,7 %. |
| --- | --- |

(6)

V KN z roku 2021 byly „stroje pro aditivní výrobu nanášením vrstev písku, betonu nebo jiných nerostných produktů“ zařazeny do podpoložky 8474 80 90„Ostatní“ s nulovou celní sazbou. Po změnách HS z roku 2022 jsou tyto výrobky v KN z roku 2022 zařazeny do nové podpoložky 8485 80 00 s celní sazbou ve výši 1,7 %.

| (7) | Aby bylo možné těmto „strojům pro aditivní výrobu nanášením vrstev písku, betonu nebo jiných nerostných produktů“ i nadále poskytovat stejné celní zacházení jako v roce 2021, je nezbytné změnit KN z roku 2022 stanovením samostatného dílčího rozdělení s nulovým clem. |
| --- | --- |

(7)

Aby bylo možné těmto „strojům pro aditivní výrobu nanášením vrstev písku, betonu nebo jiných nerostných produktů“ i nadále poskytovat stejné celní zacházení jako v roce 2021, je nezbytné změnit KN z roku 2022 stanovením samostatného dílčího rozdělení s nulovým clem.

| (8) | Kromě toho by částem a součástem těchto strojů mělo být v KN z roku 2022 rovněž poskytnuto stejné sazební zacházení jako v KN z roku 2021. Proto je vhodné změnit popis kódu KN 8485 90 10, aby zahrnoval části a součásti „strojů pro aditivní výrobu nanášením vrstev písku, betonu nebo jiných nerostných produktů“. |
| --- | --- |

(8)

Kromě toho by částem a součástem těchto strojů mělo být v KN z roku 2022 rovněž poskytnuto stejné sazební zacházení jako v KN z roku 2021. Proto je vhodné změnit popis kódu KN 8485 90 10, aby zahrnoval části a součásti „strojů pro aditivní výrobu nanášením vrstev písku, betonu nebo jiných nerostných produktů“.

| (9) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | Aby se zajistilo stejné sazební zacházení s 3D tiskárnami a jejich částmi a součástmi v roce 2022 jako v roce 2021, měly by se odpovídající změny použít od 1. ledna 2022. |
| --- | --- |

(10)

Aby se zajistilo stejné sazební zacházení s 3D tiskárnami a jejich částmi a součástmi v roce 2022 jako v roce 2021, měly by se odpovídající změny použít od 1. ledna 2022.

| (11) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (EHS) č. 2658/87 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Bod 2 přílohy se použije ode dne 1. ledna 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. května 2022.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Gerassimos THOMAS

generální ředitel

Generální ředitelství pro daně a celní unii

---

(1)  
  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1832 ze dne 12. října 2021, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 385, 29.10.2021, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1577 ze dne 21. září 2020, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 361, 30.10.2020, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

| 1) | V příloze I části druhé nařízení (EHS) č. 2658/87 se položka kódu
  4421 20 00
  nahrazuje tímto:








  Kód KN | Popis zboží | Smluvní celní sazba (%) | Doplňková jednotka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „4421 20 00 | – Rakve | bez (1) | p/st |

1)

V příloze I části druhé nařízení (EHS) č. 2658/87 se položka kódu
  4421 20 00
  nahrazuje tímto:

Kód KN

Popis zboží

Smluvní celní sazba (%)

Doplňková jednotka

„4421 20 00

– Rakve

bez (1)

p/st

| 2) | V příloze I části druhé nařízení (EHS) č. 2658/87 se položky kódů
  8485 80 00
  až
  8485 90 90
  nahrazují tímto:








  Kód KN | Popis zboží | Smluvní celní sazba (%) | Doplňková jednotka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| „8485 80 00 | Ostatní |

2)

V příloze I části druhé nařízení (EHS) č. 2658/87 se položky kódů
  8485 80 00
  až
  8485 90 90
  nahrazují tímto:

Kód KN

Popis zboží

Smluvní celní sazba (%)

Doplňková jednotka

1

2

3

4

„8485 80 00

Ostatní

1,7  (2)

p/st

8485 90

| Části a součásti: |
| --- |

Části a součásti:

8485 90 10

| – – | Části a součásti strojů podpoložky 8485 30 10 ; části a součásti strojů pro aditivní výrobu nanášením vrstev písku, betonu nebo jiných nerostných produktů |
| --- | --- |

– –

Části a součásti strojů podpoložky 8485 30 10 ; části a součásti strojů pro aditivní výrobu nanášením vrstev písku, betonu nebo jiných nerostných produktů

bez

p/st

8485 90 90

| – – | Ostatní |
| --- | --- |

– –

Ostatní

1,7

p/st

---

(1)  Z dřevovláknitých desek: 4.“.

(2)  Stroje pro aditivní výrobu nanášením vrstev písku, betonu nebo jiných nerostných produktů: bez.“.

---

| 2.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/37

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/860

ze dne 1. června 2022,

kterým se mění příloha III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006, pokud jde o monakoliny z červené fermentované rýže

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 písm. a) bod ii) a odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1925/2006 může Komise z vlastního podnětu nebo na základě informací poskytnutých členskými státy zahájit postup pro zařazení látky nebo složky obsahující jinou látku než vitamin nebo minerální látku do přílohy III uvedeného nařízení, ve které je stanoven seznam látek, jejichž používání je v potravinách zakázáno, omezeno nebo podléhá přezkumu Unie, je-li tato látka spojena s možným nebezpečím pro spotřebitele, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1925/2006. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1925/2006 může Komise z vlastního podnětu nebo na základě informací poskytnutých členskými státy zahájit postup pro zařazení látky nebo složky obsahující jinou látku než vitamin nebo minerální látku do přílohy III uvedeného nařízení, ve které je stanoven seznam látek, jejichž používání je v potravinách zakázáno, omezeno nebo podléhá přezkumu Unie, je-li tato látka spojena s možným nebezpečím pro spotřebitele, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1925/2006.

| (2) | V roce 2010 byl Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) požádán o vydání stanoviska k vědeckému zdůvodnění zdravotního tvrzení, které se týká monakolinu K a bylo předloženo podle článku 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 (2). Dne 30. června 2011 (3) vydal úřad vědecké stanovisko ke zdůvodnění zdravotního tvrzení, které se týká monakolinu K z červené fermentované rýže a udržení normální hladiny LDL cholesterolu v krvi. Úřad dospěl k závěru, že byl zjištěn příčinný vztah mezi konzumací monakolinu K z červené fermentované rýže v denní dávce 10 mg a udržením normální hladiny LDL cholesterolu v krvi. |
| --- | --- |

(2)

V roce 2010 byl Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) požádán o vydání stanoviska k vědeckému zdůvodnění zdravotního tvrzení, které se týká monakolinu K a bylo předloženo podle článku 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 (2). Dne 30. června 2011 (3) vydal úřad vědecké stanovisko ke zdůvodnění zdravotního tvrzení, které se týká monakolinu K z červené fermentované rýže a udržení normální hladiny LDL cholesterolu v krvi. Úřad dospěl k závěru, že byl zjištěn příčinný vztah mezi konzumací monakolinu K z červené fermentované rýže v denní dávce 10 mg a udržením normální hladiny LDL cholesterolu v krvi.

| (3) | V roce 2012 byl úřad požádán o vydání stanoviska k vědeckému zdůvodnění zdravotního tvrzení předloženého podle článku 14 nařízení (ES) č. 1924/2006, které se týkalo kombinace složek, mezi něž patří monakolin K z červené fermentované rýže. Dne 12. července 2013 (4) vydal úřad vědecké stanovisko, v němž stanovil příčinnou souvislost mezi konzumací výrobku, který obsahuje 2 mg monakolinu K z červené fermentované rýže ve spojení s jinými složkami, a snížením koncentrací LDL cholesterolu v krvi. |
| --- | --- |

(3)

V roce 2012 byl úřad požádán o vydání stanoviska k vědeckému zdůvodnění zdravotního tvrzení předloženého podle článku 14 nařízení (ES) č. 1924/2006, které se týkalo kombinace složek, mezi něž patří monakolin K z červené fermentované rýže. Dne 12. července 2013 (4) vydal úřad vědecké stanovisko, v němž stanovil příčinnou souvislost mezi konzumací výrobku, který obsahuje 2 mg monakolinu K z červené fermentované rýže ve spojení s jinými složkami, a snížením koncentrací LDL cholesterolu v krvi.

| (4) | Ve výše uvedených vědeckých stanoviscích odkázal úřad v souvislosti s omezeními použití na souhrn údajů o přípravku u léčivých přípravků, které obsahují lovastatin, jež jsou dostupné na trhu Unie, neboť úřad usoudil, že monakolin K ve formě laktonu je totožný s lovastatinem. Souhrn údajů o přípravku poskytuje zdravotnickým pracovníkům informace o bezpečném a účinném používání těchto léčivých přípravků. Souhrn údajů o přípravku u léčivých přípravků obsahujících lovastatin popisuje vlastnosti a úředně schválené podmínky pro jejich použití a obsahuje zvláštní upozornění a opatření pro použití, která uvádějí riziko myopatie/rabdomyolýzy, jež se zvyšuje současným používáním lovastatinu s některými dalšími léčivými přípravky, a varují těhotné a kojící ženy před používáním lovastatinu. |
| --- | --- |

(4)

Ve výše uvedených vědeckých stanoviscích odkázal úřad v souvislosti s omezeními použití na souhrn údajů o přípravku u léčivých přípravků, které obsahují lovastatin, jež jsou dostupné na trhu Unie, neboť úřad usoudil, že monakolin K ve formě laktonu je totožný s lovastatinem. Souhrn údajů o přípravku poskytuje zdravotnickým pracovníkům informace o bezpečném a účinném používání těchto léčivých přípravků. Souhrn údajů o přípravku u léčivých přípravků obsahujících lovastatin popisuje vlastnosti a úředně schválené podmínky pro jejich použití a obsahuje zvláštní upozornění a opatření pro použití, která uvádějí riziko myopatie/rabdomyolýzy, jež se zvyšuje současným používáním lovastatinu s některými dalšími léčivými přípravky, a varují těhotné a kojící ženy před používáním lovastatinu.

| (5) | Během jednání pracovní skupiny pro výživová a zdravotní tvrzení o výše uvedených vědeckých stanoviscích vyjádřily členské státy potenciální obavy ohledně bezpečnosti spojené s konzumací potravin, jež obsahují monakoliny z červené fermentované rýže. |
| --- | --- |

(5)

Během jednání pracovní skupiny pro výživová a zdravotní tvrzení o výše uvedených vědeckých stanoviscích vyjádřily členské státy potenciální obavy ohledně bezpečnosti spojené s konzumací potravin, jež obsahují monakoliny z červené fermentované rýže.

| (6) | Červená fermentovaná rýže se vyrábí fermentací rýže pomocí kvasnic, zejména Monascus purpureus, což vede k produkci monakolinů, z nichž je nejhojnější monakolin K. V Číně se tradičně používá jako potravinářské barvivo a jako tradiční prostředek k podpoře trávení a krevního oběhu. V EU není povoleno jej používat jako potravinářské barvivo, neboť není zařazen na seznam Unie v nařízení (ES) č. 1333/2008 (5) o potravinářských přídatných látkách. Doplňky stravy, jež obsahují přípravky z červené fermentované rýže, byly ve významné míře uváděny na trh a konzumovány před 15. květnem 1997, a proto se na ně nevztahuje nařízení (EU) 2015/2283 (6) o nových potravinách. Použití přípravků z červené fermentované rýže v jiných kategoriích potravin je podmíněno povolením podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 o nových potravinách. Použitím ustanovení tohoto nařízení nejsou dotčena nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 a (ES) č. 1333/2008. |
| --- | --- |

(6)

Červená fermentovaná rýže se vyrábí fermentací rýže pomocí kvasnic, zejména Monascus purpureus, což vede k produkci monakolinů, z nichž je nejhojnější monakolin K. V Číně se tradičně používá jako potravinářské barvivo a jako tradiční prostředek k podpoře trávení a krevního oběhu. V EU není povoleno jej používat jako potravinářské barvivo, neboť není zařazen na seznam Unie v nařízení (ES) č. 1333/2008 (5) o potravinářských přídatných látkách. Doplňky stravy, jež obsahují přípravky z červené fermentované rýže, byly ve významné míře uváděny na trh a konzumovány před 15. květnem 1997, a proto se na ně nevztahuje nařízení (EU) 2015/2283 (6) o nových potravinách. Použití přípravků z červené fermentované rýže v jiných kategoriích potravin je podmíněno povolením podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 o nových potravinách. Použitím ustanovení tohoto nařízení nejsou dotčena nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 a (ES) č. 1333/2008.

| (7) | Komise zahájila z vlastního podnětu postup podle článku 8 nařízení (ES) č. 1925/2006 pro monakoliny v červené fermentované rýži, neboť se domnívala, že na základě dostupných informací, které členské státy poskytly během konzultace o bezpečnosti monakolinů z červené fermentované rýže, byly splněny nezbytné podmínky a požadavky, jež jsou stanoveny v článku 8 uvedeného nařízení a v článcích 3 a 4 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 307/2012 (7). Mezi uvedené dostupné informace patřilo stanovisko francouzské Agentury pro bezpečnost potravin, životního prostředí a práce (ANSES) k nebezpečí, které je spojeno s přítomností „červené fermentované rýže“ v doplňcích stravy (8). V uvedeném stanovisku dospěla agentura k závěru, že „vzhledem ke složení červené fermentované rýže, a zejména: přítomnosti monakolinu K (nazývaného též lovastatin, pokud se prodává jako léčivý přípravek), který má stejné nepříznivé účinky jako statiny; výskytu jiných monakolinů, což jsou složky, jejichž bezpečnost nebyla prokázána, vystavuje konzumace „červené fermentované rýže“ některé spotřebitele zdravotnímu riziku“. Součástí dostupných informací byla rovněž vědecká poradní zpráva belgické Vrchní rady pro zdraví ze dne 13. února 2016 (9), která obsahuje hodnocení předpokládaných příznivých účinků a možné toxicity doplňků stravy, jež jsou založeny na červené fermentované rýži, pro belgické obyvatelstvo. Tato zpráva poukázala na riziko spojené s přítomností monakolinů, a to zejména monakolinu K, v červené fermentované rýži, ke kterému patří nežádoucí účinky, jež jsou stejné jako účinky pozorované u pacientů, kteří užívají léčivé přípravky se statinem, a upozornila na vyšší riziko vzniku toxických účinků u některých zranitelných skupin, například těhotných žen, osob trpících jaterními, ledvinovými a svalovými poruchami, osob starších 70 let a dětí a dospívajících. Další relevantní vědecké posouzení provedla v roce 2013 německá organizace DFG (10), která financuje výzkum a která dospěla k závěru, že „červená plísňová rýže není bezpečnou potravinou/doplňkem stravy“. |
| --- | --- |

(7)

Komise zahájila z vlastního podnětu postup podle článku 8 nařízení (ES) č. 1925/2006 pro monakoliny v červené fermentované rýži, neboť se domnívala, že na základě dostupných informací, které členské státy poskytly během konzultace o bezpečnosti monakolinů z červené fermentované rýže, byly splněny nezbytné podmínky a požadavky, jež jsou stanoveny v článku 8 uvedeného nařízení a v článcích 3 a 4 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 307/2012 (7). Mezi uvedené dostupné informace patřilo stanovisko francouzské Agentury pro bezpečnost potravin, životního prostředí a práce (ANSES) k nebezpečí, které je spojeno s přítomností „červené fermentované rýže“ v doplňcích stravy (8). V uvedeném stanovisku dospěla agentura k závěru, že „vzhledem ke složení červené fermentované rýže, a zejména: přítomnosti monakolinu K (nazývaného též lovastatin, pokud se prodává jako léčivý přípravek), který má stejné nepříznivé účinky jako statiny; výskytu jiných monakolinů, což jsou složky, jejichž bezpečnost nebyla prokázána, vystavuje konzumace „červené fermentované rýže“ některé spotřebitele zdravotnímu riziku“. Součástí dostupných informací byla rovněž vědecká poradní zpráva belgické Vrchní rady pro zdraví ze dne 13. února 2016 (9), která obsahuje hodnocení předpokládaných příznivých účinků a možné toxicity doplňků stravy, jež jsou založeny na červené fermentované rýži, pro belgické obyvatelstvo. Tato zpráva poukázala na riziko spojené s přítomností monakolinů, a to zejména monakolinu K, v červené fermentované rýži, ke kterému patří nežádoucí účinky, jež jsou stejné jako účinky pozorované u pacientů, kteří užívají léčivé přípravky se statinem, a upozornila na vyšší riziko vzniku toxických účinků u některých zranitelných skupin, například těhotných žen, osob trpících jaterními, ledvinovými a svalovými poruchami, osob starších 70 let a dětí a dospívajících. Další relevantní vědecké posouzení provedla v roce 2013 německá organizace DFG (10), která financuje výzkum a která dospěla k závěru, že „červená plísňová rýže není bezpečnou potravinou/doplňkem stravy“.

| (8) | Komise proto v roce 2017 v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1925/2006 požádala úřad o vydání vědeckého stanoviska k hodnocení bezpečnosti monakolinů v červené fermentované rýži. |
| --- | --- |

(8)

Komise proto v roce 2017 v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1925/2006 požádala úřad o vydání vědeckého stanoviska k hodnocení bezpečnosti monakolinů v červené fermentované rýži.

| (9) | Dne 25. června 2018 (11) přijal úřad vědecké stanovisko o bezpečnosti monakolinů v červené fermentované rýži. Úřad usoudil, že monakolin K ve formě laktonu je totožný s lovastatinem, což je účinná látka několika léčivých přípravků, které jsou v EU registrovány pro léčbu hypercholesterolemie. Monakolin K z červené fermentované rýže je k dispozici v doplňcích stravy v různých doporučených denních příjmech z důvodu jeho vlivu na udržení normální hladiny LDL cholesterolu v krvi. Na základě dostupných informací dospěl úřad k závěru, že příjem monakolinů z červené fermentované rýže prostřednictvím doplňků stravy by mohl vést k odhadované expozici monakolinu K v rozsahu léčebných dávek lovastatinu. Úřad poznamenal, že profil nežádoucích účinků červené fermentované rýže je podobný profilu lovastatinu. Na základě konzultací se čtyřmi zdroji (12) kazuistik úřad uvedl, že nejvýznamnějšími oblastmi působení nežádoucích účinků v sestupném pořadí podle výskytu jsou muskuloskeletální a pojivové tkáně (včetně rabdomyolýzy), játra, nervový systém, gastrointestinální trakt, pokožka a podkožní tkáně. Úřad usoudil, že dostupné informace o nežádoucích účincích, které byly hlášeny u člověka, se považují za dostatečné k tomu, aby mohl být vyvozen závěr, že monakoliny z červené fermentované rýže, jsou-li používány jako doplněk stravy, představují při míře užití 10 mg/den významné bezpečnostní riziko. Úřad dále dospěl k závěru, že byly hlášeny jednotlivé případy závažných nežádoucích účinků u monakolinů z červené fermentované rýže při příjmu pouze 3 mg/den po dobu dvou týdnů až jednoho roku a že došlo k případům rabdomyolýzy, hepatitidy a kožních onemocnění a nutnosti hospitalizace. |
| --- | --- |

(9)

Dne 25. června 2018 (11) přijal úřad vědecké stanovisko o bezpečnosti monakolinů v červené fermentované rýži. Úřad usoudil, že monakolin K ve formě laktonu je totožný s lovastatinem, což je účinná látka několika léčivých přípravků, které jsou v EU registrovány pro léčbu hypercholesterolemie. Monakolin K z červené fermentované rýže je k dispozici v doplňcích stravy v různých doporučených denních příjmech z důvodu jeho vlivu na udržení normální hladiny LDL cholesterolu v krvi. Na základě dostupných informací dospěl úřad k závěru, že příjem monakolinů z červené fermentované rýže prostřednictvím doplňků stravy by mohl vést k odhadované expozici monakolinu K v rozsahu léčebných dávek lovastatinu. Úřad poznamenal, že profil nežádoucích účinků červené fermentované rýže je podobný profilu lovastatinu. Na základě konzultací se čtyřmi zdroji (12) kazuistik úřad uvedl, že nejvýznamnějšími oblastmi působení nežádoucích účinků v sestupném pořadí podle výskytu jsou muskuloskeletální a pojivové tkáně (včetně rabdomyolýzy), játra, nervový systém, gastrointestinální trakt, pokožka a podkožní tkáně. Úřad usoudil, že dostupné informace o nežádoucích účincích, které byly hlášeny u člověka, se považují za dostatečné k tomu, aby mohl být vyvozen závěr, že monakoliny z červené fermentované rýže, jsou-li používány jako doplněk stravy, představují při míře užití 10 mg/den významné bezpečnostní riziko. Úřad dále dospěl k závěru, že byly hlášeny jednotlivé případy závažných nežádoucích účinků u monakolinů z červené fermentované rýže při příjmu pouze 3 mg/den po dobu dvou týdnů až jednoho roku a že došlo k případům rabdomyolýzy, hepatitidy a kožních onemocnění a nutnosti hospitalizace.

| (10) | Na základě dostupných informací a několika nejasností, které úřad zdůraznil ve svém stanovisku, nebylo možné, aby úřad poskytl doporučení ohledně denního příjmu monakolinů z červené fermentované rýže, který nevyvolává obavy ze škodlivých účinků na zdraví v běžné populaci a případně ve zranitelných podskupinách populace, jak požadovala Komise. Úřad vysvětlil, že existují nejasnosti ohledně složení a obsahu monakolinů v doplňcích stravy, které obsahují červenou fermentovanou rýži, a že monakoliny v červené fermentované rýži se používají ve výrobcích s více složkami, jejichž složky nebyly plně vyhodnoceny jednotlivě, ani v kombinaci. Kromě toho vzhledem k nedostatku údajů nelze posoudit bezpečné používání monakolinů v případě některých zranitelných skupin spotřebitelů a panuje nejistota ohledně účinků souběžné konzumace doplňků stravy na bázi červené fermentované rýže s potravinami nebo léčivými přípravky, které inhibují enzym (CYP3A4), jež se podílí na metabolismu monakolinů. |
| --- | --- |

(10)

Na základě dostupných informací a několika nejasností, které úřad zdůraznil ve svém stanovisku, nebylo možné, aby úřad poskytl doporučení ohledně denního příjmu monakolinů z červené fermentované rýže, který nevyvolává obavy ze škodlivých účinků na zdraví v běžné populaci a případně ve zranitelných podskupinách populace, jak požadovala Komise. Úřad vysvětlil, že existují nejasnosti ohledně složení a obsahu monakolinů v doplňcích stravy, které obsahují červenou fermentovanou rýži, a že monakoliny v červené fermentované rýži se používají ve výrobcích s více složkami, jejichž složky nebyly plně vyhodnoceny jednotlivě, ani v kombinaci. Kromě toho vzhledem k nedostatku údajů nelze posoudit bezpečné používání monakolinů v případě některých zranitelných skupin spotřebitelů a panuje nejistota ohledně účinků souběžné konzumace doplňků stravy na bázi červené fermentované rýže s potravinami nebo léčivými přípravky, které inhibují enzym (CYP3A4), jež se podílí na metabolismu monakolinů.

| (11) | V souladu s čl. 4 odst. 5 prováděcího nařízení (EU) č. 307/2012 a poté, co úřad zveřejnil své stanovisko k monakolinům z červené fermentované rýže, obdržela Komise připomínky zúčastněných stran k vědeckému posouzení rizika, které úřad provedl. Zúčastněné strany rovněž poskytly prohlášení na podporu bezpečného používání monakolinů z červené fermentované rýže ve spojení s náležitými informacemi pro spotřebitele o bezpečném používání této látky. |
| --- | --- |

(11)

V souladu s čl. 4 odst. 5 prováděcího nařízení (EU) č. 307/2012 a poté, co úřad zveřejnil své stanovisko k monakolinům z červené fermentované rýže, obdržela Komise připomínky zúčastněných stran k vědeckému posouzení rizika, které úřad provedl. Zúčastněné strany rovněž poskytly prohlášení na podporu bezpečného používání monakolinů z červené fermentované rýže ve spojení s náležitými informacemi pro spotřebitele o bezpečném používání této látky.

