# Uradni list L 114/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 114 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6512. april 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 114

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6512. april 2022

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2022/590 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 138/2004 glede regionalnih ekonomskih računov za kmetijstvo (
  1
  ) | 1 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2022/591 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 | 22 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2022/590 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 138/2004 glede regionalnih ekonomskih računov za kmetijstvo (
  1
  )

1

1

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2022/591 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030

22

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2022/592 z dne 11. aprila 2022 o izvajanju Uredbe (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu | 37 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/593 z dne 1. marca 2022 o dovoljenju za eterično olje jagod Litsea kot krmni dodatek za nekatere živalske vrste (
  1
  ) | 44 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/594 z dne 8 aprila 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 glede seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji (
  1
  ) | 49 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/595 z dne 11. aprila 2022 o spremembi nekaterih uredb o omejevalnih ukrepih in določitvi enotnega seznama za priloge k zadevnim uredbam, ki vsebujejo kontaktne podatke pristojnih organov držav članic in naslov za pošiljanje uradnih obvestil Evropski komisiji | 60 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2022/596 z dne 11. aprila 2022 o spremembi Sklepa 2011/235/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu | 68 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2022/597 z dne 11. aprila 2022 o spodbujanju evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje | 75 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/598 z dne 5. aprila 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru, glede spremembe Protokola 4 o pravilih o poreklu k navedenemu sporazumu in o razveljavitvi Sklepa (EU) 2020/2058 (
  1
  ) | 88 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/599 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema za trajnostnost biomasnih biogoriv (2BSvs) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  ) | 173 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/600 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Bonsucro EU za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  ) | 176 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/601 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Better Biomass za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  ) | 179 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/602 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema International Sustainability & Carbon Certification (ISCC EU) Evropskega parlamenta in Sveta za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  ) | 182 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/603 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema KZR INiG za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  ) | 185 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/604 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  ) | 188 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/605 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema REDcert-EU za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  ) | 191 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/606 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  ) | 194 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/607 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Roundtable on Sustainable Biomaterials EU RED (RSB EU RED) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  ) | 197 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/608 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  ) | 200 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/609 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema SURE za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  ) | 203 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/610 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  ) | 206 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/611 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Universal Feed Assurance Scheme (UFAS) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  ) | 209 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2022/592 z dne 11. aprila 2022 o izvajanju Uredbe (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

37

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/593 z dne 1. marca 2022 o dovoljenju za eterično olje jagod Litsea kot krmni dodatek za nekatere živalske vrste (
  1
  )

Litsea

1

44

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/594 z dne 8 aprila 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 glede seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji (
  1
  )

1

49

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/595 z dne 11. aprila 2022 o spremembi nekaterih uredb o omejevalnih ukrepih in določitvi enotnega seznama za priloge k zadevnim uredbam, ki vsebujejo kontaktne podatke pristojnih organov držav članic in naslov za pošiljanje uradnih obvestil Evropski komisiji

60

SKLEPI

*

Sklep Sveta (SZVP) 2022/596 z dne 11. aprila 2022 o spremembi Sklepa 2011/235/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu

68

*

Sklep Sveta (SZVP) 2022/597 z dne 11. aprila 2022 o spodbujanju evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje

75

*

Sklep Sveta (EU) 2022/598 z dne 5. aprila 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru, glede spremembe Protokola 4 o pravilih o poreklu k navedenemu sporazumu in o razveljavitvi Sklepa (EU) 2020/2058 (
  1
  )

1

88

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/599 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema za trajnostnost biomasnih biogoriv (2BSvs) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  )

1

173

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/600 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Bonsucro EU za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  )

1

176

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/601 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Better Biomass za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  )

1

179

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/602 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema International Sustainability & Carbon Certification (ISCC EU) Evropskega parlamenta in Sveta za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  )

1

182

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/603 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema KZR INiG za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  )

1

185

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/604 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  )

1

188

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/605 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema REDcert-EU za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  )

1

191

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/606 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  )

1

194

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/607 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Roundtable on Sustainable Biomaterials EU RED (RSB EU RED) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  )

1

197

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/608 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  )

1

200

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/609 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema SURE za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  )

1

203

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/610 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  )

1

206

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/611 z dne 8. aprila 2022 o priznavanju prostovoljnega sistema Universal Feed Assurance Scheme (UFAS) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva (
  1
  )

1

209

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (EU) 2022/328 z dne 25. februarja 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 833/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini ( UL L 49, 25.2.2022 ) | 212 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/558 z dne 6. aprila 2022 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ( UL L 108, 7.4.2022 ) | 213 |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 833/2014 z dne 31. julija 2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini ( UL L 229, 31.7.2014 ) | 214 |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 692/2014 z dne 23. junija 2014 o omejitvah uvoza blaga s poreklom s Krima ali iz Sevastopola v Unijo, kot odgovor na nezakonito priključitev Krima in Sevastopola ( UL L 183, 24.6.2014 ) | 215 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (EU) 2022/328 z dne 25. februarja 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 833/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini ( UL L 49, 25.2.2022 )

( UL L 49, 25.2.2022 )

212

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/558 z dne 6. aprila 2022 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ( UL L 108, 7.4.2022 )

( UL L 108, 7.4.2022 )

213

*

Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 833/2014 z dne 31. julija 2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini ( UL L 229, 31.7.2014 )

( UL L 229, 31.7.2014 )

214

*

Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 692/2014 z dne 23. junija 2014 o omejitvah uvoza blaga s poreklom s Krima ali iz Sevastopola v Unijo, kot odgovor na nezakonito priključitev Krima in Sevastopola ( UL L 183, 24.6.2014 )

( UL L 183, 24.6.2014 )

215

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/1

---

UREDBA (EU) 2022/590 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. aprila 2022

o spremembi Uredbe (ES) št. 138/2004 glede regionalnih ekonomskih računov za kmetijstvo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) vzpostavlja Evropski sistem računov 2010 (ESR 2010) ter vsebuje referenčni okvir skupnih standardov, opredelitev, klasifikacij in računovodskih pravil za pripravo računov držav članic za statistične zahteve Unije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) vzpostavlja Evropski sistem računov 2010 (ESR 2010) ter vsebuje referenčni okvir skupnih standardov, opredelitev, klasifikacij in računovodskih pravil za pripravo računov držav članic za statistične zahteve Unije.

| (2) | Uredba (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostavlja ekonomske račune za kmetijstvo (ERK) v Uniji z določitvijo metodologije in rokov za pošiljanje kmetijskih računov. ERK so satelitski računi nacionalnih računov, kakor so določeni v ESR 2010, namenjeni pa so pridobitvi harmoniziranih in med državami članicami primerljivih rezultatov za pripravo računov za namene Unije. Evropsko računsko sodišče je leta 2016 objavilo posebno poročilo št. 1/2016 z naslovom „Ali je sistem Komisije za merjenje smotrnosti poslovanja v zvezi z dohodki kmetov dobro zasnovan in temelji na zanesljivih podatkih?“. Poročilo vključuje utemeljena in relevantna opažanja in priporočila v zvezi z ERK in Uredbo (ES) št. 138/2004. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostavlja ekonomske račune za kmetijstvo (ERK) v Uniji z določitvijo metodologije in rokov za pošiljanje kmetijskih računov. ERK so satelitski računi nacionalnih računov, kakor so določeni v ESR 2010, namenjeni pa so pridobitvi harmoniziranih in med državami članicami primerljivih rezultatov za pripravo računov za namene Unije. Evropsko računsko sodišče je leta 2016 objavilo posebno poročilo št. 1/2016 z naslovom „Ali je sistem Komisije za merjenje smotrnosti poslovanja v zvezi z dohodki kmetov dobro zasnovan in temelji na zanesljivih podatkih?“. Poročilo vključuje utemeljena in relevantna opažanja in priporočila v zvezi z ERK in Uredbo (ES) št. 138/2004.

| (3) | Regionalni ekonomski računi za kmetijstvo (RERK) so ERK, prilagojeni na regionalni ravni. Samo nacionalni podatki ne morejo prikazati celotne in včasih zapletene slike dogajanja na podrobnejši ravni. Zato podatki na regionalni ravni prispevajo k boljšemu razumevanju raznovrstnosti regij ter dopolnjujejo informacije za Unijo, euroobmočje in posamezne države članice, hkrati pa so odgovor na večjo potrebo po statističnih podatkih za prevzem odgovornosti in povečujejo raven harmoniziranosti, učinkovitosti in doslednosti kmetijske statistike Unije. Zato je treba RERK vključiti v Uredbo (ES) št. 138/2004, kar zadeva metodologijo in program pošiljanja podatkov. |
| --- | --- |

(3)

Regionalni ekonomski računi za kmetijstvo (RERK) so ERK, prilagojeni na regionalni ravni. Samo nacionalni podatki ne morejo prikazati celotne in včasih zapletene slike dogajanja na podrobnejši ravni. Zato podatki na regionalni ravni prispevajo k boljšemu razumevanju raznovrstnosti regij ter dopolnjujejo informacije za Unijo, euroobmočje in posamezne države članice, hkrati pa so odgovor na večjo potrebo po statističnih podatkih za prevzem odgovornosti in povečujejo raven harmoniziranosti, učinkovitosti in doslednosti kmetijske statistike Unije. Zato je treba RERK vključiti v Uredbo (ES) št. 138/2004, kar zadeva metodologijo in program pošiljanja podatkov.

| (4) | Statistika ni več zgolj eden od številnih virov informacij za oblikovanje politik, temveč ima v postopku odločanja osrednjo vlogo. Za odločanje na podlagi dokazov je potrebna statistika, ki ustreza visokim merilom kakovosti, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4), v skladu z nameni, za katere se uporablja. |
| --- | --- |

(4)

Statistika ni več zgolj eden od številnih virov informacij za oblikovanje politik, temveč ima v postopku odločanja osrednjo vlogo. Za odločanje na podlagi dokazov je potrebna statistika, ki ustreza visokim merilom kakovosti, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4), v skladu z nameni, za katere se uporablja.

| (5) | Visokokakovostni statistični podatki na regionalni ravni so osrednje orodje za izvajanje, spremljanje, vrednotenje, pregled in ocenjevanje gospodarskih, okoljskih in socialnih posledic politik, povezanih s kmetijstvom v Uniji, zlasti skupne kmetijske politike (SKP), vključno z ukrepi za razvoj podeželja, novim modelom SKP za izvajanje te politike in nacionalnimi strateškimi načrti, pa tudi s politikami Unije, ki so med drugim povezane z okoljem, podnebnimi spremembami, biotsko raznovrstnostjo, krožnim gospodarstvom, rabo zemljišč, uravnoteženim in trajnostnim regionalnim razvojem, javnim zdravjem, dobrobitjo živali, prehransko varnostjo in zanesljivostjo preskrbe s hrano ter cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj. RERK so prav tako ključni za natančno oceno prispevka kmetijskega sektorja k uresničitvi evropskega zelenega dogovora, zlasti strategije „od vil do vilic“ in strategije Unije za biotsko raznovrstnost. Vse bolj se priznava vloga regij in regionalnih podatkov pri izvajanju SKP. Regije so pomembno gonilo za ustvarjanje delovnih mest in trajnostne gospodarske rasti v Uniji in zagotavljajo boljše podatke za ocenjevanje trajnosti kmetijskega sektorja za okolje, ljudi, regije in gospodarstvo. |
| --- | --- |

(5)

Visokokakovostni statistični podatki na regionalni ravni so osrednje orodje za izvajanje, spremljanje, vrednotenje, pregled in ocenjevanje gospodarskih, okoljskih in socialnih posledic politik, povezanih s kmetijstvom v Uniji, zlasti skupne kmetijske politike (SKP), vključno z ukrepi za razvoj podeželja, novim modelom SKP za izvajanje te politike in nacionalnimi strateškimi načrti, pa tudi s politikami Unije, ki so med drugim povezane z okoljem, podnebnimi spremembami, biotsko raznovrstnostjo, krožnim gospodarstvom, rabo zemljišč, uravnoteženim in trajnostnim regionalnim razvojem, javnim zdravjem, dobrobitjo živali, prehransko varnostjo in zanesljivostjo preskrbe s hrano ter cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj. RERK so prav tako ključni za natančno oceno prispevka kmetijskega sektorja k uresničitvi evropskega zelenega dogovora, zlasti strategije „od vil do vilic“ in strategije Unije za biotsko raznovrstnost. Vse bolj se priznava vloga regij in regionalnih podatkov pri izvajanju SKP. Regije so pomembno gonilo za ustvarjanje delovnih mest in trajnostne gospodarske rasti v Uniji in zagotavljajo boljše podatke za ocenjevanje trajnosti kmetijskega sektorja za okolje, ljudi, regije in gospodarstvo.

| (6) | V skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (5) bi bilo treba javnosti omogočiti dostop do podatkov, ki se zberejo na podlagi te uredbe in niso objavljeni. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (5) bi bilo treba javnosti omogočiti dostop do podatkov, ki se zberejo na podlagi te uredbe in niso objavljeni.

| (7) | Uredba (ES) št. 223/2009 določa pravni okvir za evropsko statistiko ter od držav članic zahteva, da upoštevajo statistična načela in merila kakovosti iz navedene uredbe. Poročila o kakovosti so bistvena, da se oceni in izboljša kakovost evropske statistike ter da se kakovost sporoča. Odbor za evropski statistični sistem (v nadaljnjem besedilu: Odbor za ESS) je kot evropski statistični standard za poročanje o kakovosti potrdil enotno integrirano metapodatkovno strukturo, pri čemer je z enotnimi standardi in harmoniziranimi metodami prispeval k izpolnitvi zahtev glede kakovosti statistike iz Uredbe (ES) št. 223/2009, zlasti iz člena 12(3) navedene uredbe. Sredstva bi bilo treba uporabljati optimalno in čim bolj zmanjšati breme poročanja. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (ES) št. 223/2009 določa pravni okvir za evropsko statistiko ter od držav članic zahteva, da upoštevajo statistična načela in merila kakovosti iz navedene uredbe. Poročila o kakovosti so bistvena, da se oceni in izboljša kakovost evropske statistike ter da se kakovost sporoča. Odbor za evropski statistični sistem (v nadaljnjem besedilu: Odbor za ESS) je kot evropski statistični standard za poročanje o kakovosti potrdil enotno integrirano metapodatkovno strukturo, pri čemer je z enotnimi standardi in harmoniziranimi metodami prispeval k izpolnitvi zahtev glede kakovosti statistike iz Uredbe (ES) št. 223/2009, zlasti iz člena 12(3) navedene uredbe. Sredstva bi bilo treba uporabljati optimalno in čim bolj zmanjšati breme poročanja.

| (8) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za ureditev za poročila o kakovosti in njihovo vsebino. Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z morebitnimi odstopanji od zahtev RERK. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za ureditev za poročila o kakovosti in njihovo vsebino. Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z morebitnimi odstopanji od zahtev RERK. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (9) | Z ERK se evropskim oblikovalcem politik trikrat letno zagotovijo pomembni letni makroekonomski podatki, kot je določeno v Prilogi II k tej uredbi. Sedanji rok za pošiljanje drugih ocen ERK, ki je eno od treh pošiljanj podatkov, ki se izvedejo na leto, po koncu referenčnega obdobja ne zagotavlja veliko časa za zbiranje izboljšanih podatkov v primerjavi s podatki, ki so bili predloženi za prve ocene ERK. Da bi se izboljšala kakovost drugih ocen ERK, je treba zadevni rok za pošiljanje nekoliko podaljšati. |
| --- | --- |

(9)

Z ERK se evropskim oblikovalcem politik trikrat letno zagotovijo pomembni letni makroekonomski podatki, kot je določeno v Prilogi II k tej uredbi. Sedanji rok za pošiljanje drugih ocen ERK, ki je eno od treh pošiljanj podatkov, ki se izvedejo na leto, po koncu referenčnega obdobja ne zagotavlja veliko časa za zbiranje izboljšanih podatkov v primerjavi s podatki, ki so bili predloženi za prve ocene ERK. Da bi se izboljšala kakovost drugih ocen ERK, je treba zadevni rok za pošiljanje nekoliko podaljšati.

| (10) | Uredbo (ES) št. 138/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 138/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ker cilja te uredbe, in sicer vključitev RERK v sedanji pravni okvir za evropsko statistiko o ERK, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi skladnosti in primerljivosti lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(11)

Ker cilja te uredbe, in sicer vključitev RERK v sedanji pravni okvir za evropsko statistiko o ERK, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi skladnosti in primerljivosti lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (12) | Opravljena so bila posvetovanja z Odborom za ESS – |
| --- | --- |

(12)

Opravljena so bila posvetovanja z Odborom za ESS –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 138/2004 se spremeni:

| (1) | v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Podatki se prvič pošljejo novembra 2003.
  Podatki za regionalne ekonomske račune za kmetijstvo (RERK) na ravni NUTS 2 v smislu Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) pa se prvič pošljejo do 30. septembra 2023.


  (*1)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (nuts) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(1)

v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Podatki se prvič pošljejo novembra 2003.

Podatki za regionalne ekonomske račune za kmetijstvo (RERK) na ravni NUTS 2 v smislu Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) pa se prvič pošljejo do 30. septembra 2023.

(*1)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (nuts) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).“;"

*1

| (2) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 3a
  Izkazovanje statistike
  Komisija (Eurostat) brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (*2) in Uredbo (ES) št. 223/2009 podatke, ki so ji bili poslani v skladu s členom 3 te uredbe, izkazuje brezplačno na spletu.


  Člen 3b
  Ocena kakovosti

  1.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev kakovosti poslanih podatkov in metapodatkov.


  2.   V tej uredbi se za podatke, ki jih je treba poslati v skladu s členom 3 te uredbe, uporabljajo merila kakovosti, določena v členu 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009.


  3.   Komisija (Eurostat) oceni kakovost poslanih podatkov. V ta namen države članice Komisiji (Eurostatu) poročilo o kakovosti prvič pošljejo najpozneje do 31. decembra 2025 in nato vsakih pet let za nabore podatkov, poslane v poročevalskem obdobju.


  4.   Pri uporabi meril kakovosti, določenih v členu 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009, za podatke, ki se pošljejo v skladu s členom 3 te Uredbe, Komisija z izvedbenimi akti opredeli načine, strukturo in kazalnike ocenjevanja za poročila o kakovosti iz odstavka 3 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 4a(2) te uredbe. Z njimi se državam članicam ne naložijo znatna dodatna bremena ali stroški.


  5.   Države članice nemudoma zagotovijo Komisiji (Eurostat) vse pomembne informacije ali spremembe v zvezi z izvajanjem te uredbe, ki bi kakor koli bistveno vplivale na kakovost poslanih podatkov.


  6.   Države članice Komisiji (Eurostatu) na ustrezno utemeljeno zahtevo brez odlašanja zagotovijo vsa dodatna pojasnila, potrebna za oceno kakovosti statističnih podatkov.



  (*2)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Unije (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).“;" |
| --- | --- |

(2)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 3a

Izkazovanje statistike

Komisija (Eurostat) brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (*2) in Uredbo (ES) št. 223/2009 podatke, ki so ji bili poslani v skladu s členom 3 te uredbe, izkazuje brezplačno na spletu.

Člen 3b

Ocena kakovosti

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev kakovosti poslanih podatkov in metapodatkov.

2.   V tej uredbi se za podatke, ki jih je treba poslati v skladu s členom 3 te uredbe, uporabljajo merila kakovosti, določena v členu 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009.

3.   Komisija (Eurostat) oceni kakovost poslanih podatkov. V ta namen države članice Komisiji (Eurostatu) poročilo o kakovosti prvič pošljejo najpozneje do 31. decembra 2025 in nato vsakih pet let za nabore podatkov, poslane v poročevalskem obdobju.

4.   Pri uporabi meril kakovosti, določenih v členu 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009, za podatke, ki se pošljejo v skladu s členom 3 te Uredbe, Komisija z izvedbenimi akti opredeli načine, strukturo in kazalnike ocenjevanja za poročila o kakovosti iz odstavka 3 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 4a(2) te uredbe. Z njimi se državam članicam ne naložijo znatna dodatna bremena ali stroški.

5.   Države članice nemudoma zagotovijo Komisiji (Eurostat) vse pomembne informacije ali spremembe v zvezi z izvajanjem te uredbe, ki bi kakor koli bistveno vplivale na kakovost poslanih podatkov.

6.   Države članice Komisiji (Eurostatu) na ustrezno utemeljeno zahtevo brez odlašanja zagotovijo vsa dodatna pojasnila, potrebna za oceno kakovosti statističnih podatkov.

(*2)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Unije (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).“;"

*2

| (3) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 4a
  Postopek v odboru

  1.   Komisiji pomaga Odbor za evropski statistični sistem, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.


  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.



  Člen 4b
  Odstopanja

  1.   Če bi bile za uporabo te uredbe potrebne večje prilagoditve nacionalnega statističnega sistema države članice v zvezi z izvajanjem poglavja VII Priloge I in programa pošiljanja podatkov za RERK iz Priloge II, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi tej državi članici odobri odstopanja za največ dve leti. Vendar prvi datum za pošiljanje podatkov za RERK v nobenem primeru ne sme biti pozneje od 30. septembra 2025. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 4a(2).


  2.   Država članica, ki se odloči, da bo uporabila odstopanje iz odstavka 1, Komisiji predloži ustrezno utemeljeno zahtevo za tako odstopanje do 21. avgusta 2022.


  3.   Unija lahko nacionalnim statističnim uradom in drugim nacionalnim organom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 223/2009 dodeli finančne prispevke iz splošnega proračuna za kritje stroškov izvajanja te uredbe, kadar je treba za vzpostavitev RERK temeljito prilagoditi nacionalni statistični sistem države članice.“; |
| --- | --- |

(3)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 4a

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za evropski statistični sistem, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 4b

Odstopanja

1.   Če bi bile za uporabo te uredbe potrebne večje prilagoditve nacionalnega statističnega sistema države članice v zvezi z izvajanjem poglavja VII Priloge I in programa pošiljanja podatkov za RERK iz Priloge II, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi tej državi članici odobri odstopanja za največ dve leti. Vendar prvi datum za pošiljanje podatkov za RERK v nobenem primeru ne sme biti pozneje od 30. septembra 2025. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 4a(2).

2.   Država članica, ki se odloči, da bo uporabila odstopanje iz odstavka 1, Komisiji predloži ustrezno utemeljeno zahtevo za tako odstopanje do 21. avgusta 2022.

3.   Unija lahko nacionalnim statističnim uradom in drugim nacionalnim organom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 223/2009 dodeli finančne prispevke iz splošnega proračuna za kritje stroškov izvajanja te uredbe, kadar je treba za vzpostavitev RERK temeljito prilagoditi nacionalni statistični sistem države članice.“;

| (4) | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(4)

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi;

| (5) | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 6. aprila 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

C. BEAUNE

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 29. marca 2022.

1

(2)  Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

2

(3)  Uredba (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. decembra 2003 o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti (UL L 33, 5.2.2004, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

4

(5)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

5

(6)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

6

---

PRILOGA I

Priloga I k Uredbi (ES) št. 138/2004 se spremeni:

| (1) | v oddelku „Vsebina“ se doda naslednje poglavje:







  „VII. | Regionalni ekonomski računi za kmetijstvo (RERK) |
| --- | --- | --- |

(1)

v oddelku „Vsebina“ se doda naslednje poglavje:

„VII.

| A. | Splošna načela |
| --- | --- |

A.

| 1. | Uvod |
| --- | --- |

1.

| 2. | Regionalno gospodarstvo, regionalno ozemlje |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osnovna enota pri izdelavi RERK |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metode za izdelavo RERK |
| --- | --- |

4.

| 5. | Koncepta rezidenčnosti in ozemlja |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kmetijska dejavnost in značilne enote |
| --- | --- |

6.

| B. | Transakcije s proizvodi |
| --- | --- |

B.

| 1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vmesna potrošnja |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bruto investicije |
| --- | --- |

3.

| C. | Razdelitvene transakcije in drugi tokovi |
| --- | --- |

C.

| 1. | Splošna pravila |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dodana vrednost |
| --- | --- |

2.

| 3. | Potrošnja stalnega kapitala |
| --- | --- |

3.

| 4. | Subvencije |
| --- | --- |

4.

| 6. | Davki. |
| --- | --- |

6.

| 5. | Sredstva za zaposlene |
| --- | --- |

5.

| 7. | Neto poslovni presežek |
| --- | --- |

7.

| 8. | Obresti, najemnine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Podjetniški dohodek v kmetijstvu: splošna pravila za izračun |
| --- | --- |

9.

| D. | Kratek vpogled v izvajanje |
| --- | --- |

D.

| 1. | Uvod |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev regionalnega kmetijstva |
| --- | --- |

2.

| 3. | Merjenje kmetijske proizvodnje |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neločljive nekmetijske dopolnilne dejavnosti |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vmesna potrošnja“; |
| --- | --- |

5.

| (2) | v točki 1.27 se tretja alinea nadomesti z:






  „– | po dogovoru proizvodnja bruto investicij v osnovna sredstva v obliki nekmetijskih proizvodov (kot so stavbe ali stroji) za lastne potrebe ne velja kot pomožna dejavnost. Šteje se, da je ta proizvodnja bruto investicij v osnovna sredstva v obliki nekmetijskih proizvodov za lastno končno porabo ločljiva dejavnost in je zajeta kot proizvodnja prepoznavne lokalne EED. Podobno je treba obravnavati nastanitvene storitve, ki so na voljo zaposlenim kot nadomestilo v naravi (v računu ustvarjanja dohodka so zajete kot nadomestilo v naravi),“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v točki 1.27 se tretja alinea nadomesti z:

„–

po dogovoru proizvodnja bruto investicij v osnovna sredstva v obliki nekmetijskih proizvodov (kot so stavbe ali stroji) za lastne potrebe ne velja kot pomožna dejavnost. Šteje se, da je ta proizvodnja bruto investicij v osnovna sredstva v obliki nekmetijskih proizvodov za lastno končno porabo ločljiva dejavnost in je zajeta kot proizvodnja prepoznavne lokalne EED. Podobno je treba obravnavati nastanitvene storitve, ki so na voljo zaposlenim kot nadomestilo v naravi (v računu ustvarjanja dohodka so zajete kot nadomestilo v naravi),“;

| (3) | točka 2.006 se nadomesti z naslednjim:






  „2.006. | V ERK je treba cene zaokrožiti na najbližje celo število ali jih navesti do enega ali dveh decimalnih mest natančno, odvisno od statistične zanesljivosti razpoložljivih cen. Za izdelavo ERK so potrebne ustrezne informacije o cenah v zvezi s kmetijskimi vložki in proizvodnjo.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

točka 2.006 se nadomesti z naslednjim:

„2.006.

| (4) | v točki 2.108 se točka (g) nadomesti z naslednjim:






  „(g) | nadomestilo za storitve, vsebovane v bruto premijah za zavarovanje, ki podjetju zagotavlja kritje pred tveganji, kakršna so izguba živine, škoda zaradi toče, pozebe, požara in neviht. Preostanek, torej neto premija, je sestavni del bruto premije, ki je na razpolago zavarovalnici za poravnavanje terjatev.
  Natančna porazdelitev bruto premij na dva sestavna dela se lahko opravi samo za nacionalno gospodarstvo v celoti, kot v primeru nacionalnih računov. Razdelitev sestavnega dela storitve med proizvodne panoge se običajno opravi z ustreznimi ključi za razdelitev, v povezavi s sestavo tabel vložek-rezultat. Zato se je potrebno pri izpolnjevanju te postavke v ERK sklicevati na nacionalne račune (za zajemanje subvencij v zvezi z zavarovalnimi storitvami, glej 3.063, opomba 1);“; |
| --- | --- | --- |

(4)

v točki 2.108 se točka (g) nadomesti z naslednjim:

„(g)

nadomestilo za storitve, vsebovane v bruto premijah za zavarovanje, ki podjetju zagotavlja kritje pred tveganji, kakršna so izguba živine, škoda zaradi toče, pozebe, požara in neviht. Preostanek, torej neto premija, je sestavni del bruto premije, ki je na razpolago zavarovalnici za poravnavanje terjatev.

Natančna porazdelitev bruto premij na dva sestavna dela se lahko opravi samo za nacionalno gospodarstvo v celoti, kot v primeru nacionalnih računov. Razdelitev sestavnega dela storitve med proizvodne panoge se običajno opravi z ustreznimi ključi za razdelitev, v povezavi s sestavo tabel vložek-rezultat. Zato se je potrebno pri izpolnjevanju te postavke v ERK sklicevati na nacionalne račune (za zajemanje subvencij v zvezi z zavarovalnimi storitvami, glej 3.063, opomba 1);“;

| (5) | v točki 2.136 se tretja alinea nadomesti z:






  „– | spremembe v razvrstitvi ali strukturi osnovnih sredstev: npr. spremembe gospodarskega namena kmetijskih zemljišč, molzne živine, namenjene proizvodnji mesa (prim. 2.149, opomba 1), ali kmetijskih objektov, ki so bili spremenjeni za zasebno ali drugo ekonomsko rabo.“; |
| --- | --- | --- |

(5)

v točki 2.136 se tretja alinea nadomesti z:

„–

spremembe v razvrstitvi ali strukturi osnovnih sredstev: npr. spremembe gospodarskega namena kmetijskih zemljišč, molzne živine, namenjene proizvodnji mesa (prim. 2.149, opomba 1), ali kmetijskih objektov, ki so bili spremenjeni za zasebno ali drugo ekonomsko rabo.“;

| (6) | doda se naslednje poglavje:
  „VII.   REGIONALNI EKONOMSKI RAČUNI ZA KMETIJSTVO (RERK)
  A.   SPLOŠNA NAČELA
  1.   Uvod








  7.01. | Regionalni računi imajo pomembno vlogo pri oblikovanju, izvajanju in vrednotenju regionalnih politik. Objektivni, zanesljivi, dosledni, jasni, primerljivi, ustrezni in usklajeni regionalni statistični kazalniki so trdna podlaga za politike, namenjene zmanjševanju gospodarskih in socialnih razlik med regijami Unije. |
| --- | --- | --- |

(6)

doda se naslednje poglavje:

„VII.   REGIONALNI EKONOMSKI RAČUNI ZA KMETIJSTVO (RERK)

A.   SPLOŠNA NAČELA

1.   Uvod

7.01.

| 7.02. | RERK so ERK, prilagojeni na regionalni ravni. |
| --- | --- |

7.02.

| 7.03. | RERK vsebujejo isti sklop računov kot ERK, vendar so zaradi konceptualnih težav in težav z merjenjem regionalni računi bolj omejeni v obsegu in manj podrobni kot ERK na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

7.03.

| 7.04. | RERK so regionalni računi in se izdelajo na podlagi regionalnih podatkov, ki se zbirajo neposredno, in nacionalnih podatkov z regionalnimi razčlenitvami, ki temeljijo na predpostavkah. Predpostavke so potrebne pri izdelavi regionalnih računov zaradi pomanjkanja dovolj popolnih, pravočasnih in zanesljivih regionalnih informacij. To pomeni, da se nekatere medregionalne razlike ne odražajo nujno v regionalnih računih (ESR 2010, 13.08). |
| --- | --- |

7.04.

2.   Regionalno gospodarstvo, regionalno ozemlje

| 7.05. | Za vsako izdelavo regionalnih računov, ne glede na to, ali se nanašajo na gospodarske panoge ali na institucionalne sektorje, je potrebna stroga opredelitev regionalnega gospodarstva in regionalnega ozemlja. V teoriji kmetijska dejavnost v regiji zajema enote (kmetijska gospodarstva), ki se ukvarjajo s kmetijskimi dejavnostmi (prim. 1.60 do 1.66) na regionalnem ozemlju. |
| --- | --- |

7.05.

| 7.06. | Regionalno gospodarstvo države je del celotnega gospodarstva te države. Celotno gospodarstvo je opredeljeno z institucionalnimi enotami in sektorji. Sestavljeno je iz vseh institucionalnih enot, ki imajo središče glavnega ekonomskega interesa na ekonomskem ozemlju države. Ekonomsko ozemlje ne sovpada popolnoma z geografskim ozemljem (prim. 7.08). Ekonomsko ozemlje države se deli na regionalna ozemlja in zunajregionalno ozemlje (ESR 2010, 13.09). |
| --- | --- |

7.06.

| 7.07. | Regionalno ozemlje, kot je opredeljeno v ESR 2010, sestavlja tisti del ekonomskega ozemlja države, ki je neposredno dodeljen regiji. Prosta območja, carinska skladišča in tovarne pod carinskim nadzorom, so priključena regijam, v katerih se nahajajo. |
| --- | --- |

7.07.

| 7.08. | Vendar ta razdelitev ozemlja ni popolnoma skladna s konceptom nacionalnega ekonomskega ozemlja, ki se uporablja pri nacionalni računih. Zunajregionalno ozemlje sestavljajo deli ekonomskega ozemlja države, ki jih ni mogoče neposredno priključiti samo eni regiji in ki so izključeni iz RERK, tj.:






  (a) | zračni prostor države, ozemeljske vode in epikontinentalni pas v mednarodnih vodah, nad katerimi ima država izključne pravice; |
| --- | --- | --- |

7.08.

(a)

zračni prostor države, ozemeljske vode in epikontinentalni pas v mednarodnih vodah, nad katerimi ima država izključne pravice;

| (b) | ozemeljske enklave, tj. geografska ozemlja v tujini, ki jih v skladu z mednarodnimi pogodbami ali sporazumi med državami uporabljajo državne agencije države (veleposlaništva, konzulati, vojaška oporišča, znanstvene postaje itd.); |
| --- | --- |

(b)

ozemeljske enklave, tj. geografska ozemlja v tujini, ki jih v skladu z mednarodnimi pogodbami ali sporazumi med državami uporabljajo državne agencije države (veleposlaništva, konzulati, vojaška oporišča, znanstvene postaje itd.);

| (c) | nahajališča nafte, zemeljskega plina itd. v mednarodnih vodah zunaj epikontinentalnega pasu države, ki jih izkoriščajo rezidenčne enote. |
| --- | --- |

(c)

nahajališča nafte, zemeljskega plina itd. v mednarodnih vodah zunaj epikontinentalnega pasu države, ki jih izkoriščajo rezidenčne enote.

| 7.09. | Statistična klasifikacija teritorialnih enot (NUTS), vzpostavljena z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), zagotavlja enotno in enolično razčlenitev ekonomskega ozemlja Unije. Za RERK se zahtevajo statistični podatki na ravni NUTS 2, kot so običajno vzpostavljeni v skladu s sedanjo ureditvijo iz navedene uredbe. Za nacionalne namene se lahko regionalni računi pripravijo tudi na podrobnejši regionalni ravni, in sicer na ravni NUTS 3, kadar je potrebno (ESR 2010, 13.12). |
| --- | --- |

7.09.

3.   Osnovna enota pri izdelavi RERK

| 7.10. | Enote, ki jih gospodarske panoge uporabljajo za regionalne račune, so lokalne EED. Lokalna EED je proizvodna enota v merljivi obliki. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Statistični pristop (gospodarska panoga) lahko deluje na podlagi merljive enote, četudi to pomeni odstopanje od posamezne dejavnosti. Tako kot SNR 2008 tudi ESR 2010 daje prednost statističnemu pristopu in lokalni EED pri izdelavi nacionalnih računov po gospodarskih panogah. Zato opredeljujejo isto enoto za gospodarske panoge, ne glede na to, ali so gospodarske panoge zajete na regionalni ali nacionalni ravni. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Tako kot pri ERK se tudi pri RERK kot osnovna enota za kmetijsko dejavnost uporablja kmetijsko gospodarstvo, ki je „prilagojeno“ ob upoštevanju nekaterih dogovorov, da bi bilo skladno z zadevnimi cilji. Za to izbiro obstajata dva ključna razloga. Po eni strani je enota „kmetijsko gospodarstvo“ lokalna EED za kmetijstvo (prim. 1.09 do 1.17), opredeljena kot del EED, ki se nanaša na lokalno raven. Lokalna EED je tudi najprimernejša enota za kmetijsko dejavnost, tudi če vključuje nekmetijske dopolnilne dejavnosti, ki jih ni mogoče prikazati ločeno od kmetijskih dejavnosti (prim. 1.15 in 1.16, 1.25 do 1.32). |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Uporaba kmetijskega gospodarstva kot osnovne enote pomeni vključitev nekmetijskih dopolnilnih dejavnosti teh kmetijskih gospodarstev v RERK (prim. 7.12). Ker je namen ERK merjenje, opisovanje in analiza ustvarjanja dohodka iz kmetijske gospodarske dejavnosti, izključujejo enote, ki proizvajajo samo prostočasne dejavnosti (npr. vrtove in zasebno vzrejo živine). Nasprotno pa so v ERK zajete enote, ki se ukvarjajo s kmetijstvom za lastno oskrbo (prim. 1.24). |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Kmetijsko gospodarstvo je referenčna enota za statistične raziskave v zvezi s kmetijstvom, ne glede na to, ali so nacionalne ali regionalne. Prednost tega je, da lahko vrednotenje proizvodnje v količinskem smislu temelji neposredno na statističnih sistemih za merjenje površin, pridelka, velikosti čred itd. Izbira kmetijskega gospodarstva prispeva tudi k večji računovodski doslednosti. |
| --- | --- |

7.14.

4.   Metode za izdelavo RERK

| 7.15. | V ESR (ESR 2010, 13.24 do 13.32) sta predlagani dve metodi, ki se uporabljata za gospodarske dejavnosti oziroma za institucionalne sektorje: metoda od spodaj navzgor in metoda od zgoraj navzdol. Metoda od spodaj navzgor temelji na zbiranju podatkov na ravni enot (lokalnih EED, institucionalnih enot), ki se nato seštejejo, da se pridobi regionalna vrednost za različne agregate. Metoda od zgoraj navzdol rekonstruira regionalne vrednosti z razčlenitvijo nacionalne vrednosti, pri čemer se uporabi kazalnik, ki čim bolje odraža regionalno porazdelitev zadevne spremenljivke. Obe metodi se lahko tudi združita na različne načine, in sicer v kombinacije, ki se v ESR imenujejo „kombinirane metode od spodaj navzgor in od zgoraj navzdol“. Izogniti pa se je treba zbiranju istih informacij več kot enkrat, da se prepreči odvečno poročanje. Vendar ima prednost metoda od spodaj navzgor, čeprav se v številnih primerih dejansko uporabljajo kombinirane metode od spodaj navzgor in od zgoraj navzdol. Podrobnosti o posamezni metodi in virih se povsem pregledno določijo v poročilih o kakovosti, kjer se navede, kateri regionalni podatki so bili zbrani neposredno in kateri podatki temeljijo na nacionalnih podatkih z regionalnimi razčlenitvam na podlagi domnev. |
| --- | --- |

7.15.

5.   Koncepta rezidenčnosti in ozemlja

| 7.16. | Ekonomske transakcije tako podjetij kot gospodinjstev lahko segajo čez regionalne meje. Podjetja lahko delujejo tudi v več kot eni regiji, bodisi na stalnih lokacijah bodisi začasno, npr. velike kmetije lahko opravljajo delo v različnih regijah. Zato je potrebno jasno načelo, ki bo državam članicam v pomoč pri doslednem razporejanju te medregionalne dejavnosti določeni regiji. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Regionalni računi gospodarskih panog temeljijo na merilu rezidenčnosti proizvodne enote. Vsaka gospodarska panoga na regionalni ravni se nanaša na skupino lokalnih EED iste ali podobne glavne gospodarske dejavnosti, ki imajo središče ekonomskega interesa na navedenem regionalnem ozemlju. Pogosteje je to središče interesa povezano z določeno dolgoročno lokacijo v regiji, kot v primeru institucionalnih enot, ki jim pripadajo lokalne EED. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Vendar imajo regionalni računi številne posebnosti. Pri nekaterih dejavnostih regije ni vedno enostavno opredeliti kot točno določeno območje. Povezava med lokacijo sedeža in fizično lokacijo kmetijskega gospodarstva lahko povzroči težave, saj lahko dejavnike kmetijske proizvodnje upravlja sedež v drugi regiji. Za RERK je pomembno, da se obe entiteti ločita, zato je treba kmetijsko gospodarstvo dodeliti regiji, v kateri se nahajajo njegovi proizvodni dejavniki, in ne regiji, v kateri ima sedež. Tako lahko en sedež povzroči nastanek več enot v smislu RERK, tj. toliko enot, kolikor je rezidenčnih regij za lokalne EED, ki so izven regije sedeža. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | Alternativni koncept, ki se na splošno ne uporablja v nacionalnih in regionalnih računih, bi bil strogo ozemeljski. Po tem konceptu se dejavnosti dodelijo ozemlju, na katerem dejansko potekajo, ne glede na rezidenčnost enot, vključenih v dejavnost. |
| --- | --- |

7.19.

| 7.20. | Čeprav ima rezidenčni pristop prednost pri regionalni dodelitvi transakcij rezidenčnih enot, ESR 2010 ponuja nekaj omejenih možnosti za uporabo ozemeljskega pristopa (ESR 2010, 13.21), in sicer kadar se ustvarijo namišljene enote za zemljišča in zgradbe v regiji ali državi, v kateri se zemljišča ali zgradbe nahajajo. |
| --- | --- |

7.20.

| 7.21. | V hipotetičnem primeru, ko enote, ki so rezidenti v regiji, opravljajo dejavnosti samo na svojem regionalnem ozemlju, koncept rezidenčnosti sovpada s konceptom ozemlja. To velja tudi za regionalno dodelitev na podlagi namišljenih enot, ustvarjenih za zemljišča in zgradbe ter za podjetja brez ločene pravne osebnosti v drugih državah ali regijah, ki se razlikujejo od rezidenčne regije lastnika. |
| --- | --- |

7.21.

6.   Kmetijska dejavnost in značilne enote

| 7.22. | Gospodarska panoga je sestavljena iz vseh lokalnih EED, ki opravljajo enako ali podobno gospodarsko dejavnost (prim. 1.59). Kmetijska dejavnost, kot je opisana v ERK, načeloma ustreza oddelku 01 v NACE po reviziji 2, razlike pa so prikazane v 1.62 do 1.66. Področje uporabe RERK je opredeljeno na podlagi seznama značilnih dejavnosti, ki je bil pripravljen za ERK. Kmetijska dejavnost v ERK (in posledično v RERK) in gospodarska panoga, vzpostavljena za osrednji okvir nacionalnih računov, se nekoliko razlikujeta (prim. 1.93). |
| --- | --- |

7.22.

B.   TRANSAKCIJE S PROIZVODI

| 7.23. | Pri vrednotenju kmetijske proizvodnje se pojavlja določeno število specifičnih težav. Najpomembnejše so povezane s sezonskimi proizvodi, živinorejo in časovnim razporedom vknjižb v račune. Metodologija ERK določa natančna pravila o tem, kako je treba upoštevati učinke skladiščenja sezonskih proizvodov, kako je treba meriti proizvodnjo živine in kako je treba zajeti proizvode, ki so del nedokončane proizvodnje. Ta načela je treba upoštevati pri izdelavi RERK. Vendar to ne izključuje nekaterih prilagoditev na regionalni ravni, na primer za živinorejo. Poudariti je treba, da mora biti vsota regionalnega vrednotenja enaka vrednotenjem ERK. |
| --- | --- |

7.23.

1.   Proizvodnja

(a)   Merjenje proizvodnje

| 7.24. | Pri RERK proizvodnja regije pomeni vse proizvode s področja uporabe ERK, ki so jih v obračunskem obdobju v zadevni regiji proizvedle vse enote kmetijske dejavnosti, ne glede na to, ali so namenjeni za trženje izven gospodarske panoge, prodajo drugim kmetijskim gospodarstvom ali v nekaterih primerih za uporabo na istem kmetijskem gospodarstvu. Zato je treba:






  (a) | vsak kmetijski proizvod, ki zapusti kmetijsko gospodarstvo v regiji, zajeti kot del proizvodnje regije, ne glede na namembni kraj ali enoto, ki ga kupuje; |
| --- | --- | --- |

7.24.

(a)

vsak kmetijski proizvod, ki zapusti kmetijsko gospodarstvo v regiji, zajeti kot del proizvodnje regije, ne glede na namembni kraj ali enoto, ki ga kupuje;

| (b) | nekatere kmetijske proizvode, ki jih isto kmetijsko gospodarstvo uporablja kot vmesno potrošnjo, vključiti v proizvodnjo regije (prim. 2.056). |
| --- | --- |

(b)

nekatere kmetijske proizvode, ki jih isto kmetijsko gospodarstvo uporablja kot vmesno potrošnjo, vključiti v proizvodnjo regije (prim. 2.056).

| 7.25. | Proizvodni proces pri živinoreji navadno traja več let. Pri vrednotenju živine je treba razlikovati med živalmi, ki so razvrščene kot osnovna sredstva (plemenske in delovne živali, krave molznice itd.), in živalmi, ki so razvrščene kot zaloge (živali, namenjene predvsem za meso). Da bi se izognili dvojnemu štetju, se transakcije, ki vključujejo premike živali med kmetijskimi gospodarstvi (in ki se štejejo kot pozitivne prodaje za kmetijska gospodarstva, ki prodajajo živino, in negativne prodaje za kmetijska gospodarstva, ki kupujejo živino), obravnavajo, kot je navedeno v nadaljevanju:






  (a) | transakcije med kmetijskimi gospodarstvi v isti regiji, ki vključujejo živali, razvrščene kot osnovna sredstva, se (razen stroškov prenosa lastništva) medsebojno izničijo (*2); niso vpisane kot prodaje kmetijskih gospodarstev in zato niso vključene v proizvodnjo zadevne regije; |
| --- | --- | --- |

7.25.

(a)

transakcije med kmetijskimi gospodarstvi v isti regiji, ki vključujejo živali, razvrščene kot osnovna sredstva, se (razen stroškov prenosa lastništva) medsebojno izničijo (*2); niso vpisane kot prodaje kmetijskih gospodarstev in zato niso vključene v proizvodnjo zadevne regije;

| (b) | živali, ki so razvrščene kot zaloge in so predmet transakcije med regijami, se obravnavajo kot pozitivne prodaje (skupaj z izvozom) za regijo porekla, živali, kupljene iz drugih regij, pa kot negativne prodaje (skupaj z uvozom) (*3); |
| --- | --- |

(b)

živali, ki so razvrščene kot zaloge in so predmet transakcije med regijami, se obravnavajo kot pozitivne prodaje (skupaj z izvozom) za regijo porekla, živali, kupljene iz drugih regij, pa kot negativne prodaje (skupaj z uvozom) (*3);

| (c) | če se stroški prenosa lastništva (prevoz, trgovske marže itd.) nanašajo na trgovino z živalmi, razvrščenimi kot zaloge, se odštejejo od proizvodnje; to se zgodi samodejno, kadar gre za nakupe od kmetijskih gospodarstev v drugih regijah, saj so stroški del negativnih prodaj, medtem ko je treba za trgovino z živalmi med kmetijskimi gospodarstvi v isti regiji prilagoditi prodaje in s tem proizvodnjo. |
| --- | --- |

(c)

če se stroški prenosa lastništva (prevoz, trgovske marže itd.) nanašajo na trgovino z živalmi, razvrščenimi kot zaloge, se odštejejo od proizvodnje; to se zgodi samodejno, kadar gre za nakupe od kmetijskih gospodarstev v drugih regijah, saj so stroški del negativnih prodaj, medtem ko je treba za trgovino z živalmi med kmetijskimi gospodarstvi v isti regiji prilagoditi prodaje in s tem proizvodnjo.

(b)   Vrednotenje proizvodnje

| 7.26. | Proizvodnja se vrednoti v osnovnih cenah (prim. 2.082), tj. vključno s subvencijami na proizvode minus davki na proizvode. Po tej metodi izračuna je treba davke in subvencije na proizvode razčleniti po regijah. |
| --- | --- |

7.26.

2.   Vmesna potrošnja

(a)   Opredelitev

| 7.27. | Vmesna potrošnja vključuje blago (razen osnovnih sredstev) in tržne storitve, porabljene med proizvodnim procesom za proizvodnjo drugega blaga (prim. 2.097 do 2.109). |
| --- | --- |

7.27.

| 7.28. | Pri izdelavi RERK vmesna potrošnja vključuje:






  (a) | kmetijske proizvode, kupljene za porabo med proizvodnim procesom od drugih kmetijskih gospodarstev (v isti regiji ali v drugi regiji); |
| --- | --- | --- |

7.28.

(a)

kmetijske proizvode, kupljene za porabo med proizvodnim procesom od drugih kmetijskih gospodarstev (v isti regiji ali v drugi regiji);

| (b) | nekatere proizvode, ki se uporabljajo kot potrošnja znotraj enote in so bili vpisani kot proizvodnja (prim. 2.054 do 2.058 in 7.24). |
| --- | --- |

(b)

nekatere proizvode, ki se uporabljajo kot potrošnja znotraj enote in so bili vpisani kot proizvodnja (prim. 2.054 do 2.058 in 7.24).

| 7.29. | Poseben primer PMSFP se v regionalnih računih obravnava enako kot v nacionalnih računih. Če je ocena stanj posojil in vlog na voljo po regijah, se lahko uporabi metoda od spodaj navzgor. Vendar običajno ocene stanj posojil in vlog po regijah niso na voljo. V tem primeru se za razporejanje PMSFP gospodarskim panogam porabnicam uporabi druga najboljša metoda: regionalna bruto proizvodnja ali bruto dodana vrednost po gospodarskih panogah se uporabita kot razdelitvena kazalnika (ESR 2010, 13.40). |
| --- | --- |

7.29.

(b)   Vrednotenje vmesne potrošnje

| 7.30. | Vsi proizvodi in storitve, uporabljeni za vmesno potrošnjo, se vrednotijo po kupčevi ceni (brez odbitnega DDV) (prim. 2.110 do 2.114). |
| --- | --- |

7.30.

3.   Bruto investicije

| 7.31. | Bruto investicije za kmetijstvo se dodatno delijo na:






  (a) | bruto investicije v osnovna sredstva; |
| --- | --- | --- |

7.31.

(a)

bruto investicije v osnovna sredstva;

| (b) | spremembe zalog. |
| --- | --- |

(b)

spremembe zalog.

(a)   Bruto investicije v osnovna sredstva

| 7.32. | V kmetijstvu investicije v osnovna sredstva nastanejo, kadar kmetovalec pridobi ali proizvede osnovna sredstva, ki so v obdobju, daljšem od enega leta, namenjena za uporabo kot proizvodna sredstva v kmetijskem proizvodnem procesu. Merilo za dodelitev za zajemanje bruto investicij v osnovna sredstva se nanaša na gospodarske panoge porabnice in ne na gospodarsko panogo, v katero spada pravni lastnik. |
| --- | --- |

7.32.

| 7.33. | Osnovna sredstva v lasti večregionalne enote so razporejena lokalnim EED, v katerih se uporabljajo. Osnovna sredstva, ki se uporabljajo v okviru poslovnega najema, se prikažejo v regiji lastnika sredstev, osnovna sredstva, ki se uporabljajo v okviru finančnega najema, pa v regiji uporabnika (ESR 2010, 13.33). |
| --- | --- |

7.33.

| 7.34. | Nova sredstva, ki so vključena v osnovna sredstva, se vpišejo bruto, tj. brez odštetja potrošnje stalnega kapitala. Poleg tega se potrošnja stalnega kapitala običajno izračuna na podlagi teh sredstev. Neto investicije so bruto investicije z odbitkom potrošnje osnovnih sredstev. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | Proizvodne enote lahko druga drugi prodajajo obstoječa sredstva, npr. rabljene stroje. Kadar se sredstva gibljejo med gospodarskimi panogami in regijami, je treba skupno plačano ceno vključiti v bruto investicije v osnovna sredstva v eni panogi ali regiji, prejeto ceno pa je treba odšteti od bruto investicij v osnovna sredstva v drugi panogi ali regiji. Transakcijske stroške lastništva sredstev, kot so pravni stroški prodaje zemljišč in obstoječih zgradb, kupec šteje kot dodatne bruto investicije v osnovna sredstva, tudi če nekatere stroške plača prodajalec. |
| --- | --- |

7.35.

| 7.36. | Bruto investicije v osnovna sredstva za živino v regiji je treba pripraviti v skladu z ESR 2010 (3.124 do 3.138) in 2.149 do 2.161 te priloge. Bruto investicije v osnovna sredstva za živino ustrezajo razliki med pridobitvijo živine čez leto (naravni prirast in nakupi zunaj regije, vključno z uvozom), vštevši pridobitve iz lastne proizvodnje, in odsvojitvijo živine (za zakol, prodajo v druge regije, vključno z izvozom, ali katero koli drugo končno uporabo). Ko so vse regije agregirane, je treba zagotoviti, da se medregionalni tokovi medsebojno izničijo (razen stroškov prenosa lastništva), tako da je vsota vseh regionalnih bruto investicij v osnovna sredstva enaka bruto investicijam v osnovna sredstva nacionalnih kmetijskih računov. Če se uporablja metoda od spodaj navzgor, se uporablja naslednje: prodaja živali kmetijskim gospodarstvom v drugih regijah predstavlja negativne bruto investicije v osnovna sredstva, medtem ko so nakupi iz drugih regij pozitivne bruto investicije v osnovna sredstva. Za izračun bruto investicij v osnovna sredstva za živino v regiji se lahko uporabi priporočena posredna metoda (prim. 2.156). |
| --- | --- |

7.36.

(b)   Spremembe zalog

| 7.37. | Zaloge vključujejo vsa sredstva, ki niso del stalnega kapitala in so v danem trenutku v začasni lasti proizvodnih enot. Obstajata dve vrsti zalog: zaloge kmetijskih vložkov in zaloge proizvodnje (prim. 2.171). |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Pri živalih, ki so razvrščene kot zaloge, se pri izračunu sprememb zalog upošteva trgovina, ki zajema prodajo v druge regije in nakupe iz njih ter uvoz in izvoz. |
| --- | --- |

7.38.

C.   RAZDELITVENE TRANSAKCIJE IN DRUGI TOKOVI

| 7.39. | Praktične težave, ki se v nekaterih primerih pojavijo pri pridobivanju zanesljivih regionalnih informacij o razdelitvenih transakcijah, zlasti kadar enote opravljajo dejavnosti v več kot eni regiji ali kadar regija ni vedno jasno opredeljeno območje, na katerem se izvajajo določene dejavnosti, pojasnjujejo, zakaj ESR zajema regionalne račune kmetijske dejavnosti samo v zvezi z nekaterimi agregati: dodana vrednost, subvencije, davki, sredstva za zaposlene, najemnine in drugi dohodki, obresti in bruto investicije v osnovna sredstva. |
| --- | --- |

7.39.

1.   Splošna pravila

| 7.40. | Razdelitvene transakcije so zajete po obračunskem načelu, tj. v času, ko so ekonomska vrednost, dolgovani znesek ali terjatev ustvarjeni, se preoblikujejo ali prenehajo, in ne takrat, ko je plačilo dejansko izvedeno. To načelo zajemanja (ki temelji na pravicah in obveznostih) se uporablja za vse tokove, ne glede na to, ali so denarni, in ne glede na to, ali potekajo med enotami ali znotraj ene enote. |
| --- | --- |

7.40.

| 7.41. | Kadar pa datuma pridobitve terjatve (dolga) ni mogoče natančno določiti, se lahko uporabi datum plačila ali drug sprejemljiv približek obračunskega načela (prim. 3.007). |
| --- | --- |

7.41.

2.   Dodana vrednost

(a)   Splošna pravila

| 7.42. | Dodana vrednost je rezultat proizvodne dejavnosti gospodarstva ali ene od njegovih panog v danem obdobju in je izravnalna postavka v računu proizvodnje. Dodana vrednost je razlika med vrednostjo proizvodnje in vrednostjo vmesne potrošnje. Je ključna pri merjenju produktivnosti gospodarstva ali gospodarske panoge (prim. 3.013) oziroma regije ali gospodarske panoge znotraj regije. |
| --- | --- |

7.42.

(b)   Vrednotenje dodane vrednosti

| 7.43. | Dodana vrednost se lahko vnese bruto (bruto dodana vrednost v osnovnih cenah) ali neto (neto dodana vrednost v osnovnih cenah), tj. z vključeno potrošnjo stalnega kapitala ali brez nje. V skladu z metodo vrednotenja proizvodnje (osnovna cena) in vmesne potrošnje (kupčeve cene) se dodana vrednost meri po osnovnih cenah (prim. 3.013). |
| --- | --- |

7.43.

| 7.44. | Uporaba osnovnih cen pomeni, da je treba davke na proizvode in subvencije na proizvode dodeliti določenemu blagu in storitvam, ki jih je nato treba razporediti med regije. |
| --- | --- |

7.44.

| 7.45. | Strošek faktorjev se izračuna tako, da se od dodane vrednosti po osnovnih cenah odštejejo drugi davki na proizvodnjo, prištejejo pa druge subvencije na proizvodnjo. Neto dodana vrednost po strošku faktorjev predstavlja dohodek proizvodnih dejavnikov (prim. 3.014). |
| --- | --- |

7.45.

3.   Potrošnja stalnega kapitala

| 7.46. | Pri RERK se proizvodi in storitve, ki sestavljajo stalni kapital kmetijskega gospodarstva (kot so nasadi, ki večkrat dajejo pridelek, stroji in zgradbe, večje izboljšave zemljišč, programska oprema, stroški prenosa lastništva neproizvedenih sredstev), obrabijo in zastarajo kot proizvodna sredstva v proizvodnem procesu. Takšna obraba in zastarelost se merita kot potrošnja stalnega kapitala. Podobno kot pri ERK se potrošnja stalnega kapitala ne sme izračunati za živino v produktivni dobi. |
| --- | --- |

7.46.

4.   Subvencije

| 7.47. | Pri RERK se uporabljajo enaka pravila kot pri ERK: tokovi, ki so v ERK razvrščeni kot subvencije za poslovanje, se v RERK razvrstijo na enak način; podobno se obravnavajo tokovi v obliki kapitalskih transferjev. |
| --- | --- |

7.47.

5.   Davki

| 7.48. | Pri RERK se uporabljajo enaka pravila kot pri ERK: različne vrste davkov so v RERK razvrščene na enak način kot v ERK. |
| --- | --- |

7.48.

6.   Sredstva za zaposlene

| 7.49. | Pri proizvajalcih se sredstva za zaposlene razporedijo lokalnim EED, v katerih so osebe zaposlene. Kadar ti podatki niso na voljo, se sredstva za zaposlene razporedijo po drugi najboljši metodi, tj. na podlagi opravljenih ur. Če niso na voljo ne podatki o sredstvih za zaposlene ne podatki o opravljenih urah, se uporabi število zaposlenih po lokalnih EED (prim. ESR 2010, 13.42). |
| --- | --- |

7.49.

7.   Neto poslovni presežek

| 7.50. | Neto poslovni presežek se izračuna na podlagi neto dodane vrednosti po osnovnih cenah, tako da se odštejejo sredstva za zaposlene in drugi davki na proizvodnjo ter prištejejo druge subvencije na proizvodnjo. |
| --- | --- |

7.50.

8.   Obresti, najemnine

| 7.51. | Pri RERK se uporabljajo enaka pravila kot pri ERK: tokovi, ki so razvrščeni kot obresti, in najemnine v ERK se razvrstijo na enak način v RERK. |
| --- | --- |

7.51.

9.   Podjetniški dohodek v kmetijstvu: splošna pravila za izračun

| 7.52. | Neposredno plačljivi dohodek od lastnine, ki izhaja iz kmetijskih dejavnosti in nekmetijskih dopolnilnih dejavnosti, tj. obresti, plačane na posojila, najeta v zvezi s temi dejavnostmi, vključno za nakup kmetijskih zemljišč, in najemnine, plačane lastnikom zemljišč, se odštejejo od poslovnega presežka (prim. 3.070 do 3.087). |
| --- | --- |

7.52.

D.   KRATEK VPOGLED V IZVAJANJE

1.   Uvod

| 7.53. | Namen tega oddelka je izpostaviti nekatere vidike metodologije, zlasti izbiro kmetijskega gospodarstva in merjenje proizvodnje. |
| --- | --- |

7.53.

| 7.54. | Kmetijsko gospodarstvo je referenčna enota za statistične raziskave kmetijstva na nacionalni in podnacionalni ravni. To je velika prednost za RERK, saj lahko vrednotenje proizvodnih količin temelji neposredno na statističnih sistemih za merjenje površin, pridelka, velikosti čred itd. Prednost izbire kmetijskega gospodarstva je tudi posledično večja doslednost računov. Proizvodnja in stroški se dejansko nanašajo na enake sklope enot, čeprav se metode ekstrapolacije po posameznih virih razlikujejo. Nazadnje se z izbiro kmetijskega gospodarstva skupaj s koncepti značilnih dejavnosti in enot izognemo potrebi po prilagoditvah, ki bi lahko bile sporne, kot v primeru vrtov in zasebne vzreje živine s strani nekmetovalcev. Ta konvencija olajšuje primerjavo med državami. Dejansko povezava s statističnimi podatki v fizičnih količinah – ki so ključnega pomena za kmetijstvo in zagotavljajo doslednost merjenja vknjižb, saj se tako omejijo prilagoditve ali popravki „izven statistike“ – očitno poenostavlja in izboljšuje izračune. Ti vidiki so skladni tudi s ciljem, ki določa, da ima pri RERK prednost pristop od spodaj navzgor. |
| --- | --- |

7.54.

2.   Opredelitev regionalnega kmetijstva

| 7.55. | Kmetijska dejavnost za vsako regijo zajema vsa kmetijska gospodarstva, katerih proizvodni dejavniki se nahajajo v regiji. To načelo, ki je skladno s konceptom rezidenčnosti proizvodnih enot, lahko povzroči nekaj težav: kmetijska statistika običajno določa lokacijo kmetijskih gospodarstev glede na njihov sedež in ne neposredno glede na lokacijo proizvodnih dejavnikov. Ti dve lokaciji nista vedno enaki, ta pojav pa bo verjetno še pogostejši, ko se bodo kmetijska gospodarstva povečala. Zato je treba pri izdelavi RERK nekatera kmetijska gospodarstva ponovno razvrstiti med regijami in jih v nekaterih primerih celo razdeliti. To se lahko v praksi izkaže kot težavno; v takšnem primeru je morda bolje, da se za kmetijska gospodarstva ohrani ista lokacija kot pri statističnih raziskavah. Vendar je ta predlog odvisen od dveh pogojev: prvič, metoda določitve lokacije mora biti enaka za vse regije v državi, in drugič, vse vknjižbe je treba vrednotiti na podlagi virov, ki uporabljajo enaka pravila za določitev lokacije kmetijskih gospodarstev. |
| --- | --- |

7.55.

3.   Merjenje kmetijske proizvodnje

| 7.56. | Kmetijska proizvodnja vključuje nekatere rastlinske pridelke, ki jih isto kmetijsko gospodarstvo ponovno uporabi v obliki vmesne potrošnje; to zadeva predvsem proizvode za živalsko krmo. Zlasti za poljščine se lahko regionalna proizvodnja pogosto določi na podlagi pospravljenih količin v vsaki regiji, ki se nato ovrednotijo s cenami. V tem primeru se vrednoti celotna proizvodnja, ne glede na to, ali je namenjena za trženje zunaj gospodarske panoge, prodajo drugim kmetijskim gospodarstvom ali pa jo bo uporabilo isto kmetijsko gospodarstvo. Proizvodnja vsake regije se torej pridobi neposredno, v skladu s konceptom, sprejetim pri ERK in RERK. Cene, po katerih se vrednoti proizvodnja, ki tvori potrošnjo znotraj enote, lahko temeljijo tudi na regionalnih podatkih, ki ustrezajo cenam, po katerih se proizvodnja trži. Vendar pa je pomanjkanje regionalnih podatkov o cenah splošna težava pri vrednotenju proizvodnje, in sicer tako (regionalne) proizvodnje, ki se trži, kot tudi proizvodnje, ki tvori potrošnjo znotraj enote. Zato pri RERK vrednotenje proizvodov, ki tvorijo potrošnjo znotraj enote, povzroča enake težave kot vrednotenje proizvodov, ki se tržijo. Vendar je stanje drugačno, kadar količin ni mogoče vrednotiti na regionalni ravni. V tem primeru je metoda od zgoraj navzdol, ki temelji na vrednotenjih na nacionalni ravni, običajno edina, ki se lahko uporabi (*4). |
| --- | --- |

7.56.

| 7.57. | Pri živalih se ne glede na to, ali so razvrščene kot zaloge ali kot stalni kapital, upoštevajo naslednji elementi:






  — | vrednotenje sprememb zalog in bruto investicij v osnovna sredstva v zvezi z živalmi na regionalni ravni, pri čemer sta ta dva tokova sestavna dela posredne metode izračuna proizvodnje, |
| --- | --- | --- |

7.57.

—

vrednotenje sprememb zalog in bruto investicij v osnovna sredstva v zvezi z živalmi na regionalni ravni, pri čemer sta ta dva tokova sestavna dela posredne metode izračuna proizvodnje,

| — | vrednotenje trgovine z živalmi med regijami, pri čemer je ta trgovina sestavni del posredne metode izračuna proizvodnje, |
| --- | --- |

—

vrednotenje trgovine z živalmi med regijami, pri čemer je ta trgovina sestavni del posredne metode izračuna proizvodnje,

| — | razčlenitev uvoznih in izvoznih tokov živali po regijah, |
| --- | --- |

—

razčlenitev uvoznih in izvoznih tokov živali po regijah,

| — | ustrezna obravnava stroškov prenosa lastništva, |
| --- | --- |

—

ustrezna obravnava stroškov prenosa lastništva,

| — | metoda prilagoditve RERK glede na ERK. |
| --- | --- |

—

metoda prilagoditve RERK glede na ERK.

| 7.58. | V nekaterih primerih je lahko posredna metoda izračuna proizvodnje živali pretežka na regionalni ravni. V takih primerih je bolje, da se proizvodnja izračuna na podlagi modela, ki uporablja fizične podatke, nato pa se izvedejo prilagoditve vrednostim ERK. |
| --- | --- |

7.58.

4.   Neločljive nekmetijske dopolnilne dejavnosti

| 7.59. | Obstajajo različni načini vključevanja neločljivih nekmetijskih dopolnilnih dejavnosti v RERK, odvisno od vrste dejavnosti. Nekatere od teh dopolnilnih dejavnosti, kot je na primer predelava kmetijskih proizvodov, so močno skoncentrirane na regionalni ravni. V tem primeru lahko vrednotenja proizvodnje, tako na ravni količin kot na ravni cen, temeljijo na lokalnih statističnih podatkih. Za to proizvodnjo so vrednosti v ERK dejansko enake kot vrednosti v RERK. Drugi primeri pa so lahko težavnejši. Na primer za nekatere dejavnosti morda ni regionalnega vira, zlasti če niso že od samega začetka skoncentrirane v določenih regijah. Za druge dejavnosti se regionalni podatki zagotavljajo s statističnimi raziskavami ali informacijami iz mikroekonomskih računov (na primer iz mreže za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev), vendar ni nobenega zagotovila, da so ti podatki regionalno reprezentativni. Poleg tega so podatki lahko stari, viri za zanesljivo posodabljanje pa niso na voljo. Včasih kvalitativni kazalniki na regionalni ravni niso na voljo. V vseh teh primerih so vrednosti ERK izhodišče za metode RERK. Pogosto je treba uporabiti metodo od zgoraj navzdol. |
| --- | --- |

7.59.

5.   Vmesna potrošnja

| 7.60. | Pri RERK vmesna potrošnja vključuje kmetijske proizvode, ki jih uporabljajo kmetijska gospodarstva, ne glede na to, ali z njimi neposredno trgujejo kmetovalci v isti regiji oziroma različnih regijah ali pa trgovanje poteka prek posrednikov, ki lahko postanejo lastniki proizvodov, preden se prodajo naprej. Poleg tega se nekateri kmetijski proizvodi iz potrošnje znotraj enote vpišejo tudi kot vmesna potrošnja, predvsem nekatere poljščine, ki se uporabljajo kot krma za živino. Nakup živali, tudi živali, ki so uvožene, se ne vpiše kot vmesna potrošnja. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.61. | Po prvi metodi izračuna vmesne potrošnje kmetijskih proizvodov na regionalni ravni se za vsak proizvod posebej izračuna razlika med proizvodnjo RERK in tistim delom proizvodnje, ki naj bi zapustil gospodarsko panogo (*5). Vendar to ni popolnoma točna predstavitev vmesne potrošnje kmetijskih proizvodov v vsaki regiji; vključeni so sicer kmetijski proizvodi, namenjeni vmesni potrošnji kmetijskih gospodarstev v drugih regijah, niso pa vključeni kmetijski proizvodi, ki prihajajo s kmetijskih gospodarstev v drugih regijah. Vmesno potrošnjo je zato treba prilagoditi v skladu z vrednostmi ERK. |
| --- | --- |

7.61.

| 7.62. | Možna je tudi druga računska metoda, pri kateri se kot vir informacij uporabi mreža za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev. Ta vir omogoča vrednotenje vmesne potrošnje kmetijskih proizvodov, ne glede na to, ali izhajajo iz prodaje drugih kmetijskih gospodarstev ali iz drugih virov, kot je uvoz. Vendar proizvodi, ki jih isto kmetijsko gospodarstvo uporablja kot vmesno potrošnjo, v mreži za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev niso zajeti na popolnoma enak način, zato so potrebni popravki. Zato je vmesno potrošnjo prav tako treba prilagoditi v skladu z vrednostmi ERK. |
| --- | --- |

7.62.

(*1)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (nuts) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1)."

(*2)  Če gre za prodaje in nakupe, ki so potekali v istem proračunskem obdobju."

(*3)  Nakup živali se nikoli ne zajame kot vmesna potrošnja (v osnovi gre za pridobitev nedokončane proizvodnje, prim. 2.067) in proizvodnja živali se lahko izračuna le posredno, na podlagi prodaj, bruto investicij v osnovna sredstva in sprememb zalog."

(*4)  V skladu z uporabljeno metodo je treba potrošnjo znotraj enote prilagoditi vrednostim ERK."

(*5)  Uvoženi kmetijski proizvodi (razen živali) so izključeni.“
  "

---

(*1)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (nuts) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

(*2)  Če gre za prodaje in nakupe, ki so potekali v istem proračunskem obdobju.

(*3)  Nakup živali se nikoli ne zajame kot vmesna potrošnja (v osnovi gre za pridobitev nedokončane proizvodnje, prim. 2.067) in proizvodnja živali se lahko izračuna le posredno, na podlagi prodaj, bruto investicij v osnovna sredstva in sprememb zalog.

(*4)  V skladu z uporabljeno metodo je treba potrošnjo znotraj enote prilagoditi vrednostim ERK.

(*5)  Uvoženi kmetijski proizvodi (razen živali) so izključeni.“
  “

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

PROGRAM POŠILJANJA PODATKOV

Za vsako postavko proizvodnje (postavke 01 do 18, vključno s podpostavkami), se pošlje vrednost v osnovni ceni in tudi njene sestavne dele (vrednost v proizvajalčevih cenah, subvencije na proizvode in davke na proizvode).

Podatke za račun proizvodnje in za bruto investicije v osnovna sredstva se pošlje v tekočih cenah in cenah iz predhodnega leta.

Vse vrednosti se izrazijo v milijonih enot nacionalne valute. Vložek dela se izrazi v 1 000 letnih delovnih enotah.

Podatki za regionalne ekonomske račune za km etijstvo (RERK) se zagotovijo na ravni NUTS 2 in jih poslati izključno v tekočih cenah.

1.   Račun proizvodnje

| | | Prenos glede na referenčno leto n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Postavka | Seznam spremenljivk | November
  leto n (ocene ERK) | Marec
  leto n+1 (ocene ERK) | September
  leto n+1 (podatki ERK) | September
  leto n+2 (podatki RERK) |
| 01 | ŽITA (tudi seme) | X | X | X | X |
| 01.1 | Pšenica in pira | X | X | X | X |
| 01.1/1 | Navadna pšenica in pira | — | — | X | X |
| 01.1/2 | Trda pšenica | — | — | X | X |
| 01.2 | Rž in soržica | X | X | X | X |
| 01.3 | Ječmen | X | X | X | X |
| 01.4 | Oves in mešanice poletnih vrst žita | X | X | X | X |
| 01.5 | Koruza za zrnje | X | X | X | X |
| 01.6 | Riž | X | X | X | X |
| 01.7 | Druga žita | X | X | X | X |
| 02 | INDUSTRIJSKE RASTLINE | X | X | X | X |
| 02.1 | Oljna semena in plodovi (vključno s semeni) | X | X | X | X |
| 02.1/1 | Seme oljne ogrščice in repice | — | — | X | X |
| 02.1/2 | Sončnica | — | — | X | X |
| 02.1/3 | Soja | — | — | X | X |
| 02.1/4 | Druge oljnice | — | — | X | X |
| 02.2 | Stročnice (vključno s semenom) | X | X | X | X |
| 02.3 | Surovi tobak | X | X | X | X |
| 02.4 | Sladkorna pesa | X | X | X | X |
| 02.5 | Druge industrijske rastline | X | X | X | X |
| 02.5/1 | Rastline za vlakna | — | — | X | — |
| 02.5/2 | Hmelj | — | — | X | — |
| 02.5/3 | Druge industrijske rastline: drugo | — | — | X | — |
| 03 | KRMNE RASTLINE | X | X | X | X |
| 03.1 | Koruza za krmo | — | — | X | X |
| 03.2 | Krmne korenovke (vključno s krmno peso) | — | — | X | X |
| 03.3 | Druge krmne rastline | — | — | X | X |
| 04 | ZELENJAVA IN HORTIKULTURNI PROIZVODI | X | X | X | X |
| 04.1 | Sveža zelenjava | X | X | X | X |
| 04.1/1 | Cvetača | — | — | X | — |
| 04.1/2 | Paradižnik | — | — | X | — |
| 04.1/3 | Druga sveža zelenjava | — | — | X | — |
| 04.2 | Rastline in cvetje | X | X | X | X |
| 04.2/1 | Sadike iz drevesnic | — | — | X | — |
| 04.2/2 | Okrasne rastline in cvetje (vključno z božičnimi drevesci) | — | — | X | — |
| 04.2/3 | Nasadi | — | — | X | — |
| 05 | KROMPIR (vključno s semenskim) | X | X | X | X |
| 06 | SADJE | X | X | X | X |
| 06.1 | Sveže sadje | X | X | X | X |
| 06.1/1 | Namizna jabolka | — | — | X | — |
| 06.1/2 | Namizne hruške | — | — | X | — |
| 06.1/3 | Breskve | — | — | X | — |
| 06.1/4 | Drugo sveže sadje | — | — | X | — |
| 06.2 | Citrusi | X | X | X | X |
| 06.2/1 | Sladke pomaranče | — | — | X | — |
| 06.2/2 | Mandarine | — | — | X | — |
| 06.2/3 | Limone | — | — | X | — |
| 06.2/4 | Drugi citrusi | — | — | X | — |
| 06.3 | Tropsko sadje | X | X | X | X |
| 06.4 | Grozdje | X | X | X | X |
| 06.4/1 | Namizno grozdje | — | — | X | — |
| 06.4/2 | Drugo grozdje | — | — | X | — |
| 06.5 | Oljke | X | X | X | X |
| 06.5/1 | Namizne oljke | — | — | X | — |
| 06.5/2 | Druge oljke | — | — | X | — |
| 07 | VINO | X | X | X | X |
| 07.1 | Namizno vino | — | — | X | — |
| 07.2 | Kakovostno vino | — | — | X | — |
| 08 | OLJČNO OLJE | X | X | X | X |
| 09 | DRUGI RASTLINSKI PRIDELKI | X | X | X | X |
| 09.1 | Rastlinske surovine za pletarstvo | — | — | X | — |
| 09.2 | Semena | — | — | X | — |
| 09.3 | Drugi rastlinski pridelki: drugo | — | — | X | — |
| 10 | RASTLINSKA PROIZVODNJA (01 DO 09) | X | X | X | X |
| 11 | ŽIVALI | X | X | X | X |
| 11.1 | Govedo | X | X | X | X |
| 11.2 | Prašiči | X | X | X | X |
| 11.3 | Enoprsti kopitarji | X | X | X | X |
| 11.4 | Ovce in koze | X | X | X | X |
| 11.5 | Perutnina | X | X | X | X |
| 11.6 | Druge živali | X | X | X | X |
| 12 | ŽIVALSKI PROIZVODI | X | X | X | X |
| 12.1 | Mleko | X | X | X | X |
| 12.2 | Jajca | X | X | X | X |
| 12.3 | Drugi živalski proizvodi | X | X | X | X |
| 12.3/1 | Surova volna | — | — | X | — |
| 12.3/2 | Zapredki sviloprejk | — | — | X | — |
| 12.3/3 | Drugi živalski proizvodi: drugo | — | — | X | — |
| 13 | ŽIVINOREJA (11+12) | X | X | X | X |
| 14 | PROIZVODNJA KMETIJSKIH PROIZVODOV (10+13) | X | X | X | X |
| 15 | PROIZVODNJA KMETIJSKIH STORITEV | X | X | X | X |
| 15.1 | Kmetijske storitve | — | — | X | — |
| 15.2 | Zakup mlečne kvote | — | — | X | — |
| 16 | KMETIJSKA PROIZVODNJA (14+15) | X | X | X | X |
| 17 | NEKMETIJSKE DOPOLNILNE DEJAVNOSTI (NELOČLJIVE) | X | X | X | X |
| 17.1 | Predelava kmetijskih pridelkov | X | X | X | X |
| 17.2 | Druge neločljive dopolnilne dejavnosti (proizvodi in storitve) | X | X | X | X |
| 18 | PROIZVODNJA KMETIJSKE DEJAVNOSTI (16+17) | X | X | X | X |
| 19 | SKUPNA VMESNA POTROŠNJA | X | X | X | X |
| 19.01 | Seme in sadike | X | X | X | X |
| 19.02 | Energija; maziva | X | X | X | X |
| 19.02/1 | — | električna energija |

Prenos glede na referenčno leto n

a

b

c

d

Postavka

Seznam spremenljivk

November

leto n (ocene ERK)

Marec

leto n+1 (ocene ERK)

September

leto n+1 (podatki ERK)

September

leto n+2 (podatki RERK)

01

ŽITA (tudi seme)

X

X

X

X

01.1

Pšenica in pira

X

X

X

X

01.1/1

Navadna pšenica in pira

—

—

X

X

01.1/2

Trda pšenica

—

—

X

X

01.2

Rž in soržica

X

X

X

X

01.3

Ječmen

X

X

X

X

01.4

Oves in mešanice poletnih vrst žita

X

X

X

X

01.5

Koruza za zrnje

X

X

X

X

01.6

Riž

X

X

X

X

01.7

Druga žita

X

X

X

X

02

INDUSTRIJSKE RASTLINE

X

X

X

X

02.1

Oljna semena in plodovi (vključno s semeni)

X

X

X

X

02.1/1

Seme oljne ogrščice in repice

—

—

X

X

02.1/2

Sončnica

—

—

X

X

02.1/3

Soja

—

—

X

X

02.1/4

Druge oljnice

—

—

X

X

02.2

Stročnice (vključno s semenom)

X

X

X

X

02.3

Surovi tobak

X

X

X

X

02.4

Sladkorna pesa

X

X

X

X

02.5

Druge industrijske rastline

X

X

X

X

02.5/1

Rastline za vlakna

—

—

X

—

02.5/2

Hmelj

—

—

X

—

02.5/3

Druge industrijske rastline: drugo

—

—

X

—

03

KRMNE RASTLINE

X

X

X

X

03.1

Koruza za krmo

—

—

X

X

03.2

Krmne korenovke (vključno s krmno peso)

—

—

X

X

03.3

Druge krmne rastline

—

—

X

X

04

ZELENJAVA IN HORTIKULTURNI PROIZVODI

X

X

X

X

04.1

Sveža zelenjava

X

X

X

X

04.1/1

Cvetača

—

—

X

—

04.1/2

Paradižnik

—

—

X

—

04.1/3

Druga sveža zelenjava

—

—

X

—

04.2

Rastline in cvetje

X

X

X

X

04.2/1

Sadike iz drevesnic

—

—

X

—

04.2/2

Okrasne rastline in cvetje (vključno z božičnimi drevesci)

—

—

X

—

04.2/3

Nasadi

—

—

X

—

05

KROMPIR (vključno s semenskim)

X

X

X

X

06

SADJE

X

X

X

X

06.1

Sveže sadje

X

X

X

X

06.1/1

Namizna jabolka

—

—

X

—

06.1/2

Namizne hruške

—

—

X

—

06.1/3

Breskve

—

—

X

—

06.1/4

Drugo sveže sadje

—

—

X

—

06.2

Citrusi

X

X

X

X

06.2/1

Sladke pomaranče

—

—

X

—

06.2/2

Mandarine

—

—

X

—

06.2/3

Limone

—

—

X

—

06.2/4

Drugi citrusi

—

—

X

—

06.3

Tropsko sadje

X

X

X

X

06.4

Grozdje

X

X

X

X

06.4/1

Namizno grozdje

—

—

X

—

06.4/2

Drugo grozdje

—

—

X

—

06.5

Oljke

X

X

X

X

06.5/1

Namizne oljke

—

—

X

—

06.5/2

Druge oljke

—

—

X

—

07

VINO

X

X

X

X

07.1

Namizno vino

—

—

X

—

07.2

Kakovostno vino

—

—

X

—

08

OLJČNO OLJE

X

X

X

X

09

DRUGI RASTLINSKI PRIDELKI

X

X

X

X

09.1

Rastlinske surovine za pletarstvo

—

—

X

—

09.2

Semena

—

—

X

—

09.3

Drugi rastlinski pridelki: drugo

—

—

X

—

10

RASTLINSKA PROIZVODNJA (01 DO 09)

X

X

X

X

11

ŽIVALI

X

X

X

X

11.1

Govedo

X

X

X

X

11.2

Prašiči

X

X

X

X

11.3

Enoprsti kopitarji

X

X

X

X

11.4

Ovce in koze

X

X

X

X

11.5

Perutnina

X

X

X

X

11.6

Druge živali

X

X

X

X

12

ŽIVALSKI PROIZVODI

X

X

X

X

12.1

Mleko

X

X

X

X

12.2

Jajca

X

X

X

X

12.3

Drugi živalski proizvodi

X

X

X

X

12.3/1

Surova volna

—

—

X

—

12.3/2

Zapredki sviloprejk

—

—

X

—

12.3/3

Drugi živalski proizvodi: drugo

—

—

X

—

13

ŽIVINOREJA (11+12)

X

X

X

X

14

PROIZVODNJA KMETIJSKIH PROIZVODOV (10+13)

X

X

X

X

15

PROIZVODNJA KMETIJSKIH STORITEV

X

X

X

X

15.1

Kmetijske storitve

—

—

X

—

15.2

Zakup mlečne kvote

—

—

X

—

16

KMETIJSKA PROIZVODNJA (14+15)

X

X

X

X

17

NEKMETIJSKE DOPOLNILNE DEJAVNOSTI (NELOČLJIVE)

X

X

X

X

17.1

Predelava kmetijskih pridelkov

X

X

X

X

17.2

Druge neločljive dopolnilne dejavnosti (proizvodi in storitve)

X

X

X

X

18

PROIZVODNJA KMETIJSKE DEJAVNOSTI (16+17)

X

X

X

X

19

SKUPNA VMESNA POTROŠNJA

X

X

X

X

19.01

Seme in sadike

X

X

X

X

19.02

Energija; maziva

X

X

X

X

19.02/1

—

električna energija

—

—

X

—

19.02/2

| — | plin |
| --- | --- |

—

plin

—

—

X

—

19.02/3

| — | druga goriva |
| --- | --- |

—

druga goriva

—

—

X

—

19.02/4

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

—

—

X

—

19.03

Gnojila in sredstva za izboljšanje tal

X

X

X

X

19.04

Fitofarmacevtska sredstva in pesticidi

X

X

X

X

19.05

Veterinarski stroški

X

X

X

X

19.06

Živalska krma

X

X

X

X

19.06/1

| — | krma, kupljena od drugih kmetijskih gospodarstev |
| --- | --- |

—

krma, kupljena od drugih kmetijskih gospodarstev

X

X

X

X

19.06/2

| — | krma, kupljena izven kmetijske dejavnosti |
| --- | --- |

—

krma, kupljena izven kmetijske dejavnosti

X

X

X

X

19.06/3

| — | krma, pridelana in porabljena na istem kmetijskem gospodarstvu |
| --- | --- |

—

krma, pridelana in porabljena na istem kmetijskem gospodarstvu

X

X

X

X

19.07

Vzdrževanje strojev in opreme

X

X

X

X

19.08

Vzdrževanje stavb

X

X

X

X

19.09

Kmetijske storitve

X

X

X

X

19.10

Posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP)

X

X

X

X

19.11

Drugo blago in storitve

X

X

X

X

20

BRUTO DODANA VREDNOST V OSNOVNIH CENAH (18–19)

X

X

X

X

21

POTROŠNJA STALNEGA KAPITALA

X

X

X

X

21.1

Oprema

—

—

X

—

21.2

Stavbe

—

—

X

—

21.3

Nasadi

—

—

X

—

21.4

Drugo

—

—

X

—

22

NETO DODANA VREDNOST V OSNOVNIH CENAH (20–21)

X

X

X

X

2.   Račun ustvarjanja dohodka

| | | Prenos glede na referenčno leto n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Postavka | Seznam spremenljivk | November
  leto n (ocene ERK) | Marec
  leto n+1 (ocene ERK) | September
  leto n+1 (podatki ERK) | September
  leto n+2 (podatki RERK) |
| 23 | SREDSTVA ZA ZAPOSLENE | X | X | X | X |
| 24 | DRUGI DAVKI NA PROIZVODNJO | X | X | X | X |
| 25 | DRUGE SUBVENCIJE NA PROIZVODNJO | X | X | X | X |
| 26 | FAKTORSKI DOHODEK (22–24+25) | X | X | X | X |
| 27 | POSLOVNI PRESEŽEK / RAZNOVRSTNI DOHODEK (22–23–24+25) | X | X | X | X |

Prenos glede na referenčno leto n

a

b

c

d

Postavka

Seznam spremenljivk

November

leto n (ocene ERK)

Marec

leto n+1 (ocene ERK)

September

leto n+1 (podatki ERK)

September

leto n+2 (podatki RERK)

23

SREDSTVA ZA ZAPOSLENE

X

X

X

X

24

DRUGI DAVKI NA PROIZVODNJO

X

X

X

X

25

DRUGE SUBVENCIJE NA PROIZVODNJO

X

X

X

X

26

FAKTORSKI DOHODEK (22–24+25)

X

X

X

X

27

POSLOVNI PRESEŽEK / RAZNOVRSTNI DOHODEK (22–23–24+25)

X

X

X

X

3.   Račun podjetniškega dohodka

| | | Prenos glede na referenčno leto n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Postavka | Seznam spremenljivk | November
  leto n (ocene ERK) | Marec
  leto n+1 (ocene ERK) | September
  leto n+1 (podatki ERK) | September
  leto n+2 (podatki RERK) |
| 28 | PLAČLJIVE NAJEMNINE IN DRUGE BREMENITVE, KI IZHAJAJO IZ NAJEMA NEPREMIČNIN | X | X | X | X |
| 29 | ODHODKI ZA OBRESTI | X | X | X | X |
| 30 | PRIHODKI IZ OBRESTI | X | X | X | X |
| 31 | PODJETNIŠKI DOHODEK (27–28–29+30) | X | X | X | X |

Prenos glede na referenčno leto n

a

b

c

d

Postavka

Seznam spremenljivk

November

leto n (ocene ERK)

Marec

leto n+1 (ocene ERK)

September

leto n+1 (podatki ERK)

September

leto n+2 (podatki RERK)

28

PLAČLJIVE NAJEMNINE IN DRUGE BREMENITVE, KI IZHAJAJO IZ NAJEMA NEPREMIČNIN

X

X

X

X

29

ODHODKI ZA OBRESTI

X

X

X

X

30

PRIHODKI IZ OBRESTI

X

X

X

X

31

PODJETNIŠKI DOHODEK (27–28–29+30)

X

X

X

X

4.   Elementi računa kapitala

| | | Prenos glede na referenčno leto n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Postavka | Seznam spremenljivk | November
  leto n (ocene ERK) | Marec
  leto n+1 (ocene ERK) | September
  leto n+1 (podatki ERK) | September
  leto n+2 (podatki RERK) |
| 32 | BRUTO INVESTICIJE V OSNOVNA SREDSTVA, KMETIJSKI PROIZVODI | — | — | X | X |
| 32.1 | Bruto investicije v osnovna sredstva – nasadi | — | — | X | — |
| 32.2 | Bruto investicije v osnovna sredstva – živali | — | — | X | — |
| 33 | BRUTO INVESTICIJE V OSNOVNA SREDSTVA, NEKMETIJSKI PROIZVODI | — | — | X | X |
| 33.1 | Bruto investicije v osnovna sredstva – stroji in oprema | — | — | X | — |
| 33.2 | Bruto investicije v osnovna sredstva – stavbe | — | — | X | — |
| 33.3 | Druge bruto investicije v osnovna sredstva | — | — | X | — |
| 34 | BRUTO INVESTICIJE V OSNOVNA SREDSTVA (BREZ ODBITNEGA DDV) (32+33) | — | — | X | X |
| 35 | NETO INVESTICIJE V OSNOVNA SREDSTVA (BREZ ODBITNEGA DDV) (34–21) | — | — | X | X |
| 36 | SPREMEMBE ZALOG | — | — | X | X |
| 37 | KAPITALSKI TRANSFERJI | — | — | X | X |
| 37.1 | Investicijske podpore | — | — | X | — |
| 37.2 | Drugi kapitalski transferji | — | — | X | — |

Prenos glede na referenčno leto n

a

b

c

d

Postavka

Seznam spremenljivk

November

leto n (ocene ERK)

Marec

leto n+1 (ocene ERK)

September

leto n+1 (podatki ERK)

September

leto n+2 (podatki RERK)

32

BRUTO INVESTICIJE V OSNOVNA SREDSTVA, KMETIJSKI PROIZVODI

—

—

X

X

32.1

Bruto investicije v osnovna sredstva – nasadi

—

—

X

—

32.2

Bruto investicije v osnovna sredstva – živali

—

—

X

—

33

BRUTO INVESTICIJE V OSNOVNA SREDSTVA, NEKMETIJSKI PROIZVODI

—

—

X

X

33.1

Bruto investicije v osnovna sredstva – stroji in oprema

—

—

X

—

33.2

Bruto investicije v osnovna sredstva – stavbe

—

—

X

—

33.3

Druge bruto investicije v osnovna sredstva

—

—

X

—

34

BRUTO INVESTICIJE V OSNOVNA SREDSTVA (BREZ ODBITNEGA DDV) (32+33)

—

—

X

X

35

NETO INVESTICIJE V OSNOVNA SREDSTVA (BREZ ODBITNEGA DDV) (34–21)

—

—

X

X

36

SPREMEMBE ZALOG

—

—

X

X

37

KAPITALSKI TRANSFERJI

—

—

X

X

37.1

Investicijske podpore

—

—

X

—

37.2

Drugi kapitalski transferji

—

—

X

—

5.   Vložek dela v kmetijstvu

| | | Prenos glede na referenčno leto n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c |
| Postavka | Seznam spremenljivk | November
  leto n (ocene ERK) | Marec
  leto n+1 (ocene ERK) | September
  leto n+1 (podatki ERK) |
| 38 | SKUPNI VLOŽEK DELA V KMETIJSTVU | X | X | X |
| 38.1 | Neplačani vložek dela v kmetijstvu | X | X | X |
| 38.2 | Plačani vložek dela v kmetijstvu | X | X | X |

Prenos glede na referenčno leto n

a

b

c

Postavka

Seznam spremenljivk

November

leto n (ocene ERK)

Marec

leto n+1 (ocene ERK)

September

leto n+1 (podatki ERK)

38

SKUPNI VLOŽEK DELA V KMETIJSTVU

X

X

X

38.1

Neplačani vložek dela v kmetijstvu

X

X

X

38.2

Plačani vložek dela v kmetijstvu

X

X

X

---

SKLEPI

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/22

---

SKLEP (EU) 2022/591 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. aprila 2022

o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 192(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) zaporedni splošni okoljski akcijski programi od leta 1973 usmerjajo razvoj in usklajevanje okoljske politike Unije ter določajo okvir za ukrepanje Unije na področju okolja in podnebja. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 192(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) zaporedni splošni okoljski akcijski programi od leta 1973 usmerjajo razvoj in usklajevanje okoljske politike Unije ter določajo okvir za ukrepanje Unije na področju okolja in podnebja.

| (2) | S Sklepom št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bil vzpostavljen sedmi okoljski akcijski program (v nadaljnjem besedilu: sedmi OAP). Sedmi OAP določa okoljski načrt Unije za obdobje do 31. decembra 2020 in tudi dolgoročno vizijo do leta 2050. |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bil vzpostavljen sedmi okoljski akcijski program (v nadaljnjem besedilu: sedmi OAP). Sedmi OAP določa okoljski načrt Unije za obdobje do 31. decembra 2020 in tudi dolgoročno vizijo do leta 2050.

| (3) | V poročilu Komisije z dne 15. maja 2019 o oceni sedmega OAP je bilo ugotovljeno, da vizija do leta 2050 in prednostni cilji še vedno veljajo; da sedmi OAP pomaga zagotavljati bolj predvidljivo, hitrejše in bolje usklajeno ukrepanje na področju okoljske politike ter da sta struktura in okvir sedmega OAP, ki program omogočata, pomagala ustvariti sinergije, zaradi česar je postala okoljska politika uspešnejša in učinkovitejša. Poleg tega je bilo v poročilu Komisije ugotovljeno, da sedmi OAP s trditvijo, da sta gospodarska rast in socialna blaginja odvisna od zdravega temelja naravnih virov, predvideva Agendo Združenih narodov (ZN) za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: Agenda ZN 2030), olajšuje uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, Uniji omogoča enoten nastop v globalnem okviru v zvezi s podnebnimi in okoljskimi vprašanji, vendar pa je bil napredek v zvezi z varstvom narave, zdravjem in vključevanjem okoljskih vprašanj na druga področja politike nezadosten. V poročilu Komisije je bilo ugotovljeno tudi, da bi bilo mogoče v sedmem OAP bolj upoštevati socialna vprašanja na podlagi obstoječih povezav med okoljsko in socialno politiko, na primer v zvezi z vplivom na ranljive skupine, delovna mesta, socialno vključenost in neenakost. Poleg tega je bilo v poročilu Komisije ugotovljeno, da je bila poraba za varstvo okolja v Evropi kljub vse bolj ambiciozno zastavljenim okoljskim ciljem na številnih področjih politike v zadnjih letih še vedno enaka (približno 2 % BDP) in da stroški v zdravstvu ter neposredni stroški za okolje zaradi neizvajanja okoljske zakonodaje za gospodarstvo Unije vsako leto znašajo približno 55 milijard EUR. V poročilu Komisije je bilo ugotovljeno, da bi lahko izvajanje sedmega OAP okrepili z močnejšim mehanizmom za spremljanje. |
| --- | --- |

(3)

V poročilu Komisije z dne 15. maja 2019 o oceni sedmega OAP je bilo ugotovljeno, da vizija do leta 2050 in prednostni cilji še vedno veljajo; da sedmi OAP pomaga zagotavljati bolj predvidljivo, hitrejše in bolje usklajeno ukrepanje na področju okoljske politike ter da sta struktura in okvir sedmega OAP, ki program omogočata, pomagala ustvariti sinergije, zaradi česar je postala okoljska politika uspešnejša in učinkovitejša. Poleg tega je bilo v poročilu Komisije ugotovljeno, da sedmi OAP s trditvijo, da sta gospodarska rast in socialna blaginja odvisna od zdravega temelja naravnih virov, predvideva Agendo Združenih narodov (ZN) za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: Agenda ZN 2030), olajšuje uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, Uniji omogoča enoten nastop v globalnem okviru v zvezi s podnebnimi in okoljskimi vprašanji, vendar pa je bil napredek v zvezi z varstvom narave, zdravjem in vključevanjem okoljskih vprašanj na druga področja politike nezadosten. V poročilu Komisije je bilo ugotovljeno tudi, da bi bilo mogoče v sedmem OAP bolj upoštevati socialna vprašanja na podlagi obstoječih povezav med okoljsko in socialno politiko, na primer v zvezi z vplivom na ranljive skupine, delovna mesta, socialno vključenost in neenakost. Poleg tega je bilo v poročilu Komisije ugotovljeno, da je bila poraba za varstvo okolja v Evropi kljub vse bolj ambiciozno zastavljenim okoljskim ciljem na številnih področjih politike v zadnjih letih še vedno enaka (približno 2 % BDP) in da stroški v zdravstvu ter neposredni stroški za okolje zaradi neizvajanja okoljske zakonodaje za gospodarstvo Unije vsako leto znašajo približno 55 milijard EUR. V poročilu Komisije je bilo ugotovljeno, da bi lahko izvajanje sedmega OAP okrepili z močnejšim mehanizmom za spremljanje.

| (4) | Glede na poročilo Evropske agencije za okolje (EEA) „Evropsko okolje – Stanje in napovedi 2020, znanje za prehod na trajnostno Evropo“ (SOER 2020) v naslednjem desetletju za Unijo obstaja edinstvena priložnost, da pokaže svojo vodilno svetovno vlogo na področju trajnostnosti in se spopade z nujnimi izzivi na področju trajnostnosti, ki jih je treba reševati sistemsko. Sistemske spremembe prinašajo temeljne, korenite in medsektorske spremembe, ki pomenijo bistvene premike in preusmeritve sistemskih ciljev, pobud, tehnologij, socialnih praks in norm, kot tudi sistemov znanja in pristopov k upravljanju. Kot je navedeno v SOER 2020, je eden najpomembnejših dejavnikov, ki so podlaga za neprestane izzive Evrope na področju okolja in trajnosti, ta, da so neločljivo povezani z gospodarskimi dejavnostmi in življenjskim slogom, zlasti z družbenimi sistemi, ki Evropejcem zagotavljajo potrebščine, kot so hrana, energija in mobilnost. Zagotavljanje skladnosti politik z obstoječimi okoljskimi politikami in njihovo dosledno izvajanje bi Evropi omogočilo, da do leta 2030 doseže svoje okoljske cilje in uresniči Agendo ZN 2030 in njene cilje trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

(4)

Glede na poročilo Evropske agencije za okolje (EEA) „Evropsko okolje – Stanje in napovedi 2020, znanje za prehod na trajnostno Evropo“ (SOER 2020) v naslednjem desetletju za Unijo obstaja edinstvena priložnost, da pokaže svojo vodilno svetovno vlogo na področju trajnostnosti in se spopade z nujnimi izzivi na področju trajnostnosti, ki jih je treba reševati sistemsko. Sistemske spremembe prinašajo temeljne, korenite in medsektorske spremembe, ki pomenijo bistvene premike in preusmeritve sistemskih ciljev, pobud, tehnologij, socialnih praks in norm, kot tudi sistemov znanja in pristopov k upravljanju. Kot je navedeno v SOER 2020, je eden najpomembnejših dejavnikov, ki so podlaga za neprestane izzive Evrope na področju okolja in trajnosti, ta, da so neločljivo povezani z gospodarskimi dejavnostmi in življenjskim slogom, zlasti z družbenimi sistemi, ki Evropejcem zagotavljajo potrebščine, kot so hrana, energija in mobilnost. Zagotavljanje skladnosti politik z obstoječimi okoljskimi politikami in njihovo dosledno izvajanje bi Evropi omogočilo, da do leta 2030 doseže svoje okoljske cilje in uresniči Agendo ZN 2030 in njene cilje trajnostnega razvoja.

| (5) | Komisija se je na izzive, opredeljene v SOER 2020, odzvala s sprejetjem sporočila z dne 11. decembra 2019, z naslovom „Evropski zeleni dogovor“, ki je nova strategija za rast za dvojno zeleno in digitalno preobrazbo, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s trajnostnim, konkurenčnim, podnebno nevtralnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, in varovati, ohraniti in povečati naravni kapital Unije ter obenem izboljšati kakovost življenja sedanjih in prihodnjih generacij. Prednostna naloga bi morala biti hitra uresničitev podnebnih in okoljskih ciljev ter varovanje zdravja in dobrega počutja ljudi pred okoljskimi tveganji in vplivi, kot tudi zagotavljanje pravičnega in vključujočega prehoda. Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5) v pravo vključuje cilj Unije za doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se je na izzive, opredeljene v SOER 2020, odzvala s sprejetjem sporočila z dne 11. decembra 2019, z naslovom „Evropski zeleni dogovor“, ki je nova strategija za rast za dvojno zeleno in digitalno preobrazbo, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s trajnostnim, konkurenčnim, podnebno nevtralnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, in varovati, ohraniti in povečati naravni kapital Unije ter obenem izboljšati kakovost življenja sedanjih in prihodnjih generacij. Prednostna naloga bi morala biti hitra uresničitev podnebnih in okoljskih ciljev ter varovanje zdravja in dobrega počutja ljudi pred okoljskimi tveganji in vplivi, kot tudi zagotavljanje pravičnega in vključujočega prehoda. Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5) v pravo vključuje cilj Unije za doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050.

| (6) | V svoji resoluciji z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah je Evropski parlament poudaril, da je nujno takojšnje in ambiciozno ukrepanje, ter Komisijo pozval, naj sprejme konkretne ukrepe, vključno z zagotavljanjem, da bodo vsi ustrezni prihodnji zakonodajni in proračunski predlogi dosledno upoštevali cilj glede omejitve globalnega segrevanja na manj kot 1,5 °C in da ne bodo prispevali k izgubi biotske raznovrstnosti, ter z obravnavo nedoslednosti veljavnih politik Unije o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah, zlasti z daljnosežno reformo svoje kmetijske, trgovinske, prometne in energetske politike ter politike infrastrukturnih naložb. |
| --- | --- |

(6)

V svoji resoluciji z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah je Evropski parlament poudaril, da je nujno takojšnje in ambiciozno ukrepanje, ter Komisijo pozval, naj sprejme konkretne ukrepe, vključno z zagotavljanjem, da bodo vsi ustrezni prihodnji zakonodajni in proračunski predlogi dosledno upoštevali cilj glede omejitve globalnega segrevanja na manj kot 1,5 °C in da ne bodo prispevali k izgubi biotske raznovrstnosti, ter z obravnavo nedoslednosti veljavnih politik Unije o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah, zlasti z daljnosežno reformo svoje kmetijske, trgovinske, prometne in energetske politike ter politike infrastrukturnih naložb.

| (7) | Evropski zeleni dogovor podpira načrt za okrevanje Next Generation EU, ki spodbuja naložbo v sektorje, ki so ključni za zeleno in digitalno preobrazbo, da se krepi odpornost, ter ustvarjajo rast in delovna mesta v pravični in vključujoči družbi. Mehanizem za okrevanje in odpornost, ki bo skupaj s proračunom Unije za obdobje 2021–2027 gibalo gospodarskega okrevanja Unije po krizi COVID-19, prav tako temelji na prednostnih ciljih, določenih v evropskem zelenem dogovoru. Poleg tega bi morale vse pobude v okviru načrta za okrevanje Next Generation EU po potrebi upoštevati načelo, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: uredba o taksonomiji). Načrt za okrevanje Next Generation EU je izjemna priložnost za pospešitev prehoda na podnebno nevtralnost in varstvo okolja. |
| --- | --- |

(7)

Evropski zeleni dogovor podpira načrt za okrevanje Next Generation EU, ki spodbuja naložbo v sektorje, ki so ključni za zeleno in digitalno preobrazbo, da se krepi odpornost, ter ustvarjajo rast in delovna mesta v pravični in vključujoči družbi. Mehanizem za okrevanje in odpornost, ki bo skupaj s proračunom Unije za obdobje 2021–2027 gibalo gospodarskega okrevanja Unije po krizi COVID-19, prav tako temelji na prednostnih ciljih, določenih v evropskem zelenem dogovoru. Poleg tega bi morale vse pobude v okviru načrta za okrevanje Next Generation EU po potrebi upoštevati načelo, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: uredba o taksonomiji). Načrt za okrevanje Next Generation EU je izjemna priložnost za pospešitev prehoda na podnebno nevtralnost in varstvo okolja.

| (8) | Sedmi OAP se je iztekel 31. decembra 2020, v členu 4(3) pa se je od Komisije zahtevalo, da po potrebi pravočasno poda predlog za osmi okoljski akcijski program (v nadaljnjem besedilu: osmi OAP), da bi preprečila nastanek vrzeli med sedmim in osmim OAP. Komisija je v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru napovedala, da bo osmi OAP zajemal nov mehanizem za spremljanje, s katerim naj bi zagotovili, da bo Unija ostala na pravi poti za izpolnjevanje zastavljenih okoljskih ciljev. |
| --- | --- |

(8)

Sedmi OAP se je iztekel 31. decembra 2020, v členu 4(3) pa se je od Komisije zahtevalo, da po potrebi pravočasno poda predlog za osmi okoljski akcijski program (v nadaljnjem besedilu: osmi OAP), da bi preprečila nastanek vrzeli med sedmim in osmim OAP. Komisija je v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru napovedala, da bo osmi OAP zajemal nov mehanizem za spremljanje, s katerim naj bi zagotovili, da bo Unija ostala na pravi poti za izpolnjevanje zastavljenih okoljskih ciljev.

| (9) | V skladu s členom 192(3) PDEU osmi OAP določa prednostne cilje, ki jih je treba doseči. Ukrepi, potrebni za izvajanje osmega OAP, se sprejmejo na podlagi člena 192(1) ali (2) PDEU. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 192(3) PDEU osmi OAP določa prednostne cilje, ki jih je treba doseči. Ukrepi, potrebni za izvajanje osmega OAP, se sprejmejo na podlagi člena 192(1) ali (2) PDEU.

| (10) | Pri ukrepih, s katerimi se izvaja osmi OAP, kot so pobude, programi, naložbe, projekti in sporazumi, bi bilo treba upoštevati načelo, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v členu 17 uredbe o taksonomiji. |
| --- | --- |

(10)

Pri ukrepih, s katerimi se izvaja osmi OAP, kot so pobude, programi, naložbe, projekti in sporazumi, bi bilo treba upoštevati načelo, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v členu 17 uredbe o taksonomiji.

| (11) | Osmi OAP bi moral podpirati cilje evropskega zelenega dogovora v skladu z dolgoročnim ciljem „dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ najpozneje do leta 2050, v skladu z že dorečenim iz sedmega OAP. Osmi OAP kot splošni okoljski akcijski program Unije, ki se izvaja do leta 2030, presega evropski zeleni dogovor. Prednostni cilji osmega OAP predstavljajo usmeritev za oblikovanje politik Unije, med drugim na podlagi zavez iz strategij in pobud evropskega zelenega dogovora, na primer strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, novega akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, trajnostne strategije za kemikalije in akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje. |
| --- | --- |

(11)

Osmi OAP bi moral podpirati cilje evropskega zelenega dogovora v skladu z dolgoročnim ciljem „dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ najpozneje do leta 2050, v skladu z že dorečenim iz sedmega OAP. Osmi OAP kot splošni okoljski akcijski program Unije, ki se izvaja do leta 2030, presega evropski zeleni dogovor. Prednostni cilji osmega OAP predstavljajo usmeritev za oblikovanje politik Unije, med drugim na podlagi zavez iz strategij in pobud evropskega zelenega dogovora, na primer strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, novega akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, trajnostne strategije za kemikalije in akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje.

| (12) | Cilj Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja (7) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), je izboljšati globalni odziv na nevarnost podnebnih sprememb, tudi z zadrževanjem dviga povprečne globalne temperature pod 2 °C v primerjavi s predindustrijskimi ravnmi in prizadevanji za omejitev dviga temperature na 1,5 °C nad predindustrijskimi ravnmi, saj bi se tako občutno zmanjšala tveganja in vplivi podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(12)

Cilj Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja (7) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), je izboljšati globalni odziv na nevarnost podnebnih sprememb, tudi z zadrževanjem dviga povprečne globalne temperature pod 2 °C v primerjavi s predindustrijskimi ravnmi in prizadevanji za omejitev dviga temperature na 1,5 °C nad predindustrijskimi ravnmi, saj bi se tako občutno zmanjšala tveganja in vplivi podnebnih sprememb.

| (13) | Osmi OAP tvori podlago za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev, opredeljenih v okviru Agende ZN 2030, in njenih ciljev trajnostnega razvoja, uskladiti pa bi ga bilo treba tudi s cilji Pariškega sporazuma, konvencijami iz Ria in drugimi ustreznimi mednarodnimi sporazumi. Osmi OAP omogoča sistemsko spremembo gospodarstva Unije, ki bo zagotavljalo blaginjo ob upoštevanju omejitev našega planeta in v katerem bo rast obnovljiva, ter zagotavlja, da se bo zeleni prehod izvedel na pravičen in vključujoč način, hkrati pa prispeval k zmanjšanju neenakosti. Glede na model, ki ga je razvil Stockholmski center za odpornost, doseganje okoljskih in podnebnih ciljev trajnostnega razvoja podpira socialne in gospodarske cilje trajnostnega razvoja, saj so naše družbe in gospodarstva odvisni od zdrave biosfere, trajnostni razvoj pa lahko poteka le v varnem območju za delovanje na stabilnem in odpornem planetu. Unija bo morala uresničiti cilje trajnostnega razvoja in podpreti njihovo izvajanje v tretjih državah, če želi prevzeti vodilno vlogo v svetu pri doseganju trajnostnih prehodov. |
| --- | --- |