| (12) | Tyto připomínky vědecké povahy byly po přijetí rozhodnutí ze strany úřadu objasněny během telekonferencí se zúčastněnými stranami. Úřad poskytl vysvětlení ohledně zdrojů důkazů pro své vědecké stanovisko a objasnil, proč se některé studie, jež byly předloženy zúčastněnými stranami v rámci veřejné výzvy k poskytnutí údajů, nepovažovaly za natolik spolehlivé a vědecky podložené, aby mohly být zahrnuty do jeho posouzení bezpečnosti. Úřad vysvětlil vědecké důvody pro to, aby byly údaje o bezpečnosti u lovastatinu považovány za důležité pro posouzení bezpečnosti monakolinů, a objasnil, jak byly údaje o nežádoucích účincích, které poskytly zúčastněné strany po uvedení výrobku na trh, použity jako podpůrné důkazy při jeho posouzení. |
| --- | --- |

(12)

Tyto připomínky vědecké povahy byly po přijetí rozhodnutí ze strany úřadu objasněny během telekonferencí se zúčastněnými stranami. Úřad poskytl vysvětlení ohledně zdrojů důkazů pro své vědecké stanovisko a objasnil, proč se některé studie, jež byly předloženy zúčastněnými stranami v rámci veřejné výzvy k poskytnutí údajů, nepovažovaly za natolik spolehlivé a vědecky podložené, aby mohly být zahrnuty do jeho posouzení bezpečnosti. Úřad vysvětlil vědecké důvody pro to, aby byly údaje o bezpečnosti u lovastatinu považovány za důležité pro posouzení bezpečnosti monakolinů, a objasnil, jak byly údaje o nežádoucích účincích, které poskytly zúčastněné strany po uvedení výrobku na trh, použity jako podpůrné důkazy při jeho posouzení.

| (13) | Komise požádala úřad o technickou pomoc v souvislosti se dvěma vědeckými studiemi, systematickým přezkumem a metaanalýzou bezpečnosti podávání červené fermentované rýže (13) a přezkumem a odborným stanoviskem k roli podávání červené fermentované rýže při kontrole hladiny cholesterolu v plazmě (14), které předložila Komisi zúčastněná strana po přijetí vědeckého stanoviska úřadem. Úřad uvedl, že bez ohledu na výsledky intervenční studie nebo metaanalýzy bezpečnosti podávání červené fermentované rýže existují zprávy o nežádoucích účincích, které jsou spojeny s konzumací červené fermentované rýže u lidí, přičemž monakolin K ve formě laktonu je totožný s lovastatinem, u něhož jsou nepříznivé účinky dobře zdokumentovány, a proto by pro vyvození celkového závěru musely být tyto předložené studie posouzeny společně s celým souborem důkazů. Úřad vysvětlil, že existence zpráv o nežádoucích účincích nemůže být opomíjena ani zneplatněna na základě výsledků zkoušek, které byly relativně malé co do rozsahu a nebyly ke zjištění těchto účinků určeny, a že studie, například předložená studie přezkumu a znalecký posudek, které poskytují srovnávací poměr rizika a prospěšnosti výrobků obsahujících červenou fermentovanou rýži, nebyly relevantní pro hodnocení bezpečnosti látek záměrně přidávaných do potravin. |
| --- | --- |

(13)

Komise požádala úřad o technickou pomoc v souvislosti se dvěma vědeckými studiemi, systematickým přezkumem a metaanalýzou bezpečnosti podávání červené fermentované rýže (13) a přezkumem a odborným stanoviskem k roli podávání červené fermentované rýže při kontrole hladiny cholesterolu v plazmě (14), které předložila Komisi zúčastněná strana po přijetí vědeckého stanoviska úřadem. Úřad uvedl, že bez ohledu na výsledky intervenční studie nebo metaanalýzy bezpečnosti podávání červené fermentované rýže existují zprávy o nežádoucích účincích, které jsou spojeny s konzumací červené fermentované rýže u lidí, přičemž monakolin K ve formě laktonu je totožný s lovastatinem, u něhož jsou nepříznivé účinky dobře zdokumentovány, a proto by pro vyvození celkového závěru musely být tyto předložené studie posouzeny společně s celým souborem důkazů. Úřad vysvětlil, že existence zpráv o nežádoucích účincích nemůže být opomíjena ani zneplatněna na základě výsledků zkoušek, které byly relativně malé co do rozsahu a nebyly ke zjištění těchto účinků určeny, a že studie, například předložená studie přezkumu a znalecký posudek, které poskytují srovnávací poměr rizika a prospěšnosti výrobků obsahujících červenou fermentovanou rýži, nebyly relevantní pro hodnocení bezpečnosti látek záměrně přidávaných do potravin.

| (14) | Vzhledem k tomu, že nebylo možné stanovit denní příjem monakolinů z červené fermentované rýže, který nevyvolává obavy o lidské zdraví, a vzhledem k významnému škodlivému účinku na zdraví spojenému s používáním monakolinů z červené fermentované rýže v množství 10 mg/den a v jednotlivých případech závažných nepříznivých zdravotních reakcí i při množství pouze 3 mg/den, mělo by být používání monakolinů z červené fermentované rýže v množství 3 mg a více na doporučenou denní dávku výrobku zakázáno. Uvedená látka by proto měla být zařazena do části B přílohy III nařízení (ES) č. 1925/2006 a její přidávání do potravin nebo její používání při výrobě potravin by mělo být povoleno pouze za podmínek stanovených v této příloze. |
| --- | --- |

(14)

Vzhledem k tomu, že nebylo možné stanovit denní příjem monakolinů z červené fermentované rýže, který nevyvolává obavy o lidské zdraví, a vzhledem k významnému škodlivému účinku na zdraví spojenému s používáním monakolinů z červené fermentované rýže v množství 10 mg/den a v jednotlivých případech závažných nepříznivých zdravotních reakcí i při množství pouze 3 mg/den, mělo by být používání monakolinů z červené fermentované rýže v množství 3 mg a více na doporučenou denní dávku výrobku zakázáno. Uvedená látka by proto měla být zařazena do části B přílohy III nařízení (ES) č. 1925/2006 a její přidávání do potravin nebo její používání při výrobě potravin by mělo být povoleno pouze za podmínek stanovených v této příloze.

| (15) | Podle článku 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES (15) musí být na etiketě doplňků stravy uvedena doporučená denní dávka výrobku a varování před překročením uvedené doporučené denní dávky. Vzhledem k tomu, že mohou být současně konzumovány různé potraviny nebo doplňky stravy, které obsahují monakoliny z červené fermentované rýže, existuje možnost, že množství stanovené v příloze III nařízení (ES) č. 1925/2006 bude překročeno, a proto je nezbytné stanovit patřičné požadavky na označování všech potravin, které obsahují monakoliny z červené fermentované rýže. |
| --- | --- |

(15)

Podle článku 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES (15) musí být na etiketě doplňků stravy uvedena doporučená denní dávka výrobku a varování před překročením uvedené doporučené denní dávky. Vzhledem k tomu, že mohou být současně konzumovány různé potraviny nebo doplňky stravy, které obsahují monakoliny z červené fermentované rýže, existuje možnost, že množství stanovené v příloze III nařízení (ES) č. 1925/2006 bude překročeno, a proto je nezbytné stanovit patřičné požadavky na označování všech potravin, které obsahují monakoliny z červené fermentované rýže.

| (16) | Za účelem poskytování úplných informací o obsahu monakolinů na etiketách potravin obsahujících monakoliny z červené fermentované rýže, je nezbytné stanovit vhodné požadavky na označování všech potravin obsahujících monakoliny z červené fermentované rýže. |
| --- | --- |

(16)

Za účelem poskytování úplných informací o obsahu monakolinů na etiketách potravin obsahujících monakoliny z červené fermentované rýže, je nezbytné stanovit vhodné požadavky na označování všech potravin obsahujících monakoliny z červené fermentované rýže.

| (17) | Vzhledem k tomu, že úřad zjistil riziko nežádoucích účinků v důsledku interakcí s léčivými přípravky, je nezbytné varovat osoby, jež užívají léčivé přípravky snižující cholesterol, aby nedošlo k souběžnému používání potravin obsahujících monakoliny z červené fermentované rýže. Úřad konstatoval, že profil nežádoucích účinků červené fermentované rýže je podobný profilu lovastatinu, a proto je vhodné upozornit osoby, které mají zdravotní problémy, aby se poradily s lékařem. Vzhledem k tomu, že úřad nemohl posoudit bezpečné používání monakolinů u některých zranitelných skupin spotřebitelů z důvodu nedostatku údajů, a stále proto existuje možnost škodlivých účinků na zdraví, které souvisejí s používáním monakolinů z červené fermentované rýže, je vhodné nedoporučit používání potravin, které obsahují monakoliny z červené fermentované rýže, těhotným nebo kojícím ženám, osobám starším 70 let, dětem a dospívajícím. S ohledem na výše uvedené je nezbytné stanovit patřičné požadavky na označování všech potravin obsahujících monakoliny z červené fermentované rýže. |
| --- | --- |

(17)

Vzhledem k tomu, že úřad zjistil riziko nežádoucích účinků v důsledku interakcí s léčivými přípravky, je nezbytné varovat osoby, jež užívají léčivé přípravky snižující cholesterol, aby nedošlo k souběžnému používání potravin obsahujících monakoliny z červené fermentované rýže. Úřad konstatoval, že profil nežádoucích účinků červené fermentované rýže je podobný profilu lovastatinu, a proto je vhodné upozornit osoby, které mají zdravotní problémy, aby se poradily s lékařem. Vzhledem k tomu, že úřad nemohl posoudit bezpečné používání monakolinů u některých zranitelných skupin spotřebitelů z důvodu nedostatku údajů, a stále proto existuje možnost škodlivých účinků na zdraví, které souvisejí s používáním monakolinů z červené fermentované rýže, je vhodné nedoporučit používání potravin, které obsahují monakoliny z červené fermentované rýže, těhotným nebo kojícím ženám, osobám starším 70 let, dětem a dospívajícím. S ohledem na výše uvedené je nezbytné stanovit patřičné požadavky na označování všech potravin obsahujících monakoliny z červené fermentované rýže.

| (18) | Úřad nemohl určit dietární příjem monakolinů z červené fermentované rýže, který nevyvolává obavy ohledně škodlivých účinků na zdraví u běžné populace a případně u zranitelných podskupin populace. Protože stále existuje možnost škodlivých účinků na zdraví, jež souvisejí s používáním monakolinů z červené fermentované rýže, vědecká nejistota v tomto ohledu nadále trvá a vzhledem k tomu, že monakoliny z červené fermentované rýže mohou být používány pouze v doplňcích stravy a že rozsah použití těchto doplňků stravy nemůže úřad určit, používání monakolinů z červené fermentované rýže v doplňcích stravy by mělo být přezkoumáno Unií, a proto by mělo být zařazeno do přílohy III části C nařízení (ES) č. 1925/2006. Vzhledem k nejasnostem, které úřad uvedl ve svém vědeckém stanovisku, a vzhledem k prohlášením zúčastněných stran ohledně bezpečnostního profilu monakolinů z červené fermentované rýže mají tyto zúčastněné strany podle čl. 8 odst. 4 nařízení (ES) č. 1925/2006 možnost předložit úřadu údaje prokazující bezpečnost monakolinů z červené fermentované rýže v souladu s článkem 5 prováděcího nařízení (EU) č. 307/2012. V souladu s čl. 8 odst. 5 nařízení (ES) č. 1925/2006 by Komise měla do čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost přijmout rozhodnutí, zda uvede monakoliny z červené fermentované rýže v příloze III části A nebo části B, přičemž zohlední stanovisko úřadu ke všem předloženým údajům. |
| --- | --- |

(18)

Úřad nemohl určit dietární příjem monakolinů z červené fermentované rýže, který nevyvolává obavy ohledně škodlivých účinků na zdraví u běžné populace a případně u zranitelných podskupin populace. Protože stále existuje možnost škodlivých účinků na zdraví, jež souvisejí s používáním monakolinů z červené fermentované rýže, vědecká nejistota v tomto ohledu nadále trvá a vzhledem k tomu, že monakoliny z červené fermentované rýže mohou být používány pouze v doplňcích stravy a že rozsah použití těchto doplňků stravy nemůže úřad určit, používání monakolinů z červené fermentované rýže v doplňcích stravy by mělo být přezkoumáno Unií, a proto by mělo být zařazeno do přílohy III části C nařízení (ES) č. 1925/2006. Vzhledem k nejasnostem, které úřad uvedl ve svém vědeckém stanovisku, a vzhledem k prohlášením zúčastněných stran ohledně bezpečnostního profilu monakolinů z červené fermentované rýže mají tyto zúčastněné strany podle čl. 8 odst. 4 nařízení (ES) č. 1925/2006 možnost předložit úřadu údaje prokazující bezpečnost monakolinů z červené fermentované rýže v souladu s článkem 5 prováděcího nařízení (EU) č. 307/2012. V souladu s čl. 8 odst. 5 nařízení (ES) č. 1925/2006 by Komise měla do čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost přijmout rozhodnutí, zda uvede monakoliny z červené fermentované rýže v příloze III části A nebo části B, přičemž zohlední stanovisko úřadu ke všem předloženým údajům.

| (19) | Nařízení (ES) č. 1925/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(19)

Nařízení (ES) č. 1925/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (20) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(20)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha III nařízení (ES) č. 1925/2006 se mění takto:

| 1. | V tabulce v části B „Látky podléhající omezení“ se v abecedním pořadí vkládá následující položka:







  Látka podléhající omezení | Podmínky použití | Dodatečné požadavky |
| --- | --- | --- | --- |
| „Monakoliny z červené fermentované rýže | Jednotlivá porce výrobku ke každodenní konzumaci musí obsahovat méně než 3 mg monakolinů z červené fermentované rýže. | Na etiketě musí být uveden počet jednotlivých porcí výrobku ke každodenní konzumaci a varování před konzumací 3 mg monakolinů nebo více za den.
  Na etiketě musí být uveden obsah monakolinů v porci výrobku.
  Etiketa musí obsahovat tato upozornění:
  „Výrobek by neměly konzumovat těhotné a kojící ženy, děti mladší 18 let a dospělí ve věku nad 70 let.“
  „Pokud máte zdravotní problémy, poraďte se ohledně konzumace tohoto výrobku s lékařem.“;
  „Výrobek byste neměli konzumovat, pokud užíváte léky ke snížení hladiny cholesterolu.“;
  „Výrobek byste neměli konzumovat, pokud již konzumujete jiné výrobky, které obsahují červenou fermentovanou rýži.““ |

1.

V tabulce v části B „Látky podléhající omezení“ se v abecedním pořadí vkládá následující položka:

Látka podléhající omezení

Podmínky použití

Dodatečné požadavky

„Monakoliny z červené fermentované rýže

Jednotlivá porce výrobku ke každodenní konzumaci musí obsahovat méně než 3 mg monakolinů z červené fermentované rýže.

Na etiketě musí být uveden počet jednotlivých porcí výrobku ke každodenní konzumaci a varování před konzumací 3 mg monakolinů nebo více za den.

Na etiketě musí být uveden obsah monakolinů v porci výrobku.

Etiketa musí obsahovat tato upozornění:

„Výrobek by neměly konzumovat těhotné a kojící ženy, děti mladší 18 let a dospělí ve věku nad 70 let.“

„Pokud máte zdravotní problémy, poraďte se ohledně konzumace tohoto výrobku s lékařem.“;

„Výrobek byste neměli konzumovat, pokud užíváte léky ke snížení hladiny cholesterolu.“;

„Výrobek byste neměli konzumovat, pokud již konzumujete jiné výrobky, které obsahují červenou fermentovanou rýži.““

| 2. | V tabulce v části C „Látky podléhající přezkumu Společenství“ se v abecedním pořadí vkládá následující položka:

  „Monakoliny z červené fermentované rýže“ |
| --- | --- |

2.

V tabulce v části C „Látky podléhající přezkumu Společenství“ se v abecedním pořadí vkládá následující položka:

„Monakoliny z červené fermentované rýže“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. června 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 26.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 ze dne 20. prosince 2006 o výživových a zdravotních tvrzeních při označování potravin (Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 9).

2

(3)  EFSA Journal (2011); 9(7):2304.

3

(4)  EFSA Journal (2013); 11(7):3327.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 ze dne 25. listopadu 2015 o nových potravinách, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 a nařízení Komise (ES) č. 1852/2001 (Úř. věst. L 327, 11.12.2015, s. 1).

6

(7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 307/2012 ze dne 11. dubna 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 o přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin (Úř. věst. L 102, 12.4.2012, s. 2).

7

(8)  Žádost o stanovisko agentury ANSES č. 2012-SA-0228: Stanovisko francouzské Agentury pro bezpečnost potravin, životního prostředí a práce k rizikům spojeným s přítomností „červené fermentované rýže“ v doplňcích stravy, 14. února 2014.

8

(9)  Avis du Conseil Superieur de la Sante N° 9312: Compléments alimentaires à base de „ levure de riz rouge “, 3 février 2016.

9

(10)  Stellungnahme der Gemeinsamen Experten kommission BVL/BfArM: Einstufung von Rotschimmelreisprodukten, 8.2.2016.

10

(11)  EFSA Journal 2019;16(8):5368.

11

(12)  Světová zdravotnická organizace; francouzská Agentura pro bezpečnost potravin, životního prostředí a práce; italský systém dohledu nad přírodními léčivými přípravky; Food and Drug Administration.

12

(13)  Fogacci F, Banach M, Mikhailidis DP a další. Safety of red yeast rice supplementation: A systematic review and meta-analysis of randomized controlled trials (Bezpečnost podávání červené fermentované rýže: systematický přezkum a metaanalýza randomizovaných kontrolovaných hodnocení). Pharmacological Research 143 (2019), s. 1–16.

13

(14)  Banach M, Bruckert E, Descamps OS a další. The role of red yeast rice (RYR) supplementation in plasma cholesterol control: A review and expert opinion (Význam podávání červené fermentované rýže při kontrole hladiny cholesterolu v plazmě: přezkum a znalecký posudek). Atheroscler Suppl., 17. srpna 2019.

14

(15)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES ze dne 10. června 2002 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňků stravy (Úř. věst. L 183, 12.7.2002, s. 51).

15

---

| 2.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/42

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/861

ze dne 1. června 2022,

kterým se na období od 1. srpna 2022 do 31. července 2023 stanoví mimořádná pravidla pro druhé žádosti členských států o podporu Unie na ovoce a zeleninu do škol a mléko do škol a kterým se stanoví odchylka od prováděcího nařízení (EU) 2017/39, pokud jde o přerozdělení podpory Unie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 25 první pododstavec písm. d) uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1370/2013 ze dne 16. prosince 2013, kterým se určují opatření týkající se stanovení některých podpor a náhrad v souvislosti se společnou organizací trhů se zemědělskými produkty (2), a zejména na čl. 5 odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Vojenská agrese Ruska proti Ukrajině dne 24. února 2022 vedla k hromadnému přílivu vysídlených osob z Ukrajiny do Unie, z nichž většinu tvoří ženy a děti. Několik členských států čelí nebývalým výzvám ve snaze rychle začlenit děti z Ukrajiny do svého vzdělávacího systému. |
| --- | --- |

(1)

Vojenská agrese Ruska proti Ukrajině dne 24. února 2022 vedla k hromadnému přílivu vysídlených osob z Ukrajiny do Unie, z nichž většinu tvoří ženy a děti. Několik členských států čelí nebývalým výzvám ve snaze rychle začlenit děti z Ukrajiny do svého vzdělávacího systému.

| (2) | Režim podpory na dodávky ovoce a zeleniny a mléka a mléčných výrobků do vzdělávacích zařízení (dále jen „školní projekt“) stanovený nařízením (EU) č. 1308/2013 je určen pro děti, které pravidelně navštěvují jesle nebo jiná předškolní zařízení nebo vzdělávací zařízení na úrovni základní nebo střední školy v členských státech. Vysídlené děti z Ukrajiny začleněné do vzdělávacích systémů členských států jsou proto pro účast ve školním projektu způsobilé. Vzhledem ke zvýšení počtu způsobilých dětí, a to v absolutním vyjádření nebo v procentech populace, se může několik členských států, které jsou v první linii opatření reagujících na ruskou invazi na Ukrajinu, setkat při provádění plánovaného školního projektu s obtížemi, pokud se jejich příděl podpory Unie nezvýší. |
| --- | --- |

(2)

Režim podpory na dodávky ovoce a zeleniny a mléka a mléčných výrobků do vzdělávacích zařízení (dále jen „školní projekt“) stanovený nařízením (EU) č. 1308/2013 je určen pro děti, které pravidelně navštěvují jesle nebo jiná předškolní zařízení nebo vzdělávací zařízení na úrovni základní nebo střední školy v členských státech. Vysídlené děti z Ukrajiny začleněné do vzdělávacích systémů členských států jsou proto pro účast ve školním projektu způsobilé. Vzhledem ke zvýšení počtu způsobilých dětí, a to v absolutním vyjádření nebo v procentech populace, se může několik členských států, které jsou v první linii opatření reagujících na ruskou invazi na Ukrajinu, setkat při provádění plánovaného školního projektu s obtížemi, pokud se jejich příděl podpory Unie nezvýší.

| (3) | Členské státy předložily v souladu s čl. 3 prvním pododstavcem písm. a) prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/39 (3) Komisi do 31. ledna 2022 žádosti o podporu Unie na ovoce a zeleninu do škol a na mléko do škol týkající se školního roku 2022/2023, tedy od 1. srpna 2022 do 31. července 2023. Na základě těchto žádostí předložených před invazí Ruska na Ukrajinu stanovila Komise v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2022/493 (4) konečné finanční příděly Unie jednotlivým členským státům. Dostupné informace o míře využití konečných přídělů podpory Unie v minulých školních letech některými členskými státy naznačují riziko, že některé členské státy nebudou schopny svůj konečný příděl využít v plné výši. |
| --- | --- |

(3)

Členské státy předložily v souladu s čl. 3 prvním pododstavcem písm. a) prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/39 (3) Komisi do 31. ledna 2022 žádosti o podporu Unie na ovoce a zeleninu do škol a na mléko do škol týkající se školního roku 2022/2023, tedy od 1. srpna 2022 do 31. července 2023. Na základě těchto žádostí předložených před invazí Ruska na Ukrajinu stanovila Komise v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2022/493 (4) konečné finanční příděly Unie jednotlivým členským státům. Dostupné informace o míře využití konečných přídělů podpory Unie v minulých školních letech některými členskými státy naznačují riziko, že některé členské státy nebudou schopny svůj konečný příděl využít v plné výši.

| (4) | S ohledem na nově vzniklé potřeby a jako projev solidarity Unie a členských států s Ukrajinou je vhodné stanovit výjimečná pravidla umožňující členským státům do 15. června 2022 předložit druhou žádost o podporu Unie na ovoce a zeleninu do škol a na mléko do škol pro období od 1. srpna 2022 do 31. července 2023. Tato možnost by měla být spojena s potřebou zajistit péči o vysídlené děti z Ukrajiny zapsané do vzdělávacích zařízení členských států v tomto období. Členské státy by měly mít možnost vyjádřit buď svou ochotu využít více prostředků, než kolik činí jejich konečný příděl podpory Unie stanovený v příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/493, nebo nevyžádanou část svého konečného přídělu v případě, že nejsou ochotny využít celou částku tohoto přídělu. První možnost by měla být omezena na členské státy, které prokázaly odpovídající absorpci svého konečného přídělu podpory Unie, a to na základě finančního plnění ve školním roce 2018/2019, který byl posledním školním rokem před pandemií COVID-19. Jejich žádosti by se měly vztahovat pouze na počet vysídlených dětí z Ukrajiny, které spadají do cílové skupiny vymezené ve strategii členských států podle čl. 2 odst. 1 písm. f) prováděcího nařízení (EU) 2017/39, a měly by být na základě dostupných údajů řádně odůvodněny. U členských států, které druhou žádost nepodají, se má za to, že potvrzují konečné příděly stanovené v příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/493. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na nově vzniklé potřeby a jako projev solidarity Unie a členských států s Ukrajinou je vhodné stanovit výjimečná pravidla umožňující členským státům do 15. června 2022 předložit druhou žádost o podporu Unie na ovoce a zeleninu do škol a na mléko do škol pro období od 1. srpna 2022 do 31. července 2023. Tato možnost by měla být spojena s potřebou zajistit péči o vysídlené děti z Ukrajiny zapsané do vzdělávacích zařízení členských států v tomto období. Členské státy by měly mít možnost vyjádřit buď svou ochotu využít více prostředků, než kolik činí jejich konečný příděl podpory Unie stanovený v příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/493, nebo nevyžádanou část svého konečného přídělu v případě, že nejsou ochotny využít celou částku tohoto přídělu. První možnost by měla být omezena na členské státy, které prokázaly odpovídající absorpci svého konečného přídělu podpory Unie, a to na základě finančního plnění ve školním roce 2018/2019, který byl posledním školním rokem před pandemií COVID-19. Jejich žádosti by se měly vztahovat pouze na počet vysídlených dětí z Ukrajiny, které spadají do cílové skupiny vymezené ve strategii členských států podle čl. 2 odst. 1 písm. f) prováděcího nařízení (EU) 2017/39, a měly by být na základě dostupných údajů řádně odůvodněny. U členských států, které druhou žádost nepodají, se má za to, že potvrzují konečné příděly stanovené v příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/493.

| (5) | Ustanovení čl. 7 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2017/39 stanoví pravidla pro přerozdělení podpory Unie. Komise stanoví konečnou výši podpory přerozdělením nevyžádaných předběžných přídělů nebo jejich nevyžádaných částí. Aby mohla Komise rovněž zohlednit nové žádosti související s ruskou invazí na Ukrajinu a stanovit revidovaný konečný příděl podpory Unie na období od 1. srpna 2022 do 31. července 2023, je vhodné se od těchto pravidel odchýlit. Přerozdělení jakékoli nevyžádané částky konečných přídělů podpory Unie má být založeno na počtu dětí ve věku od šesti do deseti let v členských státech v souladu s čl. 5 odst. 5 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1370/2013. |
| --- | --- |

(5)

Ustanovení čl. 7 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2017/39 stanoví pravidla pro přerozdělení podpory Unie. Komise stanoví konečnou výši podpory přerozdělením nevyžádaných předběžných přídělů nebo jejich nevyžádaných částí. Aby mohla Komise rovněž zohlednit nové žádosti související s ruskou invazí na Ukrajinu a stanovit revidovaný konečný příděl podpory Unie na období od 1. srpna 2022 do 31. července 2023, je vhodné se od těchto pravidel odchýlit. Přerozdělení jakékoli nevyžádané částky konečných přídělů podpory Unie má být založeno na počtu dětí ve věku od šesti do deseti let v členských státech v souladu s čl. 5 odst. 5 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1370/2013.

| (6) | Vzhledem k tomu, že stanovení konečných přídělů podpory Unie na ovoce a zeleninu do škol a na mléko do škol pro období od 1. srpna 2022 do 31. července 2023 s přihlédnutím k druhé žádosti o podporu Unie musí proběhnout co nejdříve, aby členské státy mohly včas naplánovat a provést nezbytné přípravné činnosti pro provádění školního projektu, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že stanovení konečných přídělů podpory Unie na ovoce a zeleninu do škol a na mléko do škol pro období od 1. srpna 2022 do 31. července 2023 s přihlédnutím k druhé žádosti o podporu Unie musí proběhnout co nejdříve, aby členské státy mohly včas naplánovat a provést nezbytné přípravné činnosti pro provádění školního projektu, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Členské státy mohu do 15. června 2022 předložit druhou žádost o podporu Unie na období od 1. srpna 2022 do 31. července 2023, v níž uvedou:

| a) | ochotu využít více prostředků, než kolik činí konečný příděl podpory Unie na ovoce a zeleninu do škol a/nebo na mléko do škol stanovený v příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/493 a dodatečnou požadovanou částku v případě, že je k dispozici dodatečný příděl, nebo |
| --- | --- |

a)

ochotu využít více prostředků, než kolik činí konečný příděl podpory Unie na ovoce a zeleninu do škol a/nebo na mléko do škol stanovený v příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/493 a dodatečnou požadovanou částku v případě, že je k dispozici dodatečný příděl, nebo

| b) | výši nevyžádané části konečného přídělu podpory Unie na ovoce a zeleninu do škol a/nebo na mléko do škol stanovenou v příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/493 v případě, že nejsou ochotny využít celou částku tohoto přídělu. |
| --- | --- |

b)

výši nevyžádané části konečného přídělu podpory Unie na ovoce a zeleninu do škol a/nebo na mléko do škol stanovenou v příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/493 v případě, že nejsou ochotny využít celou částku tohoto přídělu.

Členské státy mohou požádat o dodatečnou částku podpory Unie podle prvního pododstavce písm. a) pouze v případě, že využití konečného přídělu podpory Unie na školní rok 2018/2019 probíhající v období od 1. srpna 2018 do 31. července 2019 činí nejméně 75 %, s přihlédnutím k výkazům výdajů zaslaným Komisi, které se týkají výdajů uskutečněných do 31. prosince 2021 v souladu s článkem 10 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 908/2014 (5). Jejich žádosti se musí vztahovat na počet vysídlených dětí z Ukrajiny, které spadají do cílové skupiny vymezené ve strategii členských států podle čl. 2 odst. 1 písm. f) prováděcího nařízení (EU) 2017/39, v době podání těchto žádostí a musí být na základě dostupných údajů řádně odůvodněny.

V případě, že členský stát žádost o podporu Unie podle prvního odstavce nepodá, má se za to, že potvrzuje konečné příděly stanovené v příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/493.

Článek 2

Odchylně od čl. 7 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2017/39 může Komise do 15. července 2022 rozhodnout, že za účelem stanovení konečných přídělů podpory Unie na období od 1. srpna 2022 do 31. července 2023 zohlední i druhé žádosti o podporu Unie předložené podle článku 1 tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. června 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 346, 20.12.2013, s. 12.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/39 ze dne 3. listopadu 2016, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o podporu Unie na dodávky ovoce a zeleniny, banánů a mléka do vzdělávacích zařízení (Úř. věst. L 5, 10.1.2017, s. 1).

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/493 ze dne 21. března 2022 o stanovení konečného přídělu podpory Unie členským státům na ovoce a zeleninu do škol a mléko do škol na období od 1. srpna 2022 do 31. července 2023 a o změně prováděcího rozhodnutí (EU) 2021/462 (Úř. věst. L 100, 28.3.2022, s. 55).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 908/2014 ze dne 6. srpna 2014, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o platební agentury a další subjekty, finanční řízení, schvalování účetní závěrky, pravidla pro kontroly, jistoty a transparentnost (Úř. věst. L 255, 28.8.2014, s. 59).

5

---

| 2.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/45

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/862

ze dne 1. června 2022,

kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006, pokud jde o seznam uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy nebo provozním omezením v Unii

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005 ze dne 14. prosince 2005 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, o informování cestujících v letecké dopravě o totožnosti provozujícího leteckého dopravce a o zrušení článku 9 směrnice 2004/36/ES (1), a zejména na čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 474/2006 (2) vytváří seznam uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 474/2006 (2) vytváří seznam uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii.

| (2) | Podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 2111/2005 sdělily některé členské státy a Agentura Evropské unie pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) Komisi informace, které jsou podstatné pro aktualizaci uvedeného seznamu. Podstatné informace poskytly i třetí země a mezinárodní organizace. Na základě těchto poskytnutých informací by měl být seznam aktualizován. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 2111/2005 sdělily některé členské státy a Agentura Evropské unie pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) Komisi informace, které jsou podstatné pro aktualizaci uvedeného seznamu. Podstatné informace poskytly i třetí země a mezinárodní organizace. Na základě těchto poskytnutých informací by měl být seznam aktualizován.

| (3) | Komise informovala všechny dotčené letecké dopravce buď přímo, nebo prostřednictvím orgánů odpovědných za regulační dohled nad nimi o podstatných skutečnostech a úvahách, které budou základem pro rozhodnutí o uložení zákazu provozování letecké dopravy v Unii těmto dopravcům nebo o změně podmínek zákazu provozování letecké dopravy, který byl uložen leteckému dopravci uvedenému na seznamu stanoveném v příloze A nebo B nařízení (ES) č. 474/2006. |
| --- | --- |

(3)

Komise informovala všechny dotčené letecké dopravce buď přímo, nebo prostřednictvím orgánů odpovědných za regulační dohled nad nimi o podstatných skutečnostech a úvahách, které budou základem pro rozhodnutí o uložení zákazu provozování letecké dopravy v Unii těmto dopravcům nebo o změně podmínek zákazu provozování letecké dopravy, který byl uložen leteckému dopravci uvedenému na seznamu stanoveném v příloze A nebo B nařízení (ES) č. 474/2006.

| (4) | Komise poskytla dotčeným leteckým dopravcům možnost nahlédnout do veškeré relevantní dokumentace, předložit písemné připomínky a přednést ústně své stanovisko Komisi a výboru zřízenému článkem 15 nařízení (ES) č. 2111/2005 (dále jen „Výbor EU pro leteckou bezpečnost“). |
| --- | --- |

(4)

Komise poskytla dotčeným leteckým dopravcům možnost nahlédnout do veškeré relevantní dokumentace, předložit písemné připomínky a přednést ústně své stanovisko Komisi a výboru zřízenému článkem 15 nařízení (ES) č. 2111/2005 (dále jen „Výbor EU pro leteckou bezpečnost“).

| (5) | Komise předala Výboru EU pro leteckou bezpečnost informace o probíhajících společných konzultacích podle nařízení (ES) č. 2111/2005 a nařízení Komise (ES) č. 473/2006 (3) s příslušnými orgány a leteckými dopravci z Arménie, Iráku, Kazachstánu, Moldavska, Pákistánu, Ruska a Jižního Súdánu. Komise Výbor EU pro leteckou bezpečnost informovala také o situaci v oblasti letecké bezpečnosti v Kongu (Brazzaville), Rovníkové Guineji, Madagaskaru a Surinamu. |
| --- | --- |

(5)

Komise předala Výboru EU pro leteckou bezpečnost informace o probíhajících společných konzultacích podle nařízení (ES) č. 2111/2005 a nařízení Komise (ES) č. 473/2006 (3) s příslušnými orgány a leteckými dopravci z Arménie, Iráku, Kazachstánu, Moldavska, Pákistánu, Ruska a Jižního Súdánu. Komise Výbor EU pro leteckou bezpečnost informovala také o situaci v oblasti letecké bezpečnosti v Kongu (Brazzaville), Rovníkové Guineji, Madagaskaru a Surinamu.

| (6) | Agentura informovala Komisi a Výbor EU pro leteckou bezpečnost o technických posouzeních provedených pro účely počátečního hodnocení a o průběžném sledování oprávnění provozovatelů ze třetích zemí vydaných podle nařízení Komise (EU) č. 452/2014 (4). |
| --- | --- |

(6)

Agentura informovala Komisi a Výbor EU pro leteckou bezpečnost o technických posouzeních provedených pro účely počátečního hodnocení a o průběžném sledování oprávnění provozovatelů ze třetích zemí vydaných podle nařízení Komise (EU) č. 452/2014 (4).

| (7) | Agentura Komisi a Výbor EU pro leteckou bezpečnost informovala rovněž o výsledcích analýzy prohlídek na odbavovací ploše provedených v rámci programu posuzování bezpečnosti zahraničních letadel (dále jen „program SAFA“) v souladu s nařízením Komise (EU) č. 965/2012 (5). |
| --- | --- |

(7)

Agentura Komisi a Výbor EU pro leteckou bezpečnost informovala rovněž o výsledcích analýzy prohlídek na odbavovací ploše provedených v rámci programu posuzování bezpečnosti zahraničních letadel (dále jen „program SAFA“) v souladu s nařízením Komise (EU) č. 965/2012 (5).

| (8) | Agentura dále Komisi a Výbor EU pro leteckou bezpečnost informovala o projektech technické pomoci prováděných ve třetích zemích, jichž se týká zákaz provozování letecké dopravy podle nařízení (ES) č. 474/2006. Agentura rovněž poskytla informace o plánech a žádostech o další technickou pomoc a spolupráci za účelem zlepšení správní a technické způsobilosti úřadů pro civilní letectví ve třetích zemích s cílem pomoci jim vyřešit nedodržování platných mezinárodních norem v oblasti bezpečnosti civilního letectví. Členské státy byly vyzvány, aby se k těmto žádostem vyjádřily na bilaterální úrovni v koordinaci s Komisí a agenturou. Komise v této souvislosti zopakovala, že ke zlepšování bezpečnosti letectví na celém světě je užitečné mezinárodní letecké komunitě předávat – zejména prostřednictvím nástroje Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) nazvaného „Partnerství pro pomoc při provádění bezpečnosti letectví“ – informace o technické pomoci poskytované Unií a členskými státy třetím zemím. |
| --- | --- |

(8)

Agentura dále Komisi a Výbor EU pro leteckou bezpečnost informovala o projektech technické pomoci prováděných ve třetích zemích, jichž se týká zákaz provozování letecké dopravy podle nařízení (ES) č. 474/2006. Agentura rovněž poskytla informace o plánech a žádostech o další technickou pomoc a spolupráci za účelem zlepšení správní a technické způsobilosti úřadů pro civilní letectví ve třetích zemích s cílem pomoci jim vyřešit nedodržování platných mezinárodních norem v oblasti bezpečnosti civilního letectví. Členské státy byly vyzvány, aby se k těmto žádostem vyjádřily na bilaterální úrovni v koordinaci s Komisí a agenturou. Komise v této souvislosti zopakovala, že ke zlepšování bezpečnosti letectví na celém světě je užitečné mezinárodní letecké komunitě předávat – zejména prostřednictvím nástroje Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) nazvaného „Partnerství pro pomoc při provádění bezpečnosti letectví“ – informace o technické pomoci poskytované Unií a členskými státy třetím zemím.

| (9) | Eurocontrol poskytl Komisi a Výboru EU pro leteckou bezpečnost informace o aktuálním stavu varovné funkce programu SAFA a provozovatelů ze třetích zemí včetně statistických údajů, pokud jde o výstražné zprávy týkající se leteckých dopravců, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy. |
| --- | --- |

(9)

Eurocontrol poskytl Komisi a Výboru EU pro leteckou bezpečnost informace o aktuálním stavu varovné funkce programu SAFA a provozovatelů ze třetích zemí včetně statistických údajů, pokud jde o výstražné zprávy týkající se leteckých dopravců, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy.

Letečtí dopravci z Unie

Letečtí dopravci z Unie

| (10) | Na základě analýzy provedené agenturou v souvislosti s informacemi, které vyplynuly z prohlídek na odbavovací ploše provedených u letadel leteckých dopravců z Unie a ze standardizačních kontrol provedených agenturou, jež byly rovněž doplněny o informace vyplývající ze specifických kontrol a auditů provedených vnitrostátními leteckými úřady, přijalo několik členských států a agentura coby příslušné orgány určitá nápravná a donucovací opatření a informovaly o nich Komisi a Výbor EU pro leteckou bezpečnost. |
| --- | --- |

(10)

Na základě analýzy provedené agenturou v souvislosti s informacemi, které vyplynuly z prohlídek na odbavovací ploše provedených u letadel leteckých dopravců z Unie a ze standardizačních kontrol provedených agenturou, jež byly rovněž doplněny o informace vyplývající ze specifických kontrol a auditů provedených vnitrostátními leteckými úřady, přijalo několik členských států a agentura coby příslušné orgány určitá nápravná a donucovací opatření a informovaly o nich Komisi a Výbor EU pro leteckou bezpečnost.

| (11) | Členské státy a agentura coby příslušné orgány zopakovaly, že jsou připraveny náležitě jednat, pokud by z podstatných bezpečnostních informací vyplývalo, že v důsledku nedodržení příslušných bezpečnostních norem ze strany leteckých dopravců Unie hrozí bezprostřední bezpečnostní rizika. |
| --- | --- |

(11)

Členské státy a agentura coby příslušné orgány zopakovaly, že jsou připraveny náležitě jednat, pokud by z podstatných bezpečnostních informací vyplývalo, že v důsledku nedodržení příslušných bezpečnostních norem ze strany leteckých dopravců Unie hrozí bezprostřední bezpečnostní rizika.

Letečtí dopravci z Arménie

Letečtí dopravci z Arménie

| (12) | V červnu 2020 byli letečtí dopravci, kteří získali osvědčení v Arménii, zařazeni do přílohy A nařízení (ES) č. 474/2006 prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/736 (6). |
| --- | --- |

(12)

V červnu 2020 byli letečtí dopravci, kteří získali osvědčení v Arménii, zařazeni do přílohy A nařízení (ES) č. 474/2006 prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/736 (6).

6

| (13) | Dne 29. dubna 2022 se uskutečnila technická schůzka Komise, agentury, členských států a arménského Výboru pro civilní letectví (dále jen „výbor CAC“), během níž výbor CAC poskytl aktuální informace o opatřeních přijatých od technické schůzky, jež se konala dne 3. listopadu 2021 k řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků. Hlavní opatření představuje změna jeho právního rámce a podpůrných předpisů v oblasti civilního letectví, zlepšení týkající se struktury a zaměstnanců výboru CAC a aktualizace systému CAC pro řízení kvalifikace a výcviku inspektorů, včetně dodatečného počátečního a opakovacího výcviku a výcviku na pracovišti. Výbor CAC dále vysvětlil, že vypracoval další postupy dohledu a kontrolní seznamy v různých oblastech a vypracoval národní plán bezpečnosti letectví a předpis o hlášení událostí, které mají být přijaty v roce 2022. Všechny tyto materiály Komise a agentura důkladně přezkoumají. |
| --- | --- |

(13)

Dne 29. dubna 2022 se uskutečnila technická schůzka Komise, agentury, členských států a arménského Výboru pro civilní letectví (dále jen „výbor CAC“), během níž výbor CAC poskytl aktuální informace o opatřeních přijatých od technické schůzky, jež se konala dne 3. listopadu 2021 k řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků. Hlavní opatření představuje změna jeho právního rámce a podpůrných předpisů v oblasti civilního letectví, zlepšení týkající se struktury a zaměstnanců výboru CAC a aktualizace systému CAC pro řízení kvalifikace a výcviku inspektorů, včetně dodatečného počátečního a opakovacího výcviku a výcviku na pracovišti. Výbor CAC dále vysvětlil, že vypracoval další postupy dohledu a kontrolní seznamy v různých oblastech a vypracoval národní plán bezpečnosti letectví a předpis o hlášení událostí, které mají být přijaty v roce 2022. Všechny tyto materiály Komise a agentura důkladně přezkoumají.

| (14) | Výbor CAC poskytl aktualizaci opatření přijatých v souvislosti s plánem nápravných opatření, pokud jde o připomínky vznesené během unijní posuzovací návštěvy na místě v roce 2020. Tato opatření zahrnovala aktualizaci procesů plánování a odborné přípravy v oblasti lidských zdrojů, několik postupů a kontrolních seznamů za účelem zlepšení činností výboru v oblasti dohledu nad bezpečností, zavedení elektronické databáze na podporu jeho činností v oblasti dohledu a rozvoj jeho systému hlášení událostí. |
| --- | --- |

(14)

Výbor CAC poskytl aktualizaci opatření přijatých v souvislosti s plánem nápravných opatření, pokud jde o připomínky vznesené během unijní posuzovací návštěvy na místě v roce 2020. Tato opatření zahrnovala aktualizaci procesů plánování a odborné přípravy v oblasti lidských zdrojů, několik postupů a kontrolních seznamů za účelem zlepšení činností výboru v oblasti dohledu nad bezpečností, zavedení elektronické databáze na podporu jeho činností v oblasti dohledu a rozvoj jeho systému hlášení událostí.

| (15) | Kromě toho agentura v rámci úsilí Unie o pomoc výboru CAC s řešením jeho potřeb při zlepšování bezpečnosti letectví zahájila v březnu 2022 specializovaný technický projekt zaměřený na posílení dohledu výboru CAC nad bezpečností v oblasti letového provozu a letové způsobilosti. |
| --- | --- |

(15)

Kromě toho agentura v rámci úsilí Unie o pomoc výboru CAC s řešením jeho potřeb při zlepšování bezpečnosti letectví zahájila v březnu 2022 specializovaný technický projekt zaměřený na posílení dohledu výboru CAC nad bezpečností v oblasti letového provozu a letové způsobilosti.

| (16) | Na základě všech dostupných informací se má za to, že výbor CAC provedl určitá významná zlepšení své kapacity v oblasti dohledu nad bezpečností. Rovněž se uznává, že výbor CAC je zřejmě odhodlán pokračovat ve svém úsilí o další rozvoj svých kapacit v oblasti dohledu a řešení zjištěných bezpečnostních problémů. Bez ohledu na tento pozitivní vývoj neexistuje v současné době dostatek podložených důkazů o tom, že výbor CAC účinně vyřešil všechny nedostatky zjištěné během posuzovací návštěvy na místě v únoru 2020, jejímž výsledkem bylo rozhodnutí o uložení zákazu provozování letecké dopravy podle prováděcího nařízení (EU) 2020/736. Informace o možných zlepšeních vyžadují další ověření prostřednictvím dalších technických schůzek a případně potvrzení na místě. |
| --- | --- |

(16)

Na základě všech dostupných informací se má za to, že výbor CAC provedl určitá významná zlepšení své kapacity v oblasti dohledu nad bezpečností. Rovněž se uznává, že výbor CAC je zřejmě odhodlán pokračovat ve svém úsilí o další rozvoj svých kapacit v oblasti dohledu a řešení zjištěných bezpečnostních problémů. Bez ohledu na tento pozitivní vývoj neexistuje v současné době dostatek podložených důkazů o tom, že výbor CAC účinně vyřešil všechny nedostatky zjištěné během posuzovací návštěvy na místě v únoru 2020, jejímž výsledkem bylo rozhodnutí o uložení zákazu provozování letecké dopravy podle prováděcího nařízení (EU) 2020/736. Informace o možných zlepšeních vyžadují další ověření prostřednictvím dalších technických schůzek a případně potvrzení na místě.

| (17) | Na základě společných kritérií stanovených v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že v tuto chvíli neexistují žádné důvody pro změnu seznamu uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii, pokud jde o letecké dopravce z Arménie. |
| --- | --- |

(17)

Na základě společných kritérií stanovených v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že v tuto chvíli neexistují žádné důvody pro změnu seznamu uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii, pokud jde o letecké dopravce z Arménie.

| (18) | Členské státy by měly nadále ověřovat skutečné dodržování příslušných mezinárodních bezpečnostních norem u leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Arménii, stanovováním priorit při provádění prohlídek na odbavovací ploše u těchto leteckých dopravců podle nařízení (EU) č. 965/2012. |
| --- | --- |

(18)

Členské státy by měly nadále ověřovat skutečné dodržování příslušných mezinárodních bezpečnostních norem u leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Arménii, stanovováním priorit při provádění prohlídek na odbavovací ploše u těchto leteckých dopravců podle nařízení (EU) č. 965/2012.

Letečtí dopravci z Iráku

Letečtí dopravci z Iráku

| (19) | V prosinci 2015 byl letecký dopravce Iraqi Airways zařazen do přílohy A nařízení (ES) č. 474/2006 prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/2322 (7). |
| --- | --- |

(19)

V prosinci 2015 byl letecký dopravce Iraqi Airways zařazen do přílohy A nařízení (ES) č. 474/2006 prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/2322 (7).

Iraqi Airways

7

| (20) | Irácký úřad pro civilní letectví (dále jen „úřad ICAA“) a dopravce Iraqi Airways předložily Komisi v únoru 2022 informace o krocích a opatřeních přijatých ke zlepšení jejich systémů a kapacit v oblasti dohledu nad bezpečností a řízení bezpečnosti. Na základě obdržených informací Komise konstatuje, že při řešení zjištěných bezpečnostních problémů bylo dosaženo určitého pokroku. Byly však zjištěny určité nedostatky, včetně kvality kontrolních seznamů používaných inspektory úřadu ICAA pro postupy vydávání osvědčení i dohledu, jakož i plánu odborné přípravy úřadu ICAA a jeho provádění. Posouzení výsledků dohledu úřadu ICAA odhalilo několik nedostatků, zejména pokud jde o způsob, jakým se vypracovávají zjištění v oblasti dohledu, a o následná opatření. V tomto ohledu bylo rovněž konstatováno, že inspektoři úřadu ICAA nepřijali vhodná donucovací opatření, když jich bylo zapotřebí. |
| --- | --- |

(20)

Irácký úřad pro civilní letectví (dále jen „úřad ICAA“) a dopravce Iraqi Airways předložily Komisi v únoru 2022 informace o krocích a opatřeních přijatých ke zlepšení jejich systémů a kapacit v oblasti dohledu nad bezpečností a řízení bezpečnosti. Na základě obdržených informací Komise konstatuje, že při řešení zjištěných bezpečnostních problémů bylo dosaženo určitého pokroku. Byly však zjištěny určité nedostatky, včetně kvality kontrolních seznamů používaných inspektory úřadu ICAA pro postupy vydávání osvědčení i dohledu, jakož i plánu odborné přípravy úřadu ICAA a jeho provádění. Posouzení výsledků dohledu úřadu ICAA odhalilo několik nedostatků, zejména pokud jde o způsob, jakým se vypracovávají zjištění v oblasti dohledu, a o následná opatření. V tomto ohledu bylo rovněž konstatováno, že inspektoři úřadu ICAA nepřijali vhodná donucovací opatření, když jich bylo zapotřebí.