(13)

Osmi OAP tvori podlago za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev, opredeljenih v okviru Agende ZN 2030, in njenih ciljev trajnostnega razvoja, uskladiti pa bi ga bilo treba tudi s cilji Pariškega sporazuma, konvencijami iz Ria in drugimi ustreznimi mednarodnimi sporazumi. Osmi OAP omogoča sistemsko spremembo gospodarstva Unije, ki bo zagotavljalo blaginjo ob upoštevanju omejitev našega planeta in v katerem bo rast obnovljiva, ter zagotavlja, da se bo zeleni prehod izvedel na pravičen in vključujoč način, hkrati pa prispeval k zmanjšanju neenakosti. Glede na model, ki ga je razvil Stockholmski center za odpornost, doseganje okoljskih in podnebnih ciljev trajnostnega razvoja podpira socialne in gospodarske cilje trajnostnega razvoja, saj so naše družbe in gospodarstva odvisni od zdrave biosfere, trajnostni razvoj pa lahko poteka le v varnem območju za delovanje na stabilnem in odpornem planetu. Unija bo morala uresničiti cilje trajnostnega razvoja in podpreti njihovo izvajanje v tretjih državah, če želi prevzeti vodilno vlogo v svetu pri doseganju trajnostnih prehodov.

| (14) | Ukrepe za uresničevanje okoljskih in podnebnih ciljev Unije je treba izvajati v skladu z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic. |
| --- | --- |

(14)

Ukrepe za uresničevanje okoljskih in podnebnih ciljev Unije je treba izvajati v skladu z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic.

| (15) | Na podlagi člena 191(2) PDEU je cilj okoljske politike Unije visoka raven varstva, pri čemer se upošteva raznolikost razmer v posameznih regijah Unije, in mora temeljiti na previdnostnem načelu in načelih, da bi se morali izvajati preventivni ukrepi, da bi morala biti okoljska škoda prednostno odpravljena pri izvoru in da bi moral povzročitelj obremenitve plačati. |
| --- | --- |

(15)

Na podlagi člena 191(2) PDEU je cilj okoljske politike Unije visoka raven varstva, pri čemer se upošteva raznolikost razmer v posameznih regijah Unije, in mora temeljiti na previdnostnem načelu in načelih, da bi se morali izvajati preventivni ukrepi, da bi morala biti okoljska škoda prednostno odpravljena pri izvoru in da bi moral povzročitelj obremenitve plačati.

| (16) | Osmi OAP bi moral pospeševati zeleni prehod na pravičen in vključujoč način na podnebno nevtralno, trajnostno, brez strupenih snovi, z viri gospodarno, temelječo na obnovljivih virih energije in odporno ter konkurenčno krožno gospodarstvo, ki planetu vrača več, kot mu jemlje. Zeleni prehod bi se moral izvajati v okviru gospodarstva blaginje, kjer je rast obnovljiva in ki omogoča sistemske spremembe, priznava, da sta dobrobit in blaginja naše družbe odvisna od stabilnega podnebja, zdravega okolja in uspešnih ekosistemov, in ki zagotavlja varno območje za delovanje ob upoštevanju omejitev našega planeta. Ker svetovno prebivalstvo in povpraševanje po naravnih virih še naprej naraščata, bi bilo treba gospodarsko dejavnost razviti tako, da bo trajnostna in ne bo škodovala, temveč, nasprotno, obrnila trend podnebnih sprememb, varovala, obnavljala in izboljševala stanje okolja, pri tem pa zaustavila in obrnila trend izgube biotske raznovrstnosti, preprečevala degradacijo okolja, varovala zdravje in dobrobit pred negativnimi okoljskimi tveganji in vplivi, preprečevala in čim bolj zmanjšala onesnaževanje ter ohranila in obogatila naravni kapital in spodbujala trajnostno biogospodarstvo ter tako zagotovila obilje obnovljivih in neobnovljivih virov. Gospodarstvo blaginje z nenehnimi raziskavami in inovacijami, preobrazbo proizvodnih in potrošniških vzorcev, prilagoditvami na nove izzive in s soustvarjanjem krepi odpornost in varuje dobrobit obstoječih in prihodnjih generacij. |
| --- | --- |

(16)

Osmi OAP bi moral pospeševati zeleni prehod na pravičen in vključujoč način na podnebno nevtralno, trajnostno, brez strupenih snovi, z viri gospodarno, temelječo na obnovljivih virih energije in odporno ter konkurenčno krožno gospodarstvo, ki planetu vrača več, kot mu jemlje. Zeleni prehod bi se moral izvajati v okviru gospodarstva blaginje, kjer je rast obnovljiva in ki omogoča sistemske spremembe, priznava, da sta dobrobit in blaginja naše družbe odvisna od stabilnega podnebja, zdravega okolja in uspešnih ekosistemov, in ki zagotavlja varno območje za delovanje ob upoštevanju omejitev našega planeta. Ker svetovno prebivalstvo in povpraševanje po naravnih virih še naprej naraščata, bi bilo treba gospodarsko dejavnost razviti tako, da bo trajnostna in ne bo škodovala, temveč, nasprotno, obrnila trend podnebnih sprememb, varovala, obnavljala in izboljševala stanje okolja, pri tem pa zaustavila in obrnila trend izgube biotske raznovrstnosti, preprečevala degradacijo okolja, varovala zdravje in dobrobit pred negativnimi okoljskimi tveganji in vplivi, preprečevala in čim bolj zmanjšala onesnaževanje ter ohranila in obogatila naravni kapital in spodbujala trajnostno biogospodarstvo ter tako zagotovila obilje obnovljivih in neobnovljivih virov. Gospodarstvo blaginje z nenehnimi raziskavami in inovacijami, preobrazbo proizvodnih in potrošniških vzorcev, prilagoditvami na nove izzive in s soustvarjanjem krepi odpornost in varuje dobrobit obstoječih in prihodnjih generacij.

| (17) | Osmi OAP bi moral določiti tematske prednostne cilje na področju blažitve podnebnih sprememb, prilagajanja podnebnim spremembam, varovanja in obnavljanja biotske raznovrstnosti na kopnem in v morju, krožnega gospodarstva brez strupenih snovi, ničelnega onesnaževanja okolja in zmanjšanja pritiskov na okolje zaradi proizvodnje in potrošnje v vseh gospodarskih sektorjih. Ti tematski prednostni cilji, ki obravnavajo gonilne sile in učinke okoljske škode, so med seboj neločljivo povezani. Zato jih je treba doseči s sistemskim pristopom. Poleg tega bi moral osmi OAP opredeliti omogočitvene pogoje za usklajeno doseganje dolgoročnih in tematskih prednostnih ciljev za vse vključene akterje. |
| --- | --- |

(17)

Osmi OAP bi moral določiti tematske prednostne cilje na področju blažitve podnebnih sprememb, prilagajanja podnebnim spremembam, varovanja in obnavljanja biotske raznovrstnosti na kopnem in v morju, krožnega gospodarstva brez strupenih snovi, ničelnega onesnaževanja okolja in zmanjšanja pritiskov na okolje zaradi proizvodnje in potrošnje v vseh gospodarskih sektorjih. Ti tematski prednostni cilji, ki obravnavajo gonilne sile in učinke okoljske škode, so med seboj neločljivo povezani. Zato jih je treba doseči s sistemskim pristopom. Poleg tega bi moral osmi OAP opredeliti omogočitvene pogoje za usklajeno doseganje dolgoročnih in tematskih prednostnih ciljev za vse vključene akterje.

| (18) | Pri presoji vplivov izvedeni v okviru osmega OAP, bi bilo treba upoštevati vse razsežnosti takojšnjih in dolgoročnih vplivov na okolje in podnebje kot del celovite analize gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov, vključno z njihovimi kumulativnimi vplivi, ter stroški ukrepanja in neukrepanja. Te presoje vplivov bi morale temeljiti na obsežnem in preglednem posvetovanju. Komisija bi morala v osmih tednih po zaključku javnega posvetovanja predstaviti podrobne povratne informacije o odzivih deležnikov s posvetovanj, pri čemer bi bilo treba razlikovati med prispevki različnih vrst deležnikov. |
| --- | --- |

(18)

Pri presoji vplivov izvedeni v okviru osmega OAP, bi bilo treba upoštevati vse razsežnosti takojšnjih in dolgoročnih vplivov na okolje in podnebje kot del celovite analize gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov, vključno z njihovimi kumulativnimi vplivi, ter stroški ukrepanja in neukrepanja. Te presoje vplivov bi morale temeljiti na obsežnem in preglednem posvetovanju. Komisija bi morala v osmih tednih po zaključku javnega posvetovanja predstaviti podrobne povratne informacije o odzivih deležnikov s posvetovanj, pri čemer bi bilo treba razlikovati med prispevki različnih vrst deležnikov.

| (19) | Prehod na gospodarstvo blaginje, kjer je rast obnovljiva, je vključen v osmi OAP in v prednostne cilje za leto 2030 in za leto 2050. Da bi zagotovili ta prehod, bo morala Unija razviti celovitejši pristop k oblikovanju politik, tudi z uporabo strnjenega prikaza za merjenje gospodarskega, socialnega in okoljskega napredka na način, ki "presega BDP". V okviru prizadevanj Unije za izvajanje Agende ZN 2030 bi se oblikoval strnjen sklop kazalnikov, ki bi povzemal obstoječe kazalnike in postopke spremljanja, po možnosti vključno z informacijami o oddaljenosti od cilja in na koncu kot politični povzetek pomagal usmerjati oblikovanje politik. Oblikovanje takega sklopa kazalnikov je zato vključeno kot omogočitveni pogoj v osmem OAP. |
| --- | --- |

(19)

Prehod na gospodarstvo blaginje, kjer je rast obnovljiva, je vključen v osmi OAP in v prednostne cilje za leto 2030 in za leto 2050. Da bi zagotovili ta prehod, bo morala Unija razviti celovitejši pristop k oblikovanju politik, tudi z uporabo strnjenega prikaza za merjenje gospodarskega, socialnega in okoljskega napredka na način, ki "presega BDP". V okviru prizadevanj Unije za izvajanje Agende ZN 2030 bi se oblikoval strnjen sklop kazalnikov, ki bi povzemal obstoječe kazalnike in postopke spremljanja, po možnosti vključno z informacijami o oddaljenosti od cilja in na koncu kot politični povzetek pomagal usmerjati oblikovanje politik. Oblikovanje takega sklopa kazalnikov je zato vključeno kot omogočitveni pogoj v osmem OAP.

| (20) | V programu ZN za okolje in svetovnem forumu OECD za okolje je bilo poudarjeno, da so vplivi okoljskih sprememb različni glede na spol. Vloge, razdeljene glede na spol, tudi povzročajo različne ranljivosti žensk in moških na posledice podnebnih sprememb, podnebne spremembe pa zaostrujejo neenakosti med spoloma. Zato je treba pri ukrepih in ciljih, povezanih z doseganjem prednostnih ciljev osmega OAP, upoštevati vidik spola, da bi se neenakosti med spoloma postopoma odpravile. |
| --- | --- |

(20)

V programu ZN za okolje in svetovnem forumu OECD za okolje je bilo poudarjeno, da so vplivi okoljskih sprememb različni glede na spol. Vloge, razdeljene glede na spol, tudi povzročajo različne ranljivosti žensk in moških na posledice podnebnih sprememb, podnebne spremembe pa zaostrujejo neenakosti med spoloma. Zato je treba pri ukrepih in ciljih, povezanih z doseganjem prednostnih ciljev osmega OAP, upoštevati vidik spola, da bi se neenakosti med spoloma postopoma odpravile.

| (21) | V členu 35 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (8) je navedeno, da mora poročilo o stanju energetske unije vključevati element o napredku držav članic pri postopni ukinitvi subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva. Člen 17 navedene uredbe določa, da Komisija ob pomoči Odbora za energetsko unijo sprejme izvedbene akte, vključno z metodologijo poročanja o postopnem opuščanju subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva. Poleg tega bo Komisija na podlagi rezultatov aktualne študije podprla države članice pri postopnem opuščanju drugih okolju škodljivih subvencij. |
| --- | --- |

(21)

V členu 35 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (8) je navedeno, da mora poročilo o stanju energetske unije vključevati element o napredku držav članic pri postopni ukinitvi subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva. Člen 17 navedene uredbe določa, da Komisija ob pomoči Odbora za energetsko unijo sprejme izvedbene akte, vključno z metodologijo poročanja o postopnem opuščanju subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva. Poleg tega bo Komisija na podlagi rezultatov aktualne študije podprla države članice pri postopnem opuščanju drugih okolju škodljivih subvencij.

| (22) | Komisija ocenjuje, da bi bilo treba za naravo nameniti vsaj 20 milijard EUR na leto, da bi izpolnili potrebe strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, med njimi tudi prednostne naložbe za omrežje Natura 2000 in zeleno infrastrukturo. Za to bo treba mobilizirati zasebna in javna sredstva na nacionalni ravni in ravni Unije, tudi prek različnih programov. |
| --- | --- |

(22)

Komisija ocenjuje, da bi bilo treba za naravo nameniti vsaj 20 milijard EUR na leto, da bi izpolnili potrebe strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, med njimi tudi prednostne naložbe za omrežje Natura 2000 in zeleno infrastrukturo. Za to bo treba mobilizirati zasebna in javna sredstva na nacionalni ravni in ravni Unije, tudi prek različnih programov.

| (23) | V skladu s sporočilom Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom „Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti“ bi moral osmi OAP podpirati prizadevanja Unije za spodbujanje ustreznega ravnanja s kemikalijami prek mednarodnega sodelovanja in partnerstev v dvostranskih, regionalnih in večstranskih forumih ter v sodelovanju s tretjimi državami. Unija bo v skladu z mednarodnimi zavezami zagotavljala, da se nevarne kemikalije, ki so v Uniji prepovedane, ne bodo proizvajale za izvoz, po potrebi tudi s spremembo ustrezne zakonodaje. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s sporočilom Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom „Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti“ bi moral osmi OAP podpirati prizadevanja Unije za spodbujanje ustreznega ravnanja s kemikalijami prek mednarodnega sodelovanja in partnerstev v dvostranskih, regionalnih in večstranskih forumih ter v sodelovanju s tretjimi državami. Unija bo v skladu z mednarodnimi zavezami zagotavljala, da se nevarne kemikalije, ki so v Uniji prepovedane, ne bodo proizvajale za izvoz, po potrebi tudi s spremembo ustrezne zakonodaje.

| (24) | Človek v Uniji ter drugje po svetu s svojimi dejavnostmi še vedno uničuje zemljišča in tla, denimo s slabim upravljanjem zemljišč, spremembo rabe zemljišč, z netrajnostnimi kmetijskimi praksami, opuščanjem zemljišč, onesnaževanjem, netrajnostnimi gozdarskimi praksami in pozidavo tal, ter zaradi izgube biotske raznovrstnosti ter podnebnih sprememb, k čemur pogosto prispevajo tudi drugi dejavniki, kar zmanjšuje zmogljivosti zemljišč in tal za zagotavljanje ekosistemskih storitev in funkcij. |
| --- | --- |

(24)

Človek v Uniji ter drugje po svetu s svojimi dejavnostmi še vedno uničuje zemljišča in tla, denimo s slabim upravljanjem zemljišč, spremembo rabe zemljišč, z netrajnostnimi kmetijskimi praksami, opuščanjem zemljišč, onesnaževanjem, netrajnostnimi gozdarskimi praksami in pozidavo tal, ter zaradi izgube biotske raznovrstnosti ter podnebnih sprememb, k čemur pogosto prispevajo tudi drugi dejavniki, kar zmanjšuje zmogljivosti zemljišč in tal za zagotavljanje ekosistemskih storitev in funkcij.

| (25) | Svetovni prehranski sistem, vključno s kmetijstvom, ribištvom in akvakulturo, ostaja eden od dejavnikov, ki najbolj prispeva k podnebnim spremembam in degradaciji okolja, vključno s krčenjem gozdov po svetu. Treba je preoblikovati prehranski sistem v Uniji, da bi se dosegli prednostni cilji osmega OAP. |
| --- | --- |

(25)

Svetovni prehranski sistem, vključno s kmetijstvom, ribištvom in akvakulturo, ostaja eden od dejavnikov, ki najbolj prispeva k podnebnim spremembam in degradaciji okolja, vključno s krčenjem gozdov po svetu. Treba je preoblikovati prehranski sistem v Uniji, da bi se dosegli prednostni cilji osmega OAP.

| (26) | Glede na poročilo delavnice o biotski raznovrstnosti in pandemijah z dne 29. oktobra 2020, ki ga je izdala Medvladna platforma za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), so poglavitni vzroki za nastanek pandemij globalne okoljske spremembe, ki povzročajo tudi izgubo biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe, vključno s spremembo rabe zemljišč ter širjenjem in intenzifikacijo kmetijstva, trgovino s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami in njihovo uživanje, ter drugi dejavniki. Podnebne spremembe vplivajo na pojav bolezni in bodo verjetno tudi v prihodnje povzročile znatno tveganje pandemije, medtem ko je izguba biotske raznovrstnosti povezana tudi s preoblikovanjem krajine in lahko v nekaterih primerih privede do povečanega tveganja za nastanek bolezni. Glede na poročilo stroški neukrepanja močno presegajo stroške izvajanja globalnih strategij za preprečevanje pandemij, ki temeljijo na zmanjšanju trgovine s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami in spremembi rabe zemljišč ter povečanju nadzora v okviru pristopa „eno zdravje“. |
| --- | --- |

(26)

Glede na poročilo delavnice o biotski raznovrstnosti in pandemijah z dne 29. oktobra 2020, ki ga je izdala Medvladna platforma za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), so poglavitni vzroki za nastanek pandemij globalne okoljske spremembe, ki povzročajo tudi izgubo biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe, vključno s spremembo rabe zemljišč ter širjenjem in intenzifikacijo kmetijstva, trgovino s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami in njihovo uživanje, ter drugi dejavniki. Podnebne spremembe vplivajo na pojav bolezni in bodo verjetno tudi v prihodnje povzročile znatno tveganje pandemije, medtem ko je izguba biotske raznovrstnosti povezana tudi s preoblikovanjem krajine in lahko v nekaterih primerih privede do povečanega tveganja za nastanek bolezni. Glede na poročilo stroški neukrepanja močno presegajo stroške izvajanja globalnih strategij za preprečevanje pandemij, ki temeljijo na zmanjšanju trgovine s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami in spremembi rabe zemljišč ter povečanju nadzora v okviru pristopa „eno zdravje“.

| (27) | Pandemija COVID-19, ki je povzročila svetovno zdravstveno in gospodarsko krizo brez primere, je ponovno pokazala, kako pomembno je, da se pri snovanju politik uporabi večsektorski pristop „eno zdravje“, ki priznava, da je zdravje ljudi odvisno od stanja okolja in je povezano z njegovimi sestavnimi deli in dejavniki, tudi z zdravjem živali, ter da je treba pri ukrepih za obvladovanje nevarnosti za zdravje upoštevati zapletene medsebojne odnose med zdravjem in okoljem. Osmi OAP bi moral prispevati k popolni vključitvi pristopa „eno zdravje“ v vse vidike oblikovanja politik. |
| --- | --- |

(27)

Pandemija COVID-19, ki je povzročila svetovno zdravstveno in gospodarsko krizo brez primere, je ponovno pokazala, kako pomembno je, da se pri snovanju politik uporabi večsektorski pristop „eno zdravje“, ki priznava, da je zdravje ljudi odvisno od stanja okolja in je povezano z njegovimi sestavnimi deli in dejavniki, tudi z zdravjem živali, ter da je treba pri ukrepih za obvladovanje nevarnosti za zdravje upoštevati zapletene medsebojne odnose med zdravjem in okoljem. Osmi OAP bi moral prispevati k popolni vključitvi pristopa „eno zdravje“ v vse vidike oblikovanja politik.

| (28) | Napredek v smeri priznanja pravice do čistega, zdravega in trajnostnega okolja, kot je določeno v Resoluciji 48/13 Sveta Združenih narodov za človekove pravice, je omogočitveni pogoj za doseganje prednostnih ciljev osmega OAP. |
| --- | --- |

(28)

Napredek v smeri priznanja pravice do čistega, zdravega in trajnostnega okolja, kot je določeno v Resoluciji 48/13 Sveta Združenih narodov za človekove pravice, je omogočitveni pogoj za doseganje prednostnih ciljev osmega OAP.

| (29) | Izraz „ekosistemski pristop“, ki je bil določen v skladu s Konvencijo ZN o biološki raznovrstnosti, je strategija za celostno upravljanje zemljišč, vode in živih virov, s katero se spodbujata ohranjanje in trajnostna raba na pravičen način, da bi pripomogli k doseganju ravnovesja med tremi cilji navedene konvencije, namreč ohranjanjem, trajnostno rabo in delitvijo koristi biološke raznovrstnosti. |
| --- | --- |

(29)

Izraz „ekosistemski pristop“, ki je bil določen v skladu s Konvencijo ZN o biološki raznovrstnosti, je strategija za celostno upravljanje zemljišč, vode in živih virov, s katero se spodbujata ohranjanje in trajnostna raba na pravičen način, da bi pripomogli k doseganju ravnovesja med tremi cilji navedene konvencije, namreč ohranjanjem, trajnostno rabo in delitvijo koristi biološke raznovrstnosti.

| (30) | Glede na poročilo Evropske agencije za okolje o sonaravnih rešitvah v Evropi: politika, znanje in praksa za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč („Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction“) so sonaravne rešitve za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč ukrepi, ki v sozvočju z naravo obnavljajo in varujejo ekosisteme ter družbi pomagajo pri prilagajanju na vplive podnebnih sprememb in upočasnitvi nadaljnjega segrevanja, hkrati pa zagotavljajo številne dodatne koristi. Izvajanje sonaravnih rešitev bi moralo biti skladno s prednostnimi cilji osmega OAP. |
| --- | --- |

(30)

Glede na poročilo Evropske agencije za okolje o sonaravnih rešitvah v Evropi: politika, znanje in praksa za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč („Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction“) so sonaravne rešitve za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč ukrepi, ki v sozvočju z naravo obnavljajo in varujejo ekosisteme ter družbi pomagajo pri prilagajanju na vplive podnebnih sprememb in upočasnitvi nadaljnjega segrevanja, hkrati pa zagotavljajo številne dodatne koristi. Izvajanje sonaravnih rešitev bi moralo biti skladno s prednostnimi cilji osmega OAP.

| (31) | Računovodenje naravnega kapitala, ki je orodje za merjenje sprememb v zalogah naravnega kapitala na različnih ravneh in vključevanje vrednosti ekosistemskih storitev v računovodske sisteme in sisteme poročanja, bi moralo podpirati merjenje napredka pri doseganju ambicioznih ciljev in ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti, ne more pa jih nadomestiti. |
| --- | --- |

(31)

Računovodenje naravnega kapitala, ki je orodje za merjenje sprememb v zalogah naravnega kapitala na različnih ravneh in vključevanje vrednosti ekosistemskih storitev v računovodske sisteme in sisteme poročanja, bi moralo podpirati merjenje napredka pri doseganju ambicioznih ciljev in ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti, ne more pa jih nadomestiti.

| (32) | Morski in obalni ekosistemi, kot so mangrove, koralni grebeni, slana močvirja in travniki z morsko travo, se uničujejo, nanje pa tudi negativno vplivajo škodljive prakse, onesnaževanje in procesi, kot sta evtrofikacija in zakisanje, kar vpliva na biotsko raznovrstnost, ki jo ohranjajo, na ekosistemske storitve in funkcije, ki jih zagotavljajo, ter na njihovo zmožnost, da delujejo kot ponori ogljika. Potrebni so nujni ukrepi za varstvo in obnovo morskih in obalnih ekosistemov, vključno z oceanskim dnom. Varstvo in ohranjanje oceanov je svetovni izziv in skupna odgovornost, zato je treba povečati ozaveščenost in izboljšati oceansko pismenost, da bi spodbudili sprejemanje in izvajanje učinkovitih ukrepov na vseh ravneh družbe in pri vseh njenih akterjih. |
| --- | --- |

(32)

Morski in obalni ekosistemi, kot so mangrove, koralni grebeni, slana močvirja in travniki z morsko travo, se uničujejo, nanje pa tudi negativno vplivajo škodljive prakse, onesnaževanje in procesi, kot sta evtrofikacija in zakisanje, kar vpliva na biotsko raznovrstnost, ki jo ohranjajo, na ekosistemske storitve in funkcije, ki jih zagotavljajo, ter na njihovo zmožnost, da delujejo kot ponori ogljika. Potrebni so nujni ukrepi za varstvo in obnovo morskih in obalnih ekosistemov, vključno z oceanskim dnom. Varstvo in ohranjanje oceanov je svetovni izziv in skupna odgovornost, zato je treba povečati ozaveščenost in izboljšati oceansko pismenost, da bi spodbudili sprejemanje in izvajanje učinkovitih ukrepov na vseh ravneh družbe in pri vseh njenih akterjih.

| (33) | Degradacija okolja in škodljivi učinki podnebnih sprememb naj bi se v prihodnjih letih še povečali, kar bo najbolj prizadelo države v razvoju in ranljivo prebivalstvo. Da bi tretjim državam pomagali krepiti odpornost in jih podpirali pri njihovih prizadevanjih za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter za varstvo biotske raznovrstnosti, bi morale Unija in države članice s finančno pomočjo tretjim državam spodbujati Agendo ZN 2030, Pariški sporazum in globalni okvir Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti po letu 2020 ter biti v skladu s prednostnimi cilji osmega OAP. Poleg tega bi morale Unija in države članice zagotoviti tudi, da se pri izvajanju Pariškega sporazuma in drugih mednarodnih podnebnih in okoljskih sporazumov upoštevajo načela pravičnosti ter skupne, vendar različne odgovornosti in ustrezne zmogljivosti, kot je določeno v členu 2(2) Pariškega sporazuma. |
| --- | --- |

(33)

Degradacija okolja in škodljivi učinki podnebnih sprememb naj bi se v prihodnjih letih še povečali, kar bo najbolj prizadelo države v razvoju in ranljivo prebivalstvo. Da bi tretjim državam pomagali krepiti odpornost in jih podpirali pri njihovih prizadevanjih za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter za varstvo biotske raznovrstnosti, bi morale Unija in države članice s finančno pomočjo tretjim državam spodbujati Agendo ZN 2030, Pariški sporazum in globalni okvir Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti po letu 2020 ter biti v skladu s prednostnimi cilji osmega OAP. Poleg tega bi morale Unija in države članice zagotoviti tudi, da se pri izvajanju Pariškega sporazuma in drugih mednarodnih podnebnih in okoljskih sporazumov upoštevajo načela pravičnosti ter skupne, vendar različne odgovornosti in ustrezne zmogljivosti, kot je določeno v členu 2(2) Pariškega sporazuma.

| (34) | Zelena diplomacija in okrepljeno sodelovanje s tretjimi državami, vključno z državami v razvoju, ter podpiranje dobrega globalnega okoljskega upravljanja, vključno s spodbujanjem dostopa do informacij, sodelovanjem javnosti pri odločanju in dostopom do pravnega varstva v okoljskih zadevah, so ključnega pomena za doseganje ciljev trajnostnega razvoja ter okoljskih in podnebnih ciljev Unije. Bistveno je tudi zagotavljanje sinergij in skladnosti med vsemi notranjimi in zunanjimi politikami Unije, vključno s trgovinskimi politikami in sporazumi, ter upoštevanje skladnosti politik za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

(34)

Zelena diplomacija in okrepljeno sodelovanje s tretjimi državami, vključno z državami v razvoju, ter podpiranje dobrega globalnega okoljskega upravljanja, vključno s spodbujanjem dostopa do informacij, sodelovanjem javnosti pri odločanju in dostopom do pravnega varstva v okoljskih zadevah, so ključnega pomena za doseganje ciljev trajnostnega razvoja ter okoljskih in podnebnih ciljev Unije. Bistveno je tudi zagotavljanje sinergij in skladnosti med vsemi notranjimi in zunanjimi politikami Unije, vključno s trgovinskimi politikami in sporazumi, ter upoštevanje skladnosti politik za trajnostni razvoj.

| (35) | Glede na izrazito decentraliziranost okoljske politike je treba sprejeti ukrepe za doseganje prednostnih ciljev osmega OAP na različnih ravneh upravljanja, tj. na ravni Unije, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, do upravljanja na več ravneh pa zavzeti skupni pristop. Bistveno je učinkovito spremljanje, izvajanje, izvrševanje in zagotavljanje odgovornosti, za zagotovitev skladnosti med politikami pa je potrebno tudi učinkovito upravljanje. Celostni pristop k razvoju in izvajanju politike bi bilo treba okrepiti, da bi se čim bolj povečale sinergije med okoljskimi, socialnimi in gospodarskimi cilji, in sicer s sistematičnim pregledovanjem in po potrebi ocenjevanjem morebitnih kompromisov med njimi kot tudi s sistematičnim ocenjevanjem potreb ranljivih in marginaliziranih skupin. S tem celovitim pristopom bi bilo treba izpolniti posebne potrebe vseh regij, vključno z mestnimi in podeželskimi območji ter najbolj oddaljenimi regijami. Poleg tega so dostop do okoljskih informacij, udeležba javnosti pri odločanju o okolju in dostop do pravnega varstva, vključno s preglednim sodelovanjem z javnimi organi na vseh ravneh odločanja, nevladnimi akterji in širšo javnostjo, ter med njimi, v skladu s Konvencijo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (9) (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija), pomembni za zagotavljanje uspeha osmega OAP. |
| --- | --- |

(35)

Glede na izrazito decentraliziranost okoljske politike je treba sprejeti ukrepe za doseganje prednostnih ciljev osmega OAP na različnih ravneh upravljanja, tj. na ravni Unije, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, do upravljanja na več ravneh pa zavzeti skupni pristop. Bistveno je učinkovito spremljanje, izvajanje, izvrševanje in zagotavljanje odgovornosti, za zagotovitev skladnosti med politikami pa je potrebno tudi učinkovito upravljanje. Celostni pristop k razvoju in izvajanju politike bi bilo treba okrepiti, da bi se čim bolj povečale sinergije med okoljskimi, socialnimi in gospodarskimi cilji, in sicer s sistematičnim pregledovanjem in po potrebi ocenjevanjem morebitnih kompromisov med njimi kot tudi s sistematičnim ocenjevanjem potreb ranljivih in marginaliziranih skupin. S tem celovitim pristopom bi bilo treba izpolniti posebne potrebe vseh regij, vključno z mestnimi in podeželskimi območji ter najbolj oddaljenimi regijami. Poleg tega so dostop do okoljskih informacij, udeležba javnosti pri odločanju o okolju in dostop do pravnega varstva, vključno s preglednim sodelovanjem z javnimi organi na vseh ravneh odločanja, nevladnimi akterji in širšo javnostjo, ter med njimi, v skladu s Konvencijo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (9) (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija), pomembni za zagotavljanje uspeha osmega OAP.

| (36) | Komisija bi morala napredek Unije in držav članic pri doseganju prednostnih ciljev osmega OAP ocenjevati v okviru pravičnega in vključujočega prehoda na trajnostnost, blaginjo in odpornost ob upoštevanju omejitev našega planeta. To je v skladu s pozivi voditeljev držav ali vlad držav članic v izjavi iz Porta, sklepi Sveta z dne 24. oktobra 2019 o ekonomiji blaginje in dokumentom za razpravo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora „Za trajnostno Evropo do leta 2030“ k merjenju gospodarske uspešnosti in družbenega napredka, ki „presega BDP“, in k uporabi blaginje kot vodila politiki, kar je podprl tudi OECD. |
| --- | --- |

(36)

Komisija bi morala napredek Unije in držav članic pri doseganju prednostnih ciljev osmega OAP ocenjevati v okviru pravičnega in vključujočega prehoda na trajnostnost, blaginjo in odpornost ob upoštevanju omejitev našega planeta. To je v skladu s pozivi voditeljev držav ali vlad držav članic v izjavi iz Porta, sklepi Sveta z dne 24. oktobra 2019 o ekonomiji blaginje in dokumentom za razpravo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora „Za trajnostno Evropo do leta 2030“ k merjenju gospodarske uspešnosti in družbenega napredka, ki „presega BDP“, in k uporabi blaginje kot vodila politiki, kar je podprl tudi OECD.

| (37) | Ocena napredka pri doseganju prednostnih ciljev osmega OAP bi morala odražati zadnje spremembe glede razpoložljivosti in ustreznosti podatkov in kazalnikov. Skladna bi morala biti z orodji za spremljanje in upravljanje, ki pokrivajo bolj specifične vidike okoljske in podnebne politike, kot so zlasti Uredba (EU) 2018/1999, pregled izvajanja okoljske politike, ki ga je Komisija napovedala v svojem sporočilu z dne 27. maja 2016 z naslovom „Zagotavljanje koristi okoljskih politik EU z rednim pregledom njihovega izvajanja“, in orodja za spremljanje, povezana s krožnim gospodarstvom, ničelnim onesnaževanjem, biotsko raznovrstnostjo, zrakom, vodo, tlemi, odpadki ali katerimi koli drugimi okoljskimi politikami, in ne posegati v ta orodja. Ocena napredka pri doseganju prednostnih ciljev osmega OAP bi morala biti skupaj z orodji, uporabljenimi v okviru evropskega semestra, Eurostatovega spremljanja ciljev trajnostnega razvoja in sporočilom Komisije z dne 9. septembra 2020 o strateškem predvidevanju za leto 2020 del medsektorskega, skladnega in medsebojno povezanega sklopa orodij za spremljanje in upravljanje, ki bodo zajemala ne samo okoljske, ampak tudi družbene in gospodarske dejavnike. |
| --- | --- |

(37)

Ocena napredka pri doseganju prednostnih ciljev osmega OAP bi morala odražati zadnje spremembe glede razpoložljivosti in ustreznosti podatkov in kazalnikov. Skladna bi morala biti z orodji za spremljanje in upravljanje, ki pokrivajo bolj specifične vidike okoljske in podnebne politike, kot so zlasti Uredba (EU) 2018/1999, pregled izvajanja okoljske politike, ki ga je Komisija napovedala v svojem sporočilu z dne 27. maja 2016 z naslovom „Zagotavljanje koristi okoljskih politik EU z rednim pregledom njihovega izvajanja“, in orodja za spremljanje, povezana s krožnim gospodarstvom, ničelnim onesnaževanjem, biotsko raznovrstnostjo, zrakom, vodo, tlemi, odpadki ali katerimi koli drugimi okoljskimi politikami, in ne posegati v ta orodja. Ocena napredka pri doseganju prednostnih ciljev osmega OAP bi morala biti skupaj z orodji, uporabljenimi v okviru evropskega semestra, Eurostatovega spremljanja ciljev trajnostnega razvoja in sporočilom Komisije z dne 9. septembra 2020 o strateškem predvidevanju za leto 2020 del medsektorskega, skladnega in medsebojno povezanega sklopa orodij za spremljanje in upravljanje, ki bodo zajemala ne samo okoljske, ampak tudi družbene in gospodarske dejavnike.

| (38) | Nadaljnji razvoj baze znanja o omejitvah našega planeta in okoljskih odtisih ter razvoj ustreznih sklopov kazalnikov sta pomembna z vidika prednostnih ciljev osmega OAP, zlasti njegovega dolgoročnega prednostnega cilja. |
| --- | --- |

(38)

Nadaljnji razvoj baze znanja o omejitvah našega planeta in okoljskih odtisih ter razvoj ustreznih sklopov kazalnikov sta pomembna z vidika prednostnih ciljev osmega OAP, zlasti njegovega dolgoročnega prednostnega cilja.

| (39) | Za spremljanje napredka pri doseganju prednostnih ciljev osmega OAP so potrebni zanesljivi ter smiselni podatki in kazalniki. Komisija, EEA ter druge ustrezne agencije bi morale imeti dostop do podatkov in kazalnikov, ki jih zagotavljajo države članice v skladu z veljavnimi pravnimi akti Unije, ter jih ponovno uporabljati in nadgrajevati. Poleg tega bi bilo treba uporabljati druge vire podatkov, kot so satelitski podatki in obdelane informacije iz programa Unije za opazovanje Zemlje (Copernicus), evropskega informacijskega sistema za gozdne požare, evropskega informacijskega sistema za biotsko raznovrstnost, identifikacijskega sistema za zemljišča in evropskega sistema za ozaveščanje o poplavah, ter podatkovne platforme, kot sta evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke ter informacijska platforma za spremljanje kemikalij. Uporaba sodobnih digitalnih orodij in umetne inteligence omogoča uspešno upravljanje in analiziranje podatkov, s čimer se zmanjšuje upravno breme, hkrati pa povečuje pravočasnost in kakovost. Za oceno napredka pri doseganju prednostnih ciljev osmega OAP bi se lahko poleg pravno zavezujočih ciljev, določenih v pravu Unije, uporabili cilji, ki niso pravno zavezujoči. |
| --- | --- |

(39)

Za spremljanje napredka pri doseganju prednostnih ciljev osmega OAP so potrebni zanesljivi ter smiselni podatki in kazalniki. Komisija, EEA ter druge ustrezne agencije bi morale imeti dostop do podatkov in kazalnikov, ki jih zagotavljajo države članice v skladu z veljavnimi pravnimi akti Unije, ter jih ponovno uporabljati in nadgrajevati. Poleg tega bi bilo treba uporabljati druge vire podatkov, kot so satelitski podatki in obdelane informacije iz programa Unije za opazovanje Zemlje (Copernicus), evropskega informacijskega sistema za gozdne požare, evropskega informacijskega sistema za biotsko raznovrstnost, identifikacijskega sistema za zemljišča in evropskega sistema za ozaveščanje o poplavah, ter podatkovne platforme, kot sta evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke ter informacijska platforma za spremljanje kemikalij. Uporaba sodobnih digitalnih orodij in umetne inteligence omogoča uspešno upravljanje in analiziranje podatkov, s čimer se zmanjšuje upravno breme, hkrati pa povečuje pravočasnost in kakovost. Za oceno napredka pri doseganju prednostnih ciljev osmega OAP bi se lahko poleg pravno zavezujočih ciljev, določenih v pravu Unije, uporabili cilji, ki niso pravno zavezujoči.

| (40) | Poleg tega bi morale v skladu z zahtevami, določenimi v direktivah 2003/4/ES (10), 2007/2/ES (11) in (EU) 2019/1024 (12) Evropskega parlamenta in Sveta, države članice zagotoviti, da so ustrezni podatki, informacije in kazalniki za spremljanje izvajanja osmega OAP prosto dostopni, nediskriminatorni, da imajo odprti dostop, da so ustrezni, visokokakovostni, primerljivi, posodobljeni, uporabniku prijazni in preprosto dostopni na spletišču. |
| --- | --- |

(40)

Poleg tega bi morale v skladu z zahtevami, določenimi v direktivah 2003/4/ES (10), 2007/2/ES (11) in (EU) 2019/1024 (12) Evropskega parlamenta in Sveta, države članice zagotoviti, da so ustrezni podatki, informacije in kazalniki za spremljanje izvajanja osmega OAP prosto dostopni, nediskriminatorni, da imajo odprti dostop, da so ustrezni, visokokakovostni, primerljivi, posodobljeni, uporabniku prijazni in preprosto dostopni na spletišču.

| (41) | Za doseganje prednostnih ciljev osmega OAP bi morali biti EEA in Evropska agencija za kemikalije (ECHA), kot tudi države članice opremljeni z ustreznimi zmogljivostmi in zadostnimi viri za zagotavljanje trdne, dostopne in pregledne baze znanja in dokazov za podporo izvajanju strateških prednostnih nalog evropskega zelenega dogovora in oceno napredka v okviru osmega OAP. Kadar je ustrezno, bi bilo treba vključiti tudi druge organe in agencije ter prispevati k izvajanju teh strateških prednostnih nalog in k temu ocenjevanju napredka. |
| --- | --- |

(41)

Za doseganje prednostnih ciljev osmega OAP bi morali biti EEA in Evropska agencija za kemikalije (ECHA), kot tudi države članice opremljeni z ustreznimi zmogljivostmi in zadostnimi viri za zagotavljanje trdne, dostopne in pregledne baze znanja in dokazov za podporo izvajanju strateških prednostnih nalog evropskega zelenega dogovora in oceno napredka v okviru osmega OAP. Kadar je ustrezno, bi bilo treba vključiti tudi druge organe in agencije ter prispevati k izvajanju teh strateških prednostnih nalog in k temu ocenjevanju napredka.

| (42) | Člen 192(3), prvi pododstavek, PDEU določa, da Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta splošne akcijske programe, v katerih so določeni prednostni cilji, ki jih je treba doseči na področju okoljske politike Unije. Sporočilo Komisije o evropskem zelenem dogovoru vsebuje časovni načrt ključnih ukrepov, ki so relevantni za področje okolja in podnebja v prihodnjih letih, zato v tej odločitvi izjemoma niso bili opredeljeni ukrepi za doseganje prednostnih ciljev za obdobje do leta 2025. Vendar bo to treba storiti za obdobje po uvedbi ključnih ukrepov evropskega zelenega dogovora, kar naj bi se zgodilo do leta 2024, da bodo lahko tematski prednostni cilji iz tega sklepa doseženi in da bo osmi OAP še naprej določal splošno vizijo okoljske politike Unije. To je potrebno tudi zaradi spoštovanja posebnih pravic Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi člena 192(3), prvi pododstavek, PDEU brez poseganja v pristojnosti Komisije na podlagi člena 17 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V ta namen bi morala Komisija do 31. marca 2024 izvesti vmesni pregled, ki bi mu, če bi bilo to potrebno za doseganje tematskih prednostnih ciljev, najpozneje do 31. marca 2025 sledil zakonodajni predlog, s katerim bi temu sklepu dodali prilogo. |
| --- | --- |

(42)

Člen 192(3), prvi pododstavek, PDEU določa, da Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta splošne akcijske programe, v katerih so določeni prednostni cilji, ki jih je treba doseči na področju okoljske politike Unije. Sporočilo Komisije o evropskem zelenem dogovoru vsebuje časovni načrt ključnih ukrepov, ki so relevantni za področje okolja in podnebja v prihodnjih letih, zato v tej odločitvi izjemoma niso bili opredeljeni ukrepi za doseganje prednostnih ciljev za obdobje do leta 2025. Vendar bo to treba storiti za obdobje po uvedbi ključnih ukrepov evropskega zelenega dogovora, kar naj bi se zgodilo do leta 2024, da bodo lahko tematski prednostni cilji iz tega sklepa doseženi in da bo osmi OAP še naprej določal splošno vizijo okoljske politike Unije. To je potrebno tudi zaradi spoštovanja posebnih pravic Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi člena 192(3), prvi pododstavek, PDEU brez poseganja v pristojnosti Komisije na podlagi člena 17 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V ta namen bi morala Komisija do 31. marca 2024 izvesti vmesni pregled, ki bi mu, če bi bilo to potrebno za doseganje tematskih prednostnih ciljev, najpozneje do 31. marca 2025 sledil zakonodajni predlog, s katerim bi temu sklepu dodali prilogo.

| (43) | Za upoštevanje razvijajočih se političnih ciljev in doseženega napredka bi morala Komisija osmi OAP oceniti leta 2029. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo z ugotovitvami te ocene, ki bi mu po potrebi sledil zakonodajni predlog za naslednji okoljski akcijski program. Ta zakonodajni predlog bi moral biti predložen pravočasno, da ne bi nastala vrzel med osmim in devetim OAP. |
| --- | --- |

(43)

Za upoštevanje razvijajočih se političnih ciljev in doseženega napredka bi morala Komisija osmi OAP oceniti leta 2029. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo z ugotovitvami te ocene, ki bi mu po potrebi sledil zakonodajni predlog za naslednji okoljski akcijski program. Ta zakonodajni predlog bi moral biti predložen pravočasno, da ne bi nastala vrzel med osmim in devetim OAP.

| (44) | Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega akcijskega programa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(44)

Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega akcijskega programa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta sklep določa splošni akcijski program na področju okolja za obdobje do 31. decembra 2030 (v nadaljnjem besedilu: osmi okoljski akcijski program oziroma osmi OAP). Določa prednostne cilje osmega OAP in opredeljuje omogočitvene pogoje, ki so potrebni za doseganje teh prednostnih ciljev. Vzpostavlja okvir za spremljanje merjenja napredka Unije in njenih držav članic pri doseganju prednostnih ciljev osmega OAP ter vzpostavlja mehanizem upravljanja, s čimer naj bi zagotovili, da bodo ti prednostni cilji doseženi.

2.   Cilj osmega OAP je na pravičen in vključujoč način pospešiti zeleni prehod na podnebno nevtralno, trajnostno, z viri gospodarno, odporno in konkurenčno krožno gospodarstvo brez strupenih snovi, ki temelji na obnovljivih virih energije, ter varovati, obnoviti in izboljšati kakovost okolja, med drugim z ustavitvijo in obračanjem trenda izgube biotske raznovrstnosti. Podpira in krepi celostni pristop k politiki in njenem izvajanju, ki temelji na evropskem zelenem dogovoru.

3.   Osmi OAP tvori podlago za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev, opredeljenih v okviru Agende ZN 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja, kot tudi ciljev večstranskih okoljskih in podnebnih sporazumov.

4.   Okvir za spremljanje osmega OAP prispeva k prizadevanjem Unije za merjenje napredka pri uresničevanju trajnostnosti, dobrega počutja in odpornosti.

5.   Osmi OAP temelji na previdnostnem načelu, načelu preventivnega delovanja in odpravljanja onesnaževanja pri viru in na načelu onesnaževalec plača.

Člen 2

Prednostni cilji

1.   Dolgoročni prednostni cilj osmega OAP je, da bodo najpozneje do leta 2050 ob upoštevanju omejitev našega planeta ljudje dobro živeli v gospodarstvu blaginje, kjer se nič ne zavrže, kjer je rast obnovljiva, kjer je dosežena podnebna nevtralnost v Uniji ter kjer je raven neenakosti znatno zmanjšana. Zdravo okolje je temelj dobrega počutja vseh ljudi in je okolje, kjer je ohranjena biotska raznovrstnost, ekosistemi uspevajo, narava pa je zavarovana in obnovljena, s čimer se bo povečala odpornost na podnebne spremembe, naravne nesreče, povezane z vremenom in podnebjem, in druga okoljska tveganja. Unija v skladu z medgeneracijsko odgovornostjo narekuje dinamiko za zagotavljanje blaginje obstoječih in prihodnjih generacij po vsem svetu.

2.   Osmi OAP ima naslednjih šest medsebojno povezanih tematskih prednostnih ciljev za obdobje do 31. decembra 2030:

| (a) | hitro in predvidljivo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter hkratno povečanje odvzemov po naravnih ponorih v Uniji, da bi dosegli cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030, kot je določen v Uredbi (EU) 2021/1119, v skladu s podnebnimi in okoljskimi cilji Unije, ter zagotovili pravičen prehod, pri katerem nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

(a)

hitro in predvidljivo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter hkratno povečanje odvzemov po naravnih ponorih v Uniji, da bi dosegli cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030, kot je določen v Uredbi (EU) 2021/1119, v skladu s podnebnimi in okoljskimi cilji Unije, ter zagotovili pravičen prehod, pri katerem nihče ne bo zapostavljen;

| (b) | stalni napredek pri krepitvi in vključevanju prilagoditvene zmogljivosti, tudi na podlagi ekosistemskih pristopov, krepitvi odpornosti in prilagajanju ter zmanjšanju občutljivosti okolja, družbe in vseh gospodarskih sektorjev na podnebne spremembe, ter izboljšanje preprečevanja in pripravljenosti na naravne nesreče, povezane z vremenom in podnebjem; |
| --- | --- |

(b)

stalni napredek pri krepitvi in vključevanju prilagoditvene zmogljivosti, tudi na podlagi ekosistemskih pristopov, krepitvi odpornosti in prilagajanju ter zmanjšanju občutljivosti okolja, družbe in vseh gospodarskih sektorjev na podnebne spremembe, ter izboljšanje preprečevanja in pripravljenosti na naravne nesreče, povezane z vremenom in podnebjem;

| (c) | napredek pri doseganju gospodarstva blaginje, ki planetu vrača več, kot mu jemlje, ter pospešitev prehoda na krožno gospodarstvo brez strupenih snovi, v katerem je rast obnovljiva, viri se uporabljajo učinkovito in trajnostno ter se uporablja hierarhija ravnanja z odpadki. |
| --- | --- |

(c)

napredek pri doseganju gospodarstva blaginje, ki planetu vrača več, kot mu jemlje, ter pospešitev prehoda na krožno gospodarstvo brez strupenih snovi, v katerem je rast obnovljiva, viri se uporabljajo učinkovito in trajnostno ter se uporablja hierarhija ravnanja z odpadki.

| (d) | prizadevanje za ničelno onesnaževanje, tudi v zvezi s škodljivimi kemikalijami, da bi dosegli okolje brez strupenih snovi, tudi za zrak, vodo in tla ter v zvezi s svetlobnim in zvočnim onesnaževanjem, ter varovanje zdravja in dobrega počutja ljudi, živali in ekosistemov pred z okoljem povezanimi tveganji in negativnimi vplivi; |
| --- | --- |

(d)

prizadevanje za ničelno onesnaževanje, tudi v zvezi s škodljivimi kemikalijami, da bi dosegli okolje brez strupenih snovi, tudi za zrak, vodo in tla ter v zvezi s svetlobnim in zvočnim onesnaževanjem, ter varovanje zdravja in dobrega počutja ljudi, živali in ekosistemov pred z okoljem povezanimi tveganji in negativnimi vplivi;

| (e) | varovanje, ohranjanje in obnavljanje morske in kopenske biotske raznovrstnosti ter biotske raznovrstnosti celinskih voda na zavarovanih območjih in zunaj njih, med drugim z zaustavitvijo in obrnitvijo trenda izgube biotske raznovrstnosti ter izboljšanjem stanja ekosistemov in njihovih funkcij ter storitev, ki jih zagotavljajo, in izboljšanjem stanja okolja, zlasti zraka, vode in tal, ter bojem proti dezertifikaciji in degradaciji tal; |
| --- | --- |

(e)

varovanje, ohranjanje in obnavljanje morske in kopenske biotske raznovrstnosti ter biotske raznovrstnosti celinskih voda na zavarovanih območjih in zunaj njih, med drugim z zaustavitvijo in obrnitvijo trenda izgube biotske raznovrstnosti ter izboljšanjem stanja ekosistemov in njihovih funkcij ter storitev, ki jih zagotavljajo, in izboljšanjem stanja okolja, zlasti zraka, vode in tal, ter bojem proti dezertifikaciji in degradaciji tal;

| (f) | spodbujanje okoljskih vidikov trajnostnosti in znatno zmanjšanje ključnih pritiskov na okolje in podnebje, povezanih s proizvodnjo in potrošnjo Unije, zlasti na področju energije, industrije, stavb in infrastrukture, mobilnosti, turizma, mednarodne trgovine in prehranskega sistema. |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje okoljskih vidikov trajnostnosti in znatno zmanjšanje ključnih pritiskov na okolje in podnebje, povezanih s proizvodnjo in potrošnjo Unije, zlasti na področju energije, industrije, stavb in infrastrukture, mobilnosti, turizma, mednarodne trgovine in prehranskega sistema.