Iraqi Airways

| (21) | Posouzení informací poskytnutých dopravcem Iraqi Airways prokázalo, že tento letecký dopravce dosáhl významného pokroku v různých oblastech. Bylo konstatováno, že tento letecký dopravce najal služby externího konzultanta pro účely auditu leteckého dopravce a vypracování plánu nápravných opatření, který se v současné době provádí. |
| --- | --- |

(21)

Posouzení informací poskytnutých dopravcem Iraqi Airways prokázalo, že tento letecký dopravce dosáhl významného pokroku v různých oblastech. Bylo konstatováno, že tento letecký dopravce najal služby externího konzultanta pro účely auditu leteckého dopravce a vypracování plánu nápravných opatření, který se v současné době provádí.

Iraqi Airways

| (22) | Byl zahájen program sledování letových údajů, aby se zvýšilo množství údajů, které mají být analyzovány a použity k vypracování opatření ke zvýšení bezpečnosti. Kromě toho byl zřízen interní systém podávání zpráv, byly zahájeny bezpečnostní schůzky na různých strategických úrovních a byly přezkoumány některé organizační příručky. |
| --- | --- |

(22)

Byl zahájen program sledování letových údajů, aby se zvýšilo množství údajů, které mají být analyzovány a použity k vypracování opatření ke zvýšení bezpečnosti. Kromě toho byl zřízen interní systém podávání zpráv, byly zahájeny bezpečnostní schůzky na různých strategických úrovních a byly přezkoumány některé organizační příručky.

| (23) | Bez ohledu na výše uvedený pokrok přetrvává řada problémů, včetně toho, že je ještě třeba instalovat několik softwarových aplikací v oblasti údržby, letového provozu a správy dokumentů. Tento letecký dopravce musí rovněž zlepšit své funkce a postupy související s řešením zjištění v oblasti dohledu, na něž upozornil úřad ICAA. Kromě toho, i když dopravce Iraqi Airways vyvinul systém řízení kvality, zdá se, že není schopen provést vhodná následná opatření ke všem zjištěním, která z tohoto systému vyplynula. |
| --- | --- |

(23)

Bez ohledu na výše uvedený pokrok přetrvává řada problémů, včetně toho, že je ještě třeba instalovat několik softwarových aplikací v oblasti údržby, letového provozu a správy dokumentů. Tento letecký dopravce musí rovněž zlepšit své funkce a postupy související s řešením zjištění v oblasti dohledu, na něž upozornil úřad ICAA. Kromě toho, i když dopravce Iraqi Airways vyvinul systém řízení kvality, zdá se, že není schopen provést vhodná následná opatření ke všem zjištěním, která z tohoto systému vyplynula.

Iraqi Airways

| (24) | Ve dnech 14. prosince 2021 a 4. května 2022 se na žádost Iráku a v rámci průběžné monitorovací činnosti Komise uskutečnily dvě technické schůzky Komise, agentury, členských států, úřadu ICAA a dopravce Iraqi Airways. Na obou těchto schůzkách představil úřad ICAA pokrok, kterého dosáhl při řešení bezpečnostních problémů, pokud jde o jeho schopnost zajistit účinný dohled nad bezpečností v zemi, a zejména pokud jde o dohled nad dopravcem Iraqi Airways. Dopravce Iraqi Airways představil pokrok, jehož bylo dosaženo při řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků, které v konečném důsledku vedly k zápornému rozhodnutí agentury týkajícímu se provozovatele ze třetí země, jakož i další související zlepšení bezpečnosti. |
| --- | --- |

(24)

Ve dnech 14. prosince 2021 a 4. května 2022 se na žádost Iráku a v rámci průběžné monitorovací činnosti Komise uskutečnily dvě technické schůzky Komise, agentury, členských států, úřadu ICAA a dopravce Iraqi Airways. Na obou těchto schůzkách představil úřad ICAA pokrok, kterého dosáhl při řešení bezpečnostních problémů, pokud jde o jeho schopnost zajistit účinný dohled nad bezpečností v zemi, a zejména pokud jde o dohled nad dopravcem Iraqi Airways. Dopravce Iraqi Airways představil pokrok, jehož bylo dosaženo při řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků, které v konečném důsledku vedly k zápornému rozhodnutí agentury týkajícímu se provozovatele ze třetí země, jakož i další související zlepšení bezpečnosti.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (25) | Úřad ICAA a dopravce Iraqi Airways prokázali jasnou vizi a ambice, pokud jde o zlepšení dodržování právních předpisů z jejich strany a úrovně bezpečnosti. Jsou však ještě zapotřebí další zlepšení. Komise bude i nadále spolupracovat s úřadem ICAA a dopravcem Iraqi Airways, aby mohla sledovat a napomáhat jejich úsilí o posílení jejich kapacit v oblasti dohledu nad bezpečností a řízení bezpečnosti. V této souvislosti bylo uvedeno, že agentura spustí v průběhu roku 2022 projekt technické pomoci s cílem podpořit úsilí úřadu ICAA o zlepšení dohledu nad bezpečností letectví v Iráku. |
| --- | --- |

(25)

Úřad ICAA a dopravce Iraqi Airways prokázali jasnou vizi a ambice, pokud jde o zlepšení dodržování právních předpisů z jejich strany a úrovně bezpečnosti. Jsou však ještě zapotřebí další zlepšení. Komise bude i nadále spolupracovat s úřadem ICAA a dopravcem Iraqi Airways, aby mohla sledovat a napomáhat jejich úsilí o posílení jejich kapacit v oblasti dohledu nad bezpečností a řízení bezpečnosti. V této souvislosti bylo uvedeno, že agentura spustí v průběhu roku 2022 projekt technické pomoci s cílem podpořit úsilí úřadu ICAA o zlepšení dohledu nad bezpečností letectví v Iráku.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (26) | Na základě společných kritérií stanovených v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že v tuto chvíli neexistují žádné důvody pro změnu seznamu uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii, pokud jde o letecké dopravce z Iráku. |
| --- | --- |

(26)

Na základě společných kritérií stanovených v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že v tuto chvíli neexistují žádné důvody pro změnu seznamu uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii, pokud jde o letecké dopravce z Iráku.

| (27) | Členské státy by měly nadále ověřovat skutečné dodržování příslušných mezinárodních bezpečnostních norem u leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Iráku, stanovováním priorit při provádění prohlídek na odbavovací ploše u těchto leteckých dopravců podle nařízení (EU) č. 965/2012. |
| --- | --- |

(27)

Členské státy by měly nadále ověřovat skutečné dodržování příslušných mezinárodních bezpečnostních norem u leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Iráku, stanovováním priorit při provádění prohlídek na odbavovací ploše u těchto leteckých dopravců podle nařízení (EU) č. 965/2012.

| (28) | Pokud z jakýchkoli relevantních bezpečnostních informací vyplyne, že v důsledku nedodržení příslušných mezinárodních bezpečnostních norem existují bezprostřední bezpečnostní rizika, může být Komise nucena přijmout další opatření v souladu s nařízením (ES) č. 2111/2005. |
| --- | --- |

(28)

Pokud z jakýchkoli relevantních bezpečnostních informací vyplyne, že v důsledku nedodržení příslušných mezinárodních bezpečnostních norem existují bezprostřední bezpečnostní rizika, může být Komise nucena přijmout další opatření v souladu s nařízením (ES) č. 2111/2005.

Letečtí dopravci z Kazachstánu

Letečtí dopravci z Kazachstánu

| (29) | V prosinci 2016 byli letečtí dopravci, kteří získali osvědčení v Kazachstánu, prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/2214 (8) vyňati z přílohy A nařízení (ES) č. 474/2006, s výjimkou dopravce Air Astana, který byl v roce 2015 prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/2322 odstraněn z přílohy B. |
| --- | --- |

(29)

V prosinci 2016 byli letečtí dopravci, kteří získali osvědčení v Kazachstánu, prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/2214 (8) vyňati z přílohy A nařízení (ES) č. 474/2006, s výjimkou dopravce Air Astana, který byl v roce 2015 prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/2322 odstraněn z přílohy B.

8

Air Astana

| (30) | V říjnu 2021 v rámci průběžného monitorování systému dohledu nad bezpečností ze strany Komise v Kazachstánu uskutečnili odborníci z Komise, agentury a členských států (dále jen „posuzovací tým“) v Kazachstánu unijní posuzovací návštěvu na místě v kazašském Výboru pro civilní letectví (dále jen „výbor CAC KZ“) a v akciové společnosti Letecká správa Kazachstánu (dále jen „společnost AAK“), jakož i v kancelářích tří leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Kazachstánu, konkrétně Air Astana, Jupiter Jet a Qazaq Air. |
| --- | --- |

(30)

V říjnu 2021 v rámci průběžného monitorování systému dohledu nad bezpečností ze strany Komise v Kazachstánu uskutečnili odborníci z Komise, agentury a členských států (dále jen „posuzovací tým“) v Kazachstánu unijní posuzovací návštěvu na místě v kazašském Výboru pro civilní letectví (dále jen „výbor CAC KZ“) a v akciové společnosti Letecká správa Kazachstánu (dále jen „společnost AAK“), jakož i v kancelářích tří leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Kazachstánu, konkrétně Air Astana, Jupiter Jet a Qazaq Air.

Air Astana

Jupiter Jet

Qazaq Air.

| (31) | Dne 2. února 2022 předložila společnost AAK Komisi plán nápravných opatření k řešení nedostatků, které zjistil a oznámil posuzovací tým. Komise plán nápravných opatření společně s agenturou posoudila a poskytla výboru CAC KZ a společnosti AAK své připomínky a návrhy úprav. |
| --- | --- |

(31)

Dne 2. února 2022 předložila společnost AAK Komisi plán nápravných opatření k řešení nedostatků, které zjistil a oznámil posuzovací tým. Komise plán nápravných opatření společně s agenturou posoudila a poskytla výboru CAC KZ a společnosti AAK své připomínky a návrhy úprav.

| (32) | Ve dnech 27. a 28. dubna 2022 uspořádala Komise, agentura, členské státy a zástupci výboru CAC KZ a společnosti AAK technickou schůzku. Účelem této schůzky bylo přezkoumat vypracování plánu nápravných opatření a jeho provádění výborem CAC KZ a společností AAK, jakož i související opatření, jež uskutečnily s cílem zajistit účinný soulad svého systému dohledu nad bezpečností s příslušnými mezinárodními bezpečnostními normami. |
| --- | --- |

(32)

Ve dnech 27. a 28. dubna 2022 uspořádala Komise, agentura, členské státy a zástupci výboru CAC KZ a společnosti AAK technickou schůzku. Účelem této schůzky bylo přezkoumat vypracování plánu nápravných opatření a jeho provádění výborem CAC KZ a společností AAK, jakož i související opatření, jež uskutečnily s cílem zajistit účinný soulad svého systému dohledu nad bezpečností s příslušnými mezinárodními bezpečnostními normami.

| (33) | Na základě předloženého plánu nápravných opatření a diskusí a důkazů poskytnutých během technické schůzky bylo konstatováno, že bylo dosaženo pokroku, pokud jde o řešení připomínek vznesených během posuzovací návštěvy na místě. Je zřejmé, že všechny připomínky byly do určité míry zodpovězeny a některé lze považovat za uzavřené. |
| --- | --- |

(33)

Na základě předloženého plánu nápravných opatření a diskusí a důkazů poskytnutých během technické schůzky bylo konstatováno, že bylo dosaženo pokroku, pokud jde o řešení připomínek vznesených během posuzovací návštěvy na místě. Je zřejmé, že všechny připomínky byly do určité míry zodpovězeny a některé lze považovat za uzavřené.

| (34) | Ze schůzky vyplynulo, že výbor CAC KZ a společnost AAK musí Komisi poskytnout další vysvětlení a důkazy týkající se některých přijatých kroků a opatření. Komise rovněž výbor CAC KZ a společnost AAK požádala, aby plán nápravných opatření revidovaly tím, že dále rozpracují analýzu hlavních příčin bezpečnostních nedostatků zjištěných během unijní posuzovací návštěvy na místě, aby bylo možné ji projednat na příští technické schůzce. |
| --- | --- |

(34)

Ze schůzky vyplynulo, že výbor CAC KZ a společnost AAK musí Komisi poskytnout další vysvětlení a důkazy týkající se některých přijatých kroků a opatření. Komise rovněž výbor CAC KZ a společnost AAK požádala, aby plán nápravných opatření revidovaly tím, že dále rozpracují analýzu hlavních příčin bezpečnostních nedostatků zjištěných během unijní posuzovací návštěvy na místě, aby bylo možné ji projednat na příští technické schůzce.

| (35) | V návaznosti na jednání Výboru EU pro leteckou bezpečnost v listopadu 2021, jež byla potvrzena během technické schůzky v dubnu 2022, pozvala Komise výbor CAC KZ, společnost AAK a leteckého dopravce Air Astana na slyšení před Výborem EU pro leteckou bezpečnost konané dne 17. května 2022. |
| --- | --- |

(35)

V návaznosti na jednání Výboru EU pro leteckou bezpečnost v listopadu 2021, jež byla potvrzena během technické schůzky v dubnu 2022, pozvala Komise výbor CAC KZ, společnost AAK a leteckého dopravce Air Astana na slyšení před Výborem EU pro leteckou bezpečnost konané dne 17. května 2022.

Air Astana

| (36) | V jeho průběhu výbor CAC KZ a společnost AAK poskytly Komisi a Výboru EU pro leteckou bezpečnost přehled systému zavedeného za účelem zajištění dohledu nad bezpečností provozu leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Kazachstánu. Vysvětlily kazašský národní plán rozvoje bezpečnosti, který zahrnuje opatření ke zlepšení účinnosti kazašské letecké dopravy, včetně účinného provádění příslušných mezinárodních bezpečnostních norem. Společnost AAK dále informovala o nejnovějším vývoji, pokud jde o její organizační strukturu, velikost odvětví letecké dopravy v Kazachstánu, jakož i o výsledcích validační mise koordinované organizací ICAO v srpnu 2021. |
| --- | --- |

(36)

V jeho průběhu výbor CAC KZ a společnost AAK poskytly Komisi a Výboru EU pro leteckou bezpečnost přehled systému zavedeného za účelem zajištění dohledu nad bezpečností provozu leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Kazachstánu. Vysvětlily kazašský národní plán rozvoje bezpečnosti, který zahrnuje opatření ke zlepšení účinnosti kazašské letecké dopravy, včetně účinného provádění příslušných mezinárodních bezpečnostních norem. Společnost AAK dále informovala o nejnovějším vývoji, pokud jde o její organizační strukturu, velikost odvětví letecké dopravy v Kazachstánu, jakož i o výsledcích validační mise koordinované organizací ICAO v srpnu 2021.

| (37) | Výbor CAC KZ a společnost AAK zdůraznily svůj závazek pokračovat ve zlepšování a poskytly Komisi a Výboru EU pro leteckou bezpečnost komplexní a podrobný přehled o provádění plánu nápravných opatření vypracovaného na základě výsledků unijní posuzovací návštěvy na místě v říjnu 2021. Ten zahrnuje strategické cíle stanovené pro budoucnost, jako jsou změny kazašského právního rámce, příručky a postupy společnosti AAK, pokračování ve zlepšování jejího systému řízení kvality a další účinné provádění příslušných mezinárodních bezpečnostních norem. |
| --- | --- |

(37)

Výbor CAC KZ a společnost AAK zdůraznily svůj závazek pokračovat ve zlepšování a poskytly Komisi a Výboru EU pro leteckou bezpečnost komplexní a podrobný přehled o provádění plánu nápravných opatření vypracovaného na základě výsledků unijní posuzovací návštěvy na místě v říjnu 2021. Ten zahrnuje strategické cíle stanovené pro budoucnost, jako jsou změny kazašského právního rámce, příručky a postupy společnosti AAK, pokračování ve zlepšování jejího systému řízení kvality a další účinné provádění příslušných mezinárodních bezpečnostních norem.

| (38) | Během slyšení se výbor CAC KZ a společnost AAK zavázaly, že budou Komisi průběžně informovat o opatřeních, která budou přijata s ohledem na zbývající připomínky vznesené během unijní posuzovací návštěvy na místě v roce 2021. Dále se zavázaly k pokračování dialogu o bezpečnosti, včetně podávání příslušných bezpečnostních informací a dalších jednání, a sice alespoň dvakrát ročně, nebo když to bude Komise považovat za nutné. |
| --- | --- |

(38)

Během slyšení se výbor CAC KZ a společnost AAK zavázaly, že budou Komisi průběžně informovat o opatřeních, která budou přijata s ohledem na zbývající připomínky vznesené během unijní posuzovací návštěvy na místě v roce 2021. Dále se zavázaly k pokračování dialogu o bezpečnosti, včetně podávání příslušných bezpečnostních informací a dalších jednání, a sice alespoň dvakrát ročně, nebo když to bude Komise považovat za nutné.

| (39) | Z důkazů vyplývá, že opatření přijatá výborem CAC KZ a společností AAK již přispívají k posílení jejich schopnosti dohlížet na činnosti v oblasti letectví v Kazachstánu. Je však třeba dalšího zlepšení, pokud jde o jejich schopnost dohlížet na to, aby provoz leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Kazachstánu, probíhal v souladu s příslušnými mezinárodními bezpečnostními normami, mimo jiné zajištěním odpovídajících zdrojů pro tyto činnosti v oblasti dohledu nad bezpečností. |
| --- | --- |

(39)

Z důkazů vyplývá, že opatření přijatá výborem CAC KZ a společností AAK již přispívají k posílení jejich schopnosti dohlížet na činnosti v oblasti letectví v Kazachstánu. Je však třeba dalšího zlepšení, pokud jde o jejich schopnost dohlížet na to, aby provoz leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Kazachstánu, probíhal v souladu s příslušnými mezinárodními bezpečnostními normami, mimo jiné zajištěním odpovídajících zdrojů pro tyto činnosti v oblasti dohledu nad bezpečností.

| (40) | Na základě předložených informací se zdá, že od října 2021 dosáhl výbor CAC KZ a společnost AAK při provádění příslušných mezinárodních bezpečnostních norem významného pokroku. Komise a agentura uvedly, že hodlají výbor CAC KZ a společnost AAK dále podporovat v jejich úsilí o další posílení systému bezpečnosti letectví v Kazachstánu. |
| --- | --- |

(40)

Na základě předložených informací se zdá, že od října 2021 dosáhl výbor CAC KZ a společnost AAK při provádění příslušných mezinárodních bezpečnostních norem významného pokroku. Komise a agentura uvedly, že hodlají výbor CAC KZ a společnost AAK dále podporovat v jejich úsilí o další posílení systému bezpečnosti letectví v Kazachstánu.

| (41) | Během slyšení představil letecký dopravce Air Astana přehled o svém stávajícím letadlovém parku a dostupných zdrojích a zařízeních. Popsal svůj spolehlivý a dobře rozvinutý systém řízení bezpečnosti a systém řízení kvality. Tento letecký dopravce uvedl, že používá soubor softwarových nástrojů k integraci údajů o bezpečnosti, kvalitě a řízení rizik, včetně systému řízení rizik spojených s únavou |
| --- | --- |

(41)

Během slyšení představil letecký dopravce Air Astana přehled o svém stávajícím letadlovém parku a dostupných zdrojích a zařízeních. Popsal svůj spolehlivý a dobře rozvinutý systém řízení bezpečnosti a systém řízení kvality. Tento letecký dopravce uvedl, že používá soubor softwarových nástrojů k integraci údajů o bezpečnosti, kvalitě a řízení rizik, včetně systému řízení rizik spojených s únavou

Air Astana

| (42) | Na dotaz Výboru EU pro leteckou bezpečnost tento letecký dopravce rovněž informoval o činnostech v oblasti dohledu, které společnost AAK vykonávala nad dopravcem Air Astana v letech 2021–2022, a potvrdil zlepšení své interakce s výborem CAC KZ a společností AAK. |
| --- | --- |

(42)

Na dotaz Výboru EU pro leteckou bezpečnost tento letecký dopravce rovněž informoval o činnostech v oblasti dohledu, které společnost AAK vykonávala nad dopravcem Air Astana v letech 2021–2022, a potvrdil zlepšení své interakce s výborem CAC KZ a společností AAK.

Air Astana

| (43) | Na základě svého uvážení dospěl Výbor EU pro leteckou bezpečnost k závěru, že zvláštní pozornost by měla být věnována průběžnému sledování situace a vývoje v oblasti bezpečnosti v Kazachstánu, mimo jiné prostřednictvím pravidelných zpráv o pokroku ze strany výboru CAC KZ a společnosti AAK, a využitím možnosti pozvat je na další slyšení na některém z příštích zasedání Výboru EU pro leteckou bezpečnost. |
| --- | --- |

(43)

Na základě svého uvážení dospěl Výbor EU pro leteckou bezpečnost k závěru, že zvláštní pozornost by měla být věnována průběžnému sledování situace a vývoje v oblasti bezpečnosti v Kazachstánu, mimo jiné prostřednictvím pravidelných zpráv o pokroku ze strany výboru CAC KZ a společnosti AAK, a využitím možnosti pozvat je na další slyšení na některém z příštích zasedání Výboru EU pro leteckou bezpečnost.

| (44) | Na základě společných kritérií stanovených v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že v tuto chvíli neexistují žádné důvody pro změnu seznamu uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii, pokud jde o letecké dopravce z Kazachstánu. |
| --- | --- |

(44)

Na základě společných kritérií stanovených v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že v tuto chvíli neexistují žádné důvody pro změnu seznamu uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii, pokud jde o letecké dopravce z Kazachstánu.

| (45) | Členské státy by měly nadále ověřovat skutečné dodržování příslušných mezinárodních bezpečnostních norem u leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Kazachstánu, stanovováním priorit při provádění prohlídek na odbavovací ploše u všech těchto leteckých dopravců podle nařízení (EU) č. 965/2012. |
| --- | --- |

(45)

Členské státy by měly nadále ověřovat skutečné dodržování příslušných mezinárodních bezpečnostních norem u leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Kazachstánu, stanovováním priorit při provádění prohlídek na odbavovací ploše u všech těchto leteckých dopravců podle nařízení (EU) č. 965/2012.

| (46) | Pokud z jakýchkoli relevantních bezpečnostních informací vyplyne, že v důsledku nedodržení příslušných mezinárodních bezpečnostních norem existují bezprostřední bezpečnostní rizika, může být Komise nucena přijmout další opatření v souladu s nařízením (ES) č. 2111/2005. |
| --- | --- |

(46)

Pokud z jakýchkoli relevantních bezpečnostních informací vyplyne, že v důsledku nedodržení příslušných mezinárodních bezpečnostních norem existují bezprostřední bezpečnostní rizika, může být Komise nucena přijmout další opatření v souladu s nařízením (ES) č. 2111/2005.

Letečtí dopravci z Moldavska

Letečtí dopravci z Moldavska

| (47) | V listopadu 2021 byli letečtí dopravci z Moldavska prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/2070 (9) odstraněni z přílohy A nařízení (ES) č. 474/2006, s výjimkou společností Air Moldova, Aerotranscargo a Fly One, které nebyly nikdy zařazeny ani do přílohy A, ani do přílohy B. |
| --- | --- |

(47)

V listopadu 2021 byli letečtí dopravci z Moldavska prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/2070 (9) odstraněni z přílohy A nařízení (ES) č. 474/2006, s výjimkou společností Air Moldova, Aerotranscargo a Fly One, které nebyly nikdy zařazeny ani do přílohy A, ani do přílohy B.