Člen 3

Omogočitveni pogoji za doseganje prednostnih ciljev

Za doseganje prednostnih ciljev iz člena 2 bodo morali Komisija, države članice, regionalni in lokalni organi ter po potrebi deležniki:

| (a) | zagotoviti uspešno, hitro in polno izvajanje okoljske in podnebne zakonodaje in strategij Unije ter si prizadevati za odličnost na področju okoljske učinkovitosti na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z zagotavljanjem zadostnih upravnih zmogljivosti in zmogljivosti za zagotavljanje skladnosti, kot je določeno v rednem pregledu izvajanja okoljske politike, podpirati in sodelovati z mrežami strokovnjakov, kot so mreža Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava, evropska mreža tožilcev za okolje, forum sodnikov Evropske unije za okolje in evropska mreža za boj proti okoljskemu kriminalu; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti uspešno, hitro in polno izvajanje okoljske in podnebne zakonodaje in strategij Unije ter si prizadevati za odličnost na področju okoljske učinkovitosti na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z zagotavljanjem zadostnih upravnih zmogljivosti in zmogljivosti za zagotavljanje skladnosti, kot je določeno v rednem pregledu izvajanja okoljske politike, podpirati in sodelovati z mrežami strokovnjakov, kot so mreža Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava, evropska mreža tožilcev za okolje, forum sodnikov Evropske unije za okolje in evropska mreža za boj proti okoljskemu kriminalu;

| (b) | prednostno izvrševati okoljsko pravo Unije tam, kjer izvajanje ni ustrezno, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, ter zagotoviti, da so v ta namen na voljo zadostni finančni in človeški viri ter da so informacije o teh postopkih popolne in lahko dostopne, pri čemer je treba spoštovati pravo Unije; |
| --- | --- |

(b)

prednostno izvrševati okoljsko pravo Unije tam, kjer izvajanje ni ustrezno, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, ter zagotoviti, da so v ta namen na voljo zadostni finančni in človeški viri ter da so informacije o teh postopkih popolne in lahko dostopne, pri čemer je treba spoštovati pravo Unije;

| (c) | izboljšati smernice in priporočila, tudi o učinkovitih, odvračilnih in sorazmernih kaznih, da bi zmanjšali tveganje neskladnosti z okoljskim pravom Unije, kot tudi izboljšati ukrepe na področju okoljske odgovornosti in odzivanja na neskladnost ter okrepiti pravosodno sodelovanje na področju okoljske kriminalitete ter njen kazenski pregon, kot je določeno v ustrezni zakonodaji Unije, kot je Direktiva 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13); |
| --- | --- |

(c)

izboljšati smernice in priporočila, tudi o učinkovitih, odvračilnih in sorazmernih kaznih, da bi zmanjšali tveganje neskladnosti z okoljskim pravom Unije, kot tudi izboljšati ukrepe na področju okoljske odgovornosti in odzivanja na neskladnost ter okrepiti pravosodno sodelovanje na področju okoljske kriminalitete ter njen kazenski pregon, kot je določeno v ustrezni zakonodaji Unije, kot je Direktiva 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13);

13

| (d) | okrepiti celovit pristop k razvoju in izvajanju politike, zlasti:






  (i) | vključevati prednostne cilje iz člena 2 ter, kadar je ustrezno, cilje trajnostnega razvoja, v vse ustrezne strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programe, naložbe in projekte na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ter v ustrezne mednarodne sporazume, ki jih je Unija sklenila po 2. maju 2022, tako da bi zagotovili, da bodo te strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programi, naložbe, projekti in mednarodni sporazumi, kot tudi njihovo izvajanje, skladni s prednostnimi cilji iz člena 2, kadar je to ustrezno, prispevali k njim in jim ne bodo škodili. |
| --- | --- | --- |

(d)

okrepiti celovit pristop k razvoju in izvajanju politike, zlasti:

(i)

vključevati prednostne cilje iz člena 2 ter, kadar je ustrezno, cilje trajnostnega razvoja, v vse ustrezne strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programe, naložbe in projekte na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ter v ustrezne mednarodne sporazume, ki jih je Unija sklenila po 2. maju 2022, tako da bi zagotovili, da bodo te strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programi, naložbe, projekti in mednarodni sporazumi, kot tudi njihovo izvajanje, skladni s prednostnimi cilji iz člena 2, kadar je to ustrezno, prispevali k njim in jim ne bodo škodili.

| (ii) | čim bolj povečati koristi, ki jih prinaša izvajanje Direktive 2011/92/EU (14) in Direktive 2001/42/ES (15) Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

(ii)

čim bolj povečati koristi, ki jih prinaša izvajanje Direktive 2011/92/EU (14) in Direktive 2001/42/ES (15) Evropskega parlamenta in Sveta;

14

15

| (iii) | sistematično pregledovati in po potrebi ocenjevati sinergije in morebitne kompromise med okoljskimi, socialnimi in gospodarskimi cilji za vse pobude, tako da bo zagotovljeno dobro počutje ljudi ter zlasti njihova potreba po zdravem okolju, čistem zraku ter cenovno dostopni in visokokakovostni hrani, vodi, energiji, stanovanju, zeleni infrastrukturi in mobilnosti, in sicer na trajnosten način, ki ne bo nikogar zapostavljal; |
| --- | --- |

(iii)

sistematično pregledovati in po potrebi ocenjevati sinergije in morebitne kompromise med okoljskimi, socialnimi in gospodarskimi cilji za vse pobude, tako da bo zagotovljeno dobro počutje ljudi ter zlasti njihova potreba po zdravem okolju, čistem zraku ter cenovno dostopni in visokokakovostni hrani, vodi, energiji, stanovanju, zeleni infrastrukturi in mobilnosti, in sicer na trajnosten način, ki ne bo nikogar zapostavljal;

| (iv) | sprejeti pristop „najprej pomisli na trajnostnost“ tudi z vključevanjem ciljev trajnostnega razvoja v smernice za boljše pravno urejanje in zbirko orodij za boljše pravno urejanje, kadar je ustrezno, ter z vključevanjem in izvajanjem načela, da se ne škoduje bistveno; |
| --- | --- |

(iv)

sprejeti pristop „najprej pomisli na trajnostnost“ tudi z vključevanjem ciljev trajnostnega razvoja v smernice za boljše pravno urejanje in zbirko orodij za boljše pravno urejanje, kadar je ustrezno, ter z vključevanjem in izvajanjem načela, da se ne škoduje bistveno;

| (v) | redno ocenjevati obstoječe politike in, po potrebi, predlagati novo zakonodajo, kadar je ustrezno na podlagi presoj vpliva, ki temeljijo na širokih in preglednih posvetovanjih – v skladu s postopki, ki so odgovorni, vključujoči, utemeljeni in preprosti za izvajanje, ter ki upoštevajo celoten spekter takojšnjih in dolgoročnih vplivov na okolje in podnebje kot del celovite analize gospodarskih, socialnih in okoljskih vplivov, vključno z njihovimi kumulativnimi učinki, ter stroške ukrepanja in neukrepanja; |
| --- | --- |

(v)

redno ocenjevati obstoječe politike in, po potrebi, predlagati novo zakonodajo, kadar je ustrezno na podlagi presoj vpliva, ki temeljijo na širokih in preglednih posvetovanjih – v skladu s postopki, ki so odgovorni, vključujoči, utemeljeni in preprosti za izvajanje, ter ki upoštevajo celoten spekter takojšnjih in dolgoročnih vplivov na okolje in podnebje kot del celovite analize gospodarskih, socialnih in okoljskih vplivov, vključno z njihovimi kumulativnimi učinki, ter stroške ukrepanja in neukrepanja;

| (vi) | v osmih tednih po zaključku javnega posvetovanja bi morala Komisija predstaviti podrobne povratne informacije o odzivih deležnikov s posvetovanj, pri čemer bi bilo treba razlikovati med prispevki različnih vrst deležnikov; |
| --- | --- |

(vi)

v osmih tednih po zaključku javnega posvetovanja bi morala Komisija predstaviti podrobne povratne informacije o odzivih deležnikov s posvetovanj, pri čemer bi bilo treba razlikovati med prispevki različnih vrst deležnikov;

| (e) | oblikovati strnjen prikaz in sklop kazalnikov, ki "presegajo BDP", med drugim na podlagi ciljnega posvetovanja z vsemi zadevnimi deležniki ter poročilo, v katerem bodo opredeljene medsebojne povezave med obstoječimi sklopi kazalnikov, okviri za spremljanje in procesi na ravni Unije, ki merijo socialni, gospodarski in okoljski napredek in ki predlaga ukrepe o tem, kako racionalizirati obstoječe prikaze in sklope kazalnikov; |
| --- | --- |

(e)

oblikovati strnjen prikaz in sklop kazalnikov, ki "presegajo BDP", med drugim na podlagi ciljnega posvetovanja z vsemi zadevnimi deležniki ter poročilo, v katerem bodo opredeljene medsebojne povezave med obstoječimi sklopi kazalnikov, okviri za spremljanje in procesi na ravni Unije, ki merijo socialni, gospodarski in okoljski napredek in ki predlaga ukrepe o tem, kako racionalizirati obstoječe prikaze in sklope kazalnikov;

| (f) | zagotoviti, da so socialne neenakosti, ki so posledica podnebnih in okoljskih vplivov in politik, čim manjše in da se ukrepi za varstvo okolja in podnebja izvajajo na socialno pravičen in vključujoč način; |
| --- | --- |

(f)

zagotoviti, da so socialne neenakosti, ki so posledica podnebnih in okoljskih vplivov in politik, čim manjše in da se ukrepi za varstvo okolja in podnebja izvajajo na socialno pravičen in vključujoč način;

| (g) | vključevati vidik spola v podnebne in okoljske politike, tudi z vključevanjem vidika spola v vseh fazah procesa oblikovanja politik; |
| --- | --- |

(g)

vključevati vidik spola v podnebne in okoljske politike, tudi z vključevanjem vidika spola v vseh fazah procesa oblikovanja politik;

| (h) | brez odlašanja okrepiti okolju koristne pobude, in postopno odpraviti okolju škodljive subvencije, zlasti subvencije za fosilna goriva, na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, med drugim z:






  (i) | zavezujočim okvirom Unije, prek katerega bi spremljali in poročali o napredku držav članic pri postopnem odpravljanju subvencij za fosilna goriva na podlagi dogovorjene metodologije; |
| --- | --- | --- |

(h)

brez odlašanja okrepiti okolju koristne pobude, in postopno odpraviti okolju škodljive subvencije, zlasti subvencije za fosilna goriva, na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, med drugim z:

(i)

zavezujočim okvirom Unije, prek katerega bi spremljali in poročali o napredku držav članic pri postopnem odpravljanju subvencij za fosilna goriva na podlagi dogovorjene metodologije;

| (ii) | določitvijo roka za postopno odpravo subvencij za fosilna goriva v skladu s ciljem omejitve globalnega segrevanja na 1,5 °C; |
| --- | --- |

(ii)

določitvijo roka za postopno odpravo subvencij za fosilna goriva v skladu s ciljem omejitve globalnega segrevanja na 1,5 °C;

| (iii) | metodologijo za opredelitev drugih okolju škodljivih subvencij, ki jo bo do leta 2023 oblikovala Komisija v posvetovanju z državami članicami; na podlagi te metodologije države članice opredelijo druge okolju škodljive subvencije in o njih redno poročajo Komisiji, da bo ta lahko poročala o njihovem številu in vrsti v Uniji ter o napredku pri njihovem postopnem odpravljanju; |
| --- | --- |

(iii)

metodologijo za opredelitev drugih okolju škodljivih subvencij, ki jo bo do leta 2023 oblikovala Komisija v posvetovanju z državami članicami; na podlagi te metodologije države članice opredelijo druge okolju škodljive subvencije in o njih redno poročajo Komisiji, da bo ta lahko poročala o njihovem številu in vrsti v Uniji ter o napredku pri njihovem postopnem odpravljanju;

| (i) | vključevati ukrepe na področju biotske raznovrstnosti v politike Unije in prispevati k uresničevanju splošne ambicije, da se za cilje biotske raznovrstnosti v letu 2024 nameni 7,5 % letne porabe v sklopu večletnega finančnega okvira 2021-2027, v letih 2026 in 2027 pa 10 %, poraba pa se spremlja z učinkovito, pregledno in celovito metodologijo, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(i)

vključevati ukrepe na področju biotske raznovrstnosti v politike Unije in prispevati k uresničevanju splošne ambicije, da se za cilje biotske raznovrstnosti v letu 2024 nameni 7,5 % letne porabe v sklopu večletnega finančnega okvira 2021-2027, v letih 2026 in 2027 pa 10 %, poraba pa se spremlja z učinkovito, pregledno in celovito metodologijo, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti;

| (j) | zagotoviti ustrezno vključevanje podnebnih vidikov in vidikov v zvezi z biotsko raznovrstnostjo v proračun Unije ter usklajenost financiranja za podnebje in za biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

(j)

zagotoviti ustrezno vključevanje podnebnih vidikov in vidikov v zvezi z biotsko raznovrstnostjo v proračun Unije ter usklajenost financiranja za podnebje in za biotsko raznovrstnost;

| (k) | spodbujati ustrezno ravnanje s kemikalijami na mednarodni ravni, hkrati pa tudi na svetovni ravni spodbujati postopno odpravo snovi, ki niso odobrene v Uniji; |
| --- | --- |

(k)

spodbujati ustrezno ravnanje s kemikalijami na mednarodni ravni, hkrati pa tudi na svetovni ravni spodbujati postopno odpravo snovi, ki niso odobrene v Uniji;

| (l) | hitro nadomestiti snovi, ki vzbujajo zaskrbljenost, vključno s snovmi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, endokrinimi motilci, zelo obstojnimi kemikalijami, nevrotoksičnimi snovmi in imunotoksikanti, ter obravnavati kombinirane učinke kemikalij, nanooblik snovi in izpostavljenosti nevarnim kemikalijam iz proizvodov, oceniti njihov vpliv na zdravje in okolje, tudi na podnebje, in biotsko raznovrstnost, hkrati pa spodbujati varno in trajnostno zasnovo kemikalij in materialov ter okrepiti in usklajevati prizadevanja za spodbujanje razvoja in uveljavljanja alternativ testiranju na živalih; |
| --- | --- |

(l)

hitro nadomestiti snovi, ki vzbujajo zaskrbljenost, vključno s snovmi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, endokrinimi motilci, zelo obstojnimi kemikalijami, nevrotoksičnimi snovmi in imunotoksikanti, ter obravnavati kombinirane učinke kemikalij, nanooblik snovi in izpostavljenosti nevarnim kemikalijam iz proizvodov, oceniti njihov vpliv na zdravje in okolje, tudi na podnebje, in biotsko raznovrstnost, hkrati pa spodbujati varno in trajnostno zasnovo kemikalij in materialov ter okrepiti in usklajevati prizadevanja za spodbujanje razvoja in uveljavljanja alternativ testiranju na živalih;

| (m) | obravnavati degradacijo tal in zagotoviti njihovo varstvo in trajnostno rabo, tudi z namenskim zakonodajnim predlogom o zdravju tal do leta 2023; |
| --- | --- |

(m)

obravnavati degradacijo tal in zagotoviti njihovo varstvo in trajnostno rabo, tudi z namenskim zakonodajnim predlogom o zdravju tal do leta 2023;

| (n) | preoblikovati prehranski sistem Unije, tako da med drugim prispeva k varovanju in obnavljanju biotske raznovrstnosti v Uniji in zunaj nje ter zagotavlja visoko raven dobrobiti živali, hkrati pa zagotavlja pravičen prehod za prizadete deležnike; |
| --- | --- |

(n)

preoblikovati prehranski sistem Unije, tako da med drugim prispeva k varovanju in obnavljanju biotske raznovrstnosti v Uniji in zunaj nje ter zagotavlja visoko raven dobrobiti živali, hkrati pa zagotavlja pravičen prehod za prizadete deležnike;

| (o) | celovito priznavati medsebojne povezave med zdravjem ljudi, zdravjem živali in okoljem z vključevanjem pristopa „eno zdravje“ v oblikovanje politik; |
| --- | --- |

(o)

celovito priznavati medsebojne povezave med zdravjem ljudi, zdravjem živali in okoljem z vključevanjem pristopa „eno zdravje“ v oblikovanje politik;

| (p) | napredovati v smeri priznavanja pravice do čistega, zdravega in trajnostnega okolja na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(p)

napredovati v smeri priznavanja pravice do čistega, zdravega in trajnostnega okolja na mednarodni ravni;

| (q) | polno izkoriščati ekosistemske pristope in zeleno infrastrukturo, vključno z biotski raznovrstnosti prijaznim sonaravnim rešitvam, hkrati pa tudi poskrbeti, da bo njihovo izvajanje obnavljalo biotsko raznovrstnost in izboljšalo ekosistemsko celovitost in povezljivost, imelo jasne družbene posredne koristi, kar bo zahtevalo polno sodelovanje z domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi ter njihovo soglasje, ter ne bo nadomeščalo ali spodkopavalo ukrepov, sprejetih za varstvo biotske raznovrstnosti ali za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v Uniji; |
| --- | --- |

(q)

polno izkoriščati ekosistemske pristope in zeleno infrastrukturo, vključno z biotski raznovrstnosti prijaznim sonaravnim rešitvam, hkrati pa tudi poskrbeti, da bo njihovo izvajanje obnavljalo biotsko raznovrstnost in izboljšalo ekosistemsko celovitost in povezljivost, imelo jasne družbene posredne koristi, kar bo zahtevalo polno sodelovanje z domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi ter njihovo soglasje, ter ne bo nadomeščalo ali spodkopavalo ukrepov, sprejetih za varstvo biotske raznovrstnosti ali za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v Uniji;

| (r) | uporabljati obstoječa orodja in metodologije ter dodatno izboljšati metode spremljanja, orodja za ocenjevanje in merljive kazalnike za sonaravne rešitve; |
| --- | --- |

(r)

uporabljati obstoječa orodja in metodologije ter dodatno izboljšati metode spremljanja, orodja za ocenjevanje in merljive kazalnike za sonaravne rešitve;

| (s) | znatno zmanjšati odtis materialov in odtis potrošnje Unije, da bi bila čim prej znotraj omejitev našega planeta, po potrebi tudi z uvedbo ciljev Unije za zmanjšanje do leta 2030; |
| --- | --- |

(s)

znatno zmanjšati odtis materialov in odtis potrošnje Unije, da bi bila čim prej znotraj omejitev našega planeta, po potrebi tudi z uvedbo ciljev Unije za zmanjšanje do leta 2030;

| (t) | uspešno vključevati cilje trajnostnega razvoja ter podnebne in okoljske cilje v evropski semester gospodarskega upravljanja, brez poseganja v njegov izvirni namen, vključno z nacionalnimi programi reform ter nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

(t)

uspešno vključevati cilje trajnostnega razvoja ter podnebne in okoljske cilje v evropski semester gospodarskega upravljanja, brez poseganja v njegov izvirni namen, vključno z nacionalnimi programi reform ter nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost;

| (u) | mobilizirati sredstva in zagotoviti zadostne trajnostne naložbe, financirane iz javnih in zasebnih virov, vključno s tistimi, ki se financirajo s sredstvi in instrumenti, ki so na voljo v okviru proračuna Unije, prek Evropske investicijske banke in na nacionalni ravni, in sicer skladno s političnim programom Unije za trajnostno financiranje; |
| --- | --- |

(u)

mobilizirati sredstva in zagotoviti zadostne trajnostne naložbe, financirane iz javnih in zasebnih virov, vključno s tistimi, ki se financirajo s sredstvi in instrumenti, ki so na voljo v okviru proračuna Unije, prek Evropske investicijske banke in na nacionalni ravni, in sicer skladno s političnim programom Unije za trajnostno financiranje;

| (v) | čim bolje izkoristiti okoljsko obdavčitev, tržne instrumente in orodja za pripravo zelenega proračuna in za zeleno financiranje, vključno s tistimi, ki so potrebni za zagotavljanje socialno pravičnega prehoda, ter podpirati podjetja in druge deležnike pri razvoju in uporabi standardiziranih postopkov računovodenja na področju naravnega kapitala; |
| --- | --- |

(v)

čim bolje izkoristiti okoljsko obdavčitev, tržne instrumente in orodja za pripravo zelenega proračuna in za zeleno financiranje, vključno s tistimi, ki so potrebni za zagotavljanje socialno pravičnega prehoda, ter podpirati podjetja in druge deležnike pri razvoju in uporabi standardiziranih postopkov računovodenja na področju naravnega kapitala;

| (w) | zagotoviti, da bodo okoljske politike in ukrepi na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni temeljili na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih in tehnologijah, okrepiti bazo znanja o okolju, vključno z znanjem domorodnih ljudstev in lokalnim znanjem, in njegovo uporabo, vključno z raziskavami, inovacijami, ki spodbujajo zelene spretnosti, usposabljanjem in preusposabljanjem, ter še naprej vzpostavljati okoljsko in ekosistemsko računovodstvo; |
| --- | --- |

(w)

zagotoviti, da bodo okoljske politike in ukrepi na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni temeljili na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih in tehnologijah, okrepiti bazo znanja o okolju, vključno z znanjem domorodnih ljudstev in lokalnim znanjem, in njegovo uporabo, vključno z raziskavami, inovacijami, ki spodbujajo zelene spretnosti, usposabljanjem in preusposabljanjem, ter še naprej vzpostavljati okoljsko in ekosistemsko računovodstvo;

| (x) | razviti in okrepiti bazo znanja, med drugim o zahtevah za sistemske spremembe, načinu prehoda z razdrobljene in sektorske politike na sistemski pristop k skladnosti politik ter o zmogljivosti različnih ekosistemov, da delujejo kot ponori in zaloge toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

(x)

razviti in okrepiti bazo znanja, med drugim o zahtevah za sistemske spremembe, načinu prehoda z razdrobljene in sektorske politike na sistemski pristop k skladnosti politik ter o zmogljivosti različnih ekosistemov, da delujejo kot ponori in zaloge toplogrednih plinov;

| (y) | izkoriščati potencial digitalnih in podatkovnih tehnologij za podporo okoljske politike, vključno z zagotavljanjem podatkov in informacij v realnem času o stanju ekosistemov, kjer je to mogoče, hkrati pa si bolj prizadevati, da bi karseda zmanjšali okoljski odtis teh tehnologij, in poskrbeti za preglednost, pristnost, interoperabilnost in javno dostopnost podatkov in informacij; |
| --- | --- |

(y)

izkoriščati potencial digitalnih in podatkovnih tehnologij za podporo okoljske politike, vključno z zagotavljanjem podatkov in informacij v realnem času o stanju ekosistemov, kjer je to mogoče, hkrati pa si bolj prizadevati, da bi karseda zmanjšali okoljski odtis teh tehnologij, in poskrbeti za preglednost, pristnost, interoperabilnost in javno dostopnost podatkov in informacij;

| (z) | odpraviti vrzeli v ustreznih sklopih kazalnikov, ki se med drugim nanašajo na sistemske spremembe, omejitve našega planeta ter okoljski odtis proizvodnje in potrošništva Unije, ter tistih, ki obravnavajo povezave med okoljskimi in socialno-ekonomskimi dejavniki, kot so neenakosti zaradi okoljskih sprememb, in jih optimizirati ter poskrbeti, da bodo ti sklopi kazalnikov primerljivi na vseh ravneh oblikovanja politik; |
| --- | --- |

(z)

odpraviti vrzeli v ustreznih sklopih kazalnikov, ki se med drugim nanašajo na sistemske spremembe, omejitve našega planeta ter okoljski odtis proizvodnje in potrošništva Unije, ter tistih, ki obravnavajo povezave med okoljskimi in socialno-ekonomskimi dejavniki, kot so neenakosti zaradi okoljskih sprememb, in jih optimizirati ter poskrbeti, da bodo ti sklopi kazalnikov primerljivi na vseh ravneh oblikovanja politik;

| (aa) | mobilizirati široko podporo civilne družbe in sodelovati s podjetji, zlasti malimi in srednjimi, socialnimi partnerji, državljani, skupnostmi in drugimi deležniki; |
| --- | --- |

(aa)

mobilizirati široko podporo civilne družbe in sodelovati s podjetji, zlasti malimi in srednjimi, socialnimi partnerji, državljani, skupnostmi in drugimi deležniki;

| (ab) | ozaveščati o tem, kako pomembno je doseganje prednostnih ciljev iz člena 2, ter krepiti zmožnosti državljanov za ravnanje, tako da se med drugim spodbujajo razprave in komunikacija na vseh ravneh, vseživljenjsko izobraževanje o okolju, državljanska vključenost in dejavnosti skupnosti; |
| --- | --- |

(ab)

ozaveščati o tem, kako pomembno je doseganje prednostnih ciljev iz člena 2, ter krepiti zmožnosti državljanov za ravnanje, tako da se med drugim spodbujajo razprave in komunikacija na vseh ravneh, vseživljenjsko izobraževanje o okolju, državljanska vključenost in dejavnosti skupnosti;

| (ac) | prispevati k podpiranju civilne družbe, javnih organov, državljanov in skupnosti, socialnih partnerjev ter zasebnega sektorja, pri prepoznavanju podnebnih in okoljskih tveganj, ocenjevanju njihovega vpliva in ukrepanju za njihovo preprečevanje, blaženje in prilagajanje na ta tveganja ter spodbujati njihovo aktivno sodelovanje pri zmanjševanju vrzeli v znanju, med drugim s spodbujanjem državljanov, da spremljajo okoljske probleme ter poročajo o njih in o neskladnostih, tudi s spodbujanjem primerov dobre prakse znanosti za državljane, ki uporabljajo digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

(ac)

prispevati k podpiranju civilne družbe, javnih organov, državljanov in skupnosti, socialnih partnerjev ter zasebnega sektorja, pri prepoznavanju podnebnih in okoljskih tveganj, ocenjevanju njihovega vpliva in ukrepanju za njihovo preprečevanje, blaženje in prilagajanje na ta tveganja ter spodbujati njihovo aktivno sodelovanje pri zmanjševanju vrzeli v znanju, med drugim s spodbujanjem državljanov, da spremljajo okoljske probleme ter poročajo o njih in o neskladnostih, tudi s spodbujanjem primerov dobre prakse znanosti za državljane, ki uporabljajo digitalne tehnologije;

| (ad) | spodbujati sodelovanje pri razvoju in izvajanju strategij, politik ali zakonodaje, povezane z osmim OAP, ter poskrbeti, da bodo regionalni in lokalni organi na podeželskih in mestnih območjih, tudi v najbolj oddaljenih regijah, polno udeleženi v vseh vidikih oblikovanja okoljske politike in bodo sodelovali v njih, in sicer na več ravneh, ter zagotoviti, da bodo regionalne in lokalne skupnosti imele dovolj sredstev za izvajanje na terenu; |
| --- | --- |

(ad)

spodbujati sodelovanje pri razvoju in izvajanju strategij, politik ali zakonodaje, povezane z osmim OAP, ter poskrbeti, da bodo regionalni in lokalni organi na podeželskih in mestnih območjih, tudi v najbolj oddaljenih regijah, polno udeleženi v vseh vidikih oblikovanja okoljske politike in bodo sodelovali v njih, in sicer na več ravneh, ter zagotoviti, da bodo regionalne in lokalne skupnosti imele dovolj sredstev za izvajanje na terenu;

| (ae) | krepiti sodelovanje med vsemi institucijami Unije na področju podnebne in okoljske politike, tudi med Komisijo in Odborom regij v okviru njihovega okrepljenega sodelovanja, ter razmisliti o tem, kako bi izboljšali dialog in izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

(ae)

krepiti sodelovanje med vsemi institucijami Unije na področju podnebne in okoljske politike, tudi med Komisijo in Odborom regij v okviru njihovega okrepljenega sodelovanja, ter razmisliti o tem, kako bi izboljšali dialog in izmenjavo informacij;

| (af) | uspešno uporabljati visoke standarde preglednosti, udeležbe javnosti in dostopa do pravnega varstva v skladu z Aarhuško konvencijo tako na ravni Unije kot držav članic; |
| --- | --- |

(af)

uspešno uporabljati visoke standarde preglednosti, udeležbe javnosti in dostopa do pravnega varstva v skladu z Aarhuško konvencijo tako na ravni Unije kot držav članic;

| (ag) | objavljati lahko razumljive podatke in dokaze, povezane z izvajanjem osmega OAP, ter omogočiti lahek dostop do njih, ne da bi se s tem posegalo v določbe o zaupnosti na področju posebne zakonodaje; |
| --- | --- |

(ag)

objavljati lahko razumljive podatke in dokaze, povezane z izvajanjem osmega OAP, ter omogočiti lahek dostop do njih, ne da bi se s tem posegalo v določbe o zaupnosti na področju posebne zakonodaje;

| (ah) | podpirati svetovno izvajanje prednostnih ciljev, določenih v členu 2, zagotavljati skladnost med notranjimi in zunanjimi pristopi ter usklajeno ukrepanje, zlasti v zvezi s:






  (i) | sodelovanjem s tretjimi državami na področju podnebnega in okoljskega ukrepanja, tako da se jih spodbuja in podpira pri sprejemanju in izvajanju pravil na teh področjih, ki so vsaj tako ambiciozna kot pravila Unije, ter z zagotavljanjem, da so vsi proizvodi, dani v promet na trg Unije, popolnoma usklajeni z vsemi ustreznimi zahtevami Unije v skladu z mednarodnimi zavezami Unije, tudi v zvezi z zmanjševanjem krčenja gozdov in degradacije tal; |
| --- | --- | --- |

(ah)

podpirati svetovno izvajanje prednostnih ciljev, določenih v členu 2, zagotavljati skladnost med notranjimi in zunanjimi pristopi ter usklajeno ukrepanje, zlasti v zvezi s:

(i)

sodelovanjem s tretjimi državami na področju podnebnega in okoljskega ukrepanja, tako da se jih spodbuja in podpira pri sprejemanju in izvajanju pravil na teh področjih, ki so vsaj tako ambiciozna kot pravila Unije, ter z zagotavljanjem, da so vsi proizvodi, dani v promet na trg Unije, popolnoma usklajeni z vsemi ustreznimi zahtevami Unije v skladu z mednarodnimi zavezami Unije, tudi v zvezi z zmanjševanjem krčenja gozdov in degradacije tal;

| (ii) | spodbujanjem trajnostnega upravljanja podjetij, vključno z uvedbo obveznih zahtev glede potrebne skrbnosti na ravni Unije, ter spodbujanjem prevzemanja odgovornega poslovnega ravnanja v zunanjih politikah Unije, tudi trgovinski politiki; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanjem trajnostnega upravljanja podjetij, vključno z uvedbo obveznih zahtev glede potrebne skrbnosti na ravni Unije, ter spodbujanjem prevzemanja odgovornega poslovnega ravnanja v zunanjih politikah Unije, tudi trgovinski politiki;

| (iii) | krepitvijo sodelovanja z vladami, podjetji, socialnimi partnerji in civilno družbo v tretjih državah in mednarodnih organizacijah za oblikovanje partnerstev in zavezništev za varstvo okolja in podnebja ter spodbujanje sodelovanja na področju okolja in podnebnih sprememb, tudi v G7 in G20; |
| --- | --- |

(iii)

krepitvijo sodelovanja z vladami, podjetji, socialnimi partnerji in civilno družbo v tretjih državah in mednarodnih organizacijah za oblikovanje partnerstev in zavezništev za varstvo okolja in podnebja ter spodbujanje sodelovanja na področju okolja in podnebnih sprememb, tudi v G7 in G20;

| (iv) | dokazovanjem vodilne vloge v mednarodnih forumih, med drugim s tem, da Unija doseže cilje trajnostnega razvoja ter cilje iz Pariškega sporazuma, Konvencije o biološki raznovrstnosti, Konvencije o boju proti dezertifikaciji in drugih večstranskih okoljskih sporazumov, zlasti s krepitvijo njihovega izvajanja, ter s podpiranjem tretjih držav pri tem, vključno s povečanjem preglednosti in odgovornosti v zvezi z napredkom pri zavezah, danih v okviru navedenih sporazumov; |
| --- | --- |

(iv)

dokazovanjem vodilne vloge v mednarodnih forumih, med drugim s tem, da Unija doseže cilje trajnostnega razvoja ter cilje iz Pariškega sporazuma, Konvencije o biološki raznovrstnosti, Konvencije o boju proti dezertifikaciji in drugih večstranskih okoljskih sporazumov, zlasti s krepitvijo njihovega izvajanja, ter s podpiranjem tretjih držav pri tem, vključno s povečanjem preglednosti in odgovornosti v zvezi z napredkom pri zavezah, danih v okviru navedenih sporazumov;

| (v) | krepitvijo mednarodnega okoljskega upravljanja z zmanjševanjem preostalih vrzeli in krepitvijo upoštevanja in uporabe priznanih mednarodnih okoljskih načel; |
| --- | --- |

(v)

krepitvijo mednarodnega okoljskega upravljanja z zmanjševanjem preostalih vrzeli in krepitvijo upoštevanja in uporabe priznanih mednarodnih okoljskih načel;

| (vi) | zagotavljanjem, da finančna pomoč Unije in držav članic tretjim državam spodbuja Agendo ZN 2030. |
| --- | --- |

(vi)

zagotavljanjem, da finančna pomoč Unije in držav članic tretjim državam spodbuja Agendo ZN 2030.

Člen 4

Okvir za spremljanje in upravljanje

1.   Komisija ob podpori Evropske agencije za okolje (EEA) in Evropske agencije za kemikalije (ECHA), brez poseganja v njuno neodvisnost, letno spremlja in ocenjuje napredek Unije in držav članic v zvezi z doseganjem prednostnih ciljev iz člena 2, ob upoštevanju omogočitvenih pogojev iz člena 3, ter splošnega cilja doseganja sistemskih sprememb, in o tem poroča. Informacije, pridobljene iz tega spremljanja, ocenjevanja in poročanja, se javno objavijo in so zlahka dostopne.

2.   Namen spremljanja, ocenjevanja in poročanja iz odstavka 1 je olajšati strateško politično komuniciranje na visoki ravni. Komisija po postopku posvetovanja z vsemi ustreznimi deležniki do 2. maja 2022 predstavi okvir za spremljanje, ki temelji na omejenem številu glavnih kazalnikov, ki, kjer je to razpoložljivo, vključujejo sistemske kazalnike, ki med drugim obravnavajo okoljsko-socialno in okoljsko-ekonomsko povezavo. Seznam glavnih kazalnikov je stalen, da se zagotovi odgovornost. Po potrebi se seznam posodobi, da odraža najnovejši razvoj politik in kazalnikov.

3.   Spremljanje in ocenjevanje iz odstavka 1 odraža zadnje spremembe glede razpoložljivosti ter ustreznosti podatkov in kazalnikov ter temelji na podatkih, ki so na voljo v državah članicah in na ravni Unije, zlasti podatkih in kazalnikih, ki jih pripravita EEA in evropski statistični sistem, da bi karseda zmanjšali upravno breme. Skladno je z drugimi okviri in dejavnostmi za spremljanje, poročanje in upravljanje, ki zajemajo okoljsko in podnebno politiko, ter ne posega vanje. Temelji na metodologiji, ki, kadar je mogoče, omogoča merjenje oddaljenosti od ciljev glede na prednostne cilje iz člena 2 in izbranih glavnih kazalnikov.

4.   Evropski parlament, Svet in Komisija vsako leto izmenjajo mnenja o oceni iz odstavka 1, sprejetih ukrepih in morebitnih prihodnjih ukrepih.

5.   EEA in ECHA podpirata Komisijo pri izboljšanju razpoložljivosti in ustreznosti podatkov, kazalnikov in znanja, zlasti z:

| (a) | zbiranjem in obdelavo podatkov in dokazov ter poročanjem o njih s sodobnimi digitalnimi orodji, pri tem pa izboljšujeta metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov ter za razvoj usklajenih kazalnikov; |
| --- | --- |

(a)

zbiranjem in obdelavo podatkov in dokazov ter poročanjem o njih s sodobnimi digitalnimi orodji, pri tem pa izboljšujeta metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov ter za razvoj usklajenih kazalnikov;

| (b) | krepitvijo temeljnih raziskav, kartiranja in spremljanja ter zagotavljanjem podpore pri njih; |
| --- | --- |

(b)

krepitvijo temeljnih raziskav, kartiranja in spremljanja ter zagotavljanjem podpore pri njih;

| (c) | s prizadevanjem za zmanjšanje vrzeli v pomembnih podatkih za spremljanje skupaj z državami članicami in ob upoštevanju potreb po sistemskih spremembah; |
| --- | --- |

(c)

s prizadevanjem za zmanjšanje vrzeli v pomembnih podatkih za spremljanje skupaj z državami članicami in ob upoštevanju potreb po sistemskih spremembah;

| (d) | pripravo politično relevantnih in sistemskih analiz ter s prispevanjem k izvajanju političnih ciljev na ravni Unije in nacionalni ravni, vključno s predlaganjem priporočil za izboljšanje napredka pri doseganju ciljev; |
| --- | --- |

(d)

pripravo politično relevantnih in sistemskih analiz ter s prispevanjem k izvajanju političnih ciljev na ravni Unije in nacionalni ravni, vključno s predlaganjem priporočil za izboljšanje napredka pri doseganju ciljev;

| (e) | povezovanjem podatkov o vplivih na okolje, zdravje, družbo in gospodarstvo ter s polnim izkoriščanjem vseh drugih razpoložljivih podatkov in storitev, kot so denimo podatki, pridobljeni s programom Copernicus: |
| --- | --- |

(e)

povezovanjem podatkov o vplivih na okolje, zdravje, družbo in gospodarstvo ter s polnim izkoriščanjem vseh drugih razpoložljivih podatkov in storitev, kot so denimo podatki, pridobljeni s programom Copernicus:

| (f) | prispevanjem k zmanjševanju kritičnih vrzeli v znanju glede ekoloških prelomnih točk, pri tem pa upoštevati geografske in ekološke razlike med regijami; |
| --- | --- |

(f)

prispevanjem k zmanjševanju kritičnih vrzeli v znanju glede ekoloških prelomnih točk, pri tem pa upoštevati geografske in ekološke razlike med regijami;

| (g) | razvojem kvantitativnih in kvalitativnih orodij, tudi napovedovanja in modelov, ki bi lahko med drugim zagotovili informacije o morebitnih prihodnjih sistemskih vplivih politik, povezanih z okoljem in podnebjem, ter informacijah o „oddaljenosti od ciljev“; |
| --- | --- |

(g)

razvojem kvantitativnih in kvalitativnih orodij, tudi napovedovanja in modelov, ki bi lahko med drugim zagotovili informacije o morebitnih prihodnjih sistemskih vplivih politik, povezanih z okoljem in podnebjem, ter informacijah o „oddaljenosti od ciljev“;

| (h) | nadaljnjim izboljšanjem razpoložljivosti in interoperabilnosti podatkov ter dostopa do njih s programi Unije; |
| --- | --- |

(h)

nadaljnjim izboljšanjem razpoložljivosti in interoperabilnosti podatkov ter dostopa do njih s programi Unije;

| (i) | zagotavljanjem preglednosti in odgovornosti. |
| --- | --- |

(i)

zagotavljanjem preglednosti in odgovornosti.

6.   Komisija redno preučuje potrebe po podatkih in znanju na ravni Unije in na nacionalni ravni, vključno z zmogljivostjo EEA in ECHA ter kadar je ustrezno tudi drugih organov in agencij za opravljanje nalog iz odstavka 5.

Člen 5

Vmesni pregled

1.   Komisija do 31. marca 2024 izvede vmesno oceno napredka pri doseganju tematskih prednostnih ciljev iz člena 2(2), pri tem pa upošteva stanje omogočitvenih pogojev iz člena 3, ter napredek v smeri spremljanja in ocenjevanja sistemskih sprememb. Komisija po potrebi predlaga spremembe glavnega niza kazalnikov iz člena 4(2) na podlagi rezultatov vmesnega pregleda. Vmesni pregled temelji na oceni, izvedeni na podlagi člena 4(1) in drugimi relevantnimi ugotovitvami. Komisija poročilo o vmesnem pregledu predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

2.   Komisija ob upoštevanju vmesnega pregleda iz odstavka 1 tega člena, morebitnega odziva Evropskega parlamenta in Sveta na ta pregled, ob upoštevanju razvoja ustreznih politik, ter ob upoštevanju najnovejšega poročila Evropske agencije za okolje o stanju in obetih evropskega okolja, da bi dosegli tematske prednostne cilje iz člena 2(2), po potrebi predstavi zakonodajni predlog, da se k osmemu OAP doda prilogo za obdobje po letu 2025, ki vsebuje seznam ukrepov za dosego tovrstnih ciljev ter časovni načrt za ustrezajoče ukrepe.

Člen 6

Ocena

Komisija izvede oceno osmega OAP do 31. marca 2029. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, ki vsebuje glavne ugotovitve te ocene, ki mu bo, če bo to primerno, sledil zakonodajni predlog za naslednji okoljski akcijski program do 31. decembra 2029.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Strasbourgu, 6. aprila 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

C. BEAUNE

---

(1)  
  UL C 123, 9.4.2021, str. 76.

1

(2)  
  UL C 106, 26.3.2021, str. 44.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 29. marca 2022.

3

(4)  Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (UL L 354, 28.12.2013, str. 171).

4

(5)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

6

(7)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

7

(8)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

8

(9)  
  UL L 124, 17.5.2005, str. 4.

9

(10)  Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

10

(11)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

11

(12)  Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 172, 26.6.2019, str. 56).

12

(13)  Direktiva 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (UL L 328, 6.12.2008, str. 28).

13

(14)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

14

(15)  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

15

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/37 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/37

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2022/592

z dne 11. aprila 2022

o izvajanju Uredbe (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 z dne 12. aprila 2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu (1) in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 12. aprila 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 359/2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. aprila 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 359/2011.

| (2) | Svet je na podlagi pregleda Sklepa Sveta 2011/235/SZVP (2) sklenil, da bi bilo treba omejevalne ukrepe iz navedenega sklepa podaljšati do 13. aprila 2023. |
| --- | --- |

(2)

Svet je na podlagi pregleda Sklepa Sveta 2011/235/SZVP (2) sklenil, da bi bilo treba omejevalne ukrepe iz navedenega sklepa podaljšati do 13. aprila 2023.

| (3) | Tri osebe, uvrščene na seznam iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 359/2011, so preminile, zato bi bilo treba vnose zanje črtati iz navedene priloge. Svet je sklenil tudi, da bi bilo treba posodobiti vnose, ki zadevajo 25 oseb iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 359/2011. |
| --- | --- |

(3)

Tri osebe, uvrščene na seznam iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 359/2011, so preminile, zato bi bilo treba vnose zanje črtati iz navedene priloge. Svet je sklenil tudi, da bi bilo treba posodobiti vnose, ki zadevajo 25 oseb iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 359/2011.

| (4) | Prilogo I k Uredbi (EU) št. 359/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Prilogo I k Uredbi (EU) št. 359/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (EU) št. 359/2011 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 11. aprila 2022

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta 2011/235/SZVP z dne 12. aprila 2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu (UL L 100, 14.4.2011, str. 51).

2

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (EU) št. 359/2011 („Seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov iz člena 2(1)“) se spremeni:

| (1) | vnosi 27 (ZARGAR Ahmad), 38 (FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan) in 41 (HEJAZI Mohammad) na seznamu z naslovom „Osebe“ se črtajo; |
| --- | --- |

(1)

vnosi 27 (ZARGAR Ahmad), 38 (FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan) in 41 (HEJAZI Mohammad) na seznamu z naslovom „Osebe“ se črtajo;

| (2) | vnosi za naslednjih 25 oseb se nadomestijo z naslednjim: |
| --- | --- |

(2)

vnosi za naslednjih 25 oseb se nadomestijo z naslednjim:

Fizične osebe

| | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | AHMADI-MOQADDAM Esmail | Kraj rojstva: Teheran (Iran)
  Datum rojstva: 1961
  Spol: moški | Direktor univerze in višjega nacionalnega inštituta za raziskave na področju obrambe od 20. septembra 2021. Nekdanji višji svetovalec za varnostne zadeve pri vodji generalštaba oboroženih sil. Vodja iranske državne policije od 2005 do začetka 2015. Tudi vodja iranske kibernetske policije (na seznamu EU) od januarja 2011 do začetka 2015. Sile pod njegovim vodstvom so izvedle več brutalnih napadov na miroljubne protestnike in nasilen nočni napad na študentske domove Univerze v Teheranu 15. junija 2009. Nekdanji vodja iranskega urada za podporo jemenskemu ljudstvu. | 12.4.2011 |
| 20. | MOGHISSEH Mohammad (tudi NASSERIAN) | Spol: moški | Sodnik na vrhovnem sodišču od novembra 2020. Nekdanji vodja podružnice 28 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Prav tako velja za odgovornega za obsodbe pripadnikov skupnosti bahajcev. Obravnaval je primere, povezane z obdobjem po volitvah. Na nepravičnih sojenjih je izrekal dolge zaporne kazni družbenim in političnim aktivistom ter novinarjem, pa tudi več smrtnih kazni protestnikom ter družbenim in političnim aktivistom. | 12.4.2011 |
| 21. | MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein | Kraj rojstva: Ejiyeh (Iran)
  Datum rojstva: okrog leta 1956
  Spol: moški | Vrhovni sodnik od julija 2021. Član Sveta za primernost. Iranski generalni tožilec od septembra 2009 do leta 2014. Nekdanji vodja pravosodja (od leta 2014 do julija 2021) in njegov javni govorec (2010–2019). Minister za obveščevalne dejavnosti od 2005 do 2009. Medtem ko je bil med volitvami leta 2009 minister za obveščevalne dejavnosti, so bili obveščevalni uradniki pod njegovim poveljem odgovorni za zadrževanje in mučenje več sto aktivistov, novinarjev, disidentov in reformističnih politikov ter za zagotavljanje njihovih lažnih priznanj pod pritiskom. Poleg tega so politične osebnosti prisilili v lažna priznanja ob neznosnem zasliševanju, ki je vključevalo mučenje, zlorabo, izsiljevanje in grožnje družinskim članom. | 12.4.2011 |
| 22. | MORTAZAVI Said (tudi: MORTAZAVI Saeed) | Kraj rojstva: Meybod, Yazd (Iran)
  Datum rojstva: 1967
  Spol: moški | Vodja sistema socialnega varstva med letoma 2011 in 2013. Teheranski generalni tožilec (do avgusta 2009). Kot teheranski generalni tožilec je izdal splošno odredbo, na podlagi katere so pridržali več sto aktivistov, novinarjev in študentov. Na podlagi parlamentarne preiskave januarja 2010 je bilo ugotovljeno, da je neposredno odgovoren za pridržanje treh zapornikov, ki so nato v priporu umrli. Po preiskavi, ki jo je sprožilo iransko sodstvo v zvezi z njegovo vlogo pri smrti treh moških, pridržanih po volitvah na njegov ukaz, je bil avgusta 2010 razrešen s položaja.
  Iranske oblasti so novembra 2014 uradno priznale njegovo vlogo pri smrti pripornikov. Iransko sodišče ga je 19. avgusta 2015 oprostilo obtožb, povezanih z mučenjem in smrtjo treh mladih moških v centru za pridržanje Kahrizak v letu 2009. Leta 2017 obsojen na zaporno kazen in izpuščen septembra 2019. Iransko vrhovno sodišče je avgusta 2021 izdalo sodbo, v kateri je v celoti podprlo Saida Mortazavija ter razveljavilo njegovo prejšnjo obsodbo na dvoletno zaporno kazen. | 12.4.2011 |
| 25. | SALAVATI Abdolghassem | Spol: moški | Sodnik podružnice 4 posebnega sodišča za finančni kriminal od leta 2019. Nekdanji vodja podružnice 15 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Preiskovalni sodnik na sodišču v Teheranu. Kot sodnik je poleti 2009 vodil zrežirane sodne procese in v okviru teh na smrt obsodil dva monarhista. Več kot sto političnih zapornikov, aktivistov za človekove pravice in protestnikov je obsodil na dolge zaporne kazni.
  Iz poročil iz leta 2018 je razvidno, da je še naprej izrekal podobne kazni brez ustreznega upoštevanja postopkov poštenega zaslišanja. | 12.4.2011 |
| 28. | YASAGHI Ali-Akbar | Spol: moški | Sodnik vrhovnega sodišča, vodja 13. oddelka. Namestnik izvršnega direktorja fundacije Setad-e Dieh. Vrhovni sodnik revolucionarnega sodišča v Mashhadu (2001–2011). Sojenja, za katera je bil pristojen, so potekala po hitrem postopku in za zaprtimi vrati, brez spoštovanja temeljnih pravic obtožencev. Zaradi množičnega izdajanja sodb o usmrtitvi (do 550 med poletjem 2009 in poletjem 2011) pred izrekom smrtnih kaznih niso bili izvedeni postopki poštenega zaslišanja. | 12.4.2011 |
| 30. | ESMAILI Gholam-Hossein (tudi: ESMAILI Gholam Hossein) | Spol: moški | Vodja kabineta iranskega predsednika Raisa od avgusta 2021. Uradni govorec sodstva od aprila 2019 do julija 2021. Nekdanji vodja pravosodnih organov v Teheranu. Nekdanji vodja iranske organizacije za zapore. Na tem položaju je bil vpleten v množično priprtje političnih protestnikov in prikrivanje zlorab v okviru zaporniškega sistema. | 12.4.2011 |
| 33. | ABBASZADEH- MESHKINI Mahmoud | Spol: moški | Poslanec (od februarja 2020) in predsednik parlamentarnega odbora za nacionalno varnost in zunanje zadeve. Nekdanji svetovalec iranskega Visokega sveta za človekove pravice (do leta 2019). Nekdanji sekretar Visokega sveta za človekove pravice. Nekdanji guverner province Ilam. Nekdanji politični direktor na Ministrstvu za notranje zadeve. Kot vodja Odbora iz člena 10 Zakona o dejavnostih političnih strank in skupin je bil pristojen za izdajo dovoljenj za demonstracije in druge javne prireditve ter za registracijo političnih strank.
  Leta 2010 je začasno ustavil dejavnosti dveh reformističnih političnih strank, povezanih z Mousavijem – Islamske iranske fronte za sodelovanje in Islamske organizacije revolucionarnih mudžahedinov. Od leta 2009 dosledno in vztrajno prepoveduje vse nevladne shode in ne priznava ustavne pravice do protestov, kar je vodilo v številne aretacije miroljubnih protestnikov, v nasprotju s pravico do svobode združevanja.
  Leta 2009 poleg tega opoziciji ni dal dovoljenja za organizacijo žalne slovesnosti v spomin žrtvam protestov zaradi predsedniških volitev. | 10.10.2011 |
| 35. | AKHARIAN Hassan | Spol: moški | Vodja oddelka 5 in odgovorni za oddajo v samico v zaporu Rajaee Shahr, ki je na seznamu EU, in sicer od leta 2015; prej paznik na oddelku 1 zapora Rajaee Shahr v mestu Karadž (do julija 2010). Več nekdanjih pripornikov ga je obtožilo mučenja in izdajanja povelj, s katerimi je preprečil zdravniško pomoč zapornikom. Nek pripornik iz zapora Rajaee Shahr v svojih zapisih trdi, da so ga vsi pazniki z Akharianovo vednostjo hudo pretepali. Poleg tega naj bi pod Akharianovim vodstvom zabeležili vsaj en primer trpinčenja in smrti, in sicer pripornika Mohsena Beikvanda. Beikvand je umrl septembra 2010. Drugi zaporniki verodostojno trdijo, da je bil ubit po navodilih Hassana Akhiana. | 10.10.2011 |
| 36. | AVAEE Seyyed Ali-Reza (tudi: AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza) | Kraj rojstva: Dezful (Iran)
  Datum rojstva: 20.5.1956
  Spol: moški | Minister za pravosodje do 25. avgusta 2021. Nekdanji direktor urada za posebne preiskave. Namestnik ministra za notranje zadeve in vodja javnega registra do julija 2016. Svetovalec disciplinskega sodišča za sodnike aprila 2014. Nekdanji predsednik pravosodnih organov v Teheranu. Kot predsednik pravosodnih organov v Teheranu je bil odgovoren za kršitve človekovih pravic, samovoljne aretacije, kršitve pravic zapornikov in veliko usmrtitev. | 10.10.2011 |
| 46. | KAMALIAN Behrouz (tudi: Hackers Brain, Behrooz_Ice) | Kraj rojstva: Teheran (Iran)
  Datum rojstva: 1983
  Spol: moški | Vodja kibernetske skupine ‚Ashiyaneh‘, povezane z iranskim režimom. Skupina ‚Ashiyaneh‘ Digital Security, ki jo je ustanovil Behrouz Kamalian, je odgovorna za intenzivne kibernetske napade na domače nasprotnike in reformiste, pa tudi tuje institucije. Organizacija Behrouza Kamaliana ‚Ashiyaneh‘ je s svojim delovanjem pomagala režimu pri izvajanju represivnih ukrepov nad opozicijo, kar je vključevalo številne resne kršitve človekovih pravic v letu 2009. Tako Behrouz Kamalian kot kibernetska skupina ‚Ashiyaneh‘ sta dejavnosti nadaljevala vsaj do januarja 2020. | 10.10.2011 |
| 47. | KHALILOLLAHI Moussa (tudi: KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil) | Kraj rojstva: Tabriz (Iran)
  Datum rojstva: 1963
  Spol: moški | Vrhovni sodnik v pokrajini Vzhodni Azerbajdžan. Nekdanji tožilec v Tabrizu, in sicer med letoma 2010 in 2019. Vpleten je bil v zadevo Sakineh Mohammadi-Ashtiani, sodeloval pa je tudi pri hudih kršitvah pravice do ustreznega pravnega postopka. | 10.10.2011 |
| 53. | TALA Hossein (tudi: TALA Hosseyn) | Kraj rojstva: Teheran (Iran)
  Datum rojstva: 1969
  Spol: moški | Župan mesta Eslamšahr do leta 2020. Nekdanji poslanec iranskega parlamenta. Nekdanji generalni guverner (‚farmandar‘) province Teheran (do septembra 2010), odgovoren za policijske intervencije in s tem za represijo nad demonstranti. Decembra 2010 je prejel priznanje za svoj prispevek k povolilni represiji. | 10.10.2011 |
| 55. | ZEBHI Hossein | Spol: moški | Prvi namestnik svetovalca za sodstvo in sodnik vrhovnega sodišča (vodja podružnice 41 vrhovnega sodišča, ki se ukvarja zlasti z kaznivimi dejanji zober varnost in drogami). Namestnik generalnega tožilca v Iranu (2007–2015). V tej vlogi je bil pristojen za kazenske zadeve, ki so bile vložene po povolilnih protestih leta 2009 in izvedene brez spoštovanja človekovih pravic. V tej vlogi je tudi dopustil pretirane kazni zaradi prekrškov, povezanih z drogami. | 10.10.2011 |
| 56. | BAHRAMI Mohammad- Kazem | Spol: moški | Vodja upravnega sodišča do aprila 2021. Kot vodja sodne veje oboroženih sil je bil leta 2009 vpleten v zatiranje miroljubnih protestnikov. | 10.10.2011 |
| 60. | HOSSEINI Dr. Mohammad (tudi HOSSEYNI, Dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed in Sayyid) | Kraj rojstva: Rafsanjan, Kerman (Iran)
  Datum rojstva: 23.7.1961
  Spol: moški | Od avgusta 2021 pod predsednikom Raisijem opravlja funkcijo podpredsednika, pristojnega za parlamentarne zadeve. Nekdanji svetovalec predsednika Mahmouda Ahmadinejada in uradni govorec skrajne politične frakcije YEKTA. Minister za kulturo in islamsko vodstvo (2009–2013). Kot nekdanji član IRGC je sodeloval pri represiji nad novinarji. | 10.10.2011 |
| 62. | ZARGHAMI Ezzatollah | Kraj rojstva: Dezful (Iran)
  Datum rojstva: 22.7.1959
  Spol: moški | Minister za kulturo, obrt in turizem od 25. avgusta 2021. Od leta 2014 član vrhovnega sveta za kibernetski prostor in sveta za kulturno revolucijo. Nekdanji vodja Radiotelevizije Islamske republike Iran (IRIB) do novembra 2014. V času svojega mandata pri IRIB je bil odgovoren za vse odločitve v zvezi s programom. IRIB je avgusta 2009 in decembra 2011 predvajal posnetke prisilnih priznanj pripornikov in vrsto zrežiranih sodnih procesov, ki so jasna kršitev mednarodnih določb o poštenem sojenju in pravice do ustreznega pravnega postopka. | 23.3.2012 |
| 64. | KAZEMI Toraj | Spol: moški | Do junija 2020 vodja oddelka kibernetske policije za širši Teheran, ki je na seznamu EU. V tej funkciji je napovedal kampanjo zaposlovanja vladnih hekerjev z namenom večjega nadzora nad informacijami na internetu in onemogočanja „škodljivih“ spletnih strani. | 23.3.2012 |
| 65. | LARIJANI Sadeq | Kraj rojstva: Najaf (Irak)
  Datum rojstva: 1960 ali avgust 1961
  Spol: moški | Od 29. decembra 2018 vodja Sveta za primernost. Nekdanji član Sveta varuhov (do septembra 2021). Nekdanji pravosodni minister (2009–2019). Pravosodni minister mora potrditi in odobriti vsako kazen za qisas (povračilo), hodoud (zločine proti bogu) in ta’zirat (zločine proti državi). Sem spadajo tudi izrečene smrtne kazni, bičanja in amputacije. Tako je osebno potrdil številne izrečene smrtne kazni, pri čemer so bili kršeni mednarodni standardi, vključno z usmrtitvami s kamenjanjem in obešanjem, usmrtitvami mladoletnih in javnimi usmrtitvami, kot so primeri, ko so bili zaporniki pred več tisočglavo množico obešeni z mostu. Torej je prispeval k številnim usmrtitvam. Dovolil je tudi telesne kazni, kot so amputacije in kapljanje kisline v oči. Odkar je Sadeq Larijani na položaju pravosodnega ministra, je opazno poraslo število samovoljnih aretacij političnih nasprotnikov, zagovornikov človekovih pravic in pripadnikov manjšin. Sadeq Larijani je odgovoren tudi za sistematične kršitve pravice do poštenega sojenja s strani iranskega sodstva. | 23.3.2012 |
| 69. | MORTAZAVI Seyyed Solat | Kraj rojstva: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (Jug) – (Iran)
  Datum rojstva: 1967
  Spol: moški | Od 5. septembra 2021 podpredsednik Irana, pristojen za izvršne zadeve, in vodja urada predsednika. Od 16. septembra 2019 do septembra 2021 vodja nepremičninske podružnice fundacije Mostazafan, ki je bila pod neposrednim vodstvom vrhovnega voditelja Hameneja. Do novembra 2019 direktor podružnice fundacije Astan Qods Razavi v Teheranu. Nekdanji župan Mashada, drugega največjega iranskega mesta, kjer redno izvajajo javne usmrtitve. Nekdanji namestnik notranjega ministra za politične zadeve (imenovan leta 2009). V tej funkciji odgovoren za izvajanje represije nad osebami, ki zagovarjajo svoje zakonite pravice, vključno s svobodo izražanja. Kasneje imenovan za vodjo iranske volilne komisije na parlamentarnih volitvah leta 2012 in predsedniških volitvah 2013. | 23.3.2012 |
| 74. | REZVANMA-NESH Ali | Spol: moški | Nekdanji tožilec v Karadžu v provinci Alborz v obdobju 2010–2016. Odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, med drugim je bil vpleten v usmrtitev mladoletnika. | 23.3.2012 |
| 79. | RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf | Spol: moški | Namestnik direktorja zaporov v Teheranu, pristojnega za zdravje, prevzgojo in izobraževanje. Nekdanji vodja zapora Evin (2012–2015). V času njegovega mandata so se razmere v zaporu poslabšale, poročila pa omenjajo vse slabše ravnanje z zaporniki. Oktobra 2012 je devet zapornic začelo gladovno stavkati v protest proti kršenju njihovih pravic in nasilnemu ravnanju paznikov v zaporu. | 12.3.2013 |
| 80. | KIASATI Morteza | Spol: moški | Sodnik podružnice 54 revolucionarnega sodišča v Teheranu in podružnice 4 revolucionarnega sodišča v Ahwazu; izrekel smrtno kazen štirim arabskim političnim zapornikom – Tahi Heidarianu, Abbasu Heidarianu, Abd al-Rahmanu Heidarianu (bratje) in Aliju Sharifiju, ki so jih aretirali, mučili in obesili brez ustreznega pravnega postopka. Ti primeri in dejstvo, da niso bili izvedeni ustrezni pravni postopki, so bili omenjeni v poročilu posebnega poročevalca ZN za človekove pravice v Iranu z dne 13. septembra 2012 in poročilu generalnega sekretarja ZN o Iranu z dne 22. avgusta 2012. | 12.3.2013 |
| 83. | JAFARI Asadollah | Spol: moški | Državni tožilec v Isfahanu. V tej funkciji je ukazal nasilje nad protestniki, ki so novembra 2021 na ulicah protestirali proti pomanjkanju vode. Po nekaterih poročilih je Jafari napovedal ustanovitev posebnega urada za preiskavo aretiranih protestnikov.
  Kot nekdanji tožilec province Mazandaran je Jafari v primerih, ki jih je kazensko preganjal, izrekel smrtno kazen, kar je povzročilo številne usmrtitve, tudi javne. Ta pregon je potekal v okoliščinah, v katerih je izrek smrtne kazni v nasprotju z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, med drugim tudi zaradi nesorazmerne in pretirane kazni. Jafari je bil odgovoren tudi za nezakonite aretacije in za kršitve pravic pripornikov iz Baha'ija od začetne aretacije do njihovega zadrževanja v samici obveščevalnega centra za pridržanje. | 12.3.2013 |
| 95. | VASEGHI Leyla (tudi VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla) | Kraj rojstva: Sari, provinca Mazandaran (Iran)
  Datum rojstva: 1352 (po iransko muslimanskem koledarju), 1972 ali 1973 (po gregorijanskem koledarju)
  Spol: ženski
  Funkcija: nekdanja guvernerka mesta Shahr-e Qods in vodja mestnega varnostnega sveta. | Kot guvernerka mesta Shahr-e Qods in vodja mestnega varnostnega sveta od septembra 2019 do novembra 2021 je Leyla Vaseghi policiji in drugim oboroženim silam ukazala, naj med protesti novembra 2019 uporabijo smrtonosna sredstva, zaradi česar so bili ubiti ali poškodovani neoboroženi protestniki in drugi civilisti. Kot guvernerka mesta Shahr-e Qods in vodja mestnega varnostnega sveta je Leyla Vaseghi odgovorna za hude kršitve človekovih pravic v Iranu. | 12.4.2021“ |

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

„1.