9

Air Moldova

Aerotranscargo

Fly One

| (48) | Dopisem ze dne 31. března 2022 poskytl moldavský úřad pro civilní letectví (dále jen „úřad CAAM“) údaje a aktuální informace o činnostech v oblasti dohledu nad bezpečností za období od listopadu 2021 do března 2022. Kromě aktualizace plánu nápravných opatření vypracované na základě unijní posuzovací návštěvy na místě v září 2021 zahrnovaly informace poskytnuté úřadem CAAM rovněž aktualizace týkající se nejnovějších změn moldavského vnitrostátního právního rámce v oblasti letectví. |
| --- | --- |

(48)

Dopisem ze dne 31. března 2022 poskytl moldavský úřad pro civilní letectví (dále jen „úřad CAAM“) údaje a aktuální informace o činnostech v oblasti dohledu nad bezpečností za období od listopadu 2021 do března 2022. Kromě aktualizace plánu nápravných opatření vypracované na základě unijní posuzovací návštěvy na místě v září 2021 zahrnovaly informace poskytnuté úřadem CAAM rovněž aktualizace týkající se nejnovějších změn moldavského vnitrostátního právního rámce v oblasti letectví.

| (49) | Poté, co Komise předložené informace a dokumentaci přezkoumala, dospěla k závěru, že zbývající otevřené připomínky vyplývající z posuzovací návštěvy na místě v září 2021 byly úspěšně vyřešeny a mohou být uzavřeny. S ohledem na dosažený pokrok považuje Komise za dostačující, aby úřad CAAM zasílal roční aktualizaci, dokud nebude rozhodnuto jinak. |
| --- | --- |

(49)

Poté, co Komise předložené informace a dokumentaci přezkoumala, dospěla k závěru, že zbývající otevřené připomínky vyplývající z posuzovací návštěvy na místě v září 2021 byly úspěšně vyřešeny a mohou být uzavřeny. S ohledem na dosažený pokrok považuje Komise za dostačující, aby úřad CAAM zasílal roční aktualizaci, dokud nebude rozhodnuto jinak.

| (50) | Na základě společných kritérií stanovených v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že v tuto chvíli neexistují žádné důvody pro změnu seznamu uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii, pokud jde o letecké dopravce z Moldavska. |
| --- | --- |

(50)

Na základě společných kritérií stanovených v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že v tuto chvíli neexistují žádné důvody pro změnu seznamu uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii, pokud jde o letecké dopravce z Moldavska.

| (51) | Členské státy by měly nadále ověřovat skutečné dodržování příslušných mezinárodních bezpečnostních norem u leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Moldavsku, stanovováním priorit při provádění prohlídek na odbavovací ploše u těchto leteckých dopravců podle nařízení (EU) č. 965/2012. |
| --- | --- |

(51)

Členské státy by měly nadále ověřovat skutečné dodržování příslušných mezinárodních bezpečnostních norem u leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Moldavsku, stanovováním priorit při provádění prohlídek na odbavovací ploše u těchto leteckých dopravců podle nařízení (EU) č. 965/2012.

| (52) | Pokud z jakýchkoli relevantních bezpečnostních informací vyplyne, že v důsledku nedodržení příslušných mezinárodních bezpečnostních norem existují bezprostřední bezpečnostní rizika, může být Komise nucena přijmout další opatření v souladu s nařízením (ES) č. 2111/2005. |
| --- | --- |

(52)

Pokud z jakýchkoli relevantních bezpečnostních informací vyplyne, že v důsledku nedodržení příslušných mezinárodních bezpečnostních norem existují bezprostřední bezpečnostní rizika, může být Komise nucena přijmout další opatření v souladu s nařízením (ES) č. 2111/2005.

Letečtí dopravci z Pákistánu

Letečtí dopravci z Pákistánu

| (53) | V březnu 2007 byl letecký dopravce Pakistan International Airlines zařazen do přílohy B nařízení (ES) č. 474/2006 nařízením Komise (ES) č. 235/2007 (10) a následně byl v listopadu 2007 vyřazen nařízením Komise (ES) č. 1400/2007 (11). |
| --- | --- |

(53)

V březnu 2007 byl letecký dopravce Pakistan International Airlines zařazen do přílohy B nařízení (ES) č. 474/2006 nařízením Komise (ES) č. 235/2007 (10) a následně byl v listopadu 2007 vyřazen nařízením Komise (ES) č. 1400/2007 (11).

Pakistan International Airlines

10

11

| (54) | Z prohlášení pákistánského federálního ministra letectví ze dne 24. června 2020 vyplynulo, že velký počet průkazů způsobilosti pilota vydaných pákistánským úřadem pro civilní letectví (dále jen „úřad PCAA“) byl získán podvodným způsobem. |
| --- | --- |

(54)

Z prohlášení pákistánského federálního ministra letectví ze dne 24. června 2020 vyplynulo, že velký počet průkazů způsobilosti pilota vydaných pákistánským úřadem pro civilní letectví (dále jen „úřad PCAA“) byl získán podvodným způsobem.

| (55) | Uvedená událost a zjevně nedostatečně účinný dohled nad bezpečností ze strany úřadu PCAA vedly agenturu k tomu, aby s účinkem od 1. července 2020 pozastavila oprávnění pro provozovatele ze třetích zemí u společností Pakistan International Airlines a Vision Air. |
| --- | --- |

(55)

Uvedená událost a zjevně nedostatečně účinný dohled nad bezpečností ze strany úřadu PCAA vedly agenturu k tomu, aby s účinkem od 1. července 2020 pozastavila oprávnění pro provozovatele ze třetích zemí u společností Pakistan International Airlines a Vision Air.

Pakistan International Airlines

Vision Air

| (56) | Dne 1. července 2020 zahájila Komise konzultace s úřadem PCAA v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 473/2006. V této souvislosti uspořádala Komise ve spolupráci s agenturou a členskými státy řadu technických schůzek s úřadem PCAA ve dnech 9. července a 25. září 2020, 15. a 16. března 2021, 15. října 2021 a 16. března 2022. |
| --- | --- |

(56)

Dne 1. července 2020 zahájila Komise konzultace s úřadem PCAA v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 473/2006. V této souvislosti uspořádala Komise ve spolupráci s agenturou a členskými státy řadu technických schůzek s úřadem PCAA ve dnech 9. července a 25. září 2020, 15. a 16. března 2021, 15. října 2021 a 16. března 2022.

| (57) | Na uvedených schůzkách se projednávaly různé otázky, zejména dohled nad leteckými dopravci, kteří získali osvědčení v Pákistánu, včetně jejich systému řízení bezpečnosti. Komise požádala o informace a o důkazy k ověření, zda podobná situace není rozšířena v jiných oblastech, jako je udělování licencí palubním průvodčím, udělování licencí mechanikům nebo vydávání osvědčení leteckým dopravcům. |
| --- | --- |

(57)

Na uvedených schůzkách se projednávaly různé otázky, zejména dohled nad leteckými dopravci, kteří získali osvědčení v Pákistánu, včetně jejich systému řízení bezpečnosti. Komise požádala o informace a o důkazy k ověření, zda podobná situace není rozšířena v jiných oblastech, jako je udělování licencí palubním průvodčím, udělování licencí mechanikům nebo vydávání osvědčení leteckým dopravcům.

| (58) | Výměna informací s úřadem PCAA dne 16. března 2022 se zaměřila na výsledek nedávné návštěvy v rámci Všeobecného programu pro audit dohledu nad bezpečností provozu organizace ICAO (dále jen „USOAP“). Komise zdůraznila, že obsah zprávy o auditu bude náležitě zohledněn, aby bylo možné určit další kroky v rámci jejích vlastních konzultací týkajících se seznamu pro leteckou bezpečnost. Během tohoto zasedání poskytl úřad PCAA přehled klíčových aspektů zprávy a zavázal se, že bude zprávu po dokončení sdílet s Komisí. |
| --- | --- |

(58)

Výměna informací s úřadem PCAA dne 16. března 2022 se zaměřila na výsledek nedávné návštěvy v rámci Všeobecného programu pro audit dohledu nad bezpečností provozu organizace ICAO (dále jen „USOAP“). Komise zdůraznila, že obsah zprávy o auditu bude náležitě zohledněn, aby bylo možné určit další kroky v rámci jejích vlastních konzultací týkajících se seznamu pro leteckou bezpečnost. Během tohoto zasedání poskytl úřad PCAA přehled klíčových aspektů zprávy a zavázal se, že bude zprávu po dokončení sdílet s Komisí.

| (59) | Po jejím obdržení mohla Komise konstatovat, že zpráva neobsahuje žádné údaje o oblastech, které vyžadují okamžitá nápravná opatření. Ze zprávy sice vyplývá, že většina prvků pro plnění povinností úřadu PCAA je přítomna, Komise však konstatuje, že je třeba, aby úřad PCAA změnil, doplnil nebo zlepšil pokyny a postupy, zejména v oblasti vydávání průkazů způsobilosti pilota. Dále konstatuje, že je třeba zlepšit pákistánské vnitrostátní právní předpisy začleněním ustanovení o politice prosazování a neomezeném přístupu inspekčního personálu, aby byl zajištěn účinný dohled. |
| --- | --- |

(59)

Po jejím obdržení mohla Komise konstatovat, že zpráva neobsahuje žádné údaje o oblastech, které vyžadují okamžitá nápravná opatření. Ze zprávy sice vyplývá, že většina prvků pro plnění povinností úřadu PCAA je přítomna, Komise však konstatuje, že je třeba, aby úřad PCAA změnil, doplnil nebo zlepšil pokyny a postupy, zejména v oblasti vydávání průkazů způsobilosti pilota. Dále konstatuje, že je třeba zlepšit pákistánské vnitrostátní právní předpisy začleněním ustanovení o politice prosazování a neomezeném přístupu inspekčního personálu, aby byl zajištěn účinný dohled.

| (60) | Na základě dostupných informací a kontaktů s úřadem PCAA bere Komise na vědomí úsilí úřadu PCAA o přijetí plánu nápravných opatření k řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků. Komise s pomocí agentury a členských států konstatuje, že po návštěvě organizace ICAO v rámci USOAP prochází Pákistán významným procesem vývoje, včetně změn svých primárních právních předpisů v oblasti letectví. |
| --- | --- |

(60)

Na základě dostupných informací a kontaktů s úřadem PCAA bere Komise na vědomí úsilí úřadu PCAA o přijetí plánu nápravných opatření k řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků. Komise s pomocí agentury a členských států konstatuje, že po návštěvě organizace ICAO v rámci USOAP prochází Pákistán významným procesem vývoje, včetně změn svých primárních právních předpisů v oblasti letectví.

| (61) | Na tomto základě bude Komise za účelem určení toho, zda je třeba přijmout další opatření podle nařízení (ES) č. 2111/2005, nadále spolupracovat s úřadem PCAA a sledovat pokrok, jehož bylo dosaženo při řešení situace v oblasti dohledu nad bezpečností v Pákistánu. Prostřednictvím těchto průběžných monitorovacích činností se určí, kdy má proběhnout unijní posuzovací návštěva na místě. |
| --- | --- |

(61)

Na tomto základě bude Komise za účelem určení toho, zda je třeba přijmout další opatření podle nařízení (ES) č. 2111/2005, nadále spolupracovat s úřadem PCAA a sledovat pokrok, jehož bylo dosaženo při řešení situace v oblasti dohledu nad bezpečností v Pákistánu. Prostřednictvím těchto průběžných monitorovacích činností se určí, kdy má proběhnout unijní posuzovací návštěva na místě.

| (62) | Na základě společných kritérií stanovených v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že v tuto chvíli neexistují žádné důvody pro změnu seznamu uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii, pokud jde o letecké dopravce z Pákistánu. |
| --- | --- |

(62)

Na základě společných kritérií stanovených v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že v tuto chvíli neexistují žádné důvody pro změnu seznamu uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii, pokud jde o letecké dopravce z Pákistánu.

| (63) | Členské státy by měly nadále ověřovat skutečné dodržování příslušných mezinárodních bezpečnostních norem u leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Pákistánu, stanovováním priorit při provádění prohlídek na odbavovací ploše u těchto leteckých dopravců podle nařízení (EU) č. 965/2012. |
| --- | --- |

(63)

Členské státy by měly nadále ověřovat skutečné dodržování příslušných mezinárodních bezpečnostních norem u leteckých dopravců, kteří získali osvědčení v Pákistánu, stanovováním priorit při provádění prohlídek na odbavovací ploše u těchto leteckých dopravců podle nařízení (EU) č. 965/2012.

| (64) | Pokud z jakýchkoli relevantních bezpečnostních informací vyplyne, že v důsledku nedodržení příslušných mezinárodních bezpečnostních norem existují bezprostřední bezpečnostní rizika, může být Komise nucena přijmout další opatření v souladu s nařízením (ES) č. 2111/2005. |
| --- | --- |

(64)

Pokud z jakýchkoli relevantních bezpečnostních informací vyplyne, že v důsledku nedodržení příslušných mezinárodních bezpečnostních norem existují bezprostřední bezpečnostní rizika, může být Komise nucena přijmout další opatření v souladu s nařízením (ES) č. 2111/2005.

Letečtí dopravci z Ruska

Letečtí dopravci z Ruska

| (65) | Dne 8. dubna 2022 byli letečtí dopravci z Ruska, kteří provozovali jedno nebo více letadel uvedených ve 4. nebo 5. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/594 (12), zařazeni prováděcím nařízením (EU) 2022/594 do přílohy A nařízení (ES) č. 474/2006. |
| --- | --- |

(65)

Dne 8. dubna 2022 byli letečtí dopravci z Ruska, kteří provozovali jedno nebo více letadel uvedených ve 4. nebo 5. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/594 (12), zařazeni prováděcím nařízením (EU) 2022/594 do přílohy A nařízení (ES) č. 474/2006.

12

| (66) | Dne 28. dubna 2022 oznámila ruská federální agentura pro leteckou dopravu (dále jen „agentura FATA“) Komisi, že považuje veškerá tvrzení o porušení mezinárodních norem v oblasti civilního letectví, jakož i jakékoli obavy týkající se bezpečnosti uvedené v prováděcím nařízení (EU) 2022/594 za neopodstatněné. Agentura FATA však na podporu svého tvrzení neposkytla žádné informace. |
| --- | --- |

(66)

Dne 28. dubna 2022 oznámila ruská federální agentura pro leteckou dopravu (dále jen „agentura FATA“) Komisi, že považuje veškerá tvrzení o porušení mezinárodních norem v oblasti civilního letectví, jakož i jakékoli obavy týkající se bezpečnosti uvedené v prováděcím nařízení (EU) 2022/594 za neopodstatněné. Agentura FATA však na podporu svého tvrzení neposkytla žádné informace.

| (67) | V rámci svých průběžných monitorovacích činností Komise zjistila, že existují důkazy o tom, že letecký dopravce I Fly zanesl do rejstříku letadel Ruska letadla uvedená v 5. bodě odůvodnění prováděcího nařízení (EU) 2022/594 a že tato letadla vědomě provozoval v rozporu s příslušnými mezinárodními bezpečnostními normami. Zápis letadel do rejstříku Ruska byl proveden bez souhlasu vlastníků a bez následné spolupráce irského leteckého úřadu jakožto uznaného státu zápisu do rejstříku pro tato letadla. |
| --- | --- |

(67)

V rámci svých průběžných monitorovacích činností Komise zjistila, že existují důkazy o tom, že letecký dopravce I Fly zanesl do rejstříku letadel Ruska letadla uvedená v 5. bodě odůvodnění prováděcího nařízení (EU) 2022/594 a že tato letadla vědomě provozoval v rozporu s příslušnými mezinárodními bezpečnostními normami. Zápis letadel do rejstříku Ruska byl proveden bez souhlasu vlastníků a bez následné spolupráce irského leteckého úřadu jakožto uznaného státu zápisu do rejstříku pro tato letadla.

I Fly

| (68) | V souladu s prováděcím nařízením (EU) 2022/594 a společnými kritérii stanovenými v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že pokud jde o letecké dopravce z Ruska, seznam uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozovat leteckou dopravu v Unii, v příloze A nařízení (ES) č. 474/2006 by měl být změněn tak, aby zahrnoval společnost I Fly. |
| --- | --- |

(68)

V souladu s prováděcím nařízením (EU) 2022/594 a společnými kritérii stanovenými v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že pokud jde o letecké dopravce z Ruska, seznam uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozovat leteckou dopravu v Unii, v příloze A nařízení (ES) č. 474/2006 by měl být změněn tak, aby zahrnoval společnost I Fly.

I Fly

| (69) | Členské státy by měly nadále ověřovat skutečné dodržování příslušných mezinárodních bezpečnostních norem u leteckých dopravců, kteří získali osvědčení od agentury FATA, stanovováním priorit při provádění prohlídek na odbavovací ploše u těchto leteckých dopravců podle nařízení (EU) č. 965/2012. |
| --- | --- |

(69)

Členské státy by měly nadále ověřovat skutečné dodržování příslušných mezinárodních bezpečnostních norem u leteckých dopravců, kteří získali osvědčení od agentury FATA, stanovováním priorit při provádění prohlídek na odbavovací ploše u těchto leteckých dopravců podle nařízení (EU) č. 965/2012.

Letečtí dopravci z Jižního Súdánu

Letečtí dopravci z Jižního Súdánu

| (70) | Letečtí dopravci, kteří získali osvědčení v Jižním Súdánu, nebyli nikdy zařazeni do přílohy A nebo B nařízení (ES) č. 474/2006. |
| --- | --- |

(70)

Letečtí dopravci, kteří získali osvědčení v Jižním Súdánu, nebyli nikdy zařazeni do přílohy A nebo B nařízení (ES) č. 474/2006.

| (71) | V posledních čtyřech letech došlo v Jižním Súdánu ke čtyřem smrtelným nehodám a několika dalším nehodám a závažným incidentům, které se často týkaly letadel s podezřelými registračními značkami. |
| --- | --- |

(71)

V posledních čtyřech letech došlo v Jižním Súdánu ke čtyřem smrtelným nehodám a několika dalším nehodám a závažným incidentům, které se často týkaly letadel s podezřelými registračními značkami.

| (72) | Dne 26. března 2021 zahájila Komise formální konzultace s jihosúdánským úřadem pro civilní letectví (dále je „úřad SSCAA“) v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 473/2006. |
| --- | --- |

(72)

Dne 26. března 2021 zahájila Komise formální konzultace s jihosúdánským úřadem pro civilní letectví (dále je „úřad SSCAA“) v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 473/2006.

| (73) | Během následné korespondence úřad SSCAA sdělil, že platnost osvědčení leteckého provozovatele společnosti South Sudan Supreme Airlines, jejíž letadlo bylo zapojeno do smrtelné nehody, byla pozastavena a že v důsledku podezření souvisejících s registrací letadla zapojeného do této nehody provádí úřad SSCAA přezkum všech provozovatelů letadel a osvědčení leteckého provozovatele v zemi. Úřad SSCAA rovněž oznámil, že probíhají opatření ke zlepšení v oblasti vývoje a revize předpisů, příruček a výcviku. Dokumenty, které obsahují informace o programu inspekcí, dohledu a auditu úřadu SSCAA, jakož i zprávy o přezkumech některých leteckých dopravců a o letadlech registrovaných v zahraničí provozovaných v Jižním Súdánu, byly poskytnuty dne 5. listopadu 2021. |
| --- | --- |

(73)

Během následné korespondence úřad SSCAA sdělil, že platnost osvědčení leteckého provozovatele společnosti South Sudan Supreme Airlines, jejíž letadlo bylo zapojeno do smrtelné nehody, byla pozastavena a že v důsledku podezření souvisejících s registrací letadla zapojeného do této nehody provádí úřad SSCAA přezkum všech provozovatelů letadel a osvědčení leteckého provozovatele v zemi. Úřad SSCAA rovněž oznámil, že probíhají opatření ke zlepšení v oblasti vývoje a revize předpisů, příruček a výcviku. Dokumenty, které obsahují informace o programu inspekcí, dohledu a auditu úřadu SSCAA, jakož i zprávy o přezkumech některých leteckých dopravců a o letadlech registrovaných v zahraničí provozovaných v Jižním Súdánu, byly poskytnuty dne 5. listopadu 2021.

South Sudan Supreme Airlines

| (74) | Dne 28. března 2022 poskytl úřad SSCAA své odpovědi na dotazník zaslaný Komisí dne 26. března 2021. Z nich vyplývá, že úřad SSCAA musí ještě vyvinout a zavést účinný systém dohledu. Úřad SSCAA rovněž konstatuje, že ačkoli nevydal žádnou licenci ani osvědčení leteckého provozovatele a že v zemi není žádné registrované letadlo, vydal úřad SSCAA povolení k provozování letecké dopravy letadlům registrovaným v zahraničí za účelem provozu v Jižním Súdánu. Neexistují žádné důkazy o jakékoli činnosti v oblasti dohledu vedoucí k vydání takových povolení nebo o příslušném průběžném sledování. |
| --- | --- |

(74)

Dne 28. března 2022 poskytl úřad SSCAA své odpovědi na dotazník zaslaný Komisí dne 26. března 2021. Z nich vyplývá, že úřad SSCAA musí ještě vyvinout a zavést účinný systém dohledu. Úřad SSCAA rovněž konstatuje, že ačkoli nevydal žádnou licenci ani osvědčení leteckého provozovatele a že v zemi není žádné registrované letadlo, vydal úřad SSCAA povolení k provozování letecké dopravy letadlům registrovaným v zahraničí za účelem provozu v Jižním Súdánu. Neexistují žádné důkazy o jakékoli činnosti v oblasti dohledu vedoucí k vydání takových povolení nebo o příslušném průběžném sledování.

| (75) | Dne 22. února 2022 informovala Komise úřad SSCAA o svém záměru zařadit přezkum situace v oblasti dohledu nad civilním letectvím v Jižním Súdánu na pořad jednání příštího zasedání Výboru EU pro leteckou bezpečnost a pozvala úřad SSCAA na slyšení před Výborem EU pro leteckou bezpečnost dne 18. května 2022. |
| --- | --- |

(75)

Dne 22. února 2022 informovala Komise úřad SSCAA o svém záměru zařadit přezkum situace v oblasti dohledu nad civilním letectvím v Jižním Súdánu na pořad jednání příštího zasedání Výboru EU pro leteckou bezpečnost a pozvala úřad SSCAA na slyšení před Výborem EU pro leteckou bezpečnost dne 18. května 2022.

| (76) | Při tomto slyšení poskytl úřad SSCAA Komisi a Výboru EU pro leteckou bezpečnost přehled své organizační struktury a informace o velikosti odvětví letecké dopravy v Jižním Súdánu. Popsal funkce jednotlivých ředitelství úřadu SSCAA a jejich povinnosti a poskytl obecné informace o personálním obsazení tohoto úřadu. Vysvětlil, že úřad SSCAA je stále silně závislý na podpoře Agentury pro dohled nad bezpečností a ochranou civilního letectví Východoafrického společenství (dále jen „EAC-CASSOA“) při zavádění předpisů v oblasti civilního letectví a při rozvoji účinného postupu dohledu. V tomto ohledu úřad SSCAA poznamenal, že jakákoli pomoc a podpora jeho úsilí je vítána. |
| --- | --- |

(76)

Při tomto slyšení poskytl úřad SSCAA Komisi a Výboru EU pro leteckou bezpečnost přehled své organizační struktury a informace o velikosti odvětví letecké dopravy v Jižním Súdánu. Popsal funkce jednotlivých ředitelství úřadu SSCAA a jejich povinnosti a poskytl obecné informace o personálním obsazení tohoto úřadu. Vysvětlil, že úřad SSCAA je stále silně závislý na podpoře Agentury pro dohled nad bezpečností a ochranou civilního letectví Východoafrického společenství (dále jen „EAC-CASSOA“) při zavádění předpisů v oblasti civilního letectví a při rozvoji účinného postupu dohledu. V tomto ohledu úřad SSCAA poznamenal, že jakákoli pomoc a podpora jeho úsilí je vítána.

| (77) | Úřad SSCAA potvrdil, že nevydal žádné osvědčení leteckého provozovatele a dosud nezřídil rejstřík letadel. Úřad SSCAA však informoval o tom, že po odborné přípravě, kterou bude EAC-CASSOA poskytovat od 23. května 2022, očekává, že splní svůj cíl vytvořit rejstřík letadel a dosáhne schopnosti vydávat osvědčení leteckým dopravcům prostřednictvím pětifázového postupu vydávání osvědčení podle pokynů organizace ICAO. |
| --- | --- |

(77)

Úřad SSCAA potvrdil, že nevydal žádné osvědčení leteckého provozovatele a dosud nezřídil rejstřík letadel. Úřad SSCAA však informoval o tom, že po odborné přípravě, kterou bude EAC-CASSOA poskytovat od 23. května 2022, očekává, že splní svůj cíl vytvořit rejstřík letadel a dosáhne schopnosti vydávat osvědčení leteckým dopravcům prostřednictvím pětifázového postupu vydávání osvědčení podle pokynů organizace ICAO.

| (78) | Úřad SSCAA informoval Komisi a Výbor EU pro leteckou bezpečnost, že vydal 24 povolení k provozování letecké dopravy zahraničním leteckým dopravcům a že někteří z těchto oprávněných leteckých dopravců provozují vnitrostátní lety v této zemi. Zdá se, že se jedná o jedinou činnost v oblasti vydávání osvědčení, kterou úřad SSCAA provádí. Úřad SSCAA popsal postup vydávání takových povolení prostřednictvím validace osvědčení leteckého provozovatele, která zahrnuje kontrolu dokumentace a fyzickou kontrolu letadel. Tyto informace však byly poskytnuty pouze během slyšení a nebylo možné ověřit, jak se postup validace provádí. |
| --- | --- |

(78)

Úřad SSCAA informoval Komisi a Výbor EU pro leteckou bezpečnost, že vydal 24 povolení k provozování letecké dopravy zahraničním leteckým dopravcům a že někteří z těchto oprávněných leteckých dopravců provozují vnitrostátní lety v této zemi. Zdá se, že se jedná o jedinou činnost v oblasti vydávání osvědčení, kterou úřad SSCAA provádí. Úřad SSCAA popsal postup vydávání takových povolení prostřednictvím validace osvědčení leteckého provozovatele, která zahrnuje kontrolu dokumentace a fyzickou kontrolu letadel. Tyto informace však byly poskytnuty pouze během slyšení a nebylo možné ověřit, jak se postup validace provádí.

| (79) | Během slyšení úřad SSCAA rovněž uvedl příklad donucovacího opatření přijatého proti zahraničnímu leteckému dopravci, a sice zrušení provozního povolení, když zjistil, že jeho příslušný orgán zrušil osvědčení leteckého provozovatele daného leteckého dopravce. |
| --- | --- |

(79)

Během slyšení úřad SSCAA rovněž uvedl příklad donucovacího opatření přijatého proti zahraničnímu leteckému dopravci, a sice zrušení provozního povolení, když zjistil, že jeho příslušný orgán zrušil osvědčení leteckého provozovatele daného leteckého dopravce.

| (80) | Komise a Výbor EU pro leteckou bezpečnost vzaly na vědomí, že neexistuje žádný letecký dopravce, u nějž má úřad SSCAA povinnosti v oblasti regulačního dohledu, jelikož nevydal žádné osvědčení leteckého provozovatele, a že veškerý letecký provoz v zemi zajišťují letečtí dopravci, jejichž osvědčení leteckého provozovatele vydaly orgány jiných zemí. V důsledku toho a s přihlédnutím ke společným kritériím stanoveným v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 neexistuje žádný letecký dopravce, který získal osvědčení úřadu SSCAA a který by mohl být způsobilý pro opatření na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(80)

Komise a Výbor EU pro leteckou bezpečnost vzaly na vědomí, že neexistuje žádný letecký dopravce, u nějž má úřad SSCAA povinnosti v oblasti regulačního dohledu, jelikož nevydal žádné osvědčení leteckého provozovatele, a že veškerý letecký provoz v zemi zajišťují letečtí dopravci, jejichž osvědčení leteckého provozovatele vydaly orgány jiných zemí. V důsledku toho a s přihlédnutím ke společným kritériím stanoveným v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 neexistuje žádný letecký dopravce, který získal osvědčení úřadu SSCAA a který by mohl být způsobilý pro opatření na úrovni Unie.

| (81) | Komise a Výbor EU pro leteckou bezpečnost dále vzaly na vědomí informace úřadu SSCAA o tom, že nemá v úmyslu vydat žádné osvědčení leteckého provozovatele, dokud nebude mít dostatečné kapacity pro vydávání osvědčení a dohled, což mu umožní provádět a vynucovat příslušné mezinárodní bezpečnostní normy. |
| --- | --- |

(81)

Komise a Výbor EU pro leteckou bezpečnost dále vzaly na vědomí informace úřadu SSCAA o tom, že nemá v úmyslu vydat žádné osvědčení leteckého provozovatele, dokud nebude mít dostatečné kapacity pro vydávání osvědčení a dohled, což mu umožní provádět a vynucovat příslušné mezinárodní bezpečnostní normy.

| (82) | Na základě společných kritérií stanovených v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že pokud jde o letecké provozovatele z Jižního Súdánu, neexistují důvody měnit seznam uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii. |
| --- | --- |

(82)

Na základě společných kritérií stanovených v příloze nařízení (ES) č. 2111/2005 se Komise domnívá, že pokud jde o letecké provozovatele z Jižního Súdánu, neexistují důvody měnit seznam uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii.

| (83) | V rámci svých průběžných monitorovacích činností bude Komise bezpečnostní situaci v Jižním Súdánu nadále pozorně sledovat. Výbor EU pro leteckou bezpečnost dospěl k závěru, že zvláštní pozornost by se měla věnovat situaci a vývoji v oblasti bezpečnosti v Jižním Súdánu, a úřad SSCAA by měl být požádán, aby pravidelně předkládal zprávy o pokroku dosaženém při zavádění předpisů v oblasti civilního letectví, rozvoji účinného procesu dohledu nad bezpečností a kapacitě pro vydávání osvědčení leteckého provozovatele. Pokud se Komise dozví o bezprostředním bezpečnostním riziku vyplývajícím z nedodržení příslušných mezinárodních bezpečnostních norem, jako je vydání osvědčení leteckého provozovatele v případě, kdy úřad SSCAA nemá odpovídající kapacitu pro vydávání osvědčení a dohled, může být nezbytné, aby Komise přijala další opatření v souladu s nařízením (ES) č. 2111/2005, jako je uložení zákazu provozování letecké dopravy dotčeným leteckým dopravcům a jejich zařazení do přílohy A nařízení (ES) č. 474/2006. |
| --- | --- |

(83)

V rámci svých průběžných monitorovacích činností bude Komise bezpečnostní situaci v Jižním Súdánu nadále pozorně sledovat. Výbor EU pro leteckou bezpečnost dospěl k závěru, že zvláštní pozornost by se měla věnovat situaci a vývoji v oblasti bezpečnosti v Jižním Súdánu, a úřad SSCAA by měl být požádán, aby pravidelně předkládal zprávy o pokroku dosaženém při zavádění předpisů v oblasti civilního letectví, rozvoji účinného procesu dohledu nad bezpečností a kapacitě pro vydávání osvědčení leteckého provozovatele. Pokud se Komise dozví o bezprostředním bezpečnostním riziku vyplývajícím z nedodržení příslušných mezinárodních bezpečnostních norem, jako je vydání osvědčení leteckého provozovatele v případě, kdy úřad SSCAA nemá odpovídající kapacitu pro vydávání osvědčení a dohled, může být nezbytné, aby Komise přijala další opatření v souladu s nařízením (ES) č. 2111/2005, jako je uložení zákazu provozování letecké dopravy dotčeným leteckým dopravcům a jejich zařazení do přílohy A nařízení (ES) č. 474/2006.

| (84) | Nařízení (ES) č. 474/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(84)

Nařízení (ES) č. 474/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (85) | Články 5 a 6 nařízení (ES) č. 2111/2005 uznávají potřebu přijímat rozhodnutí rychle a vzhledem k dopadům na bezpečnost případně i naléhavým postupem. Pro ochranu citlivých informací a cestující veřejnosti je proto nezbytné, aby jakákoli rozhodnutí přijatá v souvislosti s aktualizací seznamu leteckých dopravců, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy nebo omezení v rámci Unie, byla zveřejněna a vstoupila v platnost bezprostředně po jejich přijetí. |
| --- | --- |

(85)

Články 5 a 6 nařízení (ES) č. 2111/2005 uznávají potřebu přijímat rozhodnutí rychle a vzhledem k dopadům na bezpečnost případně i naléhavým postupem. Pro ochranu citlivých informací a cestující veřejnosti je proto nezbytné, aby jakákoli rozhodnutí přijatá v souvislosti s aktualizací seznamu leteckých dopravců, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy nebo omezení v rámci Unie, byla zveřejněna a vstoupila v platnost bezprostředně po jejich přijetí.

| (86) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru EU pro leteckou bezpečnost zřízeného článkem 15 nařízení (ES) č. 2111/2005, |
| --- | --- |

(86)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru EU pro leteckou bezpečnost zřízeného článkem 15 nařízení (ES) č. 2111/2005,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 474/2006 se mění takto:

| 1) | Příloha A se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto nařízení. |
| --- | --- |

1)

Příloha A se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto nařízení.

| 2) | Příloha B se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Příloha B se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. června 2022.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Adina VĂLEAN

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 15.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 474/2006 ze dne 22. března 2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedeného v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005 (Úř. věst. L 84, 23.3.2006, s. 14).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 473/2006 ze dne 22. března 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro seznam Společenství uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedený v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005 (Úř. věst. L 84, 23.3.2006, s. 8).

3

(4)  Nařízení Komise (EU) č. 452/2014 ze dne 29. dubna 2014, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu provozovatelů ze třetích zemí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Úř. věst. L 133, 6.5.2014, s. 12).

4

(5)  Nařízení Komise (EU) č. 965/2012 ze dne 5. října 2012, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Úř. věst. L 296, 25.10.2012, s. 1).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/736 ze dne 2. června 2020, kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006, pokud jde o seznam uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy nebo provozním omezením v Unii (Úř. věst. L 172, 3.6.2020, s. 7).

6

(7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2322 ze dne 10. prosince 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství (Úř. věst. L 328, 12.12.2015, s. 67).

7

(8)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2214 ze dne 8. prosince 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006, pokud jde o seznam uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy v Unii (Úř. věst. L 334, 9.12.2016, s. 6).

8

(9)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2070 ze dne 25. listopadu 2021, kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006, pokud jde o seznam uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu nebo omezením provozování letecké dopravy v Unii (Úř. věst. L 421, 26.11.2021, s. 31).

9

(10)  Nařízení Komise (ES) č. 235/2007 ze dne 5. března 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství (Úř. věst. L 66, 6.3.2007, s. 3).

10

(11)  Nařízení Komise (ES) č. 1400/2007 ze dne 28. listopadu 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství (Úř. věst. L 311, 29.11.2007, s. 12).

11

(12)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/594 ze dne 8. dubna 2022, kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006, pokud jde o seznam uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy nebo provozním omezením v Unii (Úř. věst. L 114, 12.4.2022, s. 49).

12

---

PŘÍLOHA I

PŘÍLOHA A

SEZNAM LETECKÝCH DOPRAVCŮ, KTEŘÍ AŽ NA VÝJIMKY PODLÉHAJÍ ZÁKAZU PROVOZOVAT LETECKOU DOPRAVU V UNII
   (1)

| Jméno právnické osoby leteckého dopravce, jak je uvedeno na jeho osvědčení leteckého provozovatele (AOC) (a jeho obchodní jméno, pokud je odlišné) | Číslo osvědčení leteckého provozovatele (AOC) nebo číslo provozní licence | Třípísmenný kód ICAO | Stát provozovatele |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Surinam |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Írán |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irák |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10-12/05 | MEV | Nigérie |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabwe |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Afghánistánu odpovědných za regulační dohled, včetně | | | Afghánistán |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afghánistán |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afghánistán |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Angoly odpovědných za regulační dohled, s výjimkou TAAG Angola Airlines a Heli Malongo, včetně | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | Neznámý | Angola |
| AIR JET | AO-006/11-08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Neznámý | Angola |
| HELIANG | AO 007/11-08/18 YYY | Neznámý | Angola |
| SJL | AO-014/13-08/18YYY | Neznámý | Angola |
| SONAIR | AO-002/11-08/17 SOR | SOR | Angola |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Arménie odpovědných za regulační dohled, včetně | | | Arménie |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Arménie |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Arménie |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Arménie |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Arménie |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Arménie |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Arménie |
| SKYBALL | AM AOC 073 | Neuvedeno | Arménie |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Konga (Brazzaville) odpovědných za regulační dohled, včetně | | | Kongo (Brazzaville) |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Kongo (Brazzaville) |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Kongo (Brazzaville) |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Kongo (Brazzaville) |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Kongo (Brazzaville) |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Neznámý | Kongo (Brazzaville) |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali oprávnění od orgánů Demokratické republiky Kongo (DRK) odpovědných za regulační dohled, včetně | | | Demokratická republika Kongo (DRK) |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Neznámý | Demokratická republika Kongo (DRK) |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Neznámý | Demokratická republika Kongo (DRK) |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Neznámý | Demokratická republika Kongo (DRK) |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Neznámý | Demokratická republika Kongo (DRK) |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Neznámý | Demokratická republika Kongo (DRK) |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Neznámý | Demokratická republika Kongo (DRK) |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Neznámý | Demokratická republika Kongo (DRK) |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Neznámý | Demokratická republika Kongo (DRK) |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Neznámý | Demokratická republika Kongo (DRK) |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Neznámý | Demokratická republika Kongo (DRK) |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Džibutska odpovědných za regulační dohled, včetně | | | Džibutsko |
| DAALLO AIRLINES | Neznámý | DAO | Džibutsko |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Rovníkové Guineje odpovědných za regulační dohled, včetně | | | Rovníková Guinea |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Rovníková Guinea |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Neznámý | Rovníková Guinea |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali oprávnění od orgánů Eritreje odpovědných za regulační dohled, včetně | | | Eritrea |
| ERITREAN AIRLINES | AOC No 004 | ERT | Eritrea |
| NASAIR ERITREA | AOC No 005 | NAS | Eritrea |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Kyrgyzstánu odpovědných za regulační dohled, včetně | | | Kyrgyzstán |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kyrgyzstán |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | Neznámý | Kyrgyzstán |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kyrgyzstán |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kyrgyzstán |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kyrgyzstán |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kyrgyzstán |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kyrgyzstán |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kyrgyzstán |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kyrgyzstán |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kyrgyzstán |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Libérie odpovědných za regulační dohled | | | Libérie |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Libye odpovědných za regulační dohled, včetně | | | Libye |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Libye |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Libye |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Neznámý | Libye |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Libye |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Libye |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Libye |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Libye |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Libye |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Libye |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Libye |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Nepálu odpovědných za regulační dohled, včetně | | | Nepál |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Neznámý | Nepál |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Neznámý | Nepál |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepál |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Neznámý | Nepál |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Neznámý | Nepál |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Neznámý | Nepál |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepál |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Neznámý | Nepál |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Neznámý | Nepál |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Neznámý | Nepál |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Neznámý | Nepál |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Neznámý | Nepál |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepál |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Neznámý | Nepál |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepál |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Neznámý | Nepál |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepál |
| SITA AIR | 033/2000 | Neznámý | Nepál |
| TARA AIR | 053/2009 | Neznámý | Nepál |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepál |
| Následující letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Ruska odpovědných za regulační dohled | | | Rusko |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Rusko |
| AVIACOMPANY „AVIASTAR-TU“ CO. LTD | 458 | TUP | Rusko |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Rusko |
| JOINT STOCK COMPANY „AIR COMPANY YAKUTIA“ | 464 | SYL | Rusko |
| JOINT STOCK COMPANY „RUSJET“ | 498 | RSJ | Rusko |
| JOINT STOCK COMPANY „UVT AERO“ | 567 | UVT | Rusko |
| JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES | 31 | SBI | Rusko |
| JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES | 466 | AUL | Rusko |
| JOINT-STOCK COMPANY „IRAERO“ AIRLINES | 480 | IAE | Rusko |
| JOINT-STOCK COMPANY „URAL AIRLINES“ | 18 | SVR | Rusko |
| JOINT-STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY | 230 | DRU | Rusko |
| JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES | 452 | TYA | Rusko |
| JS AVIATION COMPANY „RUSLINE“ | 225 | RLU | Rusko |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Rusko |
| LLC „NORD WIND“ | 516 | NWS | Rusko |
| LLC „AIRCOMPANY IKAR“ | 36 | KAR | Rusko |
| LTD. I FLY | 533 | RSY | Rusko |
| POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Rusko |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY „AEROFLOT – RUSSIAN AIRLINES“ | 1 | AFL | Rusko |
| ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SDM | Rusko |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Rusko |
| UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Rusko |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Svatého Tomáše a Princova ostrova odpovědných za regulační dohled, včetně | | | Svatý Tomáš a Princův ostrov |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | Svatý Tomáš a Princův ostrov |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | Svatý Tomáš a Princův ostrov |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Sierry Leone odpovědných za regulační dohled | | | Sierra Leone |
| Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Súdánu odpovědných za regulační dohled, včetně | | | Súdán |
| ALFA AIRLINES SD | 54 | AAJ | Súdán |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Súdán |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Súdán |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Súdán |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Súdán |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Súdán |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Súdán |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Súdán |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Súdán |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Súdán |
| SUN AIR | 51 | SNR | Súdán |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Súdán |

Jméno právnické osoby leteckého dopravce, jak je uvedeno na jeho osvědčení leteckého provozovatele (AOC) (a jeho obchodní jméno, pokud je odlišné)

Číslo osvědčení leteckého provozovatele (AOC) nebo číslo provozní licence

Třípísmenný kód ICAO

Stát provozovatele

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Surinam

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Írán

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irák

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10-12/05

MEV

Nigérie

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabwe

Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Afghánistánu odpovědných za regulační dohled, včetně

Afghánistán

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afghánistán

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afghánistán

Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Angoly odpovědných za regulační dohled, s výjimkou TAAG Angola Airlines a Heli Malongo, včetně

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

Neznámý

Angola

AIR JET

AO-006/11-08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Neznámý

Angola

HELIANG

AO 007/11-08/18 YYY

Neznámý

Angola

SJL

AO-014/13-08/18YYY

Neznámý

Angola

SONAIR

AO-002/11-08/17 SOR

SOR

Angola

Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Arménie odpovědných za regulační dohled, včetně

Arménie

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Arménie

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Arménie

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Arménie

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Arménie

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Arménie

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Arménie

SKYBALL

AM AOC 073

Neuvedeno

Arménie

Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Konga (Brazzaville) odpovědných za regulační dohled, včetně

Kongo (Brazzaville)

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Kongo (Brazzaville)

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Kongo (Brazzaville)

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Kongo (Brazzaville)

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Kongo (Brazzaville)

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Neznámý

Kongo (Brazzaville)

Všichni letečtí dopravci, kteří získali oprávnění od orgánů Demokratické republiky Kongo (DRK) odpovědných za regulační dohled, včetně

Demokratická republika Kongo (DRK)

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Neznámý

Demokratická republika Kongo (DRK)

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Neznámý

Demokratická republika Kongo (DRK)

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Neznámý

Demokratická republika Kongo (DRK)

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Neznámý

Demokratická republika Kongo (DRK)

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Neznámý

Demokratická republika Kongo (DRK)

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Neznámý

Demokratická republika Kongo (DRK)

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Neznámý

Demokratická republika Kongo (DRK)

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Neznámý

Demokratická republika Kongo (DRK)

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Neznámý

Demokratická republika Kongo (DRK)

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Neznámý

Demokratická republika Kongo (DRK)

Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Džibutska odpovědných za regulační dohled, včetně

Džibutsko

DAALLO AIRLINES

Neznámý

DAO

Džibutsko

Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Rovníkové Guineje odpovědných za regulační dohled, včetně

Rovníková Guinea

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Rovníková Guinea

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Neznámý

Rovníková Guinea

Všichni letečtí dopravci, kteří získali oprávnění od orgánů Eritreje odpovědných za regulační dohled, včetně

Eritrea

ERITREAN AIRLINES

AOC No 004

ERT

Eritrea

NASAIR ERITREA

AOC No 005

NAS

Eritrea

Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Kyrgyzstánu odpovědných za regulační dohled, včetně

Kyrgyzstán

AEROSTAN

08

BSC

Kyrgyzstán

AIR COMPANY AIR KG

50

Neznámý

Kyrgyzstán

AIR MANAS

17

MBB

Kyrgyzstán

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kyrgyzstán

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kyrgyzstán

HELI SKY

47

HAC

Kyrgyzstán

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kyrgyzstán

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kyrgyzstán

TEZ JET

46

TEZ

Kyrgyzstán

VALOR AIR

07

VAC

Kyrgyzstán

Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Libérie odpovědných za regulační dohled

Libérie

Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Libye odpovědných za regulační dohled, včetně

Libye

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Libye

AIR LIBYA

004/01

TLR

Libye

AL MAHA AVIATION

030/18

Neznámý

Libye

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Libye

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Libye

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Libye

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Libye

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Libye

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Libye

PETRO AIR

025/08

PEO

Libye

Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Nepálu odpovědných za regulační dohled, včetně

Nepál

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Neznámý

Nepál

ALTITUDE AIR

085/2016

Neznámý

Nepál

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepál

FISHTAIL AIR

017/2001

Neznámý

Nepál

SUMMIT AIR

064/2010

Neznámý

Nepál

HELI EVEREST

086/2016

Neznámý

Nepál

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepál

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Neznámý

Nepál

MAKALU AIR

057A/2009

Neznámý

Nepál

MANANG AIR PVT

082/2014

Neznámý

Nepál

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Neznámý

Nepál

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Neznámý

Nepál

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepál

SAURYA AIRLINES

083/2014

Neznámý

Nepál

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepál

SIMRIK AIR

034/2000

Neznámý

Nepál

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepál

SITA AIR

033/2000

Neznámý

Nepál

TARA AIR

053/2009

Neznámý

Nepál

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepál

Následující letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Ruska odpovědných za regulační dohled

Rusko

AURORA AIRLINES

486

SHU

Rusko

AVIACOMPANY „AVIASTAR-TU“ CO. LTD

458

TUP

Rusko

IZHAVIA

479

IZA

Rusko

JOINT STOCK COMPANY „AIR COMPANY YAKUTIA“

464

SYL

Rusko

JOINT STOCK COMPANY „RUSJET“

498

RSJ

Rusko

JOINT STOCK COMPANY „UVT AERO“

567

UVT

Rusko

JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES

31

SBI

Rusko

JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES

466

AUL

Rusko

JOINT-STOCK COMPANY „IRAERO“ AIRLINES

480

IAE

Rusko

JOINT-STOCK COMPANY „URAL AIRLINES“

18

SVR

Rusko

JOINT-STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY

230

DRU

Rusko

JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES

452

TYA

Rusko

JS AVIATION COMPANY „RUSLINE“

225

RLU

Rusko

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Rusko

LLC „NORD WIND“

516

NWS

Rusko

LLC „AIRCOMPANY IKAR“

36

KAR

Rusko

LTD. I FLY

533

RSY

Rusko

POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Rusko

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY „AEROFLOT – RUSSIAN AIRLINES“

1

AFL

Rusko

ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY

2

SDM

Rusko

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Rusko

UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Rusko

Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Svatého Tomáše a Princova ostrova odpovědných za regulační dohled, včetně

Svatý Tomáš a Princův ostrov

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

Svatý Tomáš a Princův ostrov

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

Svatý Tomáš a Princův ostrov

Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Sierry Leone odpovědných za regulační dohled

Sierra Leone

Všichni letečtí dopravci, kteří získali osvědčení od orgánů Súdánu odpovědných za regulační dohled, včetně

Súdán

ALFA AIRLINES SD

54

AAJ

Súdán

BADR AIRLINES

35

BDR

Súdán

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Súdán

ELDINDER AVIATION

8

DND

Súdán

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Súdán

HELEJETIC AIR

57

HJT

Súdán

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Súdán

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Súdán

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Súdán

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Súdán

SUN AIR

51

SNR

Súdán

TARCO AIR

56

TRQ

Súdán

---

(1)  Leteckým dopravcům uvedeným v příloze A by mohlo být dovoleno uplatňovat přepravní práva tím, že použijí letadlo pronajaté s posádkou od leteckého dopravce, na kterého se zákaz provozování letecké dopravy nevztahuje, za předpokladu, že jsou dodrženy příslušné bezpečnostní normy.