AHMADI-MOQADDAM Esmail

Kraj rojstva: Teheran (Iran)

Datum rojstva: 1961

Spol: moški

Direktor univerze in višjega nacionalnega inštituta za raziskave na področju obrambe od 20. septembra 2021. Nekdanji višji svetovalec za varnostne zadeve pri vodji generalštaba oboroženih sil. Vodja iranske državne policije od 2005 do začetka 2015. Tudi vodja iranske kibernetske policije (na seznamu EU) od januarja 2011 do začetka 2015. Sile pod njegovim vodstvom so izvedle več brutalnih napadov na miroljubne protestnike in nasilen nočni napad na študentske domove Univerze v Teheranu 15. junija 2009. Nekdanji vodja iranskega urada za podporo jemenskemu ljudstvu.

12.4.2011

20.

MOGHISSEH Mohammad (tudi NASSERIAN)

Spol: moški

Sodnik na vrhovnem sodišču od novembra 2020. Nekdanji vodja podružnice 28 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Prav tako velja za odgovornega za obsodbe pripadnikov skupnosti bahajcev. Obravnaval je primere, povezane z obdobjem po volitvah. Na nepravičnih sojenjih je izrekal dolge zaporne kazni družbenim in političnim aktivistom ter novinarjem, pa tudi več smrtnih kazni protestnikom ter družbenim in političnim aktivistom.

12.4.2011

21.

MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

Kraj rojstva: Ejiyeh (Iran)

Datum rojstva: okrog leta 1956

Spol: moški

Vrhovni sodnik od julija 2021. Član Sveta za primernost. Iranski generalni tožilec od septembra 2009 do leta 2014. Nekdanji vodja pravosodja (od leta 2014 do julija 2021) in njegov javni govorec (2010–2019). Minister za obveščevalne dejavnosti od 2005 do 2009. Medtem ko je bil med volitvami leta 2009 minister za obveščevalne dejavnosti, so bili obveščevalni uradniki pod njegovim poveljem odgovorni za zadrževanje in mučenje več sto aktivistov, novinarjev, disidentov in reformističnih politikov ter za zagotavljanje njihovih lažnih priznanj pod pritiskom. Poleg tega so politične osebnosti prisilili v lažna priznanja ob neznosnem zasliševanju, ki je vključevalo mučenje, zlorabo, izsiljevanje in grožnje družinskim članom.

12.4.2011

22.

MORTAZAVI Said (tudi: MORTAZAVI Saeed)

Kraj rojstva: Meybod, Yazd (Iran)

Datum rojstva: 1967

Spol: moški

Vodja sistema socialnega varstva med letoma 2011 in 2013. Teheranski generalni tožilec (do avgusta 2009). Kot teheranski generalni tožilec je izdal splošno odredbo, na podlagi katere so pridržali več sto aktivistov, novinarjev in študentov. Na podlagi parlamentarne preiskave januarja 2010 je bilo ugotovljeno, da je neposredno odgovoren za pridržanje treh zapornikov, ki so nato v priporu umrli. Po preiskavi, ki jo je sprožilo iransko sodstvo v zvezi z njegovo vlogo pri smrti treh moških, pridržanih po volitvah na njegov ukaz, je bil avgusta 2010 razrešen s položaja.

Iranske oblasti so novembra 2014 uradno priznale njegovo vlogo pri smrti pripornikov. Iransko sodišče ga je 19. avgusta 2015 oprostilo obtožb, povezanih z mučenjem in smrtjo treh mladih moških v centru za pridržanje Kahrizak v letu 2009. Leta 2017 obsojen na zaporno kazen in izpuščen septembra 2019. Iransko vrhovno sodišče je avgusta 2021 izdalo sodbo, v kateri je v celoti podprlo Saida Mortazavija ter razveljavilo njegovo prejšnjo obsodbo na dvoletno zaporno kazen.

12.4.2011

25.

SALAVATI Abdolghassem

Spol: moški

Sodnik podružnice 4 posebnega sodišča za finančni kriminal od leta 2019. Nekdanji vodja podružnice 15 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Preiskovalni sodnik na sodišču v Teheranu. Kot sodnik je poleti 2009 vodil zrežirane sodne procese in v okviru teh na smrt obsodil dva monarhista. Več kot sto političnih zapornikov, aktivistov za človekove pravice in protestnikov je obsodil na dolge zaporne kazni.

Iz poročil iz leta 2018 je razvidno, da je še naprej izrekal podobne kazni brez ustreznega upoštevanja postopkov poštenega zaslišanja.

12.4.2011

28.

YASAGHI Ali-Akbar

Spol: moški

Sodnik vrhovnega sodišča, vodja 13. oddelka. Namestnik izvršnega direktorja fundacije Setad-e Dieh. Vrhovni sodnik revolucionarnega sodišča v Mashhadu (2001–2011). Sojenja, za katera je bil pristojen, so potekala po hitrem postopku in za zaprtimi vrati, brez spoštovanja temeljnih pravic obtožencev. Zaradi množičnega izdajanja sodb o usmrtitvi (do 550 med poletjem 2009 in poletjem 2011) pred izrekom smrtnih kaznih niso bili izvedeni postopki poštenega zaslišanja.

12.4.2011

30.

ESMAILI Gholam-Hossein (tudi: ESMAILI Gholam Hossein)

Spol: moški

Vodja kabineta iranskega predsednika Raisa od avgusta 2021. Uradni govorec sodstva od aprila 2019 do julija 2021. Nekdanji vodja pravosodnih organov v Teheranu. Nekdanji vodja iranske organizacije za zapore. Na tem položaju je bil vpleten v množično priprtje političnih protestnikov in prikrivanje zlorab v okviru zaporniškega sistema.

12.4.2011

33.

ABBASZADEH- MESHKINI Mahmoud

Spol: moški

Poslanec (od februarja 2020) in predsednik parlamentarnega odbora za nacionalno varnost in zunanje zadeve. Nekdanji svetovalec iranskega Visokega sveta za človekove pravice (do leta 2019). Nekdanji sekretar Visokega sveta za človekove pravice. Nekdanji guverner province Ilam. Nekdanji politični direktor na Ministrstvu za notranje zadeve. Kot vodja Odbora iz člena 10 Zakona o dejavnostih političnih strank in skupin je bil pristojen za izdajo dovoljenj za demonstracije in druge javne prireditve ter za registracijo političnih strank.

Leta 2010 je začasno ustavil dejavnosti dveh reformističnih političnih strank, povezanih z Mousavijem – Islamske iranske fronte za sodelovanje in Islamske organizacije revolucionarnih mudžahedinov. Od leta 2009 dosledno in vztrajno prepoveduje vse nevladne shode in ne priznava ustavne pravice do protestov, kar je vodilo v številne aretacije miroljubnih protestnikov, v nasprotju s pravico do svobode združevanja.

Leta 2009 poleg tega opoziciji ni dal dovoljenja za organizacijo žalne slovesnosti v spomin žrtvam protestov zaradi predsedniških volitev.

10.10.2011

35.

AKHARIAN Hassan

Spol: moški

Vodja oddelka 5 in odgovorni za oddajo v samico v zaporu Rajaee Shahr, ki je na seznamu EU, in sicer od leta 2015; prej paznik na oddelku 1 zapora Rajaee Shahr v mestu Karadž (do julija 2010). Več nekdanjih pripornikov ga je obtožilo mučenja in izdajanja povelj, s katerimi je preprečil zdravniško pomoč zapornikom. Nek pripornik iz zapora Rajaee Shahr v svojih zapisih trdi, da so ga vsi pazniki z Akharianovo vednostjo hudo pretepali. Poleg tega naj bi pod Akharianovim vodstvom zabeležili vsaj en primer trpinčenja in smrti, in sicer pripornika Mohsena Beikvanda. Beikvand je umrl septembra 2010. Drugi zaporniki verodostojno trdijo, da je bil ubit po navodilih Hassana Akhiana.

10.10.2011

36.

AVAEE Seyyed Ali-Reza (tudi: AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza)

Kraj rojstva: Dezful (Iran)

Datum rojstva: 20.5.1956

Spol: moški

Minister za pravosodje do 25. avgusta 2021. Nekdanji direktor urada za posebne preiskave. Namestnik ministra za notranje zadeve in vodja javnega registra do julija 2016. Svetovalec disciplinskega sodišča za sodnike aprila 2014. Nekdanji predsednik pravosodnih organov v Teheranu. Kot predsednik pravosodnih organov v Teheranu je bil odgovoren za kršitve človekovih pravic, samovoljne aretacije, kršitve pravic zapornikov in veliko usmrtitev.

10.10.2011

46.

KAMALIAN Behrouz (tudi: Hackers Brain, Behrooz_Ice)

Kraj rojstva: Teheran (Iran)

Datum rojstva: 1983

Spol: moški

Vodja kibernetske skupine ‚Ashiyaneh‘, povezane z iranskim režimom. Skupina ‚Ashiyaneh‘ Digital Security, ki jo je ustanovil Behrouz Kamalian, je odgovorna za intenzivne kibernetske napade na domače nasprotnike in reformiste, pa tudi tuje institucije. Organizacija Behrouza Kamaliana ‚Ashiyaneh‘ je s svojim delovanjem pomagala režimu pri izvajanju represivnih ukrepov nad opozicijo, kar je vključevalo številne resne kršitve človekovih pravic v letu 2009. Tako Behrouz Kamalian kot kibernetska skupina ‚Ashiyaneh‘ sta dejavnosti nadaljevala vsaj do januarja 2020.

10.10.2011

47.

KHALILOLLAHI Moussa (tudi: KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil)

Kraj rojstva: Tabriz (Iran)

Datum rojstva: 1963

Spol: moški

Vrhovni sodnik v pokrajini Vzhodni Azerbajdžan. Nekdanji tožilec v Tabrizu, in sicer med letoma 2010 in 2019. Vpleten je bil v zadevo Sakineh Mohammadi-Ashtiani, sodeloval pa je tudi pri hudih kršitvah pravice do ustreznega pravnega postopka.

10.10.2011

53.

TALA Hossein (tudi: TALA Hosseyn)

Kraj rojstva: Teheran (Iran)

Datum rojstva: 1969

Spol: moški

Župan mesta Eslamšahr do leta 2020. Nekdanji poslanec iranskega parlamenta. Nekdanji generalni guverner (‚farmandar‘) province Teheran (do septembra 2010), odgovoren za policijske intervencije in s tem za represijo nad demonstranti. Decembra 2010 je prejel priznanje za svoj prispevek k povolilni represiji.

10.10.2011

55.

ZEBHI Hossein

Spol: moški

Prvi namestnik svetovalca za sodstvo in sodnik vrhovnega sodišča (vodja podružnice 41 vrhovnega sodišča, ki se ukvarja zlasti z kaznivimi dejanji zober varnost in drogami). Namestnik generalnega tožilca v Iranu (2007–2015). V tej vlogi je bil pristojen za kazenske zadeve, ki so bile vložene po povolilnih protestih leta 2009 in izvedene brez spoštovanja človekovih pravic. V tej vlogi je tudi dopustil pretirane kazni zaradi prekrškov, povezanih z drogami.

10.10.2011

56.

BAHRAMI Mohammad- Kazem

Spol: moški

Vodja upravnega sodišča do aprila 2021. Kot vodja sodne veje oboroženih sil je bil leta 2009 vpleten v zatiranje miroljubnih protestnikov.

10.10.2011

60.

HOSSEINI Dr. Mohammad (tudi HOSSEYNI, Dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed in Sayyid)

Kraj rojstva: Rafsanjan, Kerman (Iran)

Datum rojstva: 23.7.1961

Spol: moški

Od avgusta 2021 pod predsednikom Raisijem opravlja funkcijo podpredsednika, pristojnega za parlamentarne zadeve. Nekdanji svetovalec predsednika Mahmouda Ahmadinejada in uradni govorec skrajne politične frakcije YEKTA. Minister za kulturo in islamsko vodstvo (2009–2013). Kot nekdanji član IRGC je sodeloval pri represiji nad novinarji.

10.10.2011

62.

ZARGHAMI Ezzatollah

Kraj rojstva: Dezful (Iran)

Datum rojstva: 22.7.1959

Spol: moški

Minister za kulturo, obrt in turizem od 25. avgusta 2021. Od leta 2014 član vrhovnega sveta za kibernetski prostor in sveta za kulturno revolucijo. Nekdanji vodja Radiotelevizije Islamske republike Iran (IRIB) do novembra 2014. V času svojega mandata pri IRIB je bil odgovoren za vse odločitve v zvezi s programom. IRIB je avgusta 2009 in decembra 2011 predvajal posnetke prisilnih priznanj pripornikov in vrsto zrežiranih sodnih procesov, ki so jasna kršitev mednarodnih določb o poštenem sojenju in pravice do ustreznega pravnega postopka.

23.3.2012

64.

KAZEMI Toraj

Spol: moški

Do junija 2020 vodja oddelka kibernetske policije za širši Teheran, ki je na seznamu EU. V tej funkciji je napovedal kampanjo zaposlovanja vladnih hekerjev z namenom večjega nadzora nad informacijami na internetu in onemogočanja „škodljivih“ spletnih strani.

23.3.2012

65.

LARIJANI Sadeq

Kraj rojstva: Najaf (Irak)

Datum rojstva: 1960 ali avgust 1961

Spol: moški

Od 29. decembra 2018 vodja Sveta za primernost. Nekdanji član Sveta varuhov (do septembra 2021). Nekdanji pravosodni minister (2009–2019). Pravosodni minister mora potrditi in odobriti vsako kazen za qisas (povračilo), hodoud (zločine proti bogu) in ta’zirat (zločine proti državi). Sem spadajo tudi izrečene smrtne kazni, bičanja in amputacije. Tako je osebno potrdil številne izrečene smrtne kazni, pri čemer so bili kršeni mednarodni standardi, vključno z usmrtitvami s kamenjanjem in obešanjem, usmrtitvami mladoletnih in javnimi usmrtitvami, kot so primeri, ko so bili zaporniki pred več tisočglavo množico obešeni z mostu. Torej je prispeval k številnim usmrtitvam. Dovolil je tudi telesne kazni, kot so amputacije in kapljanje kisline v oči. Odkar je Sadeq Larijani na položaju pravosodnega ministra, je opazno poraslo število samovoljnih aretacij političnih nasprotnikov, zagovornikov človekovih pravic in pripadnikov manjšin. Sadeq Larijani je odgovoren tudi za sistematične kršitve pravice do poštenega sojenja s strani iranskega sodstva.

23.3.2012

69.

MORTAZAVI Seyyed Solat

Kraj rojstva: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (Jug) – (Iran)

Datum rojstva: 1967

Spol: moški

Od 5. septembra 2021 podpredsednik Irana, pristojen za izvršne zadeve, in vodja urada predsednika. Od 16. septembra 2019 do septembra 2021 vodja nepremičninske podružnice fundacije Mostazafan, ki je bila pod neposrednim vodstvom vrhovnega voditelja Hameneja. Do novembra 2019 direktor podružnice fundacije Astan Qods Razavi v Teheranu. Nekdanji župan Mashada, drugega največjega iranskega mesta, kjer redno izvajajo javne usmrtitve. Nekdanji namestnik notranjega ministra za politične zadeve (imenovan leta 2009). V tej funkciji odgovoren za izvajanje represije nad osebami, ki zagovarjajo svoje zakonite pravice, vključno s svobodo izražanja. Kasneje imenovan za vodjo iranske volilne komisije na parlamentarnih volitvah leta 2012 in predsedniških volitvah 2013.

23.3.2012

74.

REZVANMA-NESH Ali

Spol: moški

Nekdanji tožilec v Karadžu v provinci Alborz v obdobju 2010–2016. Odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, med drugim je bil vpleten v usmrtitev mladoletnika.

23.3.2012

79.

RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf

Spol: moški

Namestnik direktorja zaporov v Teheranu, pristojnega za zdravje, prevzgojo in izobraževanje. Nekdanji vodja zapora Evin (2012–2015). V času njegovega mandata so se razmere v zaporu poslabšale, poročila pa omenjajo vse slabše ravnanje z zaporniki. Oktobra 2012 je devet zapornic začelo gladovno stavkati v protest proti kršenju njihovih pravic in nasilnemu ravnanju paznikov v zaporu.

12.3.2013

80.

KIASATI Morteza

Spol: moški

Sodnik podružnice 54 revolucionarnega sodišča v Teheranu in podružnice 4 revolucionarnega sodišča v Ahwazu; izrekel smrtno kazen štirim arabskim političnim zapornikom – Tahi Heidarianu, Abbasu Heidarianu, Abd al-Rahmanu Heidarianu (bratje) in Aliju Sharifiju, ki so jih aretirali, mučili in obesili brez ustreznega pravnega postopka. Ti primeri in dejstvo, da niso bili izvedeni ustrezni pravni postopki, so bili omenjeni v poročilu posebnega poročevalca ZN za človekove pravice v Iranu z dne 13. septembra 2012 in poročilu generalnega sekretarja ZN o Iranu z dne 22. avgusta 2012.

12.3.2013

83.

JAFARI Asadollah

Spol: moški

Državni tožilec v Isfahanu. V tej funkciji je ukazal nasilje nad protestniki, ki so novembra 2021 na ulicah protestirali proti pomanjkanju vode. Po nekaterih poročilih je Jafari napovedal ustanovitev posebnega urada za preiskavo aretiranih protestnikov.

Kot nekdanji tožilec province Mazandaran je Jafari v primerih, ki jih je kazensko preganjal, izrekel smrtno kazen, kar je povzročilo številne usmrtitve, tudi javne. Ta pregon je potekal v okoliščinah, v katerih je izrek smrtne kazni v nasprotju z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, med drugim tudi zaradi nesorazmerne in pretirane kazni. Jafari je bil odgovoren tudi za nezakonite aretacije in za kršitve pravic pripornikov iz Baha'ija od začetne aretacije do njihovega zadrževanja v samici obveščevalnega centra za pridržanje.

12.3.2013

95.

VASEGHI Leyla (tudi VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla)

Kraj rojstva: Sari, provinca Mazandaran (Iran)

Datum rojstva: 1352 (po iransko muslimanskem koledarju), 1972 ali 1973 (po gregorijanskem koledarju)

Spol: ženski

Funkcija: nekdanja guvernerka mesta Shahr-e Qods in vodja mestnega varnostnega sveta.

Kot guvernerka mesta Shahr-e Qods in vodja mestnega varnostnega sveta od septembra 2019 do novembra 2021 je Leyla Vaseghi policiji in drugim oboroženim silam ukazala, naj med protesti novembra 2019 uporabijo smrtonosna sredstva, zaradi česar so bili ubiti ali poškodovani neoboroženi protestniki in drugi civilisti. Kot guvernerka mesta Shahr-e Qods in vodja mestnega varnostnega sveta je Leyla Vaseghi odgovorna za hude kršitve človekovih pravic v Iranu.

12.4.2021“

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/44

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/593

z dne 1. marca 2022

o dovoljenju za eterično olje jagod Litsea kot krmni dodatek za nekatere živalske vrste

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10(2) navedene uredbe določa, da se dodatki, dovoljeni v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS, ponovno ocenijo (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10(2) navedene uredbe določa, da se dodatki, dovoljeni v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS, ponovno ocenijo (2).

| (2) | Eterično olje jagod Litsea je bilo v skladu z Direktivo 70/524/EGS odobreno brez časovne omejitve kot krmni dodatek za vse živalske vrste. Navedeni dodatek je bil v skladu s členom 10(1)(b) Uredbe (ES) št. 1831/2003 naknadno vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod. |
| --- | --- |

(2)

Eterično olje jagod Litsea je bilo v skladu z Direktivo 70/524/EGS odobreno brez časovne omejitve kot krmni dodatek za vse živalske vrste. Navedeni dodatek je bil v skladu s členom 10(1)(b) Uredbe (ES) št. 1831/2003 naknadno vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod.

| (3) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno eteričnega olja jagod Litsea kot krmnega dodatka za vse živalske vrste. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno eteričnega olja jagod Litsea kot krmnega dodatka za vse živalske vrste.

| (4) | Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „senzorični dodatki“ in funkcionalno skupino „aromatične snovi“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „senzorični dodatki“ in funkcionalno skupino „aromatične snovi“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Vložnik je zahteval, da se eterično olje jagod Litsea dovoli tudi za uporabo v vodi za pitje. Vendar Uredba (ES) št. 1831/2003 za „aromatične snovi“ ne dopušča dovoljenja za uporabo v vodi za pitje. Zato uporaba eteričnega olja jagod Litsea za uporabo v vodi za pitje ne bi smela biti dovoljena. |
| --- | --- |

(5)

Vložnik je zahteval, da se eterično olje jagod Litsea dovoli tudi za uporabo v vodi za pitje. Vendar Uredba (ES) št. 1831/2003 za „aromatične snovi“ ne dopušča dovoljenja za uporabo v vodi za pitje. Zato uporaba eteričnega olja jagod Litsea za uporabo v vodi za pitje ne bi smela biti dovoljena.

| (6) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 5. maja 2021 (3) ugotovila, da eterično olje jagod Litsea pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in potrošnikov ali na okolje. Agencija je prav tako ugotovila, da bi bilo treba eterično olje jagod Litsea šteti za dražilno za kožo in oči ter za povzročitelja preobčutljivosti kože in dihal. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. |
| --- | --- |

(6)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 5. maja 2021 (3) ugotovila, da eterično olje jagod Litsea pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in potrošnikov ali na okolje. Agencija je prav tako ugotovila, da bi bilo treba eterično olje jagod Litsea šteti za dražilno za kožo in oči ter za povzročitelja preobčutljivosti kože in dihal. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka.

| (7) | Agencija je tudi navedla, da je eterično olje jagod Litsea na splošno priznano kot aroma za živila, njegova funkcija v krmi pa je v bistvu enaka tisti v živilih. Zato dodatno dokazovanje učinkovitosti ni potrebno. Agencija je potrdila tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(7)

Agencija je tudi navedla, da je eterično olje jagod Litsea na splošno priznano kot aroma za živila, njegova funkcija v krmi pa je v bistvu enaka tisti v živilih. Zato dodatno dokazovanje učinkovitosti ni potrebno. Agencija je potrdila tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (8) | Ocena eteričnega olja jagod Litsea je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Ocena eteričnega olja jagod Litsea je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.

| (9) | Za boljši nadzor bi bilo treba določiti nekatere omejitve in pogoje. Na oznaki krmnih dodatkov bi bilo treba zlasti navesti priporočeno vsebnost. Kadar je taka vsebnost presežena, bi bilo treba na oznaki premiksov navesti nekatere informacije. |
| --- | --- |

(9)

Za boljši nadzor bi bilo treba določiti nekatere omejitve in pogoje. Na oznaki krmnih dodatkov bi bilo treba zlasti navesti priporočeno vsebnost. Kadar je taka vsebnost presežena, bi bilo treba na oznaki premiksov navesti nekatere informacije.

| (10) | Dejstvo, da uporaba eteričnega olja jagod Litsea kot aromatične snovi v vodi za pitje ni dovoljena, ne izključuje njegove uporabe v krmnih mešanicah, ki se dajejo prek vode. |
| --- | --- |

(10)

Dejstvo, da uporaba eteričnega olja jagod Litsea kot aromatične snovi v vodi za pitje ni dovoljena, ne izključuje njegove uporabe v krmnih mešanicah, ki se dajejo prek vode.

| (11) | Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi se morali takoj začeti uporabljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja za zadevno snov, je primerno omogočiti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, nastalih zaradi izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

(11)

Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi se morali takoj začeti uporabljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja za zadevno snov, je primerno omogočiti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, nastalih zaradi izdaje dovoljenja.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Dovoljenje

Snov iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „senzorični dodatki“ in funkcionalno skupino „aromatične snovi“, se dovoli kot krmni dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Prehodni ukrepi

1.   Snov iz Priloge in premiksi, ki vsebujejo navedeno snov, proizvedeni in označeni pred 2. novembrom 2022 po pravilih, ki se uporabljajo pred 2. majem 2022, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog.

2.   Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snov iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 2. majem 2023 po pravilih, ki se uporabljajo pred 2. majem 2022, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali za proizvodnjo živil.

3.   Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snov iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 2. majem 2024 po pravilih, ki se uporabljajo pred 2. majem 2022, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali za proizvodnjo živil.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. marca 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Direktiva Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi.(UL L 270, 14.12.1970, str. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal 2021;19(6):6623.

3

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda. | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| Kategorija: senzorični dodatki. Funkcionalna skupina: aromatične snovi |
| 2b491-eo | – | eterično olje jagod Litsea | Sestava dodatka

  Eterično olje, pridobljeno iz sadežev Litsea cubeba (Lour.) Pers.
  v tekoči obliki

  Lastnosti aktivne snovi

  Eterično olje, pridobljeno s parno destilacijo iz sadežev Litsea cubeba (Lour.) Pers., kot ga je opredelil Svet Evrope (1).
  geranial: 36–45 %
  neral: 25–35 %
  limonen: 9–15 %
  linalol: 0,4–3 %
  geraniol: 1–4 %
  št. CAS: 68855-99-2
  številka INECS: 290-018-7
  številka FEMA: 3846
  št. CoE: 491

  Analizna metoda
   (2)

  Za identifikacijo fitokemičnega označevalca neral v krmnem dodatku ali mešanici aromatičnih snovi:






  — | plinska kromatografija – masna spektroskopija z zaklenjenim retenzijskim časom (RTL-GC-MS). |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda.

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage

Kategorija: senzorični dodatki. Funkcionalna skupina: aromatične snovi

2b491-eo

–

eterično olje jagod Litsea

Sestava dodatka

Eterično olje, pridobljeno iz sadežev Litsea cubeba (Lour.) Pers.

v tekoči obliki

Lastnosti aktivne snovi

Eterično olje, pridobljeno s parno destilacijo iz sadežev Litsea cubeba (Lour.) Pers., kot ga je opredelil Svet Evrope (1).

geranial: 36–45 %

neral: 25–35 %

limonen: 9–15 %

linalol: 0,4–3 %

geraniol: 1–4 %

št. CAS: 68855-99-2

številka INECS: 290-018-7

številka FEMA: 3846

št. CoE: 491

Analizna metoda
   (2)

Za identifikacijo fitokemičnega označevalca neral v krmnem dodatku ali mešanici aromatičnih snovi:

—

plinska kromatografija – masna spektroskopija z zaklenjenim retenzijskim časom (RTL-GC-MS).

pitovni piščanci

kokoši nesnice

pitovni purani

prašiči pitanci

sesni pujski

doječe svinje

teleta

krave molznice

govedo za pitanje

ovce/koze

konji

kunci

salmonidi

psi

mačke

okrasne ribe

–

–

–

| 1. | Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa. |
| --- | --- |

1.

Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa.

| 2. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi. |
| --- | --- |

2.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.

| 3. | Na oznaki dodatka se navede naslednje:
  „Najvišja priporočena vsebnost aktivne snovi na kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage:






  — | pitovni piščanci: 11 mg; |
| --- | --- | --- |

3.

Na oznaki dodatka se navede naslednje:

„Najvišja priporočena vsebnost aktivne snovi na kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage:

—

pitovni piščanci: 11 mg;

| — | kokoši nesnice: 16 mg; |
| --- | --- |

—

kokoši nesnice: 16 mg;

| — | pitovni purani: 14 mg; |
| --- | --- |

—

pitovni purani: 14 mg;

| — | prašiči pitanci: 23 mg; |
| --- | --- |

—

prašiči pitanci: 23 mg;

| — | pujski: 19 mg; |
| --- | --- |

—

pujski: 19 mg;

| — | doječe svinje: 28 mg; |
| --- | --- |

—

doječe svinje: 28 mg;

| — | teleta (mlečni nadomestek): 48 mg; |
| --- | --- |

—

teleta (mlečni nadomestek): 48 mg;

| — | govedo za pitanje, ovce, koze in konji: 43 mg; |
| --- | --- |

—

govedo za pitanje, ovce, koze in konji: 43 mg;

| — | krave molznice: 28 mg; |
| --- | --- |

—

krave molznice: 28 mg;

| — | kunci: 17 mg; |
| --- | --- |

—

kunci: 17 mg;

| — | salmonidi: 47 mg; |
| --- | --- |

—

salmonidi: 47 mg;

| — | psi: 50 mg; |
| --- | --- |

—

psi: 50 mg;

| — | mačke: 8,5 mg; |
| --- | --- |

—

mačke: 8,5 mg;

| — | okrasne ribe: 125 mg“. |
| --- | --- |

—

okrasne ribe: 125 mg“.

| 4. | Na oznaki premiksa se navedejo funkcionalna skupina, identifikacijska številka in ime krmnega dodatka ter dodana količina aktivne snovi, kadar bi raven uporabe na oznaki premiksa povzročila preseganje ravni iz točke 3. |
| --- | --- |

4.

Na oznaki premiksa se navedejo funkcionalna skupina, identifikacijska številka in ime krmnega dodatka ter dodana količina aktivne snovi, kadar bi raven uporabe na oznaki premiksa povzročila preseganje ravni iz točke 3.

| 5. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za kožo, oči in dihala. |
| --- | --- |

5.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za kožo, oči in dihala.

2. maj 2032

---

(1)  Naravni viri aromatičnih snovi – poročilo št. 2 (2007).

(2)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/49 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/49

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/594

z dne 8 aprila 2022

o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 glede seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES (1) in zlasti člena 4(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006 (2) je bil vzpostavljen seznam letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006 (2) je bil vzpostavljen seznam letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji.

| (2) | Letalski prevozniki, ki jih je certificirala ruska Zvezna agencija za zračni promet (v nadaljnjem besedilu: FATA), niso vključeni v Prilogo A ali B k Uredbi (ES) št. 474/2006, razen letalskega prevoznika SKOL Airline LLC, ki je bil dodan v Prilogo A z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/2070 (3). |
| --- | --- |

(2)

Letalski prevozniki, ki jih je certificirala ruska Zvezna agencija za zračni promet (v nadaljnjem besedilu: FATA), niso vključeni v Prilogo A ali B k Uredbi (ES) št. 474/2006, razen letalskega prevoznika SKOL Airline LLC, ki je bil dodan v Prilogo A z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/2070 (3).

| (3) | Nekatere države članice Evropske unije in Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) so Komisiji v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 2111/2005 sporočile podatke, ki bi bili lahko pomembni v zvezi s posodobitvijo navedenega seznama. Ustrezne podatke so predložile tudi tretje države in mednarodne organizacije. Komisija je predložene podatke ustrezno upoštevala pri svoji odločitvi o tem, ali je seznam primerno posodobiti. |
| --- | --- |

(3)

Nekatere države članice Evropske unije in Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) so Komisiji v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 2111/2005 sporočile podatke, ki bi bili lahko pomembni v zvezi s posodobitvijo navedenega seznama. Ustrezne podatke so predložile tudi tretje države in mednarodne organizacije. Komisija je predložene podatke ustrezno upoštevala pri svoji odločitvi o tem, ali je seznam primerno posodobiti.

| (4) | V skladu s sporazumom, sklenjenim leta 1999 med Bermudi in Rusijo o izvajanju člena 83a Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisane v Chicagu 7. decembra 1944 (v nadaljnjem besedilu: Čikaška konvencija), glede zrakoplovov iz bermudskega registra, ki jih upravljajo letalski prevozniki, certificirani s strani FATA, ki se nanaša na prenos funkcij in dolžnosti regulativnega nadzora iz Prilog 1, 2 in 6 k Čikaški konvenciji, je organ Bermudov za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: BCAA) 14. marca 2022 s splošnim obvestilom GEN-01–2022 sporočil FATA, da bodo spričevala o plovnosti za vse zakupljene zrakoplove, registrirane na Bermudih, ki jih upravljajo letalski prevozniki, certificirani s strani FATA, začasno preklicana z učinkom od 12. marca 2022 ob 23.59 UTC na podlagi ugotovitve, da ni mogoče več zagotavljati stalne plovnosti teh zrakoplovov. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s sporazumom, sklenjenim leta 1999 med Bermudi in Rusijo o izvajanju člena 83a Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisane v Chicagu 7. decembra 1944 (v nadaljnjem besedilu: Čikaška konvencija), glede zrakoplovov iz bermudskega registra, ki jih upravljajo letalski prevozniki, certificirani s strani FATA, ki se nanaša na prenos funkcij in dolžnosti regulativnega nadzora iz Prilog 1, 2 in 6 k Čikaški konvenciji, je organ Bermudov za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: BCAA) 14. marca 2022 s splošnim obvestilom GEN-01–2022 sporočil FATA, da bodo spričevala o plovnosti za vse zakupljene zrakoplove, registrirane na Bermudih, ki jih upravljajo letalski prevozniki, certificirani s strani FATA, začasno preklicana z učinkom od 12. marca 2022 ob 23.59 UTC na podlagi ugotovitve, da ni mogoče več zagotavljati stalne plovnosti teh zrakoplovov.

| (5) | V skladu s sporazumom, sklenjenim leta 2002 med Irsko in Rusijo o izvajanju člena 83a Čikaške konvencije glede zrakoplovov iz irskega registra, ki jih upravljajo letalski prevozniki, certificirani s strani FATA, ki se nanaša na prenos funkcij in dolžnosti regulativnega nadzora iz Prilog 1, 2 in 6 k Čikaški konvenciji, je irski organ za letalstvo (v nadaljnjem besedilu: IAA) 15. marca 2022 izdal obvestilo za letalstvo A.114, v katerem je razglasil prenehanje veljavnosti vseh spričeval o plovnosti za zrakoplove, ki jih upravljajo letalski prevozniki, certificirani s strani FATA, z učinkom od datuma navedenega obvestila na podlagi ugotovitve, da ni mogoče več zagotavljati stalne plovnosti teh zrakoplovov. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s sporazumom, sklenjenim leta 2002 med Irsko in Rusijo o izvajanju člena 83a Čikaške konvencije glede zrakoplovov iz irskega registra, ki jih upravljajo letalski prevozniki, certificirani s strani FATA, ki se nanaša na prenos funkcij in dolžnosti regulativnega nadzora iz Prilog 1, 2 in 6 k Čikaški konvenciji, je irski organ za letalstvo (v nadaljnjem besedilu: IAA) 15. marca 2022 izdal obvestilo za letalstvo A.114, v katerem je razglasil prenehanje veljavnosti vseh spričeval o plovnosti za zrakoplove, ki jih upravljajo letalski prevozniki, certificirani s strani FATA, z učinkom od datuma navedenega obvestila na podlagi ugotovitve, da ni mogoče več zagotavljati stalne plovnosti teh zrakoplovov.

| (6) | Kljub tema odločitvama BCAA in IAA kot pristojnih organov držav registracije letalski prevozniki, certificirani v Rusiji, številne zadevne zrakoplove še vedno upravljajo tako v Rusiji kot tudi v nekaterih drugih tretjih državah. Mednarodna organizacija civilnega letalstva (v nadaljnjem besedilu: ICAO) je v svojem elektronskem biltenu 2022/12 z dne 11. marca 2022 opozorila, da je tak ukrep neposredna kršitev členov 29 in 31 Čikaške konvencije. V skladu s to objavo v elektronskem biltenu FATA kot organ, odgovoren za zagotavljanje skladnosti letalskih prevoznikov, certificiranih v Rusiji, z upoštevnimi mednarodnimi varnostnimi standardi, ne bi smela dovoliti takega opravljanja letov. Poleg tega letalski prevozniki, certificirani s strani FATA, ki opravljajo take lete z zrakoplovi iz uvodnih izjav (4) in (5), s tem zavestno kršijo upoštevne mednarodne varnostne standarde, zlasti standard 5.2.3 iz poglavja 5 dela I Priloge 6 ICAO, ki določa „Letala se uporabljajo v skladu s pogoji iz njihovih spričeval o plovnosti in v okviru odobrenih omejitev iz njihovih letalskih priročnikov letal“, pri čemer se razume, da tako spričevalo o plovnosti izda država registracije. |
| --- | --- |

(6)

Kljub tema odločitvama BCAA in IAA kot pristojnih organov držav registracije letalski prevozniki, certificirani v Rusiji, številne zadevne zrakoplove še vedno upravljajo tako v Rusiji kot tudi v nekaterih drugih tretjih državah. Mednarodna organizacija civilnega letalstva (v nadaljnjem besedilu: ICAO) je v svojem elektronskem biltenu 2022/12 z dne 11. marca 2022 opozorila, da je tak ukrep neposredna kršitev členov 29 in 31 Čikaške konvencije. V skladu s to objavo v elektronskem biltenu FATA kot organ, odgovoren za zagotavljanje skladnosti letalskih prevoznikov, certificiranih v Rusiji, z upoštevnimi mednarodnimi varnostnimi standardi, ne bi smela dovoliti takega opravljanja letov. Poleg tega letalski prevozniki, certificirani s strani FATA, ki opravljajo take lete z zrakoplovi iz uvodnih izjav (4) in (5), s tem zavestno kršijo upoštevne mednarodne varnostne standarde, zlasti standard 5.2.3 iz poglavja 5 dela I Priloge 6 ICAO, ki določa „Letala se uporabljajo v skladu s pogoji iz njihovih spričeval o plovnosti in v okviru odobrenih omejitev iz njihovih letalskih priročnikov letal“, pri čemer se razume, da tako spričevalo o plovnosti izda država registracije.

| (7) | Poleg tega je bilo veliko teh zrakoplovov vpisanih v register zrakoplovov Rusije brez soglasja lastnikov in poznejšega sodelovanja BCAA ali IAA v zvezi z varnostjo. Kot je tudi navedeno v elektronskem biltenu ICAO iz uvodne izjave 6, tak ukrep pomeni kršitev členov 17 in 18 Čikaške konvencije. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega je bilo veliko teh zrakoplovov vpisanih v register zrakoplovov Rusije brez soglasja lastnikov in poznejšega sodelovanja BCAA ali IAA v zvezi z varnostjo. Kot je tudi navedeno v elektronskem biltenu ICAO iz uvodne izjave 6, tak ukrep pomeni kršitev členov 17 in 18 Čikaške konvencije.

| (8) | ICAO je 18. marca 2022 objavila dopis AN 3/1.1–22/41, v katerem vse države pogodbenice Čikaške konvencije opozarja na odgovornosti in obveznosti glede nadzora, ki izhajajo iz navedene konvencije in njenih prilog v zvezi z ustreznim izvajanjem varnostnega nadzora. |
| --- | --- |

(8)

ICAO je 18. marca 2022 objavila dopis AN 3/1.1–22/41, v katerem vse države pogodbenice Čikaške konvencije opozarja na odgovornosti in obveznosti glede nadzora, ki izhajajo iz navedene konvencije in njenih prilog v zvezi z ustreznim izvajanjem varnostnega nadzora.

| (9) | Rusija je 18. marca 2022 Bermudom sporočila, da začasno prekinja izvajanje člena 83a Sporazuma iz uvodne izjave (4), in sicer s takojšnjim učinkom. Posledično so v skladu z upoštevnimi varnostnimi standardi in predpisi v civilnem letalstvu vse pristojnosti za regulativni nadzor, ki so bile v skladu z navedenim sporazumom prej prenesene na Rusijo, prešle nazaj na Bermude kot državo registracije. |
| --- | --- |

(9)

Rusija je 18. marca 2022 Bermudom sporočila, da začasno prekinja izvajanje člena 83a Sporazuma iz uvodne izjave (4), in sicer s takojšnjim učinkom. Posledično so v skladu z upoštevnimi varnostnimi standardi in predpisi v civilnem letalstvu vse pristojnosti za regulativni nadzor, ki so bile v skladu z navedenim sporazumom prej prenesene na Rusijo, prešle nazaj na Bermude kot državo registracije.

| (10) | FATA je v nasprotju z veljavnimi mednarodnimi varnostnimi standardi in predpisi v civilnem letalstvu obdržala prenesene pristojnosti za regulativni nadzor iz uvodnih izjav (4) in (5) ter brez kakršnega koli usklajevanja z Bermudi in Irsko kot državama registracije prevzela regulativne funkcije in dolžnosti iz Priloge 8 k Čikaški konvenciji. Ni preverljivih dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da je FATA v tako kratkem roku razvila potrebno zmogljivost varnostnega nadzora, da bi lahko ustrezno izvajala tovrstne razširjene obveznosti nadzora tega velikega števila zrakoplovov. |
| --- | --- |

(10)

FATA je v nasprotju z veljavnimi mednarodnimi varnostnimi standardi in predpisi v civilnem letalstvu obdržala prenesene pristojnosti za regulativni nadzor iz uvodnih izjav (4) in (5) ter brez kakršnega koli usklajevanja z Bermudi in Irsko kot državama registracije prevzela regulativne funkcije in dolžnosti iz Priloge 8 k Čikaški konvenciji. Ni preverljivih dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da je FATA v tako kratkem roku razvila potrebno zmogljivost varnostnega nadzora, da bi lahko ustrezno izvajala tovrstne razširjene obveznosti nadzora tega velikega števila zrakoplovov.

| (11) | Komisija je 21. marca 2022 v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 473/2006 (4) obvestila FATA o svojih resnih pomislekih v zvezi z nadzorom nad varnostjo v letalstvu v Rusiji ter jo obvestila o bistvenih dejstvih in vidikih, ki bi lahko bili podlaga za odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov za letalske prevoznike, certificirane s strani FATA, v Uniji. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 21. marca 2022 v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 473/2006 (4) obvestila FATA o svojih resnih pomislekih v zvezi z nadzorom nad varnostjo v letalstvu v Rusiji ter jo obvestila o bistvenih dejstvih in vidikih, ki bi lahko bili podlaga za odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov za letalske prevoznike, certificirane s strani FATA, v Uniji.

| (12) | Komisija je FATA dala možnost, da poda pisne pripombe in 5. aprila 2022 pripravi ustno predstavitev Komisiji in Odboru EU za varnost v zračnem prometu. FATA je bila pozvana, da do 1. aprila 2022 izjavi, ali namerava uveljaviti svojo pravico do obrambe, in zaželeno je bilo, da nastopi pred Odborom EU za varnost v zračnem prometu. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je FATA dala možnost, da poda pisne pripombe in 5. aprila 2022 pripravi ustno predstavitev Komisiji in Odboru EU za varnost v zračnem prometu. FATA je bila pozvana, da do 1. aprila 2022 izjavi, ali namerava uveljaviti svojo pravico do obrambe, in zaželeno je bilo, da nastopi pred Odborom EU za varnost v zračnem prometu.

| (13) | Komisija je 21. marca 2022 obvestila Odbor EU za varnost v zračnem prometu o tekočih skupnih posvetovanjih s FATA v okviru Uredbe (ES) št. 2111/2005 in Uredbe Komisije (ES) št. 473/2006. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 21. marca 2022 obvestila Odbor EU za varnost v zračnem prometu o tekočih skupnih posvetovanjih s FATA v okviru Uredbe (ES) št. 2111/2005 in Uredbe Komisije (ES) št. 473/2006.

| (14) | FATA je 31. marca 2022 v dopisu, naslovljenem na Komisijo, sporočila, da zavrača trditve v zvezi z varnostjo letalskih prevoznikov, certificiranih s strani FATA, in da meni, da v celoti izpolnjuje obveznosti, naložene državam pogodbenicam ICAO. Vendar FATA ni predložila nobenih dokazov ali informacij v podporo svojim izjavam in ni dokazala, na kakšen način izpolnjuje svoje odgovornosti za regulativne funkcije in dolžnosti iz Priloge 8 k Čikaški konvenciji, zlasti v zvezi z letalskimi prevozniki, ki upravljajo zrakoplove iz uvodnih izjav (4) in (5). |
| --- | --- |

(14)

FATA je 31. marca 2022 v dopisu, naslovljenem na Komisijo, sporočila, da zavrača trditve v zvezi z varnostjo letalskih prevoznikov, certificiranih s strani FATA, in da meni, da v celoti izpolnjuje obveznosti, naložene državam pogodbenicam ICAO. Vendar FATA ni predložila nobenih dokazov ali informacij v podporo svojim izjavam in ni dokazala, na kakšen način izpolnjuje svoje odgovornosti za regulativne funkcije in dolžnosti iz Priloge 8 k Čikaški konvenciji, zlasti v zvezi z letalskimi prevozniki, ki upravljajo zrakoplove iz uvodnih izjav (4) in (5).

| (15) | Komisija je 1. aprila 2022 ugotovila, da FATA ni izjavila, da namerava uveljaviti svojo pravico do obrambe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005, kot je bilo zahtevano v dopisu, ki ga je Komisija 21. marca 2022 poslala FATA. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 1. aprila 2022 ugotovila, da FATA ni izjavila, da namerava uveljaviti svojo pravico do obrambe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005, kot je bilo zahtevano v dopisu, ki ga je Komisija 21. marca 2022 poslala FATA.

| (16) | Odbor EU za varnost v zračnem prometu se je sestal 5. aprila 2022, da bi razpravljal o stanju na področju varnostne uspešnosti letalskih prevoznikov, certificiranih s strani FATA, in o sposobnosti FATA za izpolnjevanje mednarodnih standardov varnosti v letalstvu. Odbor EU za varnost v zračnem prometu je ugotovil kršitve Čikaške konvencije iz uvodnih izjav 6 in 7 ter kršitev veljavnih mednarodnih varnostnih standardov in predpisov v civilnem letalstvu iz uvodne izjave (10). Ugotovil je tudi nepripravljenost za sodelovanje s Komisijo in državami članicami EU glede vprašanja sposobnosti FATA in letalskih prevoznikov, ki jih je certificirala, da zagotovijo stalno plovnost in operativno varnost flote letalskih prevoznikov, vključno z zrakoplovi iz uvodnih izjav (4) in (5). |
| --- | --- |

(16)

Odbor EU za varnost v zračnem prometu se je sestal 5. aprila 2022, da bi razpravljal o stanju na področju varnostne uspešnosti letalskih prevoznikov, certificiranih s strani FATA, in o sposobnosti FATA za izpolnjevanje mednarodnih standardov varnosti v letalstvu. Odbor EU za varnost v zračnem prometu je ugotovil kršitve Čikaške konvencije iz uvodnih izjav 6 in 7 ter kršitev veljavnih mednarodnih varnostnih standardov in predpisov v civilnem letalstvu iz uvodne izjave (10). Ugotovil je tudi nepripravljenost za sodelovanje s Komisijo in državami članicami EU glede vprašanja sposobnosti FATA in letalskih prevoznikov, ki jih je certificirala, da zagotovijo stalno plovnost in operativno varnost flote letalskih prevoznikov, vključno z zrakoplovi iz uvodnih izjav (4) in (5).

| (17) | Nadalje je bil obravnavan tudi posledični učinek omejevalnih ukrepov, ki izhajajo iz Uredbe Sveta (EU) 2022/328 (5) o spremembi Uredbe (EU) št. 833/2014, zlasti kratkoročni operativni učinek, ki ga ima omejen dostop do posodobitev navigacijskih podatkovnih zbirk in podatkovnih zbirk sistemov za opozarjanje na bližino tal, kar resno ogroža sposobnosti za varno plovbo zrakoplovov, ki jih upravljajo letalski prevozniki, certificirani s strani FATA. |
| --- | --- |

(17)

Nadalje je bil obravnavan tudi posledični učinek omejevalnih ukrepov, ki izhajajo iz Uredbe Sveta (EU) 2022/328 (5) o spremembi Uredbe (EU) št. 833/2014, zlasti kratkoročni operativni učinek, ki ga ima omejen dostop do posodobitev navigacijskih podatkovnih zbirk in podatkovnih zbirk sistemov za opozarjanje na bližino tal, kar resno ogroža sposobnosti za varno plovbo zrakoplovov, ki jih upravljajo letalski prevozniki, certificirani s strani FATA.

| (18) | Ugotovljeno je bilo, da je zaradi veljavnih omejevalnih ukrepov inženirska in tehnična podpora letalskim prevoznikom, certificiranim s strani FATA, omejena. Poleg tega bo pomanjkanje te inženirske in tehnične podpore skupaj z okrepljenimi nadzornimi dejavnostmi, ki izhajajo iz vključitve velikega števila novih zrakoplovov v ruski register, povečalo delovno obremenitev FATA in potrebo po strokovnem znanju, to pa verjetno ne bo uresničljivo takoj, na eni strani ob upoštevanju pogojev iz sporazuma iz člena 83a, v skladu s katerimi se je taka dejavnost doslej izvajala v Rusiji, in posledic veljavnih omejevalnih ukrepov na drugi strani. |
| --- | --- |

(18)

Ugotovljeno je bilo, da je zaradi veljavnih omejevalnih ukrepov inženirska in tehnična podpora letalskim prevoznikom, certificiranim s strani FATA, omejena. Poleg tega bo pomanjkanje te inženirske in tehnične podpore skupaj z okrepljenimi nadzornimi dejavnostmi, ki izhajajo iz vključitve velikega števila novih zrakoplovov v ruski register, povečalo delovno obremenitev FATA in potrebo po strokovnem znanju, to pa verjetno ne bo uresničljivo takoj, na eni strani ob upoštevanju pogojev iz sporazuma iz člena 83a, v skladu s katerimi se je taka dejavnost doslej izvajala v Rusiji, in posledic veljavnih omejevalnih ukrepov na drugi strani.

| (19) | Glede na navedene kršitve in nepripravljenost za sodelovanje s Komisijo in državami članicami EU z obravnavo posebnih točk in pomislekov, ki jih je Komisija izrazila v dopisu z dne 21. marca 2022, sta Komisija in Odbor EU za varnost v zračnem prometu v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005, zlasti s tretjim merilom, ugotovila, da ni dokazov, da je FATA sposobna izpolnjevati svoje odgovornosti v skladu s Čikaško konvencijo in standardi iz prilog k navedeni konvenciji v zvezi z letalskimi prevozniki, certificiranimi s strani FATA, ki upravljajo zrakoplove iz uvodnih izjav (4) in (5). |
| --- | --- |

(19)

Glede na navedene kršitve in nepripravljenost za sodelovanje s Komisijo in državami članicami EU z obravnavo posebnih točk in pomislekov, ki jih je Komisija izrazila v dopisu z dne 21. marca 2022, sta Komisija in Odbor EU za varnost v zračnem prometu v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005, zlasti s tretjim merilom, ugotovila, da ni dokazov, da je FATA sposobna izpolnjevati svoje odgovornosti v skladu s Čikaško konvencijo in standardi iz prilog k navedeni konvenciji v zvezi z letalskimi prevozniki, certificiranimi s strani FATA, ki upravljajo zrakoplove iz uvodnih izjav (4) in (5).

| (20) | Poleg tega so v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005, zlasti s prvim merilom, letalski prevozniki, certificirani s strani FATA, ki so upravljali enega ali več zrakoplovov iz uvodnih izjav 4 in 5, s tem izkazali hude varnostne pomanjkljivosti, saj so dovolili izvajanje letalskih operacij ob kršitvi upoštevnih mednarodnih varnostnih standardov, ki se uporabljajo za komercialni zračni prevoz. |
| --- | --- |

(20)

Poleg tega so v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005, zlasti s prvim merilom, letalski prevozniki, certificirani s strani FATA, ki so upravljali enega ali več zrakoplovov iz uvodnih izjav 4 in 5, s tem izkazali hude varnostne pomanjkljivosti, saj so dovolili izvajanje letalskih operacij ob kršitvi upoštevnih mednarodnih varnostnih standardov, ki se uporabljajo za komercialni zračni prevoz.

| (21) | Komisija v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da bi bilo treba seznam letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, iz Priloge A k Uredbi (ES) št. 474/2006 spremeniti tako, da bi bili vanj vključeni vsi letalski prevozniki, certificirani v Rusiji, ki upravljajo zrakoplove iz uvodnih izjav 4 in 5. |
| --- | --- |

(21)

Komisija v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da bi bilo treba seznam letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, iz Priloge A k Uredbi (ES) št. 474/2006 spremeniti tako, da bi bili vanj vključeni vsi letalski prevozniki, certificirani v Rusiji, ki upravljajo zrakoplove iz uvodnih izjav 4 in 5.

| (22) | Države članice bi morale v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi letalskih prevoznikov, ki jih je certificirala FATA, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo ustrezne mednarodne varnostne standarde (6). |
| --- | --- |

(22)

Države članice bi morale v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi letalskih prevoznikov, ki jih je certificirala FATA, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo ustrezne mednarodne varnostne standarde (6).

| (23) | Položaj v zvezi s sposobnostjo in zmogljivostjo FATA, da opravlja svojo vlogo in odgovornosti v smislu nadzora svoje letalske panoge, pa tudi vseh letalskih prevoznikov, certificiranih v Rusiji, zlasti letalskih prevoznikov, ki upravljajo zrakoplove iz uvodnih izjav (4) in (5), bo pozorno spremljan, Komisija pa ga bo ob pomoči Agencije še dodatno preučila za pregled na naslednjih sestankih Odbora EU za varnost v zračnem prometu. |
| --- | --- |

(23)

Položaj v zvezi s sposobnostjo in zmogljivostjo FATA, da opravlja svojo vlogo in odgovornosti v smislu nadzora svoje letalske panoge, pa tudi vseh letalskih prevoznikov, certificiranih v Rusiji, zlasti letalskih prevoznikov, ki upravljajo zrakoplove iz uvodnih izjav (4) in (5), bo pozorno spremljan, Komisija pa ga bo ob pomoči Agencije še dodatno preučila za pregled na naslednjih sestankih Odbora EU za varnost v zračnem prometu.

| (24) | Uredbo (ES) št. 474/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(24)

Uredbo (ES) št. 474/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (25) | V členih 5 in 6 Uredbe (ES) št. 2111/2005 je zaradi posledic za varnost priznana potreba po hitrem sprejemanju sklepov, in kadar je to potrebno, po nujnem postopku. Zato je za zaščito občutljivih informacij in potnikov bistveno, da se kakršni koli sklepi, sprejeti glede posodobitve seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji, objavijo in začnejo veljati nemudoma po njihovem sprejetju. |
| --- | --- |

(25)

V členih 5 in 6 Uredbe (ES) št. 2111/2005 je zaradi posledic za varnost priznana potreba po hitrem sprejemanju sklepov, in kadar je to potrebno, po nujnem postopku. Zato je za zaščito občutljivih informacij in potnikov bistveno, da se kakršni koli sklepi, sprejeti glede posodobitve seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji, objavijo in začnejo veljati nemudoma po njihovem sprejetju.

| (26) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora EU za varnost v zračnem prometu, ustanovljenega s členom 15 Uredbe (ES) št. 2111/2005 – |
| --- | --- |

(26)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora EU za varnost v zračnem prometu, ustanovljenega s členom 15 Uredbe (ES) št. 2111/2005 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 474/2006 se spremeni:

| (1) | Priloga A se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(1)

Priloga A se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi;

| (2) | Priloga B se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga B se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8 aprila 2022

Za Komisijo

v imenu predsednice

Adina VĂLEAN

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 344, 27.12.2005, str. 15.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (UL L 84, 23.3.2006, str. 14).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2070 z dne 25. novembra 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 glede seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji (UL L 421, 26.11.2021, str. 31).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 473/2006 z dne 22. marca 2006 o določitvi izvedbenih pravil za seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (UL L 84, 23.3.2006, str. 8).

4

(5)  Uredba Sveta (EU) 2022/328 z dne 25. februarja 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 833/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini (UL L 49, 25.2.2022, str. 1).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 296, 25.10.2012, str. 1).

6

---

PRILOGA I

„PRILOGA A

SEZNAM LETALSKIH PREVOZNIKOV, ZA KATERE VELJA PREPOVED OPRAVLJANJA LETOV V UNIJI Z IZJEMAMI
   (1)

| Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno) | Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) ali številka operativne licence | Tričrkovni označevalnik ICAO | Država letalskega prevoznika |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Surinam |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Iran |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irak |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10-12/05 | MEV | Nigerija |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabve |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali afganistanski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima | | | Afganistan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistan |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afganistan |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali angolski organi za regulativni nadzor, razen prevoznikov TAAG Angola Airlines in Heli Malongo, vključno z naslednjimi | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | ni znan | Angola |
| AIR JET | AO-006/11-08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | ni znan | Angola |
| HELIANG | AO 007/11-08/18 YYY | ni znan | Angola |
| SJL | AO-014/13-08/18YYY | ni znan | Angola |
| SONAIR | AO-002/11-08/17 SOR | SOR | Angola |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali armenski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi | | | Armenija |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armenija |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armenija |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armenija |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Armenija |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armenija |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armenija |
| SKYBALL | AM AOC 073 | N/A | Armenija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali zahodnokongovski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi | | | Kongo (Brazzaville) |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Zahodni Kongo |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Zahodni Kongo |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Zahodni Kongo |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Zahodni Kongo |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | ni znan | Zahodni Kongo |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi za regulativni nadzor Demokratične republike Kongo (DRK), vključno z naslednjimi | | | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | ni znan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | ni znan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | ni znan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | ni znan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | ni znan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | ni znan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | ni znan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | ni znan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | ni znan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | ni znan | Demokratična republika Kongo (RDC) |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali džibutijski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjim | | | Džibuti |
| DAALLO AIRLINES | ni znan | DAO | Džibuti |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali ekvatorialnogvinejski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima | | | Ekvatorialna Gvineja |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ekvatorialna Gvineja |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | ni znan | Ekvatorialna Gvineja |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali eritrejski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima | | | Eritreja |
| ERITREAN AIRLINES | AOC št. 004 | ERT | Eritreja |
| NASAIR ERITREA | AOC št. 005 | NAS | Eritreja |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali kirgizistanski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi | | | Kirgizistan |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kirgizistan |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | ni znan | Kirgizistan |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgizistan |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgizistan |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kirgizistan |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kirgizistan |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kirgizistan |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kirgizistan |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kirgizistan |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgizistan |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali liberijski organi za regulativni nadzor. | | | Liberija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali libijski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi | | | Libija |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Libija |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Libija |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | ni znan | Libija |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Libija |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Libija |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Libija |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Libija |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Libija |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Libija |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Libija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali nepalski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi | | | Nepal |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | ni znan | Nepal |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | ni znan | Nepal |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepal |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | ni znan | Nepal |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | ni znan | Nepal |
| HELI EVEREST | 086/2016 | ni znan | Nepal |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepal |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | ni znan | Nepal |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | ni znan | Nepal |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | ni znan | Nepal |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | ni znan | Nepal |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | ni znan | Nepal |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepal |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | ni znan | Nepal |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepal |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | ni znan | Nepal |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepal |
| SITA AIR | 033/2000 | ni znan | Nepal |
| TARA AIR | 053/2009 | ni znan | Nepal |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepal |
| Naslednji letalski prevozniki, ki so jih certificirali ruski organi za regulativni nadzor | | | Rusija |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Rusija |
| AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD | 458 | TUP | Rusija |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA" | 464 | SYL | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY "RUSJET" | 498 | RSJ | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO" | 567 | UVT | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES | 31 | SBI | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES | 466 | AUL | Rusija |
| JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES | 480 | IAE | Rusija |
| JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES" | 18 | SVR | Rusija |
| JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY | 230 | DRU | Rusija |
| JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES | 452 | TYA | Rusija |
| JS AVIATION COMPANY "RUSLINE" | 225 | RLU | Rusija |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Rusija |
| LLC "NORD WIND" | 516 | NWS | Rusija |
| LLC “AIRCOMPANY IKAR” | 36 | KAR | Rusija |
| POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Rusija |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES" | 1 | AFL | Rusija |
| ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SMD | Rusija |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Rusija |
| UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Rusija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali svetotomaški in prinški organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima | | | Sveti Tomaž in Princ |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | Sveti Tomaž in Princ |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | Sveti Tomaž in Princ |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali sierraleonski organi za regulativni nadzor | | | Sierra Leone |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali sudanski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi | | | Sudan |
| ALFA AIRLINES SD | 54 | AAJ | Sudan |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudan |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudan |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudan |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudan |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudan |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudan |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudan |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudan |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudan |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudan |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudan |

Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno)

Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) ali številka operativne licence

Tričrkovni označevalnik ICAO

Država letalskega prevoznika

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Surinam

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Iran

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irak

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10-12/05

MEV

Nigerija

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabve

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali afganistanski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima

Afganistan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistan

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afganistan

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali angolski organi za regulativni nadzor, razen prevoznikov TAAG Angola Airlines in Heli Malongo, vključno z naslednjimi

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

ni znan

Angola

AIR JET

AO-006/11-08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

ni znan

Angola

HELIANG

AO 007/11-08/18 YYY

ni znan

Angola

SJL

AO-014/13-08/18YYY

ni znan

Angola

SONAIR

AO-002/11-08/17 SOR

SOR

Angola

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali armenski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi

Armenija

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armenija

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armenija

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armenija

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Armenija

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armenija

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armenija

SKYBALL

AM AOC 073

N/A

Armenija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali zahodnokongovski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi

Kongo (Brazzaville)

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Zahodni Kongo

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Zahodni Kongo

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Zahodni Kongo

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Zahodni Kongo

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

ni znan

Zahodni Kongo

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi za regulativni nadzor Demokratične republike Kongo (DRK), vključno z naslednjimi

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

ni znan

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

ni znan

Demokratična republika Kongo (DRK)

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

ni znan

Demokratična republika Kongo (DRK)

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

ni znan

Demokratična republika Kongo (DRK)

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

ni znan

Demokratična republika Kongo (DRK)

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

ni znan

Demokratična republika Kongo (DRK)

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

ni znan

Demokratična republika Kongo (DRK)

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

ni znan

Demokratična republika Kongo (DRK)

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

ni znan

Demokratična republika Kongo (DRK)

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

ni znan

Demokratična republika Kongo (RDC)

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali džibutijski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjim

Džibuti

DAALLO AIRLINES

ni znan

DAO

Džibuti

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali ekvatorialnogvinejski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima

Ekvatorialna Gvineja

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ekvatorialna Gvineja

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

ni znan

Ekvatorialna Gvineja

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali eritrejski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima

Eritreja

ERITREAN AIRLINES

AOC št. 004

ERT

Eritreja

NASAIR ERITREA

AOC št. 005

NAS

Eritreja

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali kirgizistanski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi

Kirgizistan

AEROSTAN

08

BSC

Kirgizistan

AIR COMPANY AIR KG

50

ni znan

Kirgizistan

AIR MANAS

17

MBB

Kirgizistan

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgizistan

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kirgizistan

HELI SKY

47

HAC

Kirgizistan

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kirgizistan

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kirgizistan

TEZ JET

46

TEZ

Kirgizistan

VALOR AIR

07

VAC

Kirgizistan

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali liberijski organi za regulativni nadzor.

Liberija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali libijski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi

Libija

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Libija

AIR LIBYA

004/01

TLR

Libija

AL MAHA AVIATION

030/18

ni znan

Libija

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Libija

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Libija

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Libija

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Libija

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Libija

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Libija

PETRO AIR

025/08

PEO

Libija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali nepalski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi

Nepal

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

ni znan

Nepal

ALTITUDE AIR

085/2016

ni znan

Nepal

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepal

FISHTAIL AIR

017/2001

ni znan

Nepal

SUMMIT AIR

064/2010

ni znan

Nepal

HELI EVEREST

086/2016

ni znan

Nepal

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepal

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

ni znan

Nepal

MAKALU AIR

057A/2009

ni znan

Nepal

MANANG AIR PVT

082/2014

ni znan

Nepal

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

ni znan

Nepal

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

ni znan

Nepal

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepal

SAURYA AIRLINES

083/2014

ni znan

Nepal

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepal

SIMRIK AIR

034/2000

ni znan

Nepal

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepal

SITA AIR

033/2000

ni znan

Nepal

TARA AIR

053/2009

ni znan

Nepal

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepal

Naslednji letalski prevozniki, ki so jih certificirali ruski organi za regulativni nadzor

Rusija

AURORA AIRLINES

486

SHU

Rusija

AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD

458

TUP

Rusija

IZHAVIA

479

IZA

Rusija

JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA"

464

SYL

Rusija

JOINT STOCK COMPANY "RUSJET"

498

RSJ

Rusija

JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO"

567

UVT

Rusija

JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES

31

SBI

Rusija

JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES

466

AUL

Rusija

JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES

480

IAE

Rusija

JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES"

18

SVR

Rusija

JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY

230

DRU

Rusija

JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES

452

TYA

Rusija

JS AVIATION COMPANY "RUSLINE"

225

RLU

Rusija

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Rusija

LLC "NORD WIND"

516

NWS

Rusija

LLC “AIRCOMPANY IKAR”

36

KAR

Rusija

POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Rusija

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES"

1

AFL

Rusija

ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY

2

SMD

Rusija

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Rusija

UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Rusija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali svetotomaški in prinški organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima

Sveti Tomaž in Princ

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

Sveti Tomaž in Princ

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

Sveti Tomaž in Princ

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali sierraleonski organi za regulativni nadzor

Sierra Leone

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali sudanski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi

Sudan

ALFA AIRLINES SD

54

AAJ

Sudan

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudan

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudan

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudan

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudan

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudan

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudan

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudan

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudan

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudan

SUN AIR

51

SNR

Sudan

TARCO AIR

56

TRQ

Sudan

---

(1)  Letalskim prevoznikom iz Priloge A se lahko dovoli uveljavljanje prometnih pravic, če uporabljajo skupaj s posadko zakupljene zrakoplove letalskega prevoznika, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov, pod pogojem, da so izpolnjeni ustrezni varnostni standardi.

1

---

PRILOGA II

„PRILOGA B

SEZNAM LETALSKIH PREVOZNIKOV, ZA KATERE VELJAJO OMEJITVE OPRAVLJANJA DEJAVNOSTI V UNIJI
   (1)

| Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno) | Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) | Tričrkovni označevalnik ICAO | Država operaterja | Tip zrakoplovov z omejeno dejavnostjo | Registrske oznake in serijske številke, če so na voljo, zrakoplovov, za katere veljajo omejitve | Država registracije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Iran | Vsi zrakoplovi tipa Fokker F100 in tipa Boeing B747 | Zrakoplovi tipa Fokker F100, kot je navedeno na AOC; zrakoplovi tipa Boeing B747, kot je navedeno na AOC. | Iran |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Severna Koreja | Vsa flota razen: 2 zrakoplovov tipa TU-204 | Vsa flota razen: P-632 in P-633. | Severna Koreja |

Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno)

Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC)

Tričrkovni označevalnik ICAO

Država operaterja

Tip zrakoplovov z omejeno dejavnostjo

Registrske oznake in serijske številke, če so na voljo, zrakoplovov, za katere veljajo omejitve

Država registracije

IRAN AIR

FS100

IRA

Iran

Vsi zrakoplovi tipa Fokker F100 in tipa Boeing B747

Zrakoplovi tipa Fokker F100, kot je navedeno na AOC; zrakoplovi tipa Boeing B747, kot je navedeno na AOC.

Iran

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Severna Koreja

Vsa flota razen: 2 zrakoplovov tipa TU-204

Vsa flota razen: P-632 in P-633.

Severna Koreja

---

(1)  Letalskim prevoznikom iz Priloge B se lahko dovoli uveljavljanje prometnih pravic, če uporabljajo skupaj s posadko zakupljene zrakoplove letalskega prevoznika, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov, pod pogojem, da so izpolnjeni ustrezni varnostni standardi.

1

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/60 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/60

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/595

z dne 11. aprila 2022

o spremembi nekaterih uredb o omejevalnih ukrepih in določitvi enotnega seznama za priloge k zadevnim uredbam, ki vsebujejo kontaktne podatke pristojnih organov držav članic in naslov za pošiljanje uradnih obvestil Evropski komisiji

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (1) in zlasti člena 7 Uredbe, Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida (2), ter zlasti člena 7(1)(b) Uredbe, Uredbe Sveta (ES) št. 147/2003 z dne 27. januarja 2003 o nekaterih omejitvenih ukrepih v zvezi s Somalijo (3) in zlasti člena 6a Uredbe, Uredbe Sveta (ES) št. 1210/2003 z dne 7. julija 2003 o nekaterih posebnih omejitvah gospodarskih in finančnih odnosov z Irakom in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2465/96 (4) in zlasti člena 11(c) Uredbe, Uredbe Sveta (ES) št. 314/2004 z dne 19. februarja 2004 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Zimbabveju (5) in zlasti člena 11(a) Uredbe, Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 z dne 18. julija 2005 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo (6) in zlasti člena 9(6) Uredbe, Uredbe Sveta (ES) št. 305/2006 z dne 21. februarja 2006 o uvedbi posebnih omejevalnih ukrepov zoper osebe, za katere se sumi, da so sodelovale pri atentatu na nekdanjega libanonskega ministrskega predsednika Rafiqa Haririja (7), in zlasti člena 8(1)(b) Uredbe, Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006 z dne 18. maja 2006 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji in vpletenosti Belorusije v rusko agresijo proti Ukrajini (8) ter zlasti člena 8 Uredbe, Uredbe Sveta (ES) št. 1412/2006 z dne 25. septembra 2006 glede nekaterih omejevalnih ukrepov v zvezi z Libanonom (9) in zlasti člena 5 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 1284/2009 z dne 22. decembra 2009 o uvedbi nekaterih posebnih omejevalnih ukrepov v zvezi z Republiko Gvinejo (10) in zlasti člena 15 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 356/2010 z dne 26. aprila 2010 o nekaterih posebnih omejitvenih ukrepih proti nekaterim fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom zaradi razmer v Somaliji (11) in zlasti člena 11 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 101/2011 z dne 4. februarja 2011 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji (12) in zlasti člena 11 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 z dne 12. aprila 2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu (13) ter zlasti člena 11 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 753/2011 z dne 1. avgusta 2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim posameznikom, skupinam, podjetjem in subjektom zaradi razmer v Afganistanu (14) ter zlasti člena 10 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012 z dne 18. januarja 2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 442/2011 (15) ter zlasti člena 31 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 z dne 23. marca 2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 961/2010 (16) ter zlasti člena 45 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 377/2012 z dne 3. maja 2012 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom, ki ogrožajo mir, varnost in stabilnost v Republiki Gvineji Bissau (17), in zlasti člena 10 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 401/2013 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Mjanmarom/Burmo in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 194/2008 (18) ter zlasti člena 7 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 208/2014 z dne 5. marca 2014 o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini (19) ter zlasti člena 13 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 224/2014 z dne 10. marca 2014 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Srednjeafriški republiki (20) in zlasti člena 16 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 269/2014 z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (21), in zlasti člena 13 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 747/2014 z dne 10. julija 2014 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Sudanu ter razveljavitvi uredb (ES) št. 131/2004 in (ES) št. 1184/2005 (22) ter zlasti člena 14 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 833/2014 z dne 31. julija 2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini (23), in zlasti člena 7 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) št. 1352/2014 z dne 18. decembra 2014 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Jemnu (24) in zlasti člena 14 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) 2015/735 z dne 7. maja 2015 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Južnem Sudanu in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 748/2014 (25) ter zlasti člena 19 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) 2015/1755 z dne 1. oktobra 2015 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju (26) in zlasti člena 12 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) 2016/44 z dne 18. januarja 2016 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 204/2011 (27) ter zlasti člena 20(a) Uredbe, Uredbe Sveta (EU) 2016/1686 z dne 20. septembra 2016 o dodatnih omejevalnih ukrepih proti ISIL (Daiš) in Al Kaidi ter fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, ki so z njima povezani (28), in zlasti člena 17 Uredbe, Uredbe Sveta (EU) 2017/1509 z dne 30. avgusta 2017 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 329/2007 (29) ter zlasti člena 46(a) Uredbe, Uredbe Sveta (EU) 2017/1770 z dne 28. septembra 2017 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Maliju (30) in zlasti člena 12(7) Uredbe, Uredbe Sveta (EU) 2017/2063 z dne 13. novembra 2017 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Venezueli (31) in zlasti člena 17(5) Uredbe, Uredbe Sveta (EU) 2018/1542 z dne 15. oktobra 2018 o omejevalnih ukrepih proti širjenju in uporabi kemičnega orožja (32) ter zlasti člena 12(5) Uredbe, Uredbe Sveta (EU) 2019/796 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (33), in zlasti člena 13(5) Uredbe, Uredbe Sveta (EU) 2019/1890 z dne 11. novembra 2019 o omejevalnih ukrepih glede na nedovoljene dejavnosti vrtanja, ki jih Turčija izvaja v vzhodnem Sredozemlju (34), in zlasti člena 12(5) Uredbe, Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (35) ter zlasti člena 14(5) Uredbe, Uredbe Sveta (EU) 2021/1275 z dne 30. julija 2021 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libanonu (36) in zlasti člena 13(5) Uredbe, Uredbe Sveta (EU) 2022/263 z dne 23. februarja 2022 o omejevalnih ukrepih v odgovor na priznanje območij ukrajinskih pokrajin Doneck in Lugansk, ki niso pod vladnim nadzorom, in na odreditev napotitve ruskih oboroženih sil na ta območja (37) ter zlasti člena 12 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V tej uredbi sta zaradi uskladitve in posodobitve kontaktnih podatkov pristojnih organov držav članic iz nekaterih uredb o omejevalnih ukrepih določena enoten seznam kontaktnih podatkov pristojnih organov držav članic in naslov za pošiljanje uradnih obvestil Komisiji. |
| --- | --- |

(1)

V tej uredbi sta zaradi uskladitve in posodobitve kontaktnih podatkov pristojnih organov držav članic iz nekaterih uredb o omejevalnih ukrepih določena enoten seznam kontaktnih podatkov pristojnih organov držav članic in naslov za pošiljanje uradnih obvestil Komisiji.

| (2) | Enotni seznam kontaktnih podatkov pristojnih organov držav članic in naslov za pošiljanje uradnih obvestil Komisiji iz te uredbe nadomestita sezname iz Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001, Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002, Uredbe Sveta (ES) št. 147/2003, Uredbe Sveta (ES) št. 1210/2003, Uredbe Sveta (ES) št. 314/2004, Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005, Uredbe Sveta (ES) št. 305/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 1412/2006, Uredbe Sveta (EU) št. 1284/2009, Uredbe Sveta (EU) št. 356/2010, Uredbe Sveta (EU) št. 101/2011, Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, Uredbe Sveta (EU) št. 753/2011, Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012, Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012, Uredbe Sveta (EU) št. 377/2012, Uredbe Sveta (EU) št. 401/2013, Uredbe Sveta (EU) št. 208/2014, Uredbe Sveta (EU) št. 224/2014, Uredbe Sveta (EU) št. 269/2014, Uredbe Sveta (EU) št. 747/2014, Uredbe Sveta (EU) št. 833/2014, Uredbe Sveta (EU) št. 1352/2014, Uredbe Sveta (EU) 2015/735, Uredbe Sveta (EU) 2015/1755, Uredbe Sveta (EU) 2016/44, Uredbe Sveta (EU) 2016/1686, Uredbe Sveta (EU) 2017/1509, Uredbe Sveta (EU) 2017/1770, Uredbe Sveta (EU) 2017/2063, Uredbe Sveta (EU) 2018/1542, Uredbe Sveta (EU) 2019/796, Uredbe Sveta (EU) 2019/1890, Uredbe Sveta (EU) 2020/1998, Uredbe Sveta (EU) 2021/1275 in Uredbe Sveta (EU) 2022/263, zato je treba navedene uredbe ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Enotni seznam kontaktnih podatkov pristojnih organov držav članic in naslov za pošiljanje uradnih obvestil Komisiji iz te uredbe nadomestita sezname iz Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001, Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002, Uredbe Sveta (ES) št. 147/2003, Uredbe Sveta (ES) št. 1210/2003, Uredbe Sveta (ES) št. 314/2004, Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005, Uredbe Sveta (ES) št. 305/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 1412/2006, Uredbe Sveta (EU) št. 1284/2009, Uredbe Sveta (EU) št. 356/2010, Uredbe Sveta (EU) št. 101/2011, Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, Uredbe Sveta (EU) št. 753/2011, Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012, Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012, Uredbe Sveta (EU) št. 377/2012, Uredbe Sveta (EU) št. 401/2013, Uredbe Sveta (EU) št. 208/2014, Uredbe Sveta (EU) št. 224/2014, Uredbe Sveta (EU) št. 269/2014, Uredbe Sveta (EU) št. 747/2014, Uredbe Sveta (EU) št. 833/2014, Uredbe Sveta (EU) št. 1352/2014, Uredbe Sveta (EU) 2015/735, Uredbe Sveta (EU) 2015/1755, Uredbe Sveta (EU) 2016/44, Uredbe Sveta (EU) 2016/1686, Uredbe Sveta (EU) 2017/1509, Uredbe Sveta (EU) 2017/1770, Uredbe Sveta (EU) 2017/2063, Uredbe Sveta (EU) 2018/1542, Uredbe Sveta (EU) 2019/796, Uredbe Sveta (EU) 2019/1890, Uredbe Sveta (EU) 2020/1998, Uredbe Sveta (EU) 2021/1275 in Uredbe Sveta (EU) 2022/263, zato je treba navedene uredbe ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi Sveta (ES) št. 2580/2001 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Priloga II k Uredbi Sveta (ES) št. 881/2002 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 3

Priloga I k Uredbi Sveta (ES) št. 147/2003 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 4

Priloga V k Uredbi Sveta (ES) št. 1210/2003 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 5

Priloga II k Uredbi Sveta (ES) št. 314/2004 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 6

Priloga II k Uredbi Sveta (ES) št. 1183/2005 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 7

Priloga II k Uredbi Sveta (ES) št. 305/2006 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 8

Priloga II k Uredbi Sveta (ES) št. 765/2006 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 9

Priloga k Uredbi Sveta (ES) št. 1412/2006 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 10

Priloga III k Uredbi Sveta (EU) št. 1284/2009 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 11

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) št. 356/2010 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 12

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) št. 101/2011 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 13

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) št. 359/2011 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 14

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) št. 753/2011 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 15

Priloga III k Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 16

Priloga X k Uredbi Sveta (EU) št. 267/2012 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 17

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) št. 377/2012 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 18

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) št. 401/2013 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 19

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) št. 208/2014 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 20

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) št. 224/2014 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 21

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 22

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) št. 747/2014 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 23

Priloga I k Uredbi Sveta (EU) št. 833/2014 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 24

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) št. 1352/2014 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 25

Priloga III k Uredbi Sveta (EU) 2015/735 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 26

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) 2015/1755 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 27

Priloga IV k Uredbi Sveta (EU) 2016/44 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 28

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) 2016/1686 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 29

Priloga I k Uredbi Sveta (EU) 2017/1509 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 30

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) 2017/1770 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 31

Priloga III k Uredbi Sveta (EU) 2017/2063 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 32

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) 2018/1542 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 33

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) 2019/796 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 34

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) 2019/1890 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 35

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) 2020/1998 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 36

Priloga II k Uredbi Sveta (EU) 2021/1275 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 37

Priloga I k Uredbi Sveta (EU) 2022/263 se nadomesti s seznamom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 38

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. aprila 2022

Za Komisijo

v imenu predsednice

generalni direktor

Generalni direktorat za finančno stabilnost, finančne storitve in unijo kapitalskih trgov

---

(1)  
  UL L 344, 28.12.2001, str. 70.

1

(2)  
  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

2

(3)  
  UL L 24, 29.1.2003, str. 2.

3

(4)  
  UL L 169, 8.7.2003, str. 6.

4

(5)  
  UL L 55, 24.2.2004, str. 1.

5

(6)  
  UL L 193, 23.7.2005, str. 1.

6

(7)  
  UL L 51, 22.2.2006, str. 1.

7

(8)  
  UL L 134, 20.5.2006, str. 1.

8

(9)  
  UL L 267, 27.9.2006, str. 2.

9

(10)  
  UL L 346, 23.12.2009, str. 26.

10

(11)  
  UL L 105, 27.4.2010, str. 1.

11

(12)  
  UL L 31, 5.2.2011, str. 1.

12

(13)  
  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

13

(14)  
  UL L 199, 2.8.2011, str. 1.

14

(15)  
  UL L 16, 19.1.2012, str. 1.

15

(16)  
  UL L 88, 24.3.2012, str. 1.

16

(17)  
  UL L 119, 4.5.2012, str. 1.

17

(18)  
  UL L 121, 3.5.2013, str. 1

18

(19)  
  UL L 66, 6.3.2014, str. 1.

19

(20)  
  UL L 70, 11.3.2014, str. 1.

20

(21)  
  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

21

(22)  
  UL L 203, 11.7.2014, str. 1.

22

(23)  
  UL L 229, 31.7.2014, str. 1.

23

(24)  
  UL L 365, 19.12.2014, str. 60.

24

(25)  
  UL L 117, 8.5.2015, str. 13.

25

(26)  
  UL L 257, 2.10.2015, str. 1.

26

(27)  
  UL L 12, 19.1.2016, str. 1.

27

(28)  
  UL L 255, 21.9.2016, str. 1.

28

(29)  
  UL L 224, 31.8.2017, str. 1.

29

(30)  
  UL L 251, 29.9.2017, str. 1.

30

(31)  
  UL L 295, 14.11.2017, str. 21.

31

(32)  
  UL L 259, 16.10.2018, str. 12.

32

(33)  
  UL L 129I, 17.5.2019, str. 1.

33

(34)  
  UL L 291, 12.11.2019, str. 3.

34

(35)  
  UL L 410I, 7.12.2020, str. 1.

35

(36)  
  UL L 277I, 2.8.2021, str. 1.

36

(37)  
  UL L 42I, 23.2.2022, str. 77.

37

---

PRILOGA

„BELGIJA

https://diplomatie.belgium.be/en/policy/policy_areas/peace_and_security/sanctions

BOLGARIJA

https://www.mfa.bg/en/EU-sanctions

ČEŠKA

www.financnianalytickyurad.cz/mezinarodni-sankce.html

DANSKA

http://um.dk/da/Udenrigspolitik/folkeretten/sanktioner/

NEMČIJA

https://www.bmwi.de/Redaktion/DE/Artikel/Aussenwirtschaft/embargos-aussenwirtschaftsrecht.html

ESTONIJA

https://vm.ee/et/rahvusvahelised-sanktsioonid

IRSKA

https://www.dfa.ie/our-role-policies/ireland-in-the-eu/eu-restrictive-measures/

GRČIJA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

ŠPANIJA

https://www.exteriores.gob.es/es/PoliticaExterior/Paginas/SancionesInternacionales.aspx

FRANCIJA

http://www.diplomatie.gouv.fr/fr/autorites-sanctions/

HRVAŠKA

https://mvep.gov.hr/vanjska-politika/medjunarodne-mjere-ogranicavanja/22955

ITALIJA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/

CIPER

https://mfa.gov.cy/themes/

LATVIJA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITVA

http://www.urm.lt/sanctions

LUKSEMBURG

https://maee.gouvernement.lu/fr/directions-du-ministere/affaires-europeennes/organisations-economiques-int/mesures-restrictives.html

MADŽARSKA

https://kormany.hu/kulgazdasagi-es-kulugyminiszterium/ensz-eu-szankcios-tajekoztato

MALTA

https://foreignandeu.gov.mt/en/Government/SMB/Pages/SMB-Home.aspx

NIZOZEMSKA

https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-sancties

AVSTRIJA

https://www.bmeia.gv.at/themen/aussenpolitik/europa/eu-sanktionen-nationale-behoerden/

POLJSKA

https://www.gov.pl/web/dyplomacja/sankcje-miedzynarodowe

https://www.gov.pl/web/diplomacy/international-sanctions

PORTUGALSKA

https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/politica-externa/medidas-restritivas

ROMUNIJA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVENIJA

http://www.mzz.gov.si/si/omejevalni_ukrepi

SLOVAŠKA

https://www.mzv.sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

FINSKA

https://um.fi/pakotteet

ŠVEDSKA

https://www.regeringen.se/sanktioner

Naslov za pošiljanje uradnih obvestil Evropski komisiji:

European Commission

Directorate-General for Financial Stability, Financial Services and Capital Markets Union (DG FISMA)

Rue de Spa 2

B-1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: relex-sanctions@ec.europa.eu“

---

SKLEPI

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/68

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2022/596

z dne 11. aprila 2022

o spremembi Sklepa 2011/235/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu

SVET EVROPSKE UNIJE

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 12. aprila 2011 sprejel Sklep 2011/235/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. aprila 2011 sprejel Sklep 2011/235/SZVP (1).

| (2) | Na podlagi pregleda Sklepa 2011/235/SZVP Svet meni, da bi bilo treba omejevalne ukrepe iz navedenega sklepa podaljšati do 13. aprila 2023. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda Sklepa 2011/235/SZVP Svet meni, da bi bilo treba omejevalne ukrepe iz navedenega sklepa podaljšati do 13. aprila 2023.

| (3) | Tri osebe, uvrščene na seznam iz Priloge k Sklepu 2011/235/SZVP, so preminile, zato bi bilo treba vnose zanje črtati iz Priloge. Svet je sklenil tudi, da bi bilo treba posodobiti vnose, ki zadevajo 25 oseb iz Priloge k Sklepu 2011/235/SZVP. |
| --- | --- |

(3)

Tri osebe, uvrščene na seznam iz Priloge k Sklepu 2011/235/SZVP, so preminile, zato bi bilo treba vnose zanje črtati iz Priloge. Svet je sklenil tudi, da bi bilo treba posodobiti vnose, ki zadevajo 25 oseb iz Priloge k Sklepu 2011/235/SZVP.

| (4) | Sklep 2011/235/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2011/235/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2011/235/SZVP se spremeni:

| (1) | v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Ta sklep se uporablja do 13. aprila 2023. Redno se pregleduje. Sklep se podaljša ali spremeni, če Svet meni, da njegovi cilji niso bili doseženi.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Ta sklep se uporablja do 13. aprila 2023. Redno se pregleduje. Sklep se podaljša ali spremeni, če Svet meni, da njegovi cilji niso bili doseženi.“;

| (2) | Priloga se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Priloga se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 11. aprila 2022

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Sklep Sveta 2011/235/SZVP z dne 12. aprila 2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu (UL L 100, 14.4.2011, str. 51).

1

---

PRILOGA

Priloga k Sklepu 2011/235/SZVP („Seznam oseb in subjektov iz členov 1 in 2“) se spremeni:

| (1) | vnosi 27 (ZARGAR Ahmad), 38 (FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan) in 41 (HEJAZI Mohammad) na seznamu z naslovom „Osebe“ se črtajo; |
| --- | --- |

(1)

vnosi 27 (ZARGAR Ahmad), 38 (FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan) in 41 (HEJAZI Mohammad) na seznamu z naslovom „Osebe“ se črtajo;

| (2) | vnosi za naslednjih 25 oseb se nadomestijo z naslednjim: |
| --- | --- |

(2)

vnosi za naslednjih 25 oseb se nadomestijo z naslednjim:

Fizične osebe

| | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | AHMADI-MOQADDAM Esmail | Kraj rojstva: Teheran (Iran)
  Datum rojstva: 1961
  Spol: moški | Direktor univerze in višjega nacionalnega inštituta za raziskave na področju obrambe od 20. septembra 2021. Nekdanji višji svetovalec za varnostne zadeve pri vodji generalštaba oboroženih sil. Vodja iranske državne policije od 2005 do začetka 2015. Tudi vodja iranske kibernetske policije (na seznamu EU) od januarja 2011 do začetka 2015. Sile pod njegovim vodstvom so izvedle več brutalnih napadov na miroljubne protestnike in nasilen nočni napad na študentske domove Univerze v Teheranu 15. junija 2009. Nekdanji vodja iranskega urada za podporo jemenskemu ljudstvu. | 12.4.2011 |
| 20. | MOGHISSEH Mohammad (tudi NASSERIAN) | Spol: moški | Sodnik na vrhovnem sodišču od novembra 2020. Nekdanji vodja podružnice 28 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Prav tako velja za odgovornega za obsodbe pripadnikov skupnosti bahajcev. Obravnaval je primere, povezane z obdobjem po volitvah. Na nepravičnih sojenjih je izrekal dolge zaporne kazni družbenim in političnim aktivistom ter novinarjem, pa tudi več smrtnih kazni protestnikom ter družbenim in političnim aktivistom. | 12.4.2011 |
| 21. | MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein | Kraj rojstva: Ejiyeh (Iran)
  Datum rojstva: okrog leta 1956
  Spol: moški | Vrhovni sodnik od julija 2021. Član Sveta za primernost. Iranski generalni tožilec od septembra 2009 do leta 2014. Nekdanji vodja pravosodja (od leta 2014 do julija 2021) in njegov javni govorec (2010–2019). Minister za obveščevalne dejavnosti od 2005 do 2009. Medtem ko je bil med volitvami leta 2009 minister za obveščevalne dejavnosti, so bili obveščevalni uradniki pod njegovim poveljem odgovorni za zadrževanje in mučenje več sto aktivistov, novinarjev, disidentov in reformističnih politikov ter za zagotavljanje njihovih lažnih priznanj pod pritiskom. Poleg tega so politične osebnosti prisilili v lažna priznanja ob neznosnem zasliševanju, ki je vključevalo mučenje, zlorabo, izsiljevanje in grožnje družinskim članom. | 12.4.2011 |
| 22. | MORTAZAVI Said (tudi: MORTAZAVI Saeed) | Kraj rojstva: Meybod, Yazd (Iran)
  Datum rojstva: 1967
  Spol: moški | Vodja sistema socialnega varstva med letoma 2011 in 2013. Teheranski generalni tožilec (do avgusta 2009). Kot teheranski generalni tožilec je izdal splošno odredbo, na podlagi katere so pridržali več sto aktivistov, novinarjev in študentov. Na podlagi parlamentarne preiskave januarja 2010 je bilo ugotovljeno, da je neposredno odgovoren za pridržanje treh zapornikov, ki so nato v priporu umrli. Po preiskavi, ki jo je sprožilo iransko sodstvo v zvezi z njegovo vlogo pri smrti treh moških, pridržanih po volitvah na njegov ukaz, je bil avgusta 2010 razrešen s položaja.
  Iranske oblasti so novembra 2014 uradno priznale njegovo vlogo pri smrti pripornikov. Iransko sodišče ga je 19. avgusta 2015 oprostilo obtožb, povezanih z mučenjem in smrtjo treh mladih moških v centru za pridržanje Kahrizak v letu 2009. Leta 2017 obsojen na zaporno kazen in izpuščen septembra 2019. Iransko vrhovno sodišče je avgusta 2021 izdalo sodbo, v kateri je v celoti podprlo Saida Mortazavija ter razveljavilo njegovo prejšnjo obsodbo na dvoletno zaporno kazen. | 12.4.2011 |
| 25. | SALAVATI Abdolghassem | Spol: moški | Sodnik podružnice 4 posebnega sodišča za finančni kriminal od leta 2019. Nekdanji vodja podružnice 15 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Preiskovalni sodnik na sodišču v Teheranu. Kot sodnik je poleti 2009 vodil zrežirane sodne procese in v okviru teh na smrt obsodil dva monarhista. Več kot sto političnih zapornikov, aktivistov za človekove pravice in protestnikov je obsodil na dolge zaporne kazni.
  Iz poročil iz leta 2018 je razvidno, da je še naprej izrekal podobne kazni brez ustreznega upoštevanja postopkov poštenega zaslišanja. | 12.4.2011 |
| 28. | YASAGHI Ali-Akbar | Spol: moški | Sodnik vrhovnega sodišča, vodja 13. oddelka. Namestnik izvršnega direktorja fundacije Setad-e Dieh. Vrhovni sodnik revolucionarnega sodišča v Mashhadu (2001–2011). Sojenja, za katera je bil pristojen, so potekala po hitrem postopku in za zaprtimi vrati, brez spoštovanja temeljnih pravic obtožencev. Zaradi množičnega izdajanja sodb o usmrtitvi (do 550 med poletjem 2009 in poletjem 2011) pred izrekom smrtnih kaznih niso bili izvedeni postopki poštenega zaslišanja. | 12.4.2011 |
| 30. | ESMAILI Gholam-Hossein (tudi: ESMAILI Gholam Hossein) | Spol: moški | Vodja kabineta iranskega predsednika Raisa od avgusta 2021. Uradni govorec sodstva od aprila 2019 do julija 2021. Nekdanji vodja pravosodnih organov v Teheranu. Nekdanji vodja iranske organizacije za zapore. Na tem položaju je bil vpleten v množično priprtje političnih protestnikov in prikrivanje zlorab v okviru zaporniškega sistema. | 12.4.2011 |
| 33. | ABBASZADEH- MESHKINI Mahmoud | Spol: moški | Poslanec (od februarja 2020) in predsednik parlamentarnega odbora za nacionalno varnost in zunanje zadeve. Nekdanji svetovalec iranskega Visokega sveta za človekove pravice (do leta 2019). Nekdanji sekretar Visokega sveta za človekove pravice. Nekdanji guverner province Ilam. Nekdanji politični direktor na Ministrstvu za notranje zadeve. Kot vodja Odbora iz člena 10 Zakona o dejavnostih političnih strank in skupin je bil pristojen za izdajo dovoljenj za demonstracije in druge javne prireditve ter za registracijo političnih strank.
  Leta 2010 je začasno ustavil dejavnosti dveh reformističnih političnih strank, povezanih z Mousavijem – Islamske iranske fronte za sodelovanje in Islamske organizacije revolucionarnih mudžahedinov. Od leta 2009 dosledno in vztrajno prepoveduje vse nevladne shode in ne priznava ustavne pravice do protestov, kar je vodilo v številne aretacije miroljubnih protestnikov, v nasprotju s pravico do svobode združevanja.
  Leta 2009 poleg tega opoziciji ni dal dovoljenja za organizacijo žalne slovesnosti v spomin žrtvam protestov zaradi predsedniških volitev. | 10.10.2011 |
| 35. | AKHARIAN Hassan | Spol: moški | Vodja oddelka 5 in odgovorni za oddajo v samico v zaporu Rajaee Shahr, ki je na seznamu EU, in sicer od leta 2015; prej paznik na oddelku 1 zapora Rajaee Shahr v mestu Karadž (do julija 2010). Več nekdanjih pripornikov ga je obtožilo mučenja in izdajanja povelj, s katerimi je preprečil zdravniško pomoč zapornikom. Nek pripornik iz zapora Rajaee Shahr v svojih zapisih trdi, da so ga vsi pazniki z Akharianovo vednostjo hudo pretepali. Poleg tega naj bi pod Akharianovim vodstvom zabeležili vsaj en primer trpinčenja in smrti, in sicer pripornika Mohsena Beikvanda. Beikvand je umrl septembra 2010. Drugi zaporniki verodostojno trdijo, da je bil ubit po navodilih Hassana Akhiana. | 10.10.2011 |
| 36. | AVAEE Seyyed Ali-Reza (tudi: AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza) | Kraj rojstva: Dezful (Iran)
  Datum rojstva: 20.5.1956
  Spol: moški | Minister za pravosodje do 25. avgusta 2021. Nekdanji direktor urada za posebne preiskave. Namestnik ministra za notranje zadeve in vodja javnega registra do julija 2016. Svetovalec disciplinskega sodišča za sodnike aprila 2014. Nekdanji predsednik pravosodnih organov v Teheranu. Kot predsednik pravosodnih organov v Teheranu je bil odgovoren za kršitve človekovih pravic, samovoljne aretacije, kršitve pravic zapornikov in veliko usmrtitev. | 10.10.2011 |
| 46. | KAMALIAN Behrouz (tudi: Hackers Brain, Behrooz_Ice) | Kraj rojstva: Teheran (Iran)
  Datum rojstva: 1983
  Spol: moški | Vodja kibernetske skupine ‚Ashiyaneh‘, povezane z iranskim režimom. Skupina ‚Ashiyaneh‘ Digital Security, ki jo je ustanovil Behrouz Kamalian, je odgovorna za intenzivne kibernetske napade na domače nasprotnike in reformiste, pa tudi tuje institucije. Organizacija Behrouza Kamaliana ‚Ashiyaneh‘ je s svojim delovanjem pomagala režimu pri izvajanju represivnih ukrepov nad opozicijo, kar je vključevalo številne resne kršitve človekovih pravic v letu 2009. Tako Behrouz Kamalian kot kibernetska skupina ‚Ashiyaneh‘ sta dejavnosti nadaljevala vsaj do decembra 2021. | 10.10.2011 |
| 47. | KHALILOLLAHI Moussa (tudi: KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil) | Kraj rojstva: Tabriz (Iran)
  Datum rojstva: 1963
  Spol: moški | Vrhovni sodnik v pokrajini Vzhodni Azerbajdžan. Nekdanji tožilec v Tabrizu, in sicer med letoma 2010 in 2019. Vpleten je bil v zadevo Sakineh Mohammadi-Ashtiani, sodeloval pa je tudi pri hudih kršitvah pravice do ustreznega pravnega postopka. | 10.10.2011 |
| 53. | TALA Hossein (tudi: TALA Hosseyn) | Kraj rojstva: Teheran (Iran)
  Datum rojstva: 1969
  Spol: moški | Župan mesta Eslamšahr do leta 2020. Nekdanji poslanec iranskega parlamenta. Nekdanji generalni guverner (‚farmandar‘) province Teheran (do septembra 2010), odgovoren za policijske intervencije in s tem za represijo nad demonstranti. Decembra 2010 je prejel priznanje za svoj prispevek k povolilni represiji. | 10.10.2011 |
| 55. | ZEBHI Hossein | Spol: moški | Prvi namestnik svetovalca za sodstvo in sodnik vrhovnega sodišča (vodja podružnice 41 vrhovnega sodišča, ki se ukvarja zlasti z kaznivimi dejanji zober varnost in drogami). Namestnik generalnega tožilca v Iranu (2007–2015). V tej vlogi je bil pristojen za kazenske zadeve, ki so bile vložene po povolilnih protestih leta 2009 in izvedene brez spoštovanja človekovih pravic. V tej vlogi je tudi dopustil pretirane kazni zaradi prekrškov, povezanih z drogami. | 10.10.2011 |
| 56. | BAHRAMI Mohammad- Kazem | Spol: moški | Vodja upravnega sodišča do aprila 2021. Kot vodja sodne veje oboroženih sil je bil leta 2009 vpleten v zatiranje miroljubnih protestnikov. | 10.10.2011 |
| 60. | HOSSEINI Dr. Mohammad (tudi HOSSEYNI, Dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed in Sayyid) | Kraj rojstva: Rafsanjan, Kerman (Iran)
  Datum rojstva: 23.7.1961
  Spol: moški | Od avgusta 2021 pod predsednikom Raisijem opravlja funkcijo podpredsednika, pristojnega za parlamentarne zadeve. Nekdanji svetovalec predsednika Mahmouda Ahmadinejada in uradni govorec skrajne politične frakcije YEKTA. Minister za kulturo in islamsko vodstvo (2009–2013). Kot nekdanji član IRGC je sodeloval pri represiji nad novinarji. | 10.10.2011 |
| 62. | ZARGHAMI Ezzatollah | Kraj rojstva: Dezful (Iran)
  Datum rojstva: 22.7.1959
  Spol: moški | Minister za kulturo, obrt in turizem od 25. avgusta 2021. Od leta 2014 član vrhovnega sveta za kibernetski prostor in sveta za kulturno revolucijo. Nekdanji vodja Radiotelevizije Islamske republike Iran (IRIB) do novembra 2014. V času svojega mandata pri IRIB je bil odgovoren za vse odločitve v zvezi s programom. IRIB je avgusta 2009 in decembra 2011 predvajal posnetke prisilnih priznanj pripornikov in vrsto zrežiranih sodnih procesov, ki so jasna kršitev mednarodnih določb o poštenem sojenju in pravice do ustreznega pravnega postopka. | 23.3.2012 |
| 64. | KAZEMI Toraj | Spol: moški | Do junija 2020 vodja oddelka kibernetske policije za širši Teheran, ki je na seznamu EU. V tej funkciji je napovedal kampanjo zaposlovanja vladnih hekerjev z namenom večjega nadzora nad informacijami na internetu in onemogočanja ‚škodljivih‘ spletnih strani. | 23.3.2012 |
| 65. | LARIJANI Sadeq | Kraj rojstva: Najaf (Irak)
  Datum rojstva: 1960 ali avgust 1961
  Spol: moški | Od 29. decembra 2018 vodja Sveta za primernost. Nekdanji član Sveta varuhov (do septembra 2021). Nekdanji pravosodni minister (2009–2019). Pravosodni minister mora potrditi in odobriti vsako kazen za qisas (povračilo), hodoud (zločine proti bogu) in ta’zirat (zločine proti državi). Sem spadajo tudi izrečene smrtne kazni, bičanja in amputacije. Tako je osebno potrdil številne izrečene smrtne kazni, pri čemer so bili kršeni mednarodni standardi, vključno z usmrtitvami s kamenjanjem in obešanjem, usmrtitvami mladoletnih in javnimi usmrtitvami, kot so primeri, ko so bili zaporniki pred več tisočglavo množico obešeni z mostu. Torej je prispeval k številnim usmrtitvam. Dovolil je tudi telesne kazni, kot so amputacije in kapljanje kisline v oči. Odkar je Sadeq Larijani na položaju pravosodnega ministra, je opazno poraslo število samovoljnih aretacij političnih nasprotnikov, zagovornikov človekovih pravic in pripadnikov manjšin. Sadeq Larijani je odgovoren tudi za sistematične kršitve pravice do poštenega sojenja s strani iranskega sodstva. | 23.3.2012 |
| 69. | MORTAZAVI Seyyed Solat | Kraj rojstva: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (Jug) – (Iran)
  Datum rojstva: 1967
  Spol: moški | Od 5. septembra 2021 podpredsednik Irana, pristojen za izvršne zadeve, in vodja urada predsednika. Od 16. septembra 2019 do septembra 2021 vodja nepremičninske podružnice fundacije Mostazafan, ki je bila pod neposrednim vodstvom vrhovnega voditelja Hameneja. Do novembra 2019 direktor podružnice fundacije Astan Qods Razavi v Teheranu. Nekdanji župan Mashada, drugega največjega iranskega mesta, kjer redno izvajajo javne usmrtitve. Nekdanji namestnik notranjega ministra za politične zadeve (imenovan leta 2009). V tej funkciji odgovoren za izvajanje represije nad osebami, ki zagovarjajo svoje zakonite pravice, vključno s svobodo izražanja. Kasneje imenovan za vodjo iranske volilne komisije na parlamentarnih volitvah leta 2012 in predsedniških volitvah 2013. | 23.3.2012 |
| 74. | REZVANMA-NESH Ali | Spol: moški | Nekdanji tožilec v Karadžu v provinci Alborz v obdobju 2010–2016. Odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, med drugim je bil vpleten v usmrtitev mladoletnika. | 23.3.2012 |
| 79. | RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf | Spol: moški | Namestnik direktorja zaporov v Teheranu, pristojnega za zdravje, prevzgojo in izobraževanje. Nekdanji vodja zapora Evin (2012–2015). V času njegovega mandata so se razmere v zaporu poslabšale, poročila pa omenjajo vse slabše ravnanje z zaporniki. Oktobra 2012 je devet zapornic začelo gladovno stavkati v protest proti kršenju njihovih pravic in nasilnemu ravnanju paznikov v zaporu. | 12.3.2013 |
| 80. | KIASATI Morteza | Spol: moški | Sodnik podružnice 54 revolucionarnega sodišča v Teheranu in podružnice 4 revolucionarnega sodišča v Ahwazu; izrekel smrtno kazen štirim arabskim političnim zapornikom – Tahi Heidarianu, Abbasu Heidarianu, Abd al-Rahmanu Heidarianu (bratje) in Aliju Sharifiju, ki so jih aretirali, mučili in obesili brez ustreznega pravnega postopka. Ti primeri in dejstvo, da niso bili izvedeni ustrezni pravni postopki, so bili omenjeni v poročilu posebnega poročevalca ZN za človekove pravice v Iranu z dne 13. septembra 2012 in poročilu generalnega sekretarja ZN o Iranu z dne 22. avgusta 2012. | 12.3.2013 |
| 83. | JAFARI Asadollah | Spol: moški | Državni tožilec v Isfahanu. V tej funkciji je ukazal nasilje nad protestniki, ki so novembra 2021 na ulicah protestirali proti pomanjkanju vode. Po nekaterih poročilih je Jafari napovedal ustanovitev posebnega urada za preiskavo aretiranih protestnikov.
  Kot nekdanji tožilec province Mazandaran je Jafari v primerih, ki jih je kazensko preganjal, izrekel smrtno kazen, kar je povzročilo številne usmrtitve, tudi javne. Ta pregon je potekal v okoliščinah, v katerih je izrek smrtne kazni v nasprotju z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, med drugim tudi zaradi nesorazmerne in pretirane kazni. Jafari je bil odgovoren tudi za nezakonite aretacije in za kršitve pravic pripornikov iz Baha'ija od začetne aretacije do njihovega zadrževanja v samici obveščevalnega centra za pridržanje. | 12.3.2013 |
| 95. | VASEGHI Leyla (tudi VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla) | Kraj rojstva: Sari, provinca Mazandaran (Iran)
  Datum rojstva: 1352 (po iransko muslimanskem koledarju), 1972 ali 1973 (po gregorijanskem koledarju)
  Spol: ženski
  Funkcija: nekdanja guvernerka mesta Shahr-e Qods in vodja mestnega varnostnega sveta. | Kot guvernerka mesta Shahr-e Qods in vodja mestnega varnostnega sveta od septembra 2019 do novembra 2021 je Leyla Vaseghi policiji in drugim oboroženim silam ukazala, naj med protesti novembra 2019 uporabijo smrtonosna sredstva, zaradi česar so bili ubiti ali poškodovani neoboroženi protestniki in drugi civilisti. Kot guvernerka mesta Shahr-e Qods in vodja mestnega varnostnega sveta je Leyla Vaseghi odgovorna za hude kršitve človekovih pravic v Iranu. | 12.4.2021“. |

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

„1.