1

---

PŘÍLOHA II

„PŘÍLOHA B

SEZNAM LETECKÝCH DOPRAVCŮ, KTEŘÍ PODLÉHAJÍ PROVOZNÍM OMEZENÍM V UNII
   (1)

| Jméno právnické osoby leteckého dopravce, jak je uvedeno na jeho osvědčení leteckého provozovatele (AOC) (a jeho obchodní jméno, pokud je odlišné) | Číslo osvědčení leteckého provozovatele (AOC) | Třípísmenný kód ICAO | Stát provozovatele | Typ letadla podléhající omezení | Poznávací značka/značky a případně výrobní číslo/čísla letadla podléhajícího omezení | Stát zápisu do rejstříku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Írán | Všechna letadla typu Fokker F100 a typu Boeing B747 | Letadla typu Fokker F100, jak je uvedeno v AOC; letadla typu Boeing B747, jak je uvedeno v AOC | Írán |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Severní Korea | Celý letadlový park s výjimkou: 2 letadel typu TU-204 | Celý letadlový park s výjimkou: P-632 a P-633 | Severní Korea |

Jméno právnické osoby leteckého dopravce, jak je uvedeno na jeho osvědčení leteckého provozovatele (AOC) (a jeho obchodní jméno, pokud je odlišné)

Číslo osvědčení leteckého provozovatele (AOC)

Třípísmenný kód ICAO

Stát provozovatele

Typ letadla podléhající omezení

Poznávací značka/značky a případně výrobní číslo/čísla letadla podléhajícího omezení

Stát zápisu do rejstříku

IRAN AIR

FS100

IRA

Írán

Všechna letadla typu Fokker F100 a typu Boeing B747

Letadla typu Fokker F100, jak je uvedeno v AOC; letadla typu Boeing B747, jak je uvedeno v AOC

Írán

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Severní Korea

Celý letadlový park s výjimkou: 2 letadel typu TU-204

Celý letadlový park s výjimkou: P-632 a P-633

Severní Korea

---

(1)  Leteckým dopravcům uvedeným v příloze B by mohlo být dovoleno uplatňovat přepravní práva tím, že použijí letadlo pronajaté s posádkou od leteckého dopravce, na kterého se zákaz provozování letecké dopravy nevztahuje, za předpokladu, že jsou dodrženy příslušné bezpečnostní normy.

1

---

ROZHODNUTÍ

| 2.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/62

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2022/863

ze dne 24. května 2022

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EU a zemí společného tranzitního režimu ustaveném Úmluvou o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 ke změnám uvedené úmluvy

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Úmluva o společném tranzitním režimu (dále jen „úmluva“) (1) byla Unií uzavřena rozhodnutím Rady 87/415/EHS (2) a vstoupila v platnost dnem 1. ledna 1988. |
| --- | --- |

(1)

Úmluva o společném tranzitním režimu (dále jen „úmluva“) (1) byla Unií uzavřena rozhodnutím Rady 87/415/EHS (2) a vstoupila v platnost dnem 1. ledna 1988.

| (2) | Podle čl. 15 odst. 3 písm. a) úmluvy může smíšený výbor ustavený čl. 14 odst. 1 úmluvy (dále jen „smíšený výbor“) přijímat formou rozhodnutí změny dodatků úmluvy. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 15 odst. 3 písm. a) úmluvy může smíšený výbor ustavený čl. 14 odst. 1 úmluvy (dále jen „smíšený výbor“) přijímat formou rozhodnutí změny dodatků úmluvy.

| (3) | Smíšený výbor má přijmout rozhodnutí o změně dodatků I, IIIa a IV úmluvy počátkem roku 2022. |
| --- | --- |

(3)

Smíšený výbor má přijmout rozhodnutí o změně dodatků I, IIIa a IV úmluvy počátkem roku 2022.

| (4) | Je vhodné stanovit postoj, který má být ve smíšeném výboru zaujat jménem Unie, neboť rozhodnutí bude mít pro Unii právní účinky. Vzhledem k tomu, že smíšený výbor obvykle zasedá pouze jednou ročně, je vhodné umožnit, aby byl postoj Unie vyjádřen buď na některém z nadcházejících zasedání, nebo písemným postupem. |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné stanovit postoj, který má být ve smíšeném výboru zaujat jménem Unie, neboť rozhodnutí bude mít pro Unii právní účinky. Vzhledem k tomu, že smíšený výbor obvykle zasedá pouze jednou ročně, je vhodné umožnit, aby byl postoj Unie vyjádřen buď na některém z nadcházejících zasedání, nebo písemným postupem.

| (5) | Příloha B nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 (3) byla změněna nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/234 (4) a příloha B prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (5) prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/235 (6). Uvedené přílohy stanoví obecné požadavky na údaje, formáty a kódy pro tranzitní prohlášení s cílem lépe harmonizovat obecné datové prvky pro uchovávání informací a jejich výměnu mezi celními orgány, jakož i mezi celními orgány a hospodářskými subjekty. Jejich změny byly nezbytné k zajištění interoperability mezi celními elektronickými systémy používanými pro různé druhy prohlášení a oznámení. Dodatek IIIa úmluvy, který přebírá přílohu B nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/234a přílohu B prováděcího nařízení (EU) 2021/235, by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn. |
| --- | --- |

(5)

Příloha B nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 (3) byla změněna nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/234 (4) a příloha B prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (5) prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/235 (6). Uvedené přílohy stanoví obecné požadavky na údaje, formáty a kódy pro tranzitní prohlášení s cílem lépe harmonizovat obecné datové prvky pro uchovávání informací a jejich výměnu mezi celními orgány, jakož i mezi celními orgány a hospodářskými subjekty. Jejich změny byly nezbytné k zajištění interoperability mezi celními elektronickými systémy používanými pro různé druhy prohlášení a oznámení. Dodatek IIIa úmluvy, který přebírá přílohu B nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/234a přílohu B prováděcího nařízení (EU) 2021/235, by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.

| (6) | Změny dodatku IIIa úmluvy vyžadují přečíslování odstavců a oddílů. Odkazy na dodatek IIIa v dodatku I úmluvy je proto třeba sladit s novým číslováním. |
| --- | --- |

(6)

Změny dodatku IIIa úmluvy vyžadují přečíslování odstavců a oddílů. Odkazy na dodatek IIIa v dodatku I úmluvy je proto třeba sladit s novým číslováním.

| (7) | Dodatek IV úmluvy stanoví pravidla o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek. Tato pravidla jsou důležitá, neboť chrání finanční zájmy zemí společného tranzitního režimu, Unie a členských států. Je třeba je revidovat, aby byla sladěna s odpovídajícími pravidly Unie, |
| --- | --- |

(7)

Dodatek IV úmluvy stanoví pravidla o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek. Tato pravidla jsou důležitá, neboť chrání finanční zájmy zemí společného tranzitního režimu, Unie a členských států. Je třeba je revidovat, aby byla sladěna s odpovídajícími pravidly Unie,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má být zaujat jménem Unie na nadcházejícím zasedání smíšeného výboru nebo písemným postupem ve smíšeném výboru, vychází z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí (7).

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 24. května 2022.

Za Radu

předseda

B. LE MAIRE

---

(1)  
  Úř. věst. L 226, 13.8.1987, s. 2.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 87/415/EHS ze dne 15. června 1987 o uzavření Úmluvy mezi Evropským společenstvím, Rakouskou republikou, Finskou republikou, Islandskou republikou, Norským královstvím, Švédským královstvím a Švýcarskou konfederací o společném tranzitním režimu (Úř. věst. L 226, 13.8.1987, s. 1).

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ze dne 28. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, pokud jde o podrobná pravidla k některým ustanovením celního kodexu Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 1).

3

(4)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/234 ze dne 7. prosince 2020, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446, pokud jde o obecné požadavky na údaje, a nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/341, pokud jde o kódy, které se mají používat v některých formulářích (Úř. věst. L 63, 23.2.2021, s. 1).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/235 ze dne 8. února 2021, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/2447, pokud jde o formáty a kódy obecných požadavků na údaje, některá pravidla týkající se dohledu a příslušný celní úřad pro propuštění zboží do celního režimu (Úř. věst. L 63, 23.2.2021, s. 386).

6

(7)  Viz dokument ST 7680/22 ADD 1 na http://register.consilium.europa.eu

7

---

| 2.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/64

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2022/864

ze dne 24. května 2022,

kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externího auditora Lietuvos bankas

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Protokol č. 4 o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a zejména na článek 27.1 tohoto protokolu,

s ohledem na doporučení Evropské centrální banky ze dne 29. března 2022 Radě Evropské unie o externím auditorovi Lietuvos bankas (ECB/2022/15) (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, mají ověřovat nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie. |
| --- | --- |

(1)

Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, mají ověřovat nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

| (2) | Mandát stávajícího externího auditora Lietuvos bankas, společnosti Ernst & Young Baltic UAB, skončil po provedení auditu za účetní rok 2021. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2022. |
| --- | --- |

(2)

Mandát stávajícího externího auditora Lietuvos bankas, společnosti Ernst & Young Baltic UAB, skončil po provedení auditu za účetní rok 2021. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2022.

| (3) | Lietuvos bankas si za svého externího auditora pro účetní roky 2022 až 2024 vybrala společnost UAB ROSK Consulting. |
| --- | --- |

(3)

Lietuvos bankas si za svého externího auditora pro účetní roky 2022 až 2024 vybrala společnost UAB ROSK Consulting.

| (4) | Rada guvernérů ECB doporučila, aby byla externím auditorem Lietuvos bankas pro účetní roky 2022 až 2024 jmenována společnost UAB ROSK Consulting. |
| --- | --- |

(4)

Rada guvernérů ECB doporučila, aby byla externím auditorem Lietuvos bankas pro účetní roky 2022 až 2024 jmenována společnost UAB ROSK Consulting.

| (5) | Na základě doporučení Rady guvernérů ECB by mělo být rozhodnutí Rady 1999/70/ES (2) odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(5)

Na základě doporučení Rady guvernérů ECB by mělo být rozhodnutí Rady 1999/70/ES (2) odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V článku 1 rozhodnutí 1999/70/ES se odstavec 19 nahrazuje tímto:

„19.   UAB ROSK Consulting se schvaluje jako externí auditor Lietuvos bankas pro účetní roky 2022 až 2024.“

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Evropské centrální bance.

V Bruselu dne 24. května 2022.

Za Radu

předseda

B. LE MAIRE

---

(1)  
  Úř. věst. C 153, 7.4.2022, s. 7.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 1999/70/ES ze dne 25. ledna 1999 o schválení externích auditorů národních centrálních bank (Úř. věst. L 22, 29.1.1999, s. 69).

2

---

| 2.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/66

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2022/865

ze dne 24. května 2022,

kterým se České republice povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 287 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (1), a zejména na čl. 395 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 287 bodu 7 směrnice 2006/112/ES umožňuje České republice poskytnout osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH) osobám povinným k dani, jejichž roční obrat nepřesahuje ekvivalent částky 35 000 EUR v národní měně při kurzu platném ke dni jeho přistoupení. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 287 bodu 7 směrnice 2006/112/ES umožňuje České republice poskytnout osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH) osobám povinným k dani, jejichž roční obrat nepřesahuje ekvivalent částky 35 000 EUR v národní měně při kurzu platném ke dni jeho přistoupení.

| (2) | Dopisem, který Komise zaevidovala dne 23. listopadu 2021, požádalo Česko o povolení zavést zvláštní opatření odchylující se od čl. 287 bodu 7 směrnice 2006/112/ES a osvobodit od DPH osoby povinné k dani, jejichž roční obrat nepřesahuje ekvivalent částky 85 000 EUR v národní měně při kurzu platném ke dni jeho přistoupení (dále jen „zvláštní opatření“). Zvláštní opatření by bylo použitelné do 31. prosince 2024, což je datum, do kterého mají členské státy provést směrnici Rady (EU) 2020/285 (2). Z uvedené směrnice vyplývá, že od 1. ledna 2025 budou členské státy moci osvobodit od DPH dodání zboží a poskytnutí služeb uskutečněná osobami povinnými k dani, jejichž roční obrat v daném členském státě nepřesahuje prahovou hodnotu 85 000 EUR nebo ekvivalent této částky v národní měně. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem, který Komise zaevidovala dne 23. listopadu 2021, požádalo Česko o povolení zavést zvláštní opatření odchylující se od čl. 287 bodu 7 směrnice 2006/112/ES a osvobodit od DPH osoby povinné k dani, jejichž roční obrat nepřesahuje ekvivalent částky 85 000 EUR v národní měně při kurzu platném ke dni jeho přistoupení (dále jen „zvláštní opatření“). Zvláštní opatření by bylo použitelné do 31. prosince 2024, což je datum, do kterého mají členské státy provést směrnici Rady (EU) 2020/285 (2). Z uvedené směrnice vyplývá, že od 1. ledna 2025 budou členské státy moci osvobodit od DPH dodání zboží a poskytnutí služeb uskutečněná osobami povinnými k dani, jejichž roční obrat v daném členském státě nepřesahuje prahovou hodnotu 85 000 EUR nebo ekvivalent této částky v národní měně.

| (3) | Podle čl. 395 odst. 2 druhého pododstavce směrnice 2006/112/ES předala Komise dopisem ze dne 16. prosince 2021 žádost Česka ostatním členským státům. Dopisem ze dne 20. prosince 2021 uvědomila Komise Česko, že má k dispozici veškeré údaje potřebné k posouzení žádosti. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 395 odst. 2 druhého pododstavce směrnice 2006/112/ES předala Komise dopisem ze dne 16. prosince 2021 žádost Česka ostatním členským státům. Dopisem ze dne 20. prosince 2021 uvědomila Komise Česko, že má k dispozici veškeré údaje potřebné k posouzení žádosti.

| (4) | Zvláštní opatření je v souladu se směrnicí (EU) 2020/285, jejímž cílem je snížit zátěž malých podniků spojenou s dodržováním předpisů a zabránit narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(4)

Zvláštní opatření je v souladu se směrnicí (EU) 2020/285, jejímž cílem je snížit zátěž malých podniků spojenou s dodržováním předpisů a zabránit narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

| (5) | Zvláštní opatření zůstane dobrovolné, neboť osoby povinné k dani si stále budou moci zvolit běžný režim DPH podle článku 290 směrnice 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(5)

Zvláštní opatření zůstane dobrovolné, neboť osoby povinné k dani si stále budou moci zvolit běžný režim DPH podle článku 290 směrnice 2006/112/ES.

| (6) | Z informací poskytnutých Českem vyplývá, že zvláštní opatření bude mít jen zanedbatelný vliv na celkovou výši jeho daňových příjmů vybraných na stupni konečné spotřeby. |
| --- | --- |

(6)

Z informací poskytnutých Českem vyplývá, že zvláštní opatření bude mít jen zanedbatelný vliv na celkovou výši jeho daňových příjmů vybraných na stupni konečné spotřeby.

| (7) | Po vstupu nařízení Rady (EU, Euratom) 2021/769 (3) v platnost nemá Česko počínaje výkazem vlastních zdrojů z DPH za rozpočtový rok 2022 provádět výpočet náhrad. |
| --- | --- |

(7)

Po vstupu nařízení Rady (EU, Euratom) 2021/769 (3) v platnost nemá Česko počínaje výkazem vlastních zdrojů z DPH za rozpočtový rok 2022 provádět výpočet náhrad.

| (8) | Vzhledem k tomu, že Česko očekává, že zvláštní opatření povede k omezení povinností spojených s DPH, a tedy ke snížení administrativní zátěže a nákladů na dodržování předpisů pro malé podniky i pro správce daně, a vzhledem k tomu, že významně neovlivní celkové příjmy z DPH, mělo by být Česku zavedení tohoto zvláštního opatření povoleno. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k tomu, že Česko očekává, že zvláštní opatření povede k omezení povinností spojených s DPH, a tedy ke snížení administrativní zátěže a nákladů na dodržování předpisů pro malé podniky i pro správce daně, a vzhledem k tomu, že významně neovlivní celkové příjmy z DPH, mělo by být Česku zavedení tohoto zvláštního opatření povoleno.

| (9) | Uplatňování zvláštního opatření by mělo být časově omezené. Časové omezení by mělo být dostatečně dlouhé, aby Komise mohla posoudit účinnost a přiměřenost prahové hodnoty. Kromě toho podle čl. 3 odst. 1 směrnice (EU) 2020/285 mají členské státy do 31. prosince 2024 přijmout a zveřejnit právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s článkem 1 uvedené směrnice, který mění směrnici 2006/112/ES a stanoví jednodušší pravidla DPH pro malé podniky, a používat tyto předpisy ode dne 1. ledna 2025. Je proto vhodné Česku povolit, aby zvláštní opatření uplatňovalo do 31. prosince 2024, |
| --- | --- |

(9)

Uplatňování zvláštního opatření by mělo být časově omezené. Časové omezení by mělo být dostatečně dlouhé, aby Komise mohla posoudit účinnost a přiměřenost prahové hodnoty. Kromě toho podle čl. 3 odst. 1 směrnice (EU) 2020/285 mají členské státy do 31. prosince 2024 přijmout a zveřejnit právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s článkem 1 uvedené směrnice, který mění směrnici 2006/112/ES a stanoví jednodušší pravidla DPH pro malé podniky, a používat tyto předpisy ode dne 1. ledna 2025. Je proto vhodné Česku povolit, aby zvláštní opatření uplatňovalo do 31. prosince 2024,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odchylně od čl. 287 bodu 7 směrnice 2006/112/ES se Česku povoluje osvobodit od DPH osoby povinné k dani, jejichž roční obrat nepřesahuje ekvivalent částky 85 000 EUR v národní měně při kurzu platném ke dni jeho přistoupení.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.

Použije se do 31. prosince 2024.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno České republice.

V Bruselu dne 24. května 2022.

Za Radu

předseda

B. LE MAIRE

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Směrnice Rady (EU) 2020/285 ze dne 18. února 2020, kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty, pokud jde o zvláštní režim pro malé podniky, a nařízení (EU) č. 904/2010, pokud jde o správní spolupráci a výměnu informací za účelem sledování správného uplatňování zvláštního režimu pro malé podniky (Úř. věst. L 62, 2.3.2020, s. 13).

2

(3)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2021/769 ze dne 30. dubna 2021, kterým se mění nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 165, 11.5.2021, s. 9).

3

---

| 2.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/68

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/866

ze dne 25. května 2022

o nevyřešených námitkách týkajících se podmínek pro udělení povolení biocidního přípravku Primer PIP v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012

(oznámeno pod číslem C(2022) 3318)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 36 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 11. března 2016 předložila společnost Lanxess Deutschland GmbH (dále jen „žadatel“) v souladu s článkem 34 nařízení (EU) č. 528/2012 Francii žádost o souběžné vzájemné uznání biocidního přípravku Primer PIP (dále jen „biocidní přípravek“). Uvedený biocidní přípravek je konzervační přípravek pro dřevo typu 8 určený k preventivnímu ošetření proti dřevozbarvujícím houbám, dřevokazným houbám Basidiomycetes a dřevokazným broukům (larvám). Biocidní přípravek je aplikován ručním máčením, automatizovaným máčením nebo automatizovaným postřikem a jako účinné látky obsahuje propikonazol, IPBC a permethrin. Německo je referenčním členským státem odpovědným za hodnocení žádosti podle čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 11. března 2016 předložila společnost Lanxess Deutschland GmbH (dále jen „žadatel“) v souladu s článkem 34 nařízení (EU) č. 528/2012 Francii žádost o souběžné vzájemné uznání biocidního přípravku Primer PIP (dále jen „biocidní přípravek“). Uvedený biocidní přípravek je konzervační přípravek pro dřevo typu 8 určený k preventivnímu ošetření proti dřevozbarvujícím houbám, dřevokazným houbám Basidiomycetes a dřevokazným broukům (larvám). Biocidní přípravek je aplikován ručním máčením, automatizovaným máčením nebo automatizovaným postřikem a jako účinné látky obsahuje propikonazol, IPBC a permethrin. Německo je referenčním členským státem odpovědným za hodnocení žádosti podle čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012.

| (2) | Dne 9. března 2020 předložila Francie v souladu s čl. 35 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 koordinační skupině námitky, v nichž uvedla, že podmínky povolení stanovené Německem nezajišťují, že biocidní přípravek splňuje požadavek stanovený v čl. 19 odst. 1 písm. b) bodě iii) uvedeného nařízení. Francie se domnívá, že k tomu, aby bylo zajištěno bezpečné nakládání s biocidním přípravkem, je při aplikaci ručním máčením a automatizovaným postřikem nutno používat osobní ochranné prostředky sestávající z ochranných rukavic odolných vůči chemickým látkám splňujících požadavky evropské normy EN 374 (materiál rukavic specifikuje držitel povolení v informacích o přípravku) a kombinézy alespoň typu 6 podle evropské normy EN 13034, při aplikaci automatizovaným máčením je nutno používat osobní ochranné prostředky sestávající z ochranných rukavic odolných vůči chemickým látkám splňujících požadavky evropské normy EN 374 (materiál rukavic specifikuje držitel povolení v informacích o přípravku) a při následném ručním zpracování čerstvě ošetřeného dřeva je nutno používat rukavice odolné vůči chemickým látkám splňující požadavky evropské normy EN 374. Podle Francie uplatňování technických a organizačních opatření v souladu se směrnicí Rady 98/24/ES (2) jako možná náhrada za používání osobních ochranných prostředků nezajišťuje odpovídající ochranu, pokud daná opatření nejsou specifikována a hodnocena při posuzování biocidního přípravku. |
| --- | --- |

(2)

Dne 9. března 2020 předložila Francie v souladu s čl. 35 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 koordinační skupině námitky, v nichž uvedla, že podmínky povolení stanovené Německem nezajišťují, že biocidní přípravek splňuje požadavek stanovený v čl. 19 odst. 1 písm. b) bodě iii) uvedeného nařízení. Francie se domnívá, že k tomu, aby bylo zajištěno bezpečné nakládání s biocidním přípravkem, je při aplikaci ručním máčením a automatizovaným postřikem nutno používat osobní ochranné prostředky sestávající z ochranných rukavic odolných vůči chemickým látkám splňujících požadavky evropské normy EN 374 (materiál rukavic specifikuje držitel povolení v informacích o přípravku) a kombinézy alespoň typu 6 podle evropské normy EN 13034, při aplikaci automatizovaným máčením je nutno používat osobní ochranné prostředky sestávající z ochranných rukavic odolných vůči chemickým látkám splňujících požadavky evropské normy EN 374 (materiál rukavic specifikuje držitel povolení v informacích o přípravku) a při následném ručním zpracování čerstvě ošetřeného dřeva je nutno používat rukavice odolné vůči chemickým látkám splňující požadavky evropské normy EN 374. Podle Francie uplatňování technických a organizačních opatření v souladu se směrnicí Rady 98/24/ES (2) jako možná náhrada za používání osobních ochranných prostředků nezajišťuje odpovídající ochranu, pokud daná opatření nejsou specifikována a hodnocena při posuzování biocidního přípravku.

| (3) | Německo se domnívá, že směrnice 98/24/ES stanoví pořadí, v jakém jsou přijímána různá opatření ke zmírnění rizika pro ochranu zaměstnanců, a při použití biocidního přípravku upřednostňuje uplatňování technických a organizačních opatření před používáním osobních ochranných prostředků. Je toho názoru, že zaměstnavatel má podle uvedené směrnice rozhodnout o tom, která technická a organizační opatření mají být uplatněna, a vzhledem k tomu, že existuje široká škála takových opatření, není možné popisovat a vyhodnocovat opatření v povolení biocidního přípravku. |
| --- | --- |

(3)

Německo se domnívá, že směrnice 98/24/ES stanoví pořadí, v jakém jsou přijímána různá opatření ke zmírnění rizika pro ochranu zaměstnanců, a při použití biocidního přípravku upřednostňuje uplatňování technických a organizačních opatření před používáním osobních ochranných prostředků. Je toho názoru, že zaměstnavatel má podle uvedené směrnice rozhodnout o tom, která technická a organizační opatření mají být uplatněna, a vzhledem k tomu, že existuje široká škála takových opatření, není možné popisovat a vyhodnocovat opatření v povolení biocidního přípravku.

| (4) | Vzhledem k tomu, že v rámci koordinační skupiny nebylo dosaženo dohody, předložilo dne 28. října 2020 Německo podle čl. 36 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 nevyřešené námitky Komisi. Poskytlo Komisi podrobné vyjádření k bodům, ve kterých členské státy nebyly schopny dosáhnout dohody, a důvody jejich neshody. Uvedené vyjádření bylo zasláno dotyčným členským státům a žadateli. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že v rámci koordinační skupiny nebylo dosaženo dohody, předložilo dne 28. října 2020 Německo podle čl. 36 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 nevyřešené námitky Komisi. Poskytlo Komisi podrobné vyjádření k bodům, ve kterých členské státy nebyly schopny dosáhnout dohody, a důvody jejich neshody. Uvedené vyjádření bylo zasláno dotyčným členským státům a žadateli.