AHMADI-MOQADDAM Esmail

Kraj rojstva: Teheran (Iran)

Datum rojstva: 1961

Spol: moški

Direktor univerze in višjega nacionalnega inštituta za raziskave na področju obrambe od 20. septembra 2021. Nekdanji višji svetovalec za varnostne zadeve pri vodji generalštaba oboroženih sil. Vodja iranske državne policije od 2005 do začetka 2015. Tudi vodja iranske kibernetske policije (na seznamu EU) od januarja 2011 do začetka 2015. Sile pod njegovim vodstvom so izvedle več brutalnih napadov na miroljubne protestnike in nasilen nočni napad na študentske domove Univerze v Teheranu 15. junija 2009. Nekdanji vodja iranskega urada za podporo jemenskemu ljudstvu.

12.4.2011

20.

MOGHISSEH Mohammad (tudi NASSERIAN)

Spol: moški

Sodnik na vrhovnem sodišču od novembra 2020. Nekdanji vodja podružnice 28 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Prav tako velja za odgovornega za obsodbe pripadnikov skupnosti bahajcev. Obravnaval je primere, povezane z obdobjem po volitvah. Na nepravičnih sojenjih je izrekal dolge zaporne kazni družbenim in političnim aktivistom ter novinarjem, pa tudi več smrtnih kazni protestnikom ter družbenim in političnim aktivistom.

12.4.2011

21.

MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

Kraj rojstva: Ejiyeh (Iran)

Datum rojstva: okrog leta 1956

Spol: moški

Vrhovni sodnik od julija 2021. Član Sveta za primernost. Iranski generalni tožilec od septembra 2009 do leta 2014. Nekdanji vodja pravosodja (od leta 2014 do julija 2021) in njegov javni govorec (2010–2019). Minister za obveščevalne dejavnosti od 2005 do 2009. Medtem ko je bil med volitvami leta 2009 minister za obveščevalne dejavnosti, so bili obveščevalni uradniki pod njegovim poveljem odgovorni za zadrževanje in mučenje več sto aktivistov, novinarjev, disidentov in reformističnih politikov ter za zagotavljanje njihovih lažnih priznanj pod pritiskom. Poleg tega so politične osebnosti prisilili v lažna priznanja ob neznosnem zasliševanju, ki je vključevalo mučenje, zlorabo, izsiljevanje in grožnje družinskim članom.

12.4.2011

22.

MORTAZAVI Said (tudi: MORTAZAVI Saeed)

Kraj rojstva: Meybod, Yazd (Iran)

Datum rojstva: 1967

Spol: moški

Vodja sistema socialnega varstva med letoma 2011 in 2013. Teheranski generalni tožilec (do avgusta 2009). Kot teheranski generalni tožilec je izdal splošno odredbo, na podlagi katere so pridržali več sto aktivistov, novinarjev in študentov. Na podlagi parlamentarne preiskave januarja 2010 je bilo ugotovljeno, da je neposredno odgovoren za pridržanje treh zapornikov, ki so nato v priporu umrli. Po preiskavi, ki jo je sprožilo iransko sodstvo v zvezi z njegovo vlogo pri smrti treh moških, pridržanih po volitvah na njegov ukaz, je bil avgusta 2010 razrešen s položaja.

Iranske oblasti so novembra 2014 uradno priznale njegovo vlogo pri smrti pripornikov. Iransko sodišče ga je 19. avgusta 2015 oprostilo obtožb, povezanih z mučenjem in smrtjo treh mladih moških v centru za pridržanje Kahrizak v letu 2009. Leta 2017 obsojen na zaporno kazen in izpuščen septembra 2019. Iransko vrhovno sodišče je avgusta 2021 izdalo sodbo, v kateri je v celoti podprlo Saida Mortazavija ter razveljavilo njegovo prejšnjo obsodbo na dvoletno zaporno kazen.

12.4.2011

25.

SALAVATI Abdolghassem

Spol: moški

Sodnik podružnice 4 posebnega sodišča za finančni kriminal od leta 2019. Nekdanji vodja podružnice 15 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Preiskovalni sodnik na sodišču v Teheranu. Kot sodnik je poleti 2009 vodil zrežirane sodne procese in v okviru teh na smrt obsodil dva monarhista. Več kot sto političnih zapornikov, aktivistov za človekove pravice in protestnikov je obsodil na dolge zaporne kazni.

Iz poročil iz leta 2018 je razvidno, da je še naprej izrekal podobne kazni brez ustreznega upoštevanja postopkov poštenega zaslišanja.

12.4.2011

28.

YASAGHI Ali-Akbar

Spol: moški

Sodnik vrhovnega sodišča, vodja 13. oddelka. Namestnik izvršnega direktorja fundacije Setad-e Dieh. Vrhovni sodnik revolucionarnega sodišča v Mashhadu (2001–2011). Sojenja, za katera je bil pristojen, so potekala po hitrem postopku in za zaprtimi vrati, brez spoštovanja temeljnih pravic obtožencev. Zaradi množičnega izdajanja sodb o usmrtitvi (do 550 med poletjem 2009 in poletjem 2011) pred izrekom smrtnih kaznih niso bili izvedeni postopki poštenega zaslišanja.

12.4.2011

30.

ESMAILI Gholam-Hossein (tudi: ESMAILI Gholam Hossein)

Spol: moški

Vodja kabineta iranskega predsednika Raisa od avgusta 2021. Uradni govorec sodstva od aprila 2019 do julija 2021. Nekdanji vodja pravosodnih organov v Teheranu. Nekdanji vodja iranske organizacije za zapore. Na tem položaju je bil vpleten v množično priprtje političnih protestnikov in prikrivanje zlorab v okviru zaporniškega sistema.

12.4.2011

33.

ABBASZADEH- MESHKINI Mahmoud

Spol: moški

Poslanec (od februarja 2020) in predsednik parlamentarnega odbora za nacionalno varnost in zunanje zadeve. Nekdanji svetovalec iranskega Visokega sveta za človekove pravice (do leta 2019). Nekdanji sekretar Visokega sveta za človekove pravice. Nekdanji guverner province Ilam. Nekdanji politični direktor na Ministrstvu za notranje zadeve. Kot vodja Odbora iz člena 10 Zakona o dejavnostih političnih strank in skupin je bil pristojen za izdajo dovoljenj za demonstracije in druge javne prireditve ter za registracijo političnih strank.

Leta 2010 je začasno ustavil dejavnosti dveh reformističnih političnih strank, povezanih z Mousavijem – Islamske iranske fronte za sodelovanje in Islamske organizacije revolucionarnih mudžahedinov. Od leta 2009 dosledno in vztrajno prepoveduje vse nevladne shode in ne priznava ustavne pravice do protestov, kar je vodilo v številne aretacije miroljubnih protestnikov, v nasprotju s pravico do svobode združevanja.

Leta 2009 poleg tega opoziciji ni dal dovoljenja za organizacijo žalne slovesnosti v spomin žrtvam protestov zaradi predsedniških volitev.

10.10.2011

35.

AKHARIAN Hassan

Spol: moški

Vodja oddelka 5 in odgovorni za oddajo v samico v zaporu Rajaee Shahr, ki je na seznamu EU, in sicer od leta 2015; prej paznik na oddelku 1 zapora Rajaee Shahr v mestu Karadž (do julija 2010). Več nekdanjih pripornikov ga je obtožilo mučenja in izdajanja povelj, s katerimi je preprečil zdravniško pomoč zapornikom. Nek pripornik iz zapora Rajaee Shahr v svojih zapisih trdi, da so ga vsi pazniki z Akharianovo vednostjo hudo pretepali. Poleg tega naj bi pod Akharianovim vodstvom zabeležili vsaj en primer trpinčenja in smrti, in sicer pripornika Mohsena Beikvanda. Beikvand je umrl septembra 2010. Drugi zaporniki verodostojno trdijo, da je bil ubit po navodilih Hassana Akhiana.

10.10.2011

36.

AVAEE Seyyed Ali-Reza (tudi: AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza)

Kraj rojstva: Dezful (Iran)

Datum rojstva: 20.5.1956

Spol: moški

Minister za pravosodje do 25. avgusta 2021. Nekdanji direktor urada za posebne preiskave. Namestnik ministra za notranje zadeve in vodja javnega registra do julija 2016. Svetovalec disciplinskega sodišča za sodnike aprila 2014. Nekdanji predsednik pravosodnih organov v Teheranu. Kot predsednik pravosodnih organov v Teheranu je bil odgovoren za kršitve človekovih pravic, samovoljne aretacije, kršitve pravic zapornikov in veliko usmrtitev.

10.10.2011

46.

KAMALIAN Behrouz (tudi: Hackers Brain, Behrooz_Ice)

Kraj rojstva: Teheran (Iran)

Datum rojstva: 1983

Spol: moški

Vodja kibernetske skupine ‚Ashiyaneh‘, povezane z iranskim režimom. Skupina ‚Ashiyaneh‘ Digital Security, ki jo je ustanovil Behrouz Kamalian, je odgovorna za intenzivne kibernetske napade na domače nasprotnike in reformiste, pa tudi tuje institucije. Organizacija Behrouza Kamaliana ‚Ashiyaneh‘ je s svojim delovanjem pomagala režimu pri izvajanju represivnih ukrepov nad opozicijo, kar je vključevalo številne resne kršitve človekovih pravic v letu 2009. Tako Behrouz Kamalian kot kibernetska skupina ‚Ashiyaneh‘ sta dejavnosti nadaljevala vsaj do decembra 2021.

10.10.2011

47.

KHALILOLLAHI Moussa (tudi: KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil)

Kraj rojstva: Tabriz (Iran)

Datum rojstva: 1963

Spol: moški

Vrhovni sodnik v pokrajini Vzhodni Azerbajdžan. Nekdanji tožilec v Tabrizu, in sicer med letoma 2010 in 2019. Vpleten je bil v zadevo Sakineh Mohammadi-Ashtiani, sodeloval pa je tudi pri hudih kršitvah pravice do ustreznega pravnega postopka.

10.10.2011

53.

TALA Hossein (tudi: TALA Hosseyn)

Kraj rojstva: Teheran (Iran)

Datum rojstva: 1969

Spol: moški

Župan mesta Eslamšahr do leta 2020. Nekdanji poslanec iranskega parlamenta. Nekdanji generalni guverner (‚farmandar‘) province Teheran (do septembra 2010), odgovoren za policijske intervencije in s tem za represijo nad demonstranti. Decembra 2010 je prejel priznanje za svoj prispevek k povolilni represiji.

10.10.2011

55.

ZEBHI Hossein

Spol: moški

Prvi namestnik svetovalca za sodstvo in sodnik vrhovnega sodišča (vodja podružnice 41 vrhovnega sodišča, ki se ukvarja zlasti z kaznivimi dejanji zober varnost in drogami). Namestnik generalnega tožilca v Iranu (2007–2015). V tej vlogi je bil pristojen za kazenske zadeve, ki so bile vložene po povolilnih protestih leta 2009 in izvedene brez spoštovanja človekovih pravic. V tej vlogi je tudi dopustil pretirane kazni zaradi prekrškov, povezanih z drogami.

10.10.2011

56.

BAHRAMI Mohammad- Kazem

Spol: moški

Vodja upravnega sodišča do aprila 2021. Kot vodja sodne veje oboroženih sil je bil leta 2009 vpleten v zatiranje miroljubnih protestnikov.

10.10.2011

60.

HOSSEINI Dr. Mohammad (tudi HOSSEYNI, Dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed in Sayyid)

Kraj rojstva: Rafsanjan, Kerman (Iran)

Datum rojstva: 23.7.1961

Spol: moški

Od avgusta 2021 pod predsednikom Raisijem opravlja funkcijo podpredsednika, pristojnega za parlamentarne zadeve. Nekdanji svetovalec predsednika Mahmouda Ahmadinejada in uradni govorec skrajne politične frakcije YEKTA. Minister za kulturo in islamsko vodstvo (2009–2013). Kot nekdanji član IRGC je sodeloval pri represiji nad novinarji.

10.10.2011

62.

ZARGHAMI Ezzatollah

Kraj rojstva: Dezful (Iran)

Datum rojstva: 22.7.1959

Spol: moški

Minister za kulturo, obrt in turizem od 25. avgusta 2021. Od leta 2014 član vrhovnega sveta za kibernetski prostor in sveta za kulturno revolucijo. Nekdanji vodja Radiotelevizije Islamske republike Iran (IRIB) do novembra 2014. V času svojega mandata pri IRIB je bil odgovoren za vse odločitve v zvezi s programom. IRIB je avgusta 2009 in decembra 2011 predvajal posnetke prisilnih priznanj pripornikov in vrsto zrežiranih sodnih procesov, ki so jasna kršitev mednarodnih določb o poštenem sojenju in pravice do ustreznega pravnega postopka.

23.3.2012

64.

KAZEMI Toraj

Spol: moški

Do junija 2020 vodja oddelka kibernetske policije za širši Teheran, ki je na seznamu EU. V tej funkciji je napovedal kampanjo zaposlovanja vladnih hekerjev z namenom večjega nadzora nad informacijami na internetu in onemogočanja ‚škodljivih‘ spletnih strani.

23.3.2012

65.

LARIJANI Sadeq

Kraj rojstva: Najaf (Irak)

Datum rojstva: 1960 ali avgust 1961

Spol: moški

Od 29. decembra 2018 vodja Sveta za primernost. Nekdanji član Sveta varuhov (do septembra 2021). Nekdanji pravosodni minister (2009–2019). Pravosodni minister mora potrditi in odobriti vsako kazen za qisas (povračilo), hodoud (zločine proti bogu) in ta’zirat (zločine proti državi). Sem spadajo tudi izrečene smrtne kazni, bičanja in amputacije. Tako je osebno potrdil številne izrečene smrtne kazni, pri čemer so bili kršeni mednarodni standardi, vključno z usmrtitvami s kamenjanjem in obešanjem, usmrtitvami mladoletnih in javnimi usmrtitvami, kot so primeri, ko so bili zaporniki pred več tisočglavo množico obešeni z mostu. Torej je prispeval k številnim usmrtitvam. Dovolil je tudi telesne kazni, kot so amputacije in kapljanje kisline v oči. Odkar je Sadeq Larijani na položaju pravosodnega ministra, je opazno poraslo število samovoljnih aretacij političnih nasprotnikov, zagovornikov človekovih pravic in pripadnikov manjšin. Sadeq Larijani je odgovoren tudi za sistematične kršitve pravice do poštenega sojenja s strani iranskega sodstva.

23.3.2012

69.

MORTAZAVI Seyyed Solat

Kraj rojstva: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (Jug) – (Iran)

Datum rojstva: 1967

Spol: moški

Od 5. septembra 2021 podpredsednik Irana, pristojen za izvršne zadeve, in vodja urada predsednika. Od 16. septembra 2019 do septembra 2021 vodja nepremičninske podružnice fundacije Mostazafan, ki je bila pod neposrednim vodstvom vrhovnega voditelja Hameneja. Do novembra 2019 direktor podružnice fundacije Astan Qods Razavi v Teheranu. Nekdanji župan Mashada, drugega največjega iranskega mesta, kjer redno izvajajo javne usmrtitve. Nekdanji namestnik notranjega ministra za politične zadeve (imenovan leta 2009). V tej funkciji odgovoren za izvajanje represije nad osebami, ki zagovarjajo svoje zakonite pravice, vključno s svobodo izražanja. Kasneje imenovan za vodjo iranske volilne komisije na parlamentarnih volitvah leta 2012 in predsedniških volitvah 2013.

23.3.2012

74.

REZVANMA-NESH Ali

Spol: moški

Nekdanji tožilec v Karadžu v provinci Alborz v obdobju 2010–2016. Odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, med drugim je bil vpleten v usmrtitev mladoletnika.

23.3.2012

79.

RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf

Spol: moški

Namestnik direktorja zaporov v Teheranu, pristojnega za zdravje, prevzgojo in izobraževanje. Nekdanji vodja zapora Evin (2012–2015). V času njegovega mandata so se razmere v zaporu poslabšale, poročila pa omenjajo vse slabše ravnanje z zaporniki. Oktobra 2012 je devet zapornic začelo gladovno stavkati v protest proti kršenju njihovih pravic in nasilnemu ravnanju paznikov v zaporu.

12.3.2013

80.

KIASATI Morteza

Spol: moški

Sodnik podružnice 54 revolucionarnega sodišča v Teheranu in podružnice 4 revolucionarnega sodišča v Ahwazu; izrekel smrtno kazen štirim arabskim političnim zapornikom – Tahi Heidarianu, Abbasu Heidarianu, Abd al-Rahmanu Heidarianu (bratje) in Aliju Sharifiju, ki so jih aretirali, mučili in obesili brez ustreznega pravnega postopka. Ti primeri in dejstvo, da niso bili izvedeni ustrezni pravni postopki, so bili omenjeni v poročilu posebnega poročevalca ZN za človekove pravice v Iranu z dne 13. septembra 2012 in poročilu generalnega sekretarja ZN o Iranu z dne 22. avgusta 2012.

12.3.2013

83.

JAFARI Asadollah

Spol: moški

Državni tožilec v Isfahanu. V tej funkciji je ukazal nasilje nad protestniki, ki so novembra 2021 na ulicah protestirali proti pomanjkanju vode. Po nekaterih poročilih je Jafari napovedal ustanovitev posebnega urada za preiskavo aretiranih protestnikov.

Kot nekdanji tožilec province Mazandaran je Jafari v primerih, ki jih je kazensko preganjal, izrekel smrtno kazen, kar je povzročilo številne usmrtitve, tudi javne. Ta pregon je potekal v okoliščinah, v katerih je izrek smrtne kazni v nasprotju z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, med drugim tudi zaradi nesorazmerne in pretirane kazni. Jafari je bil odgovoren tudi za nezakonite aretacije in za kršitve pravic pripornikov iz Baha'ija od začetne aretacije do njihovega zadrževanja v samici obveščevalnega centra za pridržanje.

12.3.2013

95.

VASEGHI Leyla (tudi VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla)

Kraj rojstva: Sari, provinca Mazandaran (Iran)

Datum rojstva: 1352 (po iransko muslimanskem koledarju), 1972 ali 1973 (po gregorijanskem koledarju)

Spol: ženski

Funkcija: nekdanja guvernerka mesta Shahr-e Qods in vodja mestnega varnostnega sveta.

Kot guvernerka mesta Shahr-e Qods in vodja mestnega varnostnega sveta od septembra 2019 do novembra 2021 je Leyla Vaseghi policiji in drugim oboroženim silam ukazala, naj med protesti novembra 2019 uporabijo smrtonosna sredstva, zaradi česar so bili ubiti ali poškodovani neoboroženi protestniki in drugi civilisti. Kot guvernerka mesta Shahr-e Qods in vodja mestnega varnostnega sveta je Leyla Vaseghi odgovorna za hude kršitve človekovih pravic v Iranu.

12.4.2021“.

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/75 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/75

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2022/597

z dne 11. aprila 2022

o spodbujanju evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28(1) in člena 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: strategija EU za neširjenje WMD), ki v poglavju III vsebuje seznam ukrepov, ki bi jih bilo treba sprejeti v Uniji in tretjih državah za preprečevanje tovrstnega širjenja. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: strategija EU za neširjenje WMD), ki v poglavju III vsebuje seznam ukrepov, ki bi jih bilo treba sprejeti v Uniji in tretjih državah za preprečevanje tovrstnega širjenja.

| (2) | Unija dejavno izvaja strategijo EU za neširjenje WMD in ukrepe iz poglavja III navedene strategije, kot je vzpostavitev potrebnih struktur v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Unija dejavno izvaja strategijo EU za neširjenje WMD in ukrepe iz poglavja III navedene strategije, kot je vzpostavitev potrebnih struktur v Uniji.

| (3) | Svet je 8. decembra 2008 sprejel sklepe in dokument z naslovom Nove smernice za ukrepanje Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov (v nadaljnjem besedilu: nove smernice za ukrepanje), v katerem je navedeno, da širjenje orožja za množično uničevanje ostaja eden največjih varnostnih izzivov in da je politika neširjenja bistven del skupne zunanje in varnostne politike (SZVP). |
| --- | --- |

(3)

Svet je 8. decembra 2008 sprejel sklepe in dokument z naslovom Nove smernice za ukrepanje Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov (v nadaljnjem besedilu: nove smernice za ukrepanje), v katerem je navedeno, da širjenje orožja za množično uničevanje ostaja eden največjih varnostnih izzivov in da je politika neširjenja bistven del skupne zunanje in varnostne politike (SZVP).

| (4) | Svet v novih smernicah za ukrepanje poziva pristojne sestave in telesa Sveta, Komisijo, druge institucije in države članice, naj na podlagi zadevnega dokumenta sprejmejo konkretne nadaljnje ukrepe. |
| --- | --- |

(4)

Svet v novih smernicah za ukrepanje poziva pristojne sestave in telesa Sveta, Komisijo, druge institucije in države članice, naj na podlagi zadevnega dokumenta sprejmejo konkretne nadaljnje ukrepe.

| (5) | Svet v novih smernicah za ukrepanje poudarja, da bi se pri ukrepanju Unije proti širjenju orožja lahko oprli na nevladno mrežo za neširjenje orožja, v kateri sodelujejo ustanove za zunanjo politiko in raziskovalni centri, specializirani za strateška področja Unije, pa tudi na koristne mreže, ki že delujejo. V takšno mrežo bi lahko vključili institucije v tretjih državah. |
| --- | --- |

(5)

Svet v novih smernicah za ukrepanje poudarja, da bi se pri ukrepanju Unije proti širjenju orožja lahko oprli na nevladno mrežo za neširjenje orožja, v kateri sodelujejo ustanove za zunanjo politiko in raziskovalni centri, specializirani za strateška področja Unije, pa tudi na koristne mreže, ki že delujejo. V takšno mrežo bi lahko vključili institucije v tretjih državah.

| (6) | Svet je 19. novembra 2018 sprejel strategijo EU zoper nedovoljeno strelno orožje, osebno in lahko orožje ter pripadajoče strelivo z naslovom „Zaščita orožja, varnost za državljane“ (strategija EU SALW). Strategija EU SLAW nadomešča strategijo EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom, ki je bila sprejeta leta 2005. Nedovoljeno osebno in lahko orožje še naprej prispeva k nestabilnosti in nasilju v Uniji, njeni neposredni soseščini ter drugod po svetu. Nedovoljeno osebno orožje spodbuja oboroženo nasilje in organizirani kriminal ter terorizem in konflikte na svetu, ter preprečuje trajnostni razvoj in prizadevanja kriznega upravljanja. Destabilizira celotne regije, države in tamkajšnjo družbo ter potencira učinek terorističnih napadov. Zato se Svet zavzema za preprečevanje in zajezitev nezakonitega trgovanja z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom, hkrati pa spodbuja prevzemanje odgovornosti glede zakonitega trgovanja z njima. Strategija EU SLAW upošteva spremenjene varnostne razmere, vključno z grožnjo terorizma znotraj EU, ter razvoj na področju zasnove in tehnologije osebnega in lahkega orožja, ki vpliva na zmožnost držav za obvladovanje te grožnje. Upošteva tudi vodilna načela globalne strategije EU za leto 2016. |
| --- | --- |

(6)

Svet je 19. novembra 2018 sprejel strategijo EU zoper nedovoljeno strelno orožje, osebno in lahko orožje ter pripadajoče strelivo z naslovom „Zaščita orožja, varnost za državljane“ (strategija EU SALW). Strategija EU SLAW nadomešča strategijo EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom, ki je bila sprejeta leta 2005. Nedovoljeno osebno in lahko orožje še naprej prispeva k nestabilnosti in nasilju v Uniji, njeni neposredni soseščini ter drugod po svetu. Nedovoljeno osebno orožje spodbuja oboroženo nasilje in organizirani kriminal ter terorizem in konflikte na svetu, ter preprečuje trajnostni razvoj in prizadevanja kriznega upravljanja. Destabilizira celotne regije, države in tamkajšnjo družbo ter potencira učinek terorističnih napadov. Zato se Svet zavzema za preprečevanje in zajezitev nezakonitega trgovanja z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom, hkrati pa spodbuja prevzemanje odgovornosti glede zakonitega trgovanja z njima. Strategija EU SLAW upošteva spremenjene varnostne razmere, vključno z grožnjo terorizma znotraj EU, ter razvoj na področju zasnove in tehnologije osebnega in lahkega orožja, ki vpliva na zmožnost držav za obvladovanje te grožnje. Upošteva tudi vodilna načela globalne strategije EU za leto 2016.

| (7) | Svet je 26. julija 2010 sprejel Sklep 2010/430/SZVP (1), s katerim je bila ustanovljena evropska mreža neodvisnih skupin možganskih trustov in je bilo določeno, da je za tehnično izvajanje navedenega sklepa pristojen konzorcij EU za neširjenje orožja (v nadaljnjem besedilu: konzorcij). |
| --- | --- |

(7)

Svet je 26. julija 2010 sprejel Sklep 2010/430/SZVP (1), s katerim je bila ustanovljena evropska mreža neodvisnih skupin možganskih trustov in je bilo določeno, da je za tehnično izvajanje navedenega sklepa pristojen konzorcij EU za neširjenje orožja (v nadaljnjem besedilu: konzorcij).

| (8) | Izbira konzorcija kot edinega prejemnika donacije je v tem primeru upravičena, saj bo Unija ob podpori svojih držav članic še naprej plodno sodelovala z evropsko mrežo neodvisnih možganskih trustov o neširjenju orožja, ki prispeva k vzpostavljanju skupne evropske kulture glede neširjenja orožja in razoroževanja, pomaga Uniji pri razvoju in oblikovanju politik na teh področjih ter krepi njeno prepoznavnost. Stoodstotno financiranje je v tem primeru potrebno zaradi same narave konzorcija, ki obstaja zaradi Unije in je v celoti odvisen od podpore Unije. Konzorcij nima neodvisnih finančnih sredstev ali pravnih pooblastil za pridobivanje drugih sredstev. Poleg tega je konzorcij vzpostavil mrežo, ki jo upravlja šest možganskih trustov in združuje več kot 100 možganskih trustov, raziskovalnih centrov in univerzitetnih oddelkov, v katerih so zbrani skoraj vsi nevladni strokovnjaki za neširjenje orožja in razoroževanje v Uniji, vključno s subjekti v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(8)

Izbira konzorcija kot edinega prejemnika donacije je v tem primeru upravičena, saj bo Unija ob podpori svojih držav članic še naprej plodno sodelovala z evropsko mrežo neodvisnih možganskih trustov o neširjenju orožja, ki prispeva k vzpostavljanju skupne evropske kulture glede neširjenja orožja in razoroževanja, pomaga Uniji pri razvoju in oblikovanju politik na teh področjih ter krepi njeno prepoznavnost. Stoodstotno financiranje je v tem primeru potrebno zaradi same narave konzorcija, ki obstaja zaradi Unije in je v celoti odvisen od podpore Unije. Konzorcij nima neodvisnih finančnih sredstev ali pravnih pooblastil za pridobivanje drugih sredstev. Poleg tega je konzorcij vzpostavil mrežo, ki jo upravlja šest možganskih trustov in združuje več kot 100 možganskih trustov, raziskovalnih centrov in univerzitetnih oddelkov, v katerih so zbrani skoraj vsi nevladni strokovnjaki za neširjenje orožja in razoroževanje v Uniji, vključno s subjekti v vseh državah članicah.

| (9) | Svet je 10. marca 2014 sprejel Sklep 2014/129/SZVP (2), s katerim je za tri leta podaljšal stalno spodbujanje in finančno podporo Unije dejavnostim evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, konzorcij pa pooblastil za tehnično izvajanje navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(9)

Svet je 10. marca 2014 sprejel Sklep 2014/129/SZVP (2), s katerim je za tri leta podaljšal stalno spodbujanje in finančno podporo Unije dejavnostim evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, konzorcij pa pooblastil za tehnično izvajanje navedenega sklepa.

| (10) | Svet je 3. aprila 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/632 (3), s katerim je podaljšal veljavnost Sklepa 2014/129/SZVP, da bi se dejavnosti lahko še naprej izvajanje do 2. julija 2017. |
| --- | --- |

(10)

Svet je 3. aprila 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/632 (3), s katerim je podaljšal veljavnost Sklepa 2014/129/SZVP, da bi se dejavnosti lahko še naprej izvajanje do 2. julija 2017.

| (11) | Svet je 4. julija 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1195 (4), s katerim je obdobje izvajanja Sklepa 2014/129/SZVP podaljšal za obdobje od 3. julija do 31. decembra 2017, da bi bilo v letu 2017 mogoče organizirati veliko letno konferenco o neširjenju orožja in razoroževanju ter nadalje vzdrževati in posodabljati spletno platformo konzorcija. |
| --- | --- |

(11)

Svet je 4. julija 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1195 (4), s katerim je obdobje izvajanja Sklepa 2014/129/SZVP podaljšal za obdobje od 3. julija do 31. decembra 2017, da bi bilo v letu 2017 mogoče organizirati veliko letno konferenco o neširjenju orožja in razoroževanju ter nadalje vzdrževati in posodabljati spletno platformo konzorcija.

| (12) | Svet je 26. februarja 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/299 (5), s katerim je za tri leta podaljšal stalno spodbujanje in finančno podporo Unije dejavnostim evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja, konzorcij pa pooblastil za tehnično izvajanje navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(12)

Svet je 26. februarja 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/299 (5), s katerim je za tri leta podaljšal stalno spodbujanje in finančno podporo Unije dejavnostim evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja, konzorcij pa pooblastil za tehnično izvajanje navedenega sklepa.

| (13) | Svet je 16. aprila 2021 sprejel Sklep (SZVP) 2021/648 (6), s katerim je obdobje izvajanja Sklepa (SZVP) 2018/299 podaljšal do 17. maja 2022 zaradi izzivov pri izvajanju, ki so nastali zaradi nadaljevanja pandemije COVID-19 – |
| --- | --- |

(13)

Svet je 16. aprila 2021 sprejel Sklep (SZVP) 2021/648 (6), s katerim je obdobje izvajanja Sklepa (SZVP) 2018/299 podaljšal do 17. maja 2022 zaradi izzivov pri izvajanju, ki so nastali zaradi nadaljevanja pandemije COVID-19 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Da bi pripomogli k boljšemu izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategije EU SALW, ki temeljita na načelih učinkovite večstranskosti, preprečevanja in sodelovanja s tretjimi državami, se podaljša stalno spodbujanje in podpiranje dejavnosti evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje, s čimer se prispeva k uresničitvi naslednjih ciljev:

| (a) | v civilni družbi ter zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki spodbuditi dialog o politiki in varnosti ter dolgoročno razpravo o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov; |
| --- | --- |

(a)

v civilni družbi ter zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki spodbuditi dialog o politiki in varnosti ter dolgoročno razpravo o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov;

| (b) | udeležencem ustreznih pripravljalnih teles Sveta omogočiti, da se z mrežo posvetujejo o vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja, razoroževanjem in nadzorom nad izvozom orožja, predstavnikom držav članic pa, da se udeležijo sestankov konzorcija; |
| --- | --- |

(b)

udeležencem ustreznih pripravljalnih teles Sveta omogočiti, da se z mrežo posvetujejo o vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja, razoroževanjem in nadzorom nad izvozom orožja, predstavnikom držav članic pa, da se udeležijo sestankov konzorcija;

| (c) | ustvariti koristno izhodišče za ukrepe Unije in mednarodne skupnosti v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, zlasti s pripravo poročil in/ali priporočil, ki se predložijo predstavnikom visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP); |
| --- | --- |

(c)

ustvariti koristno izhodišče za ukrepe Unije in mednarodne skupnosti v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, zlasti s pripravo poročil in/ali priporočil, ki se predložijo predstavnikom visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP);

| (d) | prispevati k večji ozaveščenosti tretjih držav o izzivih, povezanih s širjenjem orožja in razoroževanjem, in o potrebi po sodelovanju z Unijo in delovanju v okviru večstranskih forumov, zlasti Združenih narodov, da bi preprečili, odvrnili, ustavili in po možnosti ukinili skrb zbujajoče programe širjenja orožja po vsem svetu; |
| --- | --- |

(d)

prispevati k večji ozaveščenosti tretjih držav o izzivih, povezanih s širjenjem orožja in razoroževanjem, in o potrebi po sodelovanju z Unijo in delovanju v okviru večstranskih forumov, zlasti Združenih narodov, da bi preprečili, odvrnili, ustavili in po možnosti ukinili skrb zbujajoče programe širjenja orožja po vsem svetu;

| (e) | prispevati k razvoju strokovnega znanja in institucionalnih zmogljivosti na področju neširjenja orožja in razoroževanja v okviru možganskih trustov in vlad v Uniji in tretjih državah, vključno z okrepljenim izobraževanjem o neširjenju orožja in razoroževanju, boljšim ozaveščanjem mlajših generacij o teh vprašanjih ter spodbujanjem naslednje generacije raziskovalcev in delavcev na tem področju, zlasti žensk, in v naravoslovnih in tehničnih znanostih. |
| --- | --- |

(e)

prispevati k razvoju strokovnega znanja in institucionalnih zmogljivosti na področju neširjenja orožja in razoroževanja v okviru možganskih trustov in vlad v Uniji in tretjih državah, vključno z okrepljenim izobraževanjem o neširjenju orožja in razoroževanju, boljšim ozaveščanjem mlajših generacij o teh vprašanjih ter spodbujanjem naslednje generacije raziskovalcev in delavcev na tem področju, zlasti žensk, in v naravoslovnih in tehničnih znanostih.

2.   Projekti, ki jih bo podprla Unija, vključujejo naslednje posebne dejavnosti:

| (a) | zagotavljanje sredstev za izvedbo velikih letnih konferenc s tretjimi državami in civilno družbo o neširjenju orožja in razoroževanju, namenjenih obravnavi in opredelitvi nadaljnjih ukrepov za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter medsebojno povezanih ciljev razoroževanja, pa tudi obravnavi izzivov v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in onemogočanjem čezmernega kopičenja tega orožja in streliva. S konferencami se bo poleg tega na mednarodni ravni spodbujala strategija EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategija EU SALW, pa tudi vloga institucij Unije in možganskih trustov Unije na tem področju, da bi se izboljšala prepoznavnost tozadevnih politik Unije in bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje sredstev za izvedbo velikih letnih konferenc s tretjimi državami in civilno družbo o neširjenju orožja in razoroževanju, namenjenih obravnavi in opredelitvi nadaljnjih ukrepov za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter medsebojno povezanih ciljev razoroževanja, pa tudi obravnavi izzivov v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in onemogočanjem čezmernega kopičenja tega orožja in streliva. S konferencami se bo poleg tega na mednarodni ravni spodbujala strategija EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategija EU SALW, pa tudi vloga institucij Unije in možganskih trustov Unije na tem področju, da bi se izboljšala prepoznavnost tozadevnih politik Unije in bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP;

| (b) | zagotavljanje sredstev za organizacijo letnih posvetovalnih srečanj med predstavniki institucij Unije, predstavniki držav članic in strokovnjaki, namenjenih izmenjavi mnenj o najpomembnejših vprašanjih in ključnih dogodkih na področju razoroževanja, neširjenja orožja in nadzora nad izvozom orožja, da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje sredstev za organizacijo letnih posvetovalnih srečanj med predstavniki institucij Unije, predstavniki držav članic in strokovnjaki, namenjenih izmenjavi mnenj o najpomembnejših vprašanjih in ključnih dogodkih na področju razoroževanja, neširjenja orožja in nadzora nad izvozom orožja, da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP;

| (c) | zagotavljanje sredstev za organizacijo ad hoc seminarjev za strokovnjake in delavce, ki delujejo na tem področju, o vseh vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje sredstev za organizacijo ad hoc seminarjev za strokovnjake in delavce, ki delujejo na tem področju, o vseh vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP;

| (d) | zagotavljanje sredstev za pripravo in objavo dokumentov, v katerih bodo obravnavane teme, za katere je pristojen konzorcij, ter predstavljene politične in/ali operativne strateške možnosti; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje sredstev za pripravo in objavo dokumentov, v katerih bodo obravnavane teme, za katere je pristojen konzorcij, ter predstavljene politične in/ali operativne strateške možnosti;

| (e) | zagotavljanje sredstev za nadaljevanje dejavnosti ozaveščanja, izobraževanja in razvoja strokovnega znanja in institucionalnih zmogljivosti na področju neširjenja orožja in razoroževanja v okviru možganskih trustov ter vlad v Uniji in tretjih državah, in sicer:






  — | s stalnim izvajanjem in nadaljnjim razvojem tečaja e-učenja, v okviru katerega bodo obravnavani vsi relevantni vidiki neširjenja orožja in razoroževanja, |
| --- | --- | --- |

(e)

zagotavljanje sredstev za nadaljevanje dejavnosti ozaveščanja, izobraževanja in razvoja strokovnega znanja in institucionalnih zmogljivosti na področju neširjenja orožja in razoroževanja v okviru možganskih trustov ter vlad v Uniji in tretjih državah, in sicer:

—

s stalnim izvajanjem in nadaljnjim razvojem tečaja e-učenja, v okviru katerega bodo obravnavani vsi relevantni vidiki neširjenja orožja in razoroževanja,

| — | z zagotovitvijo pripravništev na področju neširjenja orožja in razoroževanja za študente dodiplomskega študija ali mlade diplomate iz Unije in tretjih držav, |
| --- | --- |

—

z zagotovitvijo pripravništev na področju neširjenja orožja in razoroževanja za študente dodiplomskega študija ali mlade diplomate iz Unije in tretjih držav,

| — | z nadaljevanjem pobude Mlade ženske in naslednja generacija ter programa mentorstva, |
| --- | --- |

—

z nadaljevanjem pobude Mlade ženske in naslednja generacija ter programa mentorstva,

| — | z organizacijo letnih študijskih obiskov v Bruslju za udeležence programa ZN za strokovnjake na področju razoroževanja (Disarmament Fellows programme), namenjenih promociji in večji prepoznavnosti politik Unije na področju neširjenja orožja, razoroževanja in nadzora nad izvozom orožja, |
| --- | --- |

—

z organizacijo letnih študijskih obiskov v Bruslju za udeležence programa ZN za strokovnjake na področju razoroževanja (Disarmament Fellows programme), namenjenih promociji in večji prepoznavnosti politik Unije na področju neširjenja orožja, razoroževanja in nadzora nad izvozom orožja,

| — | z organizacijo tečaja usposabljanja za študente naravoslovnih znanosti, namenjenega ozaveščanju o nevarnostih širjenja orožja, tudi tistih, ki jih prinašajo znanstveni in tehnološki dosežki; |
| --- | --- |

—

z organizacijo tečaja usposabljanja za študente naravoslovnih znanosti, namenjenega ozaveščanju o nevarnostih širjenja orožja, tudi tistih, ki jih prinašajo znanstveni in tehnološki dosežki;

| (f) | zagotavljanje sredstev za nadaljnje vzdrževanje, upravljanje in razvoj spletne platforme in s tem povezanih računov na družbenih omrežjih, s čimer bi omogočili lažje navezovanje stikov, zagotavljali edinstveni forum za evropske raziskave na področju razoroževanja in neširjenja orožja, spodbujali evropsko mrežo neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje, omogočali navezovanje stikov s svetovno skupnostjo na področju neširjenja orožja in razoroževanja ter promovirali izobraževalno ponudbo konzorcija, ki zajema tako usposabljanje na terenu kot e-učenje. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje sredstev za nadaljnje vzdrževanje, upravljanje in razvoj spletne platforme in s tem povezanih računov na družbenih omrežjih, s čimer bi omogočili lažje navezovanje stikov, zagotavljali edinstveni forum za evropske raziskave na področju razoroževanja in neširjenja orožja, spodbujali evropsko mrežo neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje, omogočali navezovanje stikov s svetovno skupnostjo na področju neširjenja orožja in razoroževanja ter promovirali izobraževalno ponudbo konzorcija, ki zajema tako usposabljanje na terenu kot e-učenje.

Projekti so podrobno opisani v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren VP.

2.   Za tehnično izvajanje dejavnosti iz člena 1(2) je pristojen konzorcij, ki ga sestavljajo Fundacija za strateške raziskave (FRS), Mirovni raziskovalni inštitut v Frankfurtu (HSFK/PRIF), Mednarodni inštitut za strateške študije za Evropo (IISS Europe), Mednarodni mirovni raziskovalni inštitut v Stockholmu (SIPRI), Inštitut za mednarodne zadeve v Rimu (IAI) ter Center za razoroževanje in neširjenje orožja na Dunaju (VCDNP). Konzorcij opravlja to nalogo pod pristojnostjo VP. VP v ta namen s konzorcijem sklene potrebne dogovore.

3.   Države članice in Evropska služba za zunanje delovanje v skladu s politikami Unije predlagajo prednostne naloge in vprašanja, vredna posebne pozornosti, ki naj bi se preučila v okviru raziskovalnih programov konzorcija ter obravnavala v delovnih dokumentih in na seminarjih.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov, ki zajemajo dejavnosti iz člena 1(2), znaša 4 700 000 EUR.

2.   Izdatki, financirani z zneskom iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki veljajo za splošni proračun Unije.

3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje izdatkov iz odstavka 1. V ta namen s konzorcijem sklene sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev. V njem je določeno, da konzorcij zagotovi prepoznavnost prispevka Unije, ki je ustrezna glede na njegov obseg.

4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Če ima v tem postopku kakršne koli težave, o tem obvesti Svet, obvesti pa ga tudi o datumu sklenitve sporazuma.

Člen 4

1.   VP o izvajanju tega sklepa poroča Svetu z rednimi poročili, ki jih pripravi konzorcij. Ta poročila so podlaga za vrednotenje, ki ga izvede Svet.

2.   Komisija poroča o finančnih vidikih projektov iz člena 1(2).

Člen 5

1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

2.   Ta sklep preneha veljati 36 mesecev po datumu sklenitve sporazuma iz člena 3(3). Vendar pa preneha veljati 6 mesecev po svojem začetku veljavnosti, če do takrat ni bil sklenjen navedeni sporazum.

V Luxembourgu, 11. aprila 2022

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Sklep Sveta 2010/430/SZVP z dne 26. julija 2010 o ustanovitvi evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov o neširjenju orožja za podporo pri izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 202, 4.8.2010, str. 5).

1

(2)  Sklep Sveta 2014/129/SZVP z dne 10. marca 2014 o spodbujanju evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 71, 12.3.2014, str. 3).

2

(3)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/632 z dne 3. aprila 2017 o spremembi Sklepa 2014/129/SZVP o spodbujanju evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 90, 4.4.2017, str. 10).

3

(4)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/1195 z dne 4. julija 2017 o spremembi Sklepa 2014/129/SZVP o spodbujanju evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 172, 5.7.2017, str. 14).

4

(5)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/299 z dne 26. februarja 2018 o spodbujanju evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 56, 28.2.2018, str. 46).

5

(6)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/648 z dne 16. aprila 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/299 o spodbujanju evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 133, 20.4.2021, str. 57).

6

---

PRILOGA

PROJEKTNI DOKUMENT

Konzorcij EU za neširjenje orožja in razoroževanje (četrta faza) – HR(2022) 34

17. januar 2022

Svet Evropske unije je ustanovil konzorcij EU za neširjenje orožja in razoroževanje (v nadaljnjem besedilu: konzorcij) s ciljem, da bi vzpostavili evropsko mrežo neodvisnih možganskih trustov za spodbujanje političnega in varnostnega dialoga ter dolgoročno razpravo o ukrepih za boj proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev. Ta dialog zajema tudi vprašanja, povezana s konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem. Podpora za projekt, ki jo je EU vzpostavila s Sklepom Sveta EU 2010/430/SZVP, je bila podaljšana za nadaljnji dve fazi leta 2014 (s Sklepom Sveta EU 2014/129/SZVP) oziroma leta 2018 (s Sklepom Sveta EU (SZVP) 2018/299). Izvajanje tretje faze se bo zaključilo maja 2022.

Konzorcij trenutno sestavljajo Fundacija za strateške raziskave (FRS), Inštitut za mednarodne zadeve v Rimu (IAI), Mednarodni inštitut za strateške študije (IISS), Mirovni raziskovalni inštitut v Frankfurtu (HSFK/PRIF), Mednarodni mirovni raziskovalni inštitut v Stockholmu (SIPRI) ter Center za razoroževanje in neširjenje orožja na Dunaju (VCDNP). Mreža se je z leti razširila na 104 člane, med katerimi so možganski trusti, raziskovalna središča in univerzitetni oddelki iz vseh držav članic EU in šestih drugih držav (Norveška, Srbija, Švica, Turčija, Ukrajina, Združeno kraljestvo).

Vloga konzorcija je usklajevanje in spodbujanje mreže ter dajanje njenega strokovnega znanja na voljo EU, da bi prispevali k razpravi ustreznih organov EU o politikah na področju neširjenja orožja, nadzora nad orožjem in razoroževanja ter zagotovili zamisli, analize in priporočila. Konzorcij to nalogo opravlja z različnimi dejavnostmi, med drugim z mednarodnimi konferencami in srečanji, izobraževalnimi dejavnostmi, publikacijami in ozaveščanjem. V tretji fazi projekta je konzorcij postopoma širil svoj obseg dela, da bi upošteval potrebo po krepitvi zmogljivosti, ozaveščenosti in priložnosti na področju razoroževanja, neširjenja orožja in nadzora nad orožjem med naslednjo generacijo akterjev in akademikov ter med strokovnjaki na naravoslovnem področju. Posebna pozornost je bila namenjena tudi potrebi po večji vključitvi žensk na tem področju.

Zaradi stalnega razvoja dogodkov in izzivov na področju razoroževanja, neširjenja orožja in nadzora nad orožjem je delo konzorcija in mreže v zvezi z organizacijo srečanj, raziskavami in ozaveščanjem še posebno pomembno za EU in njene države članice. Na podlagi dela, opravljenega v prejšnjih fazah projekta, naj bi v četrti fazi konzorcija, kot je predstavljena v tem dokumentu, razmislili o tem, kako lahko dejavnosti konzorcija in mreže še naprej prispevajo k delu EU na tem pomembnem področju.

1.   Splošno upravljanje

SIPRI bo v okviru splošnega upravljanja še naprej nadzoroval in usklajeval dejavnosti konzorcija in evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje (v nadaljnjem besedilu: mreža), tudi z organizacijo sestankov usmerjevalnega odbora ob sodelovanju predstavnikov Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), Evropske komisije in konzorcija ter izpolnjevanjem obveznosti poročanja. To vključuje tudi nalogo nadaljnje pritegnitve širšega kroga članov v mrežo iz različnih akademskih disciplin in geografskih območij ter različnih spolov in starosti. Okvir splošnega upravljanja zajema tudi čas za vse člane konzorcija, da opravljajo splošne naloge upravljanja (na primer udeležba na usklajevalnih sestankih, predložitev prispevkov koordinatorju), vključuje pa tudi stroške v zvezi s prepoznavnostjo.

Četrta faza (2022–2025) bo vključevala tudi:

| — | ustanovitev programskega odbora konzorcija, ki ga bodo sestavljali predstavniki članov konzorcija, ESZD in Evropske komisije ter ki naj bi prispeval k vsebini in organizaciji letne konference in drugih projektov (npr. posvetovalnega sestanka, serije publikacij in priložnostnih seminarjev), |
| --- | --- |

—

ustanovitev programskega odbora konzorcija, ki ga bodo sestavljali predstavniki članov konzorcija, ESZD in Evropske komisije ter ki naj bi prispeval k vsebini in organizaciji letne konference in drugih projektov (npr. posvetovalnega sestanka, serije publikacij in priložnostnih seminarjev),

| — | šest ustnih (virtualnih ali s fizično udeležbo) poročil za CONOP, COARM in po potrebi druge organe EU, ki jih pripravijo strokovnjaki, povezani s člani mreže ali konzorcija ter na zahtevo ESZD (prej se je to izvajalo v okviru projekta službe za pomoč uporabnikom). |
| --- | --- |

—

šest ustnih (virtualnih ali s fizično udeležbo) poročil za CONOP, COARM in po potrebi druge organe EU, ki jih pripravijo strokovnjaki, povezani s člani mreže ali konzorcija ter na zahtevo ESZD (prej se je to izvajalo v okviru projekta službe za pomoč uporabnikom).

2.   Opis projektov

Za vse projekte veljajo naslednji medsektorski cilji:

| — | zagotavljanje raznolikosti glede na spol in geografijo pri vseh dejavnostih |
| --- | --- |

—

zagotavljanje raznolikosti glede na spol in geografijo pri vseh dejavnostih

| — | podpora naslednji generaciji strokovnjakov za neširjenje orožja in razoroževanje |
| --- | --- |

—

podpora naslednji generaciji strokovnjakov za neširjenje orožja in razoroževanje

2.1   Organizacija letne konference o neširjenju orožja in razoroževanju (nosilec: IAI)

Namen in opis projekta

Letne konference se bodo udeležili vladni strokovnjaki, neodvisni možganski trusti in drugi strokovnjaki z akademskega področja iz EU, pridruženih držav in tretjih držav, ki bodo razpravljali in odločali o nadaljnjih ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter o medsebojno povezanih ciljih razoroževanja, obravnavali pa bodo tudi izzive v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in onemogočanjem čezmernega kopičenja tega orožja in streliva, ter v zvezi s povezanimi tveganji in priložnostmi, ki jih prinašajo nove tehnologije.

Ta dejavnost v četrti fazi (2022–2025) zajema organizacijo ene konference na leto. Konzorcij si prizadeva organizirati konferenco s fizično udeležbo, vendar z možnostjo prenosa dogodka deloma ali v celoti v živo. Če bi še naprej veljale omejitve potovanj in sestankov zaradi pandemije COVID-19, je konzorcij pripravljen prilagoditi obliko dogodka, kot je to naredil že v tretji fazi. Poleg tega:

| — | srečanje mreže bo potekalo s fizično udeležbo vzporedno z letno konferenco. Čez celo leto bodo potekala dodatna virtualna srečanja mreže. |
| --- | --- |

—

srečanje mreže bo potekalo s fizično udeležbo vzporedno z letno konferenco. Čez celo leto bodo potekala dodatna virtualna srečanja mreže.

| — | Srečanje „naslednje generacije“ bo organizirano vzporedno z letno konferenco, a bo povezano z drugimi dejavnostmi, pri katerih bodo sodelovali mladi strokovnjaki (glej razdelek 2.6 tega dokumenta). |
| --- | --- |

—

Srečanje „naslednje generacije“ bo organizirano vzporedno z letno konferenco, a bo povezano z drugimi dejavnostmi, pri katerih bodo sodelovali mladi strokovnjaki (glej razdelek 2.6 tega dokumenta).

| — | K sodelovanju na konferenci bodo povabljeni mentoriranci iz programa mentorstva konzorcija. |
| --- | --- |

—

K sodelovanju na konferenci bodo povabljeni mentoriranci iz programa mentorstva konzorcija.

Rezultati projekta

| — | Nadaljnja organizacija velike mednarodne konference o neširjenju orožja in razoroževanju pod evropskim vodstvom, ki bo tudi v prihodnje ključni dogodek za spodbujanje strateške razprave o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, medsebojno povezanih ciljih razoroževanja ter izzivih v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in onemogočanjem čezmernega kopičenja tega orožja in streliva. |
| --- | --- |

—

Nadaljnja organizacija velike mednarodne konference o neširjenju orožja in razoroževanju pod evropskim vodstvom, ki bo tudi v prihodnje ključni dogodek za spodbujanje strateške razprave o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, medsebojno povezanih ciljih razoroževanja ter izzivih v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in onemogočanjem čezmernega kopičenja tega orožja in streliva.

| — | Boljša prepoznavnost in poznavanje politik Unije na področju neširjenja orožja za množično uničevanje ter osebnega in lahkega orožja in ukrepanja na področju kemične, biološke, radiološke in jedrske varnosti med vladnimi uradniki, akademiki in civilno družbo tretjih držav. |
| --- | --- |

—

Boljša prepoznavnost in poznavanje politik Unije na področju neširjenja orožja za množično uničevanje ter osebnega in lahkega orožja in ukrepanja na področju kemične, biološke, radiološke in jedrske varnosti med vladnimi uradniki, akademiki in civilno družbo tretjih držav.

| — | Spodbujanje vloge in povezanosti mreže ter vloge Unije na tem področju. |
| --- | --- |

—

Spodbujanje vloge in povezanosti mreže ter vloge Unije na tem področju.

| — | Izpopolnitev strokovnega znanja o neširjenju orožja in razoroževanju v državah, kadar to znanje ni zadostno, vključno s tretjimi državami, ob posebnem poudarku na podpori naslednji generaciji. |
| --- | --- |

—

Izpopolnitev strokovnega znanja o neširjenju orožja in razoroževanju v državah, kadar to znanje ni zadostno, vključno s tretjimi državami, ob posebnem poudarku na podpori naslednji generaciji.

| — | Predložitev priporočil za ukrepanje, ki bi pospešila izvajanje strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategije EU SALW ter ustvarila koristno podlago za ukrepe na področju preprečevanja širjenja orožja in ukrepe v zvezi s konvencionalnim orožjem, ki jih izvajata Unija in mednarodna skupnost. |
| --- | --- |

—

Predložitev priporočil za ukrepanje, ki bi pospešila izvajanje strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategije EU SALW ter ustvarila koristno podlago za ukrepe na področju preprečevanja širjenja orožja in ukrepe v zvezi s konvencionalnim orožjem, ki jih izvajata Unija in mednarodna skupnost.

| — | Izboljšanje ozaveščenosti in znanja v institucijah Unije, državah članicah, civilni družbi in tretjih državah o nevarnostih, povezanih z orožjem za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, tako da bo mogoče te nevarnosti bolje predvideti. |
| --- | --- |

—

Izboljšanje ozaveščenosti in znanja v institucijah Unije, državah članicah, civilni družbi in tretjih državah o nevarnostih, povezanih z orožjem za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, tako da bo mogoče te nevarnosti bolje predvideti.