| (5) | V čl. 2 odst. 3 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 528/2012 se stanoví, že uvedeným nařízením nejsou dotčeny směrnice Rady 89/391/EHS (3) a 98/24/ES. |
| --- | --- |

(5)

V čl. 2 odst. 3 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 528/2012 se stanoví, že uvedeným nařízením nejsou dotčeny směrnice Rady 89/391/EHS (3) a 98/24/ES.

| (6) | V čl. 19 odst. 1 písm. b) bodě iii) nařízení (EU) č. 528/2012 je jako jedno z kritérií pro udělení povolení uvedeno, že biocidní přípravek nemá sám o sobě ani v důsledku svých reziduí žádné nepřijatelné účinky na zdraví lidí. |
| --- | --- |

(6)

V čl. 19 odst. 1 písm. b) bodě iii) nařízení (EU) č. 528/2012 je jako jedno z kritérií pro udělení povolení uvedeno, že biocidní přípravek nemá sám o sobě ani v důsledku svých reziduí žádné nepřijatelné účinky na zdraví lidí.

| (7) | V bodě 9 přílohy VI nařízení (EU) č. 528/2012 se stanoví, že uplatňování společných zásad stanovených v uvedené příloze pro hodnocení dokumentace týkající se biocidních přípravků podle čl. 19 odst. 1 písm. b) zmíněného nařízení spolu s ostatními podmínkami uvedenými v článku 19 zmíněného nařízení má příslušné orgány nebo Komisi dovést k rozhodnutí o tom, zda má být biocidní přípravek povolen, či nikoli. Takové povolení může zahrnovat omezení používání biocidního přípravku nebo jiné podmínky. |
| --- | --- |

(7)

V bodě 9 přílohy VI nařízení (EU) č. 528/2012 se stanoví, že uplatňování společných zásad stanovených v uvedené příloze pro hodnocení dokumentace týkající se biocidních přípravků podle čl. 19 odst. 1 písm. b) zmíněného nařízení spolu s ostatními podmínkami uvedenými v článku 19 zmíněného nařízení má příslušné orgány nebo Komisi dovést k rozhodnutí o tom, zda má být biocidní přípravek povolen, či nikoli. Takové povolení může zahrnovat omezení používání biocidního přípravku nebo jiné podmínky.

| (8) | V bodě 18 písm. d) přílohy VI nařízení (EU) č. 528/2012 se uvádí, že posouzení rizik provedené pro přípravek má stanovit opatření nezbytná pro ochranu člověka, zvířat a životního prostředí při navrženém běžném použití biocidního přípravku i v situaci nejméně příznivého reálného případu. |
| --- | --- |

(8)

V bodě 18 písm. d) přílohy VI nařízení (EU) č. 528/2012 se uvádí, že posouzení rizik provedené pro přípravek má stanovit opatření nezbytná pro ochranu člověka, zvířat a životního prostředí při navrženém běžném použití biocidního přípravku i v situaci nejméně příznivého reálného případu.

| (9) | V bodě 56 odst. 2 přílohy VI nařízení (EU) č. 528/2012 se uvádí, že při zajišťování souladu s kritérii uvedenými v čl. 19 odst. 1 písm. b) zmíněného nařízení je jedním ze závěrů, ke kterým má hodnotící orgán dospět, že daný biocidní přípravek může za zvláštních podmínek/omezení splňovat kritéria. |
| --- | --- |

(9)

V bodě 56 odst. 2 přílohy VI nařízení (EU) č. 528/2012 se uvádí, že při zajišťování souladu s kritérii uvedenými v čl. 19 odst. 1 písm. b) zmíněného nařízení je jedním ze závěrů, ke kterým má hodnotící orgán dospět, že daný biocidní přípravek může za zvláštních podmínek/omezení splňovat kritéria.

| (10) | V bodě 62 přílohy VI nařízení (EU) č. 528/2012 se uvádí, že hodnotící orgán může případně dospět k závěru, že kritérium podle čl. 19 odst. 1 písm. b) bodu iii) uvedeného nařízení může být splněno pouze tehdy, pokud se budou uplatňovat preventivní a ochranná opatření, včetně úpravy pracovních postupů, zavádění technických kontrol, používání odpovídajících prostředků a materiálů, uplatňování opatření kolektivní ochrany, a v případech, kdy nelze expozici předejít jinými prostředky, se použijí opatření individuální ochrany včetně používání osobních ochranných prostředků, jako jsou respirátory, dýchací masky, pracovní oděvy, rukavice a ochranné brýle, aby se snížila expozice profesionálních pracovníků. |
| --- | --- |

(10)

V bodě 62 přílohy VI nařízení (EU) č. 528/2012 se uvádí, že hodnotící orgán může případně dospět k závěru, že kritérium podle čl. 19 odst. 1 písm. b) bodu iii) uvedeného nařízení může být splněno pouze tehdy, pokud se budou uplatňovat preventivní a ochranná opatření, včetně úpravy pracovních postupů, zavádění technických kontrol, používání odpovídajících prostředků a materiálů, uplatňování opatření kolektivní ochrany, a v případech, kdy nelze expozici předejít jinými prostředky, se použijí opatření individuální ochrany včetně používání osobních ochranných prostředků, jako jsou respirátory, dýchací masky, pracovní oděvy, rukavice a ochranné brýle, aby se snížila expozice profesionálních pracovníků.

| (11) | Bod 62 přílohy VI nařízení (EU) č. 528/2012 však nestanoví, že posouzení vedoucí k závěru, že kritérium podle čl. 19 odst. 1 písm. b) bodu iii) uvedeného nařízení lze splnit pouze uplatněním preventivních a ochranných opatření, má být provedeno v souladu se směrnicí 98/24/ES. Rovněž výslovně nestanoví, že by se uvedená směrnice nepoužila. Ze zmíněných ustanovení by proto nemělo být dovozováno, že se směrnice 98/24/ES nepoužije. Kromě toho jsou příslušné povinnosti podle směrnice 98/24/ES ukládány zaměstnavatelům, nikoli orgánům členských států. |
| --- | --- |

(11)

Bod 62 přílohy VI nařízení (EU) č. 528/2012 však nestanoví, že posouzení vedoucí k závěru, že kritérium podle čl. 19 odst. 1 písm. b) bodu iii) uvedeného nařízení lze splnit pouze uplatněním preventivních a ochranných opatření, má být provedeno v souladu se směrnicí 98/24/ES. Rovněž výslovně nestanoví, že by se uvedená směrnice nepoužila. Ze zmíněných ustanovení by proto nemělo být dovozováno, že se směrnice 98/24/ES nepoužije. Kromě toho jsou příslušné povinnosti podle směrnice 98/24/ES ukládány zaměstnavatelům, nikoli orgánům členských států.

| (12) | V článku 4 směrnice 98/24/ES se stanoví, že zaměstnavatel musí získat od dodavatele nebo z jiných dostupných zdrojů dodatečné informace, které jsou nutné pro hodnocení rizika pro bezpečnost a zdraví zaměstnanců vyplývajícího z přítomnosti chemických činitelů, a že tyto informace musí případně zahrnovat zvláštní hodnocení týkající se rizika pro uživatele, vypracované na základě právních předpisů Unie o chemických činitelích. |
| --- | --- |

(12)

V článku 4 směrnice 98/24/ES se stanoví, že zaměstnavatel musí získat od dodavatele nebo z jiných dostupných zdrojů dodatečné informace, které jsou nutné pro hodnocení rizika pro bezpečnost a zdraví zaměstnanců vyplývajícího z přítomnosti chemických činitelů, a že tyto informace musí případně zahrnovat zvláštní hodnocení týkající se rizika pro uživatele, vypracované na základě právních předpisů Unie o chemických činitelích.

| (13) | Článek 6 směrnice 98/24/ES stanoví pořadí, v jakém má zaměstnavatel přijmout opatření na ochranu zaměstnanců před riziky spojenými s chemickými činiteli používanými při práci. Upřednostnit se má nahrazení nebezpečné látky, a pokud to není možné, musí být riziko pro bezpečnost a zdraví zaměstnanců při práci plynoucí z nebezpečných chemických činitelů sníženo na minimum použitím ochranných a preventivních opatření. Pokud není možné zabránit expozici nebezpečné látce jinými prostředky, musí být ochrana zaměstnanců zajištěna použitím opatření individuální ochrany, včetně osobních ochranných prostředků. |
| --- | --- |

(13)

Článek 6 směrnice 98/24/ES stanoví pořadí, v jakém má zaměstnavatel přijmout opatření na ochranu zaměstnanců před riziky spojenými s chemickými činiteli používanými při práci. Upřednostnit se má nahrazení nebezpečné látky, a pokud to není možné, musí být riziko pro bezpečnost a zdraví zaměstnanců při práci plynoucí z nebezpečných chemických činitelů sníženo na minimum použitím ochranných a preventivních opatření. Pokud není možné zabránit expozici nebezpečné látce jinými prostředky, musí být ochrana zaměstnanců zajištěna použitím opatření individuální ochrany, včetně osobních ochranných prostředků.

| (14) | Při zohlednění metod aplikace biocidního přípravku a informací, které poskytl hodnotící orgán, nebyla v žádosti o povolení biocidního přípravku ani během hodnocení uvedené žádosti identifikována žádná taková technická nebo organizační opatření. |
| --- | --- |

(14)

Při zohlednění metod aplikace biocidního přípravku a informací, které poskytl hodnotící orgán, nebyla v žádosti o povolení biocidního přípravku ani během hodnocení uvedené žádosti identifikována žádná taková technická nebo organizační opatření.

| (15) | Komise se proto domnívá, že biocidní přípravek splňuje kritérium stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) bodě iii) nařízení (EU) č. 528/2012, pokud je v povolení a na označení biocidního přípravku zahrnuta tato podmínka týkající se jeho použití: „Při aplikaci ručním máčením a automatizovaným postřikem je nutno používat ochranné rukavice odolné vůči chemickým látkám splňující požadavky evropské normy EN 374 (materiál rukavic specifikuje držitel povolení v informacích o přípravku) a kombinézu alespoň typu 6 podle evropské normy EN 13034, při aplikaci automatizovaným máčením je nutno používat ochranné rukavice odolné vůči chemickým látkám splňující požadavky evropské normy EN 374 (materiál rukavic specifikuje držitel povolení v informacích o přípravku) a při následném ručním zpracování čerstvě ošetřeného dřeva je nutno používat rukavice odolné vůči chemickým látkám splňující požadavky evropské normy EN 374 (materiál rukavic specifikuje držitel povolení v informacích o přípravku). Tím není dotčeno použití směrnice Rady 98/24/ES a jiných právních předpisů Unie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci ze strany zaměstnavatelů“. |
| --- | --- |

(15)

Komise se proto domnívá, že biocidní přípravek splňuje kritérium stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) bodě iii) nařízení (EU) č. 528/2012, pokud je v povolení a na označení biocidního přípravku zahrnuta tato podmínka týkající se jeho použití: „Při aplikaci ručním máčením a automatizovaným postřikem je nutno používat ochranné rukavice odolné vůči chemickým látkám splňující požadavky evropské normy EN 374 (materiál rukavic specifikuje držitel povolení v informacích o přípravku) a kombinézu alespoň typu 6 podle evropské normy EN 13034, při aplikaci automatizovaným máčením je nutno používat ochranné rukavice odolné vůči chemickým látkám splňující požadavky evropské normy EN 374 (materiál rukavic specifikuje držitel povolení v informacích o přípravku) a při následném ručním zpracování čerstvě ošetřeného dřeva je nutno používat rukavice odolné vůči chemickým látkám splňující požadavky evropské normy EN 374 (materiál rukavic specifikuje držitel povolení v informacích o přípravku). Tím není dotčeno použití směrnice Rady 98/24/ES a jiných právních předpisů Unie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci ze strany zaměstnavatelů“.

| (16) | Pokud však žadatel o povolení identifikuje účinná technická nebo organizační opatření a povolující orgán souhlasí, že tato opatření vedou k rovnocenné nebo vyšší úrovni snížení expozice, nebo povolující orgán sám identifikuje opatření vedoucí k rovnocenné nebo vyšší úrovni snížení expozice, měla by uvedená opatření nahradit používání osobních ochranných prostředků a měla by být uvedena v povolení a na označení biocidního přípravku. |
| --- | --- |

(16)

Pokud však žadatel o povolení identifikuje účinná technická nebo organizační opatření a povolující orgán souhlasí, že tato opatření vedou k rovnocenné nebo vyšší úrovni snížení expozice, nebo povolující orgán sám identifikuje opatření vedoucí k rovnocenné nebo vyšší úrovni snížení expozice, měla by uvedená opatření nahradit používání osobních ochranných prostředků a měla by být uvedena v povolení a na označení biocidního přípravku.

| (17) | Dne 15. února 2021 poskytla Komise žadateli možnost podat písemné připomínky v souladu s čl. 36 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012. Žadatel žádné připomínky nepředložil. |
| --- | --- |

(17)

Dne 15. února 2021 poskytla Komise žadateli možnost podat písemné připomínky v souladu s čl. 36 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012. Žadatel žádné připomínky nepředložil.

| (18) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(18)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Biocidní přípravek označený v registru biocidních přípravků číslem BC-XP022475-16 splňuje podmínku stanovenou v čl. 19 odst. 1 písm. b) bodě iii) nařízení (EU) č. 528/2012, pokud je v povolení a na označení biocidního přípravku uvedena tato podmínka týkající se jeho použití: „Při aplikaci ručním máčením a automatizovaným postřikem je nutno používat ochranné rukavice odolné vůči chemickým látkám splňující požadavky evropské normy EN 374 (materiál rukavic specifikuje držitel povolení v informacích o přípravku) a kombinézu alespoň typu 6 podle evropské normy EN 13034, při aplikaci automatizovaným máčením je nutno používat ochranné rukavice odolné vůči chemickým látkám splňující požadavky evropské normy EN 374 (materiál rukavic specifikuje držitel povolení v informacích o přípravku) a při následném ručním zpracování čerstvě ošetřeného dřeva je nutno používat rukavice odolné vůči chemickým látkám (materiál rukavic specifikuje držitel povolení v informacích o přípravku) splňující požadavky evropské normy EN 374. Tím není dotčeno použití směrnice Rady 98/24/ES a jiných právních předpisů Unie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci ze strany zaměstnavatelů.“

Pokud však žadatel o povolení identifikuje technická nebo organizační opatření a povolující orgán souhlasí, že tato opatření dosahují rovnocenné nebo vyšší úrovně snížení expozice, než je snížení dosažené používáním ochranných prostředků uvedených v prvním pododstavci, nebo povolující orgán sám identifikuje taková opatření vedoucí k rovnocenné nebo vyšší úrovni snížení expozice, než je snížení dosažené používáním ochranných prostředků uvedených v prvním pododstavci, použijí se místo daných osobních ochranných prostředků zmíněná opatření a uvedou se v povolení a na označení biocidního přípravku. V takovém případě neplatí povinnost uvést podmínku týkající se používání biocidního přípravku stanovenou v prvním pododstavci.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 25. května 2022.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Směrnice Rady 98/24/ES ze dne 7. dubna 1998 o bezpečnosti a ochraně zdraví zaměstnanců před riziky spojenými s chemickými činiteli používanými při práci (čtrnáctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 11).

2

(3)  Směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci (Úř. věst. L 183, 29.6.1989, s. 1).

3

---

DOPORUČENÍ

| 2.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/72

---

DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2022/867

ze dne 1. června 2022

o uvolnění nouzových zásob ropy členskými státy po invazi na Ukrajinu

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem směrnice Rady 2009/119/ES (1) je zajistit vysokou úroveň bezpečnosti dodávek ropy v Unii prostřednictvím spolehlivých a transparentních mechanismů založených na solidaritě mezi členskými státy. Směrnice stanoví zejména pravidla a postupy, které se použijí v mimořádné situaci. Správní rada Mezinárodní energetické agentury (IEA) dne 1. března a 1. dubna 2022 rozhodla o koordinovaných plánech nouzového čerpání ropných zásob s cílem uvolnit 60 milionů a 120 milionů barelů ropy (2). |
| --- | --- |

(1)

Cílem směrnice Rady 2009/119/ES (1) je zajistit vysokou úroveň bezpečnosti dodávek ropy v Unii prostřednictvím spolehlivých a transparentních mechanismů založených na solidaritě mezi členskými státy. Směrnice stanoví zejména pravidla a postupy, které se použijí v mimořádné situaci. Správní rada Mezinárodní energetické agentury (IEA) dne 1. března a 1. dubna 2022 rozhodla o koordinovaných plánech nouzového čerpání ropných zásob s cílem uvolnit 60 milionů a 120 milionů barelů ropy (2).

| (2) | Komise a členské státy na čtyřech zasedáních koordinační skupiny pro otázky ropy (ve dnech 22. a 25. února a 2. a 31. března) projednaly příležitosti, očekávané přínosy a dopad kolektivní akce agentury IEA. V dopisech ze dne 4. března a 5. dubna 2022 zaslaných koordinační skupině pro otázky ropy připomněly útvary Komise členským státům příslušná ustanovení a povinnosti platné podle práva Unie. |
| --- | --- |

(2)

Komise a členské státy na čtyřech zasedáních koordinační skupiny pro otázky ropy (ve dnech 22. a 25. února a 2. a 31. března) projednaly příležitosti, očekávané přínosy a dopad kolektivní akce agentury IEA. V dopisech ze dne 4. března a 5. dubna 2022 zaslaných koordinační skupině pro otázky ropy připomněly útvary Komise členským státům příslušná ustanovení a povinnosti platné podle práva Unie.

| (3) | Kolektivní akce IEA se zúčastnilo osmnáct členských států (včetně dvou členských států, které nejsou členy IEA) a přislíbilo dobrovolné příspěvky ve výši přibližně 40 milionů barelů ropného ekvivalentu. |
| --- | --- |

(3)

Kolektivní akce IEA se zúčastnilo osmnáct členských států (včetně dvou členských států, které nejsou členy IEA) a přislíbilo dobrovolné příspěvky ve výši přibližně 40 milionů barelů ropného ekvivalentu.

| (4) | Nouzové zásoby ropy, které se v současné době nacházejí v Unii, jsou na nejnižší úrovni od roku 2013. Podle článku 3 směrnice 2009/119/ES odrážejí čistý dovoz ropy a ropných produktů během roku 2020, který byl neobvykle nízký z důvodu snížené spotřeby vyplývající z hygienických opatření v boji proti pandemii COVID-19 (omezení volného pohybu osob a nižší mobilita). Očekává se, že objem ropy a ropných produktů potřebný ke splnění nové roční povinnosti držet zásoby platné od 1. července 2022 během dvanáctiměsíčního období se v některých členských státech zvýší až o 30 %. |
| --- | --- |

(4)

Nouzové zásoby ropy, které se v současné době nacházejí v Unii, jsou na nejnižší úrovni od roku 2013. Podle článku 3 směrnice 2009/119/ES odrážejí čistý dovoz ropy a ropných produktů během roku 2020, který byl neobvykle nízký z důvodu snížené spotřeby vyplývající z hygienických opatření v boji proti pandemii COVID-19 (omezení volného pohybu osob a nižší mobilita). Očekává se, že objem ropy a ropných produktů potřebný ke splnění nové roční povinnosti držet zásoby platné od 1. července 2022 během dvanáctiměsíčního období se v některých členských státech zvýší až o 30 %.

| (5) | V současné situaci nejistoty ohledně vývoje války na Ukrajině je nanejvýš důležité co nejvíce omezit poptávku po ropě a ropných produktech a zabránit dalšímu tlaku na ropný trh. Není proto žádoucí, aby členské státy krátkodobě doplnily tyto nouzové zásoby ropy, které se uvolňují nebo se uvolní do oběhu podle článku 20 směrnice 2009/119/ES, pokud to neohrozí jejich připravenost týkající se bezpečnosti dodávek. Je však předčasné stanovit přesný časový rámec pro doplnění uvolněných zásob. |
| --- | --- |

(5)

V současné situaci nejistoty ohledně vývoje války na Ukrajině je nanejvýš důležité co nejvíce omezit poptávku po ropě a ropných produktech a zabránit dalšímu tlaku na ropný trh. Není proto žádoucí, aby členské státy krátkodobě doplnily tyto nouzové zásoby ropy, které se uvolňují nebo se uvolní do oběhu podle článku 20 směrnice 2009/119/ES, pokud to neohrozí jejich připravenost týkající se bezpečnosti dodávek. Je však předčasné stanovit přesný časový rámec pro doplnění uvolněných zásob.

| (6) | Členské státy by se měly v rámci přípravy na nadcházející novou roční povinnost držet zásoby platnou od července 2022 vyvarovat dalšího nákupu ropy a ropných produktů, protože by to nutně zvýšilo současnou poptávku po těchto komoditách. V souladu s čl. 20 odst. 6 směrnice 2009/119/ES a s ohledem na vývoj současné krize Komise přezkoumá časový rámec, ve kterém musí členské státy opět dosáhnout minimálních požadovaných úrovní svých zásob. |
| --- | --- |

(6)

Členské státy by se měly v rámci přípravy na nadcházející novou roční povinnost držet zásoby platnou od července 2022 vyvarovat dalšího nákupu ropy a ropných produktů, protože by to nutně zvýšilo současnou poptávku po těchto komoditách. V souladu s čl. 20 odst. 6 směrnice 2009/119/ES a s ohledem na vývoj současné krize Komise přezkoumá časový rámec, ve kterém musí členské státy opět dosáhnout minimálních požadovaných úrovní svých zásob.

| (7) | Komise toto doporučení konzultovala s koordinační skupinou pro otázky ropu na zasedání konaném dne 14. března 2021, kterého se zúčastnili zástupci sekretariátu agentury IEA, |
| --- | --- |

(7)

Komise toto doporučení konzultovala s koordinační skupinou pro otázky ropu na zasedání konaném dne 14. března 2021, kterého se zúčastnili zástupci sekretariátu agentury IEA,

DOPORUČUJE:

| 1) | Členské státy by neměly obnovovat minimální úroveň nouzových zásob ropy požadovanou směrnicí 2009/119/ES před 1. listopadem 2022, pokud to neohrozí jejich připravenost týkající se bezpečnosti dodávek. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Po konzultaci s koordinační skupinou pro otázky ropu a v koordinaci s Mezinárodní energetickou agenturou Komise přezkoumá toto doporučení s cílem stanovit datum pro uplatnění povinnosti držet zásoby, přičemž zohlední vývoj současné krize. |
| --- | --- |

2)

V Bruselu dne 1. června 2022.

Za Komisi

Kadri SIMSON

členka Komise

---

(1)  Směrnice Rady 2009/119/ES ze dne 14. září 2009, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy nebo ropných produktů (Úř. věst. L 265, 9.10.2009, s. 9).

1

(2)  Na 277. a 279. mimořádném zasedání správní rady.

2

---

Opravy

| 2.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 151/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 151/74

---

Oprava rozhodnutí smíšeného výboru EU-Island č. 1/2021 ze dne 16. července 2021, kterým se Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou mění nahrazením protokolu č. 3 k ní o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce [2021/1857]

(
  Úřední věstník Evropské unie L 381 ze dne 27. října 2021
  )

Strana 14, příloha, kterou se nahrazuje protokol č. 3 k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou, dodatek A, článek 16 odstavec 3:

místo:

„3.   Vývozce produktů uvedených v dokladu o původu musí být připraven kdykoli na žádost celních orgánů předložit veškeré příslušné doklady prokazující, že pro nepůvodní materiály použité při výrobě dotyčných produktů nebylo uplatněno navracení cla a že veškeré clo nebo poplatky s rovnocenným účinkem, které se vztahují na tyto materiály, byly skutečně zaplaceny.“,

má být:

„3.   Vývozce produktů uvedených v dokladu o původu musí být připraven kdykoli na žádost celních orgánů předložit veškeré příslušné doklady prokazující, že pro nepůvodní materiály použité při výrobě dotyčných produktů nebylo uplatněno navracení cla a že veškeré clo nebo poplatky s rovnocenným účinkem, které se vztahují na tyto materiály, byly skutečně zaplaceny.

4.   Zákaz uvedený v odstavci 1 tohoto článku se nevztahuje na obchod mezi smluvními stranami v případě produktů, jež získaly status původu použitím kumulace původu v souladu s čl. 7 odst. 4 nebo 5.“.

---