2.2   Organizacija letnega posvetovalnega sestanka o neširjenju orožja in razoroževanju (nosilec: FRS)

Namen in opis projekta

V okviru posvetovalnih sestankov, ob udeležbi predstavnikov EU, držav članic in možganskih trustov, obravnavanje kratkoročnih in srednjeročnih izzivov Unije na področju neširjenja orožja in razoroževanja, zlasti kar zadeva orožje za množično uničevanje in njegove izstrelitvene sisteme, konvencionalno orožje, vključno z osebnim in lahkim orožjem, ter nove vrste orožja in izstrelitvenih sistemov.

Ta dejavnost v četrti fazi projekta zajema organizacijo enega posvetovalnega sestanka na leto, razdeljenega na dva dela, pri čemer se na vsakem izmed njih obravnavajo vprašanja, povezana s CONOP in COARM, ter pripravo s tem povezanih poročil in/ali priporočil. Dnevni redi teh dogodkov bodo pripravljeni v tesnem sodelovanju z ESZD in delovnima skupinama Sveta za SZVP, pristojnima za neširjenje orožja in razoroževanje (CONOP) oziroma izvoz konvencionalnega orožja (COARM). Po potrebi bodo opravljena posvetovanja tudi z drugimi organi (npr. projektno skupino ESZD za vesolje). Konkretno:

| — | Letni posvetovalni sestanek bo trajal največ dva dneva ter bo razdeljen na sejo CONOP in sejo COARM. Sestanka oziroma vsake izmed sej CONOP oziroma CONOP se bo predvidoma fizično udeležilo do 50 posameznikov iz evropskih možganskih trustov, držav članic EU in institucij EU, specializiranih za vprašanja razoroževanja in neširjenja orožja za množično uničevanje ter za vprašanja konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim orožjem, pa tudi novih tehnologij. |
| --- | --- |

—

Letni posvetovalni sestanek bo trajal največ dva dneva ter bo razdeljen na sejo CONOP in sejo COARM. Sestanka oziroma vsake izmed sej CONOP oziroma CONOP se bo predvidoma fizično udeležilo do 50 posameznikov iz evropskih možganskih trustov, držav članic EU in institucij EU, specializiranih za vprašanja razoroževanja in neširjenja orožja za množično uničevanje ter za vprašanja konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim orožjem, pa tudi novih tehnologij.

| — | Posvetovalni sestanek bo potekal fizično v dveh dneh, da bi čim bolj povečali izmenjave med udeleženci. |
| --- | --- |

—

Posvetovalni sestanek bo potekal fizično v dveh dneh, da bi čim bolj povečali izmenjave med udeleženci.

Rezultati projekta

| — | Izmenjava informacij in analiz v zvezi s trenutnimi trendi širjenja orožja med političnimi akterji in akademskimi strokovnjaki iz držav članic ter strokovnim osebjem ESZD in drugih institucij Unije. |
| --- | --- |

—

Izmenjava informacij in analiz v zvezi s trenutnimi trendi širjenja orožja med političnimi akterji in akademskimi strokovnjaki iz držav članic ter strokovnim osebjem ESZD in drugih institucij Unije.

| — | Razprava o najboljših načinih in sredstvih za izvajanje politik Unije proti širjenju orožja. |
| --- | --- |

—

Razprava o najboljših načinih in sredstvih za izvajanje politik Unije proti širjenju orožja.

| — | Uniji se zagotovijo konstruktivne pripombe neodvisnih evropskih možganskih trustov glede njene strategije proti širjenju orožja za množično uničevanje ter strategije SALW, hkrati pa se raziskovalcem zagotovijo predlogi akterjev glede najpomembnejših strateških vprašanj, v zvezi s katerimi so potrebne nadaljnje raziskave. |
| --- | --- |

—

Uniji se zagotovijo konstruktivne pripombe neodvisnih evropskih možganskih trustov glede njene strategije proti širjenju orožja za množično uničevanje ter strategije SALW, hkrati pa se raziskovalcem zagotovijo predlogi akterjev glede najpomembnejših strateških vprašanj, v zvezi s katerimi so potrebne nadaljnje raziskave.

| — | Opredelitev vprašanj s področja neširjenja orožja in razoroževanja, ki so pomembna za pripravo strateških poročil. |
| --- | --- |

—

Opredelitev vprašanj s področja neširjenja orožja in razoroževanja, ki so pomembna za pripravo strateških poročil.

| — | Priprava strateških poročil in sklopa priporočil za ukrepanje, ki se predložijo predstavnikom VP. |
| --- | --- |

—

Priprava strateških poročil in sklopa priporočil za ukrepanje, ki se predložijo predstavnikom VP.

2.3   Organizacija 9 priložnostnih seminarjev o neširjenju orožja in razoroževanju

Namen in opis projekta

Priložnostni seminarji so namenjeni priložnostnemu posvetovanju med mrežo, Unijo in njenimi državami članicami, da se obravnavajo pomembni dogodki in možnosti politik EU ter da se mreži, državam članicam in institucijam EU omogoči doseganje ciljnih skupin v Uniji in zunaj nje.

Projekt predvideva organizacijo največ devetih priložnostnih strokovnih seminarjev ter pripravo s tem povezanega pisnega poročila. V četrti fazi:

| — | bodo organizirani trije seminarji v fizični obliki in šest seminarjev v virtualni obliki. |
| --- | --- |

—

bodo organizirani trije seminarji v fizični obliki in šest seminarjev v virtualni obliki.

| — | V okviru organizacije seminarjev bo ustreznim strokovnjakom, povezanim z mrežo, konzorcijem ali po potrebi drugimi institucijami, naročeno ad hoc pisno poročilo. Ta poročila bodo razposlana pred seminarjem kot referenčni dokument ali pa bodo vsebovala pregled ključnih spoznanj. Ad hoc poročila bodo objavljena na spletnem mestu konzorcija. |
| --- | --- |

—

V okviru organizacije seminarjev bo ustreznim strokovnjakom, povezanim z mrežo, konzorcijem ali po potrebi drugimi institucijami, naročeno ad hoc pisno poročilo. Ta poročila bodo razposlana pred seminarjem kot referenčni dokument ali pa bodo vsebovala pregled ključnih spoznanj. Ad hoc poročila bodo objavljena na spletnem mestu konzorcija.

| — | ESZD lahko namesto pisnega poročila zahteva tudi samostojne dopise (prej dokumenti službe za pomoč uporabnikom) na temo priložnostnega seminarja. |
| --- | --- |

—

ESZD lahko namesto pisnega poročila zahteva tudi samostojne dopise (prej dokumenti službe za pomoč uporabnikom) na temo priložnostnega seminarja.

Rezultati projekta

| — | Izmenjava informacij in analiz v zvezi s trenutnimi trendi širjenja orožja med političnimi akterji in akademskimi strokovnjaki iz držav članic ter strokovnim osebjem ESZD in drugih institucij Unije. |
| --- | --- |

—

Izmenjava informacij in analiz v zvezi s trenutnimi trendi širjenja orožja med političnimi akterji in akademskimi strokovnjaki iz držav članic ter strokovnim osebjem ESZD in drugih institucij Unije.

| — | Razprava o najboljših načinih in sredstvih za izvajanje politik Unije proti širjenju orožja. |
| --- | --- |

—

Razprava o najboljših načinih in sredstvih za izvajanje politik Unije proti širjenju orožja.

| — | Uniji se zagotovijo konstruktivne pripombe neodvisnih možganskih trustov Unije glede njene strategije proti širjenju orožja za množično uničevanje ter strategije SALW, hkrati pa se možganskim trustom zagotovijo predlogi akterjev glede najpomembnejših strateških vprašanj, v zvezi s katerimi so potrebne nadaljnje raziskave. |
| --- | --- |

—

Uniji se zagotovijo konstruktivne pripombe neodvisnih možganskih trustov Unije glede njene strategije proti širjenju orožja za množično uničevanje ter strategije SALW, hkrati pa se možganskim trustom zagotovijo predlogi akterjev glede najpomembnejših strateških vprašanj, v zvezi s katerimi so potrebne nadaljnje raziskave.

| — | Opredelitev vprašanj s področja neširjenja orožja in razoroževanja, ki so pomembna za pripravo strateških poročil. |
| --- | --- |

—

Opredelitev vprašanj s področja neširjenja orožja in razoroževanja, ki so pomembna za pripravo strateških poročil.

| — | Priprava strateških poročil in sklopa priporočil za ukrepanje, ki se predložijo predstavnikom VP. Ta poročila bodo poslana zadevnim institucije Unijam in državam članicam. |
| --- | --- |

—

Priprava strateških poročil in sklopa priporočil za ukrepanje, ki se predložijo predstavnikom VP. Ta poročila bodo poslana zadevnim institucije Unijam in državam članicam.

2.4   Objava 15 strateških dokumentov EU o neširjenju orožja in razoroževanju (nosilec: SIPRI)

Namen in opis projekta

Projekt predvideva pripravo in objavo največ 15 strateških dokumentov. Strateške dokumente bo naročil konzorcij, pripravljala pa jih bosta predvsem konzorcij ali mreža, da bi zagotovili uravnoteženo in raznoliko zastopanost stališč v smislu spola ter tematskega in regionalnega strokovnega znanja. V strateške dokumente bodo po možnosti vključeni prispevki strokovnjakov „naslednje generacije“, da bi tako prispevali k njihovemu strokovnemu razvoju. V njih bodo obravnavane teme, za katere je pristojen konzorcij. V vsakem dokumentu bodo predlagana priporočila/strateške možnosti. Vsi strateški dokumenti bodo objavljeni na spletnem mestu konzorcija.

Rezultati projekta

| — | Okrepitev političnega in varnostnega dialoga o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, nadzor nad orožjem in razoroževanje, zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki. |
| --- | --- |

—

Okrepitev političnega in varnostnega dialoga o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, nadzor nad orožjem in razoroževanje, zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki.

| — | Več ozaveščenosti, poznavanja in razumevanja v civilni družbi, evropski mreži neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in vladah, kar zadeva vprašanja, povezana s politikami Unije na področju neširjenja orožja, nadzora nad orožjem in razoroževanja. |
| --- | --- |

—

Več ozaveščenosti, poznavanja in razumevanja v civilni družbi, evropski mreži neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in vladah, kar zadeva vprašanja, povezana s politikami Unije na področju neširjenja orožja, nadzora nad orožjem in razoroževanja.

| — | Zagotovitev političnih in/ali operativnih strateških možnosti VP, institucijam Unije in državam članicam. |
| --- | --- |

—

Zagotovitev političnih in/ali operativnih strateških možnosti VP, institucijam Unije in državam članicam.

| — | Razvoj ukrepov za preprečevanje širjenja orožja, nadzor nad orožjem in razoroževanje na ravni Unije na podlagi tozadevnih idej, informacij in analiz. |
| --- | --- |

—

Razvoj ukrepov za preprečevanje širjenja orožja, nadzor nad orožjem in razoroževanje na ravni Unije na podlagi tozadevnih idej, informacij in analiz.

2.5   Spodbujanje in izboljšanje izobraževanja o neširjenju orožja in razoroževanju

Projekt zajema naslednje dejavnosti:

2.5.1   
  Posodobitev infrastrukture in tečajev e-učenja v okviru konzorcija (nosilec: PRIF)

Namen in opis projekta

Ta dejavnost bo osredotočena na razširjanje in uporabo orodja za e-učenje, razvitega v drugi in tretji fazi, po vsem svetu. Tečaj trenutno zajema 20 učnih enot o vseh pomembnih vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem. V četrti fazi se bo vseh 20 učnih enot redno posodabljalo, da bi udeležencem zagotovili čim aktualnejša dejstva in številke. Zaradi pomembnih premikov na področju neširjenja orožja in razoroževanja v zadnjih letih je v tej fazi poudarek na znatni posodobitvi 15 prvotnih učnih enot, oblikovanih med letoma 2014 in 2017: v smislu vsebine, prijaznosti do uporabnika in uporabniškega vmesnika ter grafičnega in video oblikovanja. Te spremembe bodo olajšale posodabljanje učnih enot.

Posebna pozornost bo ponovno namenjena dostopnosti, tj. nadgradnji za uporabnike z okvarami vida ali sluha. Izboljšala se bo razumljivost celotnega tečaja, saj bodo specializirani materni govorci angleščine opravili jezikovni pregled. Z nadaljnjim ozaveščanjem in podpiranjem izobraževalnih ustanov se bo omogočila enostavna vključitev e-učenja v univerzitetne magistrske programe in drugo izobraževalno ponudbo ter spodbudila uporaba tečaja e-učenja po vsem svetu.

Rezultati projekta

| — | Stalno izvajanje, izpopolnitev in posodabljanje obstoječega tečaja e-učenja v okviru konzorcija, ki obravnava vse pomembne vidike neširjenja orožja in razoroževanja. |
| --- | --- |

—

Stalno izvajanje, izpopolnitev in posodabljanje obstoječega tečaja e-učenja v okviru konzorcija, ki obravnava vse pomembne vidike neširjenja orožja in razoroževanja.

| — | Ozaveščanje učiteljev in vodij usposabljanja glede virov EU za izobraževanje o neširjenju orožja in razoroževanju ter pomoč pri njihovi uporabi. |
| --- | --- |

—

Ozaveščanje učiteljev in vodij usposabljanja glede virov EU za izobraževanje o neširjenju orožja in razoroževanju ter pomoč pri njihovi uporabi.

| — | Ozaveščanje novinarjev in nižjih diplomatov glede virov EU za izobraževanje o neširjenju orožja in razoroževanju ter pomoč pri njihovi uporabi. |
| --- | --- |

—

Ozaveščanje novinarjev in nižjih diplomatov glede virov EU za izobraževanje o neširjenju orožja in razoroževanju ter pomoč pri njihovi uporabi.

| — | Zagotavljanje podpore pri poučevanju o nadzoru nad orožjem, neširjenju orožja in razoroževanju na univerzitetnih seminarjih. |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje podpore pri poučevanju o nadzoru nad orožjem, neširjenju orožja in razoroževanju na univerzitetnih seminarjih.

| — | Zagotavljanje podpore za kombiniranje e-učenja in usposabljanja v razredu („mešano učenje“). |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje podpore za kombiniranje e-učenja in usposabljanja v razredu („mešano učenje“).

| — | Podrobnejše poznavanje politik EU na področju neširjenja orožja in razoroževanja po vsej Uniji in v tretjih državah. |
| --- | --- |

—

Podrobnejše poznavanje politik EU na področju neširjenja orožja in razoroževanja po vsej Uniji in v tretjih državah.

| — | Zagotavljanje odprtega izobraževalnega vira, ki se stalno posodablja, vsem deležnikom, vključenim v raziskave in načrtovanje na področju neširjenja orožja. |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje odprtega izobraževalnega vira, ki se stalno posodablja, vsem deležnikom, vključenim v raziskave in načrtovanje na področju neširjenja orožja.

| — | Zagotavljanje ključnih dodatnih informacij akterjem in akademikom na področju neširjenja orožja. |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje ključnih dodatnih informacij akterjem in akademikom na področju neširjenja orožja.

2.5.2   

  „Klinika za poučevanje“ (vozlišče za učne vire) (nosilec: PRIF)

Namen in opis projekta

V okviru te dejavnosti se bo nadaljevalo delo, začeto v letih 2021/22, da bi izboljšali poučevanje o razoroževanju, nadzoru nad orožjem in neširjenju orožja v EU. Do sedaj je bilo z obsežnim spletnim iskanjem odkritih 59 ustreznih tečajev, ki so se nedavno poučevali na univerzah v EU. Z zadevnimi predavatelji je bil navezan stik. Na voljo je bilo danih 24 učnih načrtov. Na podlagi predhodne ocene sta bila pripravljena dva glavna učna načrta in tudi kratki povzetki ključnih besedil. V okviru projekta bodo v četrti fazi zbrani tečaji na evropskih in severnoameriških univerzah, iskanje pa se bo razširilo na nezahodne države. Statistična analiza se bo nenehno izpopolnjevala in posodabljala. Predavateljem in učiteljem bo predloženo dodatno gradivo.

Rezultati projekta

| — | Širok nabor učnih načrtov učnih dogodkov kot primerov in za navdih na spletišču konzorcija. |
| --- | --- |

—

Širok nabor učnih načrtov učnih dogodkov kot primerov in za navdih na spletišču konzorcija.

| — | Statistična ocena obstoječih tečajev, na primer v zvezi s poučevanimi temami, teoretičnimi pristopi ali raznolikostjo spolov, bo objavljena na spletnem mestu konzorcija in predstavljena na konferencah ali delavnicah. |
| --- | --- |

—

Statistična ocena obstoječih tečajev, na primer v zvezi s poučevanimi temami, teoretičnimi pristopi ali raznolikostjo spolov, bo objavljena na spletnem mestu konzorcija in predstavljena na konferencah ali delavnicah.

| — | Priprava in posodobitev dveh „glavnih učnih načrtov“ za učitelje, ki so šele začeli poučevati. |
| --- | --- |

—

Priprava in posodobitev dveh „glavnih učnih načrtov“ za učitelje, ki so šele začeli poučevati.

| — | Kratki povzetki ustrezne ali manjkajoče literature bodo objavljeni na spletnem mestu konzorcija. |
| --- | --- |

—

Kratki povzetki ustrezne ali manjkajoče literature bodo objavljeni na spletnem mestu konzorcija.

2.5.3   
  Tečaj usposabljanja za ozaveščanje o širjenju orožja (nosilec: SIPRI)

Namen in opis projekta

V okviru te dejavnosti bo organiziranih 6 tečajev usposabljanja za ozaveščanje dodiplomskih in podiplomskih študentov naravoslovja in drugih zadevnih smeri o tveganjih glede širjenja orožja. S tem bo vzpostavljen tudi most med družboslovnimi in naravoslovnimi vedami, ki je bil v zadnji fazi opredeljen kot nujno potreben. To bo vključevalo opredelitev posebnega učnega načrta za različne ciljne skupine (npr. z biomedicinskega, strojnega ali jedrskega področja) in izvedbo dveh tečajev na leto. V četrti fazi bodo trije tečaji organizirani v fizični obliki v Stockholmu, trije pa bodo virtualni.

Rezultati projekta

| — | Okrepitev zmogljivosti nove generacije naravoslovcev in strokovnjakov z drugih zadevnih področij glede instrumentov in politik za neširjenje orožja. |
| --- | --- |

—

Okrepitev zmogljivosti nove generacije naravoslovcev in strokovnjakov z drugih zadevnih področij glede instrumentov in politik za neširjenje orožja.

| — | Prispevek k cilju politike Unije za neširjenje orožja s krepitvijo ozaveščenosti o tveganjih glede širjenja orožja v strokah, v katerih so takšna tveganja pogosta in za katere je značilen velik tehnološki napredek, ter o priložnostih za obravnavanje tveganj glede širjenja orožja v okviru tehnološkega razvoja. |
| --- | --- |

—

Prispevek k cilju politike Unije za neširjenje orožja s krepitvijo ozaveščenosti o tveganjih glede širjenja orožja v strokah, v katerih so takšna tveganja pogosta in za katere je značilen velik tehnološki napredek, ter o priložnostih za obravnavanje tveganj glede širjenja orožja v okviru tehnološkega razvoja.

| — | Kombinacija učenja na daljavo (e-učenje) in usposabljanja na kraju samem („mešano učenje“). |
| --- | --- |

—

Kombinacija učenja na daljavo (e-učenje) in usposabljanja na kraju samem („mešano učenje“).

2.6   Spodbujanje vprašanj, povezanih z neširjenjem orožja in razoroževanjem, za mlade ženske in naslednjo generacijo

Projekt zajema naslednje dejavnosti:

2.6.1   
  Program pripravništva (nosilec: PRIF)

Namen in opis projekta

V okviru dejavnosti se predvideva, da se največ 30 študentom dodiplomskega študija ali mladim diplomatom zagotovi do trimesečno evropsko pripravništvo na področju neširjenja orožja in razoroževanja. Pripravništva bo vzpostavil in dokumentiral konzorcij, zajemala pa bodo udeležbo na dogodkih in delavnicah, branje in pisne izdelke ter vključevanje v projekte. Pripravništva lahko gostijo vse ustanove, ki so članice mreže. 24 od 30 pripravništev je rezerviranih za evropske kandidate, preostalih šest pa za neevropske kandidate. Kolikor je to mogoče, bodo vsi pripravniki povabljeni na konference in seminarje, ki jih v času njihovega pripravništva organizira konzorcij.

Rezultati projekta

| — | Okrepitev zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju politike in načrtovanja neširjenja orožja. |
| --- | --- |

—

Okrepitev zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju politike in načrtovanja neširjenja orožja.

| — | Podrobnejše poznavanje politik Unije na področju neširjenja orožja in razoroževanja po vsej Uniji. |
| --- | --- |

—

Podrobnejše poznavanje politik Unije na področju neširjenja orožja in razoroževanja po vsej Uniji.

| — | Boljše razumevanje strategij, politik in pristopov Unije na področju neširjenja orožja v tretjih državah. |
| --- | --- |

—

Boljše razumevanje strategij, politik in pristopov Unije na področju neširjenja orožja v tretjih državah.

| — | Vzpostavitev mrež mladih strokovnjakov in akademikov ter omogočanje sodelovanja v praksi. |
| --- | --- |

—

Vzpostavitev mrež mladih strokovnjakov in akademikov ter omogočanje sodelovanja v praksi.

| — | Okrepitev zmogljivosti glede politik Unije na področju orožja za množično uničevanje ter osebnega in lahkega orožja v okviru mreže. |
| --- | --- |

—

Okrepitev zmogljivosti glede politik Unije na področju orožja za množično uničevanje ter osebnega in lahkega orožja v okviru mreže.

2.6.2   
  Dejavnosti in program mentorstva v okviru pobude Mlade ženske in naslednja generacija (nosilec: VCDNP)

Namen in opis projekta

Z ozirom na splošno neravnotežje z vidika starosti in spola med strokovnjaki in akterji na področju neširjenja orožja, razoroževanja in nadzora nad orožjem je cilj projekta študentom na dodiplomski ravni, diplomantom in študentom na podiplomski ravni predstaviti vprašanja s področja neširjenja orožja, razoroževanja in nadzora nad orožjem ter povečati njihovo tozadevno ozaveščenost, obenem pa jih spodbuditi k sodelovanju pri dogodkih in delavnicah o relevantnih vprašanjih. V okviru dejavnosti bosta v četrti fazi organizirana dva obiska na leto v fizični obliki za ozaveščanje na univerzah v Evropi, da bi povečali prepoznavnost tega področja in priložnosti za mlade akademike. V okviru dejavnosti bodo organizirani tudi spletni seminarji o tematskih vprašanjih, ki bodo vedno vključevali informacije o poklicnih možnostih ali karierah za mlade.

Da bi povečali udeležbo žensk na tem področju, bo v okviru projekta v četrti fazi vsako leto izveden tudi formalni program mentorstva (z enoletnim trajanjem), v katerem bo 20 mladih žensk dobilo 20 mentorjev ali mentoric, ki bodo pomagali izboljšati mreženje med posamezniki in njihovo razumevanje področja ter nudili pomoč pri poklicnem svetovanju. Program mentorstva bodo spremljale strokovna srečanja ter delavnice za navezovanje stikov ter pridobivanje znanj in spretnosti.

Rezultati projekta

| — | Okrepitev zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju neširjenja orožja, razoroževanja in nadzora nad orožjem. |
| --- | --- |

—

Okrepitev zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju neširjenja orožja, razoroževanja in nadzora nad orožjem.

| — | Boljše razumevanje področja in ustreznih politik EU. |
| --- | --- |

—

Boljše razumevanje področja in ustreznih politik EU.

| — | Večja ozaveščenost o priložnostih za mlade akademike, zlasti ženske, da se v večji meri vključijo na področje neširjenja orožja, razoroževanja in nadzora nad orožjem. |
| --- | --- |

—

Večja ozaveščenost o priložnostih za mlade akademike, zlasti ženske, da se v večji meri vključijo na področje neširjenja orožja, razoroževanja in nadzora nad orožjem.

| — | Okrepljene mreže med mladimi akterji ter med njimi in uveljavljenimi strokovnjaki. |
| --- | --- |

—

Okrepljene mreže med mladimi akterji ter med njimi in uveljavljenimi strokovnjaki.

| — | Boljše sodelovanje z mladimi akademiki, ki želijo izvedeti več o tem področju in se vključiti vanj. |
| --- | --- |

—

Boljše sodelovanje z mladimi akademiki, ki želijo izvedeti več o tem področju in se vključiti vanj.

2.7   Obisk udeležencev programa ZN za strokovnjake na področju razoroževanja v Bruslju (nosilec: VCDNP)

Namen in opis projekta

V okviru projekta se za udeležence programa ZN za strokovnjake na področju razoroževanja predvideva dvo- ali tridnevni študijski obisk v Bruslju v Belgiji, da bi se bolje seznanili z EU, njenimi politikami, delovanjem in institucijami. Obisk bo načrtovan tako, da bo uvrščen v evropski del programa za strokovnjake. Cilj programa je zagotoviti celovit pregled glavnih institucij EU in njenih organov za oblikovanje politik, zlasti v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, ter tematske predstavitve dela EU na tem področju, vključno s podpornimi programi za tretje države.

Rezultati projekta

| — | Boljše poznavanje in večja prepoznavnost delovanja in institucij v EU ter njenih politik pa tudi podpornih programov na področju neširjenja orožja in razoroževanja v tretjih državah. |
| --- | --- |

—

Boljše poznavanje in večja prepoznavnost delovanja in institucij v EU ter njenih politik pa tudi podpornih programov na področju neširjenja orožja in razoroževanja v tretjih državah.

| — | Večje strokovno znanje o zadevah, povezanih z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem v partnerskih in tretjih državah. |
| --- | --- |

—

Večje strokovno znanje o zadevah, povezanih z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem v partnerskih in tretjih državah.

| — | Okrepljeno sodelovanje z Uradom ZN za razorožitev in večji prispevek k izobraževalnim prizadevanjem v okviru programa ZN za strokovnjake na področju razoroževanja. |
| --- | --- |

—

Okrepljeno sodelovanje z Uradom ZN za razorožitev in večji prispevek k izobraževalnim prizadevanjem v okviru programa ZN za strokovnjake na področju razoroževanja.

2.8   Ozaveščanje in komunikacija (nosilec: FRS)

Projekt zajema naslednje dejavnosti:

Spletno mesto, platforma mreže in ozaveščanje (nosilec: FRS)

Namen in opis projekta

Ta dejavnost zagotavlja sredstva za spletno gostovanje, spletno oblikovanje in tehnično vzdrževanje spletnega mesta konzorcija in družbenih omrežij (Twitter, LinkedIn, Youtube). Potem ko je bila v prejšnji fazi vzpostavljena digitalna platforma za sodelovanje, da bi olajšali komunikacijo, sodelovanje in izmenjavo najboljših praks v okviru mreže, bo ta dejavnost pokrivala upravljanje skupnosti, posodobitve in tehnično vzdrževanje platforme. Člani mreže bodo prek te digitalne platforme za sodelovanje bolj neposredno vključeni, in sicer z interakcijo na forumu, izmenjavo svojih virov in prek prihodnjih dogodkov, pa tudi z zagotavljanjem najnovejših informacij o svojih strokovnjakih in inštitutu. Za vsako raziskavo bo mogoče na platformi ustvariti poseben profil, najti informacije o konzorciju in mreži ter komunicirati z drugimi uporabniki. Poleg tega:

| — | Na različnih platformah se bodo še naprej promovirale in podpirale publikacije, dogodki in zaposlitvene možnosti konzorcija in drugih članov mreže. |
| --- | --- |

—

Na različnih platformah se bodo še naprej promovirale in podpirale publikacije, dogodki in zaposlitvene možnosti konzorcija in drugih članov mreže.

| — | Konference, ki jih organizira konzorcij, se bodo še naprej oglaševale in dokumentirale na spletnem mestu (referenčni dokumenti, dnevni redi, predstavitve, videoposnetki odprtih sej, kadar bo to ustrezno). |
| --- | --- |

—

Konference, ki jih organizira konzorcij, se bodo še naprej oglaševale in dokumentirale na spletnem mestu (referenčni dokumenti, dnevni redi, predstavitve, videoposnetki odprtih sej, kadar bo to ustrezno).

| — | V posebnem razdelku na spletnem mestu se se bodo še naprej spodbujale priložnosti za izobraževanje v okviru konzorcija, vključno s tečajem e-učenja, učnimi viri, pobudo Mlade ženske in naslednja generacija, priložnosti za udeležbo v programu za strokovnjake in pripravništva. |
| --- | --- |

—

V posebnem razdelku na spletnem mestu se se bodo še naprej spodbujale priložnosti za izobraževanje v okviru konzorcija, vključno s tečajem e-učenja, učnimi viri, pobudo Mlade ženske in naslednja generacija, priložnosti za udeležbo v programu za strokovnjake in pripravništva.

| — | Vzpostavljene bodo povezave med spletnim mestom in platformo, da bi zagotovili vključevanje in redno posodabljanje vseh orodij za ozaveščanje in komunikacijo, ki jih uporablja konzorcij. |
| --- | --- |

—

Vzpostavljene bodo povezave med spletnim mestom in platformo, da bi zagotovili vključevanje in redno posodabljanje vseh orodij za ozaveščanje in komunikacijo, ki jih uporablja konzorcij.

| — | Še naprej bo vsak mesec objavljeno glasilo. Vsaka številka bo vključevala: 1) forum, prek katerega bodo lahko predstavniki mreže promovirali svoje raziskovalne dejavnosti s poudarkom na dejavnostih, ki so se začele nazadnje; b) posodobljene informacije o dejavnostih konzorcija; c) novice o dejavnostih članov mreže; d) uredniški članek, ki bo obravnaval vprašanja neširjenja orožja in razoroževanja, pomembna za politiko EU. |
| --- | --- |

—

Še naprej bo vsak mesec objavljeno glasilo. Vsaka številka bo vključevala: 1) forum, prek katerega bodo lahko predstavniki mreže promovirali svoje raziskovalne dejavnosti s poudarkom na dejavnostih, ki so se začele nazadnje; b) posodobljene informacije o dejavnostih konzorcija; c) novice o dejavnostih članov mreže; d) uredniški članek, ki bo obravnaval vprašanja neširjenja orožja in razoroževanja, pomembna za politiko EU.

2.8.1   
  Produkcija poddaje konzorcija (nosilec: IISS-Europe)

Namen in opis projekta

Ta dejavnost predvideva začetek predvajanja poddaje konzorcija, ki naj bi obravnavala tematska vprašanja v pristojnosti konzorcija. V četrti fazi projekta bo v sklopu serije poddaj, ki jo bo gostil IISS-Europe, ustvarjenih največ 36 epizod.

Rezultati dejavnosti projekta

| — | Večja ozaveščenost in poznavanje v okviru institucij Unije, držav članic, civilne družbe in tretjih držav o nevarnostih, povezanih s konvencionalnim orožjem ter orožjem za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, tako da bo mogoče te nevarnosti bolje predvideti. |
| --- | --- |

—

Večja ozaveščenost in poznavanje v okviru institucij Unije, držav članic, civilne družbe in tretjih držav o nevarnostih, povezanih s konvencionalnim orožjem ter orožjem za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, tako da bo mogoče te nevarnosti bolje predvideti.

| — | Spodbujanje boljšega razumevanja strategije EU za neširjenje orožja za množično uničevanje in strategije SALW v civilni družbi. |
| --- | --- |

—

Spodbujanje boljšega razumevanja strategije EU za neširjenje orožja za množično uničevanje in strategije SALW v civilni družbi.

| — | Zagotavljanje povezave med Unijo in mrežo možganskih trustov. |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje povezave med Unijo in mrežo možganskih trustov.

| — | Upravljanje platforme, kjer si lahko možganski trusti za neširjenje orožja stalno izmenjujejo neodvisna mnenja in analize o vprašanjih širjenja orožja za množično uničevanje in konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim orožjem. |
| --- | --- |

—

Upravljanje platforme, kjer si lahko možganski trusti za neširjenje orožja stalno izmenjujejo neodvisna mnenja in analize o vprašanjih širjenja orožja za množično uničevanje in konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim orožjem.

| — | Razširitev, upravljanje in posodobitev obstoječe mreže neodvisnih možganskih trustov. |
| --- | --- |

—

Razširitev, upravljanje in posodobitev obstoječe mreže neodvisnih možganskih trustov.

| — | Omogočanje stalnega in brezplačnega prenosa dokumentov s srečanj mreže ter neodvisnih možganskih trustov, ki želijo rezultate svojih raziskav objaviti brez finančnega nadomestila. |
| --- | --- |

—

Omogočanje stalnega in brezplačnega prenosa dokumentov s srečanj mreže ter neodvisnih možganskih trustov, ki želijo rezultate svojih raziskav objaviti brez finančnega nadomestila.

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/88

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/598

z dne 5. aprila 2022

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru, glede spremembe Protokola 4 o pravilih o poreklu k navedenemu sporazumu in o razveljavitvi Sklepa (EU) 2020/2058

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(4). prvi pododstavek, v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je Unija sklenila s Sklepom 94/1/ESPJ, ES Sveta in Komisije (1), veljati pa je začel 1. januarja 1994. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je Unija sklenila s Sklepom 94/1/ESPJ, ES Sveta in Komisije (1), veljati pa je začel 1. januarja 1994.

| (2) | Protokol 4 k Sporazumu EGP določa pravila o poreklu. Na podlagi člena 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP, ustanovljen s členom 92 Sporazuma EGP (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor), odloči, da bo spremenil Protokol 4. |
| --- | --- |

(2)

Protokol 4 k Sporazumu EGP določa pravila o poreklu. Na podlagi člena 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP, ustanovljen s členom 92 Sporazuma EGP (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor), odloči, da bo spremenil Protokol 4.

| (3) | Skupni odbor bo sprejel sklep o spremembi Protokola 4 (v nadaljnjem besedilu: sklep) na naslednji seji, pred koncem leta 2023. |
| --- | --- |

(3)

Skupni odbor bo sprejel sklep o spremembi Protokola 4 (v nadaljnjem besedilu: sklep) na naslednji seji, pred koncem leta 2023.

| (4) | Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru, saj bo imel sklep pravne učinke v Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru, saj bo imel sklep pravne učinke v Uniji.

| (5) | Regionalno konvencijo o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je Unija sklenila s Sklepom Sveta 2013/94/EU (2), za Unijo pa je začela veljati 1. maja 2012. Vsebuje določbe o poreklu blaga, s katerim se trguje na podlagi zadevnih dvostranskih sporazumov o prosti trgovini, sklenjenih med pogodbenicami Konvencije, ki se uporabljajo brez poseganja v načela, določena v teh dvostranskih sporazumih. |
| --- | --- |

(5)

Regionalno konvencijo o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je Unija sklenila s Sklepom Sveta 2013/94/EU (2), za Unijo pa je začela veljati 1. maja 2012. Vsebuje določbe o poreklu blaga, s katerim se trguje na podlagi zadevnih dvostranskih sporazumov o prosti trgovini, sklenjenih med pogodbenicami Konvencije, ki se uporabljajo brez poseganja v načela, določena v teh dvostranskih sporazumih.

| (6) | Razprave o spremembi Konvencije so privedle do novega sklopa posodobljenih in prožnejših pravil o poreklu, ki jih je treba vključiti v Konvencijo. Do sklenitve in začetka veljavnosti spremembe Konvencije so se Pogodbenice Sporazuma EGP dogovorile, da bodo takoj, ko bo to mogoče, začele uporabljati alternativni sklop pravil o poreklu na podlagi pravil spremenjene Konvencije, ki se lahko uporabljajo dvostransko kot alternativna pravila o poreklu v razmerju do pravil, določenih v Konvenciji (v nadaljnjem besedilu: Prehodna pravila) (3). V ta namen bo sklep tudi določil Prehodna pravila. |
| --- | --- |

(6)

Razprave o spremembi Konvencije so privedle do novega sklopa posodobljenih in prožnejših pravil o poreklu, ki jih je treba vključiti v Konvencijo. Do sklenitve in začetka veljavnosti spremembe Konvencije so se Pogodbenice Sporazuma EGP dogovorile, da bodo takoj, ko bo to mogoče, začele uporabljati alternativni sklop pravil o poreklu na podlagi pravil spremenjene Konvencije, ki se lahko uporabljajo dvostransko kot alternativna pravila o poreklu v razmerju do pravil, določenih v Konvenciji (v nadaljnjem besedilu: Prehodna pravila) (3). V ta namen bo sklep tudi določil Prehodna pravila.

| (7) | Besedilo osnutka sklepa Skupnega odbora, ki je bilo podlaga za stališče Sveta v Sklepu (EU) 2020/2058 (4), so države Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta) na seji Skupnega pododbora EGP za prosti pretok blaga 30. junija 2021 iz tehničnih razlogov zavrnile. Zato bi bilo treba zaradi jasnosti in pravne varnosti Sklep (EU) 2020/2058 razveljaviti, Svet pa bi moral glede spremembe Protokola 4 določiti novo stališče Unije v Skupnem odboru. |
| --- | --- |

(7)

Besedilo osnutka sklepa Skupnega odbora, ki je bilo podlaga za stališče Sveta v Sklepu (EU) 2020/2058 (4), so države Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta) na seji Skupnega pododbora EGP za prosti pretok blaga 30. junija 2021 iz tehničnih razlogov zavrnile. Zato bi bilo treba zaradi jasnosti in pravne varnosti Sklep (EU) 2020/2058 razveljaviti, Svet pa bi moral glede spremembe Protokola 4 določiti novo stališče Unije v Skupnem odboru.

| (8) | Pogodbenice Sporazuma EGP so od 1. septembra 2021 začele med seboj na bilateralni podlagi uporabljati prehodna pravila. Zato je primerno, da se sklep uporablja retroaktivno od 1. septembra 2021, pod pogoji iz člena 4 Sklepa, da se zagotovi skladnost pri uporabi pravil o poreklu v EGP. |
| --- | --- |

(8)

Pogodbenice Sporazuma EGP so od 1. septembra 2021 začele med seboj na bilateralni podlagi uporabljati prehodna pravila. Zato je primerno, da se sklep uporablja retroaktivno od 1. septembra 2021, pod pogoji iz člena 4 Sklepa, da se zagotovi skladnost pri uporabi pravil o poreklu v EGP.

| (9) | Stališče Unije v okviru Skupnega odbora bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa – |
| --- | --- |

(9)

Stališče Unije v okviru Skupnega odbora bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru, glede spremembe Protokola 4 k navedenemu sporazumu, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora, priloženem temu sklepu.

Člen 2

Sklep (EU) 2020/2058 se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja in preneha veljati 31. decembra 2023.

V Luxembourgu, 5. aprila 2022

Za Svet

predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  Sklep 94/1/ESPJ, ES Sveta in Komisije z dne 13. decembra 1993 o sklenitvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Avstrijo, Republiko Finsko, Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško, Kraljevino Švedsko in Švicarsko konfederacijo na drugi strani (UL L 1, 3.1.1994, str. 1).

1

(2)  Sklep Sveta 2013/94/EU z dne 26. marca 2012 o sklenitvi Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (UL L 54, 26.2.2013, str. 3).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2020/2056 z dne 7. decembra 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško, glede spremembe navedenega sporazuma z nadomestitvijo Protokola št. 3 k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja (UL L 424, 15.12.2020, str 15) in Sklep Sveta (EU) 2020/2057 z dne 7. decembra 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo, glede spremembe navedenega sporazuma z nadomestitvijo Protokola št. 3 k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja (UL L 424, 15.12.2020, str. 17).

3

(4)  Sklep Sveta (EU) 2020/2058 z dne 7. decembra 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru, glede spremembe Protokola 4 (o pravilih o poreklu) k navedenemu sporazumu (UL L 424, 15.12.2020, str. 19).

4

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../2022 SKUPNEGA ODBORA EGP

z dne ...

o spremembi Protokola 4 o pravilih o poreklu k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 9 Sporazuma EGP se nanaša na Protokol 4 k Sporazumu EGP (v nadaljnjem besedilu: Protokol 4), ki določa pravila o poreklu. |
| --- | --- |

(1)

Člen 9 Sporazuma EGP se nanaša na Protokol 4 k Sporazumu EGP (v nadaljnjem besedilu: Protokol 4), ki določa pravila o poreklu.

| (2) | Regionalna konvencija o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (1) (v nadaljnjem besedilu: PEM Konvencija ) je namenjena prenosu sedanjih dvostranskih sistemov pravil o poreklu, vzpostavljenih v dvostranskih sporazumih o prosti trgovini, sklenjenih med pogodbenicami PEM Konvencije, v večstranski okvir, brez poseganja v načela, določena v teh dvostranskih sporazumih. |
| --- | --- |

(2)

Regionalna konvencija o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (1) (v nadaljnjem besedilu: PEM Konvencija ) je namenjena prenosu sedanjih dvostranskih sistemov pravil o poreklu, vzpostavljenih v dvostranskih sporazumih o prosti trgovini, sklenjenih med pogodbenicami PEM Konvencije, v večstranski okvir, brez poseganja v načela, določena v teh dvostranskih sporazumih.

| (3) | Unija, Norveška in Lihtenštajn so PEM Konvencijo podpisali 15. junija 2011, Islandija pa jo je podpisala 30. junija 2011. |
| --- | --- |

(3)

Unija, Norveška in Lihtenštajn so PEM Konvencijo podpisali 15. junija 2011, Islandija pa jo je podpisala 30. junija 2011.

| (4) | Unija, Norveška, Islandija in Lihtenštajn so deponirali svoje listine o sprejetju pri depozitarju PEM Konvencije 26. marca 2012, 9. novembra 2011, 12. marca 2012 oziroma 28. novembra 2011. Zato je PEM Konvencija v skladu s členom 10(3) PEM Konvencije za Lihtenštajn in Norveško začela veljati 1. januarja 2012, za Islandijo in Unijo pa 1. maja 2012. |
| --- | --- |

(4)

Unija, Norveška, Islandija in Lihtenštajn so deponirali svoje listine o sprejetju pri depozitarju PEM Konvencije 26. marca 2012, 9. novembra 2011, 12. marca 2012 oziroma 28. novembra 2011. Zato je PEM Konvencija v skladu s členom 10(3) PEM Konvencije za Lihtenštajn in Norveško začela veljati 1. januarja 2012, za Islandijo in Unijo pa 1. maja 2012.

| (5) | Do sklenitve in začetka veljavnosti spremembe PEM Konvencije so se pogodbenice Sporazuma EGP dogovorile, da bodo uporabljale alternativni sklop pravil o poreklu na podlagi pravil spremenjene PEM Konvencije, ki se lahko uporabljajo dvostransko kot alternativna pravila o poreklu v razmerju do pravil, določenih v PEM Konvenciji, in sicer s tem, da se doda Dodatek A k Protokolu 4. |
| --- | --- |

(5)

Do sklenitve in začetka veljavnosti spremembe PEM Konvencije so se pogodbenice Sporazuma EGP dogovorile, da bodo uporabljale alternativni sklop pravil o poreklu na podlagi pravil spremenjene PEM Konvencije, ki se lahko uporabljajo dvostransko kot alternativna pravila o poreklu v razmerju do pravil, določenih v PEM Konvenciji, in sicer s tem, da se doda Dodatek A k Protokolu 4.

| (6) | Protokol 4 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Protokol 4 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protokol 4 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati [...] pod pogojem, da so bila predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (*1). Uporablja se od 1. septembra 2021.

Člen 3

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

Člen 4

Za namene uporabe tega sklepa se lahko dokazila o poreklu za izvoz, opravljen med 1. septembrom 2021 in datumom začetka veljavnosti tega sklepa, izdajo naknadno.

V ...,

Za Skupni odbor EGP

predsednik

sekretarja

Skupnega odbora EGP

---

(1)  
  UL EU L 54, 26.2.2013, str. 4.

1

(*1)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]

*1

---

PRILOGA

K SKLEPU SKUPNEGA ODBORA EGP št. .../...

Na koncu Protokola 4 se vstavi:

„DODATEK A

ALTERNATIVNA VELJAVNA PRAVILA O POREKLU

Pravila za neobvezno uporabo med pogodbenicami Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (PEM Konvencija) do sklenitve in začetka veljavnosti spremembe PEM Konvencije

(v nadaljnjem besedilu: Pravila ali Prehodna pravila)

OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ IN NAČINI UPRAVNEGA SODELOVANJA

KAZALO

| NASLOV I | SPLOŠNE DOLOČBE |
| --- | --- |

NASLOV I

| Člen 1 | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

Člen 1

| NASLOV II | OPREDELITEV POJMA ‚IZDELKI S POREKLOM‘ |
| --- | --- |

NASLOV II

| Člen 2 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

Člen 2

| Člen 3 | V celoti pridobljeni izdelki |
| --- | --- |

Člen 3

| Člen 4 | Zadostni postopki obdelave ali predelave |
| --- | --- |

Člen 4

| Člen 5 | Dovoljeno odstopanje |
| --- | --- |

Člen 5

| Člen 6 | Nezadostni postopki obdelave ali predelave |
| --- | --- |

Člen 6

| Člen 7 | Kumulacija porekla |
| --- | --- |

Člen 7

| Člen 8 | Pogoji za uporabo kumulacije porekla |
| --- | --- |

Člen 8

| Člen 9 | Enota kvalifikacije |
| --- | --- |

Člen 9

| Člen 10 | Kompleti |
| --- | --- |

Člen 10

| Člen 11 | Nevtralne sestavine |
| --- | --- |

Člen 11

| Člen 12 | Ločeno knjigovodsko izkazovanje |
| --- | --- |

Člen 12

| NASLOV III | ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA |
| --- | --- |

NASLOV III

| Člen 13 | Načelo teritorialnosti |
| --- | --- |

Člen 13

| Člen 14 | Nespreminjanje |
| --- | --- |

Člen 14

| Člen 15 | Razstave |
| --- | --- |

Člen 15

| NASLOV IV | POVRAČILO ALI IZVZETJE |
| --- | --- |

NASLOV IV

| Člen 16 | Povračilo ali izvzetje od carin |
| --- | --- |

Člen 16

| NASLOV V | DOKAZILO O POREKLU |
| --- | --- |

NASLOV V

| Člen 17 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

Člen 17

| Člen 18 | Pogoji za izjavo o poreklu |
| --- | --- |

Člen 18

| Člen 19 | Pooblaščeni izvoznik |
| --- | --- |

Člen 19

| Člen 20 | Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 |
| --- | --- |

Člen 20

| Člen 21 | Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 |
| --- | --- |

Člen 21

| Člen 22 | Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 |
| --- | --- |

Člen 22

| Člen 23 | Veljavnost dokazila o poreklu |
| --- | --- |

Člen 23

| Člen 24 | Proste cone |
| --- | --- |

Člen 24

| Člen 25 | Uvozne zahteve |
| --- | --- |

Člen 25

| Člen 26 | Uvoz po delih |
| --- | --- |

Člen 26

| Člen 27 | Izjeme pri dokazilu o poreklu |
| --- | --- |

Člen 27

| Člen 28 | Razlike in oblikovne napake |
| --- | --- |

Člen 28

| Člen 29 | Izjave dobavitelja |
| --- | --- |

Člen 29

| Člen 30 | Zneski, izraženi v eurih |
| --- | --- |

Člen 30

| NASLOV VI | NAČELA SODELOVANJA IN DOKUMENTARNA DOKAZILA |
| --- | --- |

NASLOV VI

| Člen 31 | Dokumentarna dokazila, hranjenje dokazil o poreklu in dokazilnih listin |
| --- | --- |

Člen 31

| Člen 32 | Reševanje sporov |
| --- | --- |

Člen 32

| NASLOV VII | UPRAVNO SODELOVANJE |
| --- | --- |

NASLOV VII

| Člen 33 | Obveščanje in sodelovanje |
| --- | --- |

Člen 33

| Člen 34 | Preverjanje dokazil o poreklu |
| --- | --- |

Člen 34

| Člen 35 | Preverjanje izjav dobavitelja |
| --- | --- |

Člen 35

| Člen 36 | Kazni |
| --- | --- |

Člen 36

| NASLOV VIII | UPORABA DODATKA A |
| --- | --- |

NASLOV VIII

| Člen 37 | Lihtenštajn |
| --- | --- |

Člen 37

| Člen 38 | Republika San Marino |
| --- | --- |

Člen 38

| Člen 39 | Kneževina Andora |
| --- | --- |

Člen 39

| Člen 40 | Ceuta in Melilla |
| --- | --- |

Člen 40

Seznam prilog

| PRILOGA I: | Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II |
| --- | --- |

PRILOGA I:

| PRILOGA II: | Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da bi lahko izdelani izdelek pridobil status blaga s poreklom |
| --- | --- |

PRILOGA II:

| PRILOGA III: | Besedilo izjave o poreklu |
| --- | --- |

PRILOGA III:

| PRILOGA IV: | Vzorec potrdila o gibanju blaga EUR.1 in zahtevka za potrdilo o gibanju blaga EUR.1 |
| --- | --- |

PRILOGA IV:

| PRILOGA V: | Posebni pogoji v zvezi z izdelki s poreklom iz Ceute in Melille |
| --- | --- |

PRILOGA V:

| PRILOGA VI: | Izjava dobavitelja |
| --- | --- |

PRILOGA VI:

| PRILOGA VII: | Dolgoročna izjava dobavitelja |
| --- | --- |

PRILOGA VII:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

V teh pravilih:

| (a) | ‚pogodbenica uporabnica‘ pomeni pogodbenico PEM Konvencije , ki ta pravila vključi v svoje dvostranske preferencialne trgovinske sporazume z drugo pogodbenico Konvencije PEM ter vključuje pogodbenice Sporazuma EGP; |
| --- | --- |

(a)

‚pogodbenica uporabnica‘ pomeni pogodbenico PEM Konvencije , ki ta pravila vključi v svoje dvostranske preferencialne trgovinske sporazume z drugo pogodbenico Konvencije PEM ter vključuje pogodbenice Sporazuma EGP;

| (b) | ‚poglavja‘, ‚tarifne številke‘ in ‚tarifne podštevilke‘ pomeni poglavja, tarifne številke in tarifne podštevilke (štirištevilčne ali šestštevilčne kode), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljnjem besedilu: harmonizirani sistem), s spremembami v skladu s Priporočilom Sveta za carinsko sodelovanje z dne 26. junija 2004; |
| --- | --- |

(b)

‚poglavja‘, ‚tarifne številke‘ in ‚tarifne podštevilke‘ pomeni poglavja, tarifne številke in tarifne podštevilke (štirištevilčne ali šestštevilčne kode), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljnjem besedilu: harmonizirani sistem), s spremembami v skladu s Priporočilom Sveta za carinsko sodelovanje z dne 26. junija 2004;

| (c) | ‚uvrščen‘ pomeni uvrstitev blaga pod določeno tarifno številko ali tarifno podštevilko harmoniziranega sistema; |
| --- | --- |

(c)

‚uvrščen‘ pomeni uvrstitev blaga pod določeno tarifno številko ali tarifno podštevilko harmoniziranega sistema;

| (d) | ‚pošiljka‘ pomeni izdelke, ki so:






  (i) | poslani hkrati od enega izvoznika k enemu prejemniku ali |
| --- | --- | --- |

(d)

‚pošiljka‘ pomeni izdelke, ki so:

(i)

poslani hkrati od enega izvoznika k enemu prejemniku ali

| (ii) | zajeti v eni sami prevozni listini, s katero izvoznik te izdelke dobavlja prejemniku, ali, če ni takšnega dokumenta, zajeti na enem računu; |
| --- | --- |

(ii)

zajeti v eni sami prevozni listini, s katero izvoznik te izdelke dobavlja prejemniku, ali, če ni takšnega dokumenta, zajeti na enem računu;

| (e) | ‚carinski organi pogodbenice ali pogodbenice uporabnice‘ za Evropsko unijo pomeni kateri koli carinski organ države članice Evropske unije; |
| --- | --- |

(e)

‚carinski organi pogodbenice ali pogodbenice uporabnice‘ za Evropsko unijo pomeni kateri koli carinski organ države članice Evropske unije;

| (f) | ‚carinska vrednost‘ pomeni vrednost, določeno v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (Sporazum STO o carinski vrednosti); |
| --- | --- |

(f)

‚carinska vrednost‘ pomeni vrednost, določeno v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (Sporazum STO o carinski vrednosti);

| (g) | ‚cena franko tovarna‘ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna plača proizvajalcu v EGP, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če ta cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov in vse druge stroške v zvezi s proizvodnjo, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka. Kadar je zadnja obdelava ali predelava oddana proizvajalcu kot podizvajalcu, se izraz ‚proizvajalec‘ nanaša na podjetje, ki je podizvajalca zaposlilo.
  Kadar dejanska cena ne odraža vseh stroškov, povezanih z izdelavo izdelka, ki so dejansko nastali v EGP, cena franko tovarna pomeni vsoto vseh navedenih stroškov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka; |
| --- | --- |

(g)

‚cena franko tovarna‘ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna plača proizvajalcu v EGP, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če ta cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov in vse druge stroške v zvezi s proizvodnjo, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka. Kadar je zadnja obdelava ali predelava oddana proizvajalcu kot podizvajalcu, se izraz ‚proizvajalec‘ nanaša na podjetje, ki je podizvajalca zaposlilo.

Kadar dejanska cena ne odraža vseh stroškov, povezanih z izdelavo izdelka, ki so dejansko nastali v EGP, cena franko tovarna pomeni vsoto vseh navedenih stroškov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka;

| (h) | ‚zamenljivi material‘ ali ‚zamenljivi izdelek‘ pomeni material ali izdelek, ki je enake vrste in tržne kakovosti, z enakimi tehničnimi in fizičnimi lastnostmi in ki se ga med seboj ne da ločiti; |
| --- | --- |

(h)

‚zamenljivi material‘ ali ‚zamenljivi izdelek‘ pomeni material ali izdelek, ki je enake vrste in tržne kakovosti, z enakimi tehničnimi in fizičnimi lastnostmi in ki se ga med seboj ne da ločiti;

| (i) | ‚blago‘ pomeni oboje, material in izdelek; |
| --- | --- |

(i)

‚blago‘ pomeni oboje, material in izdelek;

| (j) | ‚izdelava‘ pomeni vsako obdelavo ali predelavo, vključno s sestavljanjem; |
| --- | --- |

(j)

‚izdelava‘ pomeni vsako obdelavo ali predelavo, vključno s sestavljanjem;

| (k) | ‚material‘ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja za izdelavo izdelka; |
| --- | --- |

(k)

‚material‘ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja za izdelavo izdelka;

| (l) | ‚največja dovoljena vsebnost materialov brez porekla‘ pomeni največjo vsebnost materialov brez porekla, ki je dovoljena, da se izdelava šteje za zadostno obdelavo ali predelavo, da se izdelku dodeli status izdelka s poreklom. Izražena je lahko v odstotku cene izdelka franko tovarna ali v deležu neto mase teh uporabljenih materialov, ki se uvrščajo pod določeno skupino poglavij, poglavje, tarifno številko ali tarifno podštevilko; |
| --- | --- |

(l)

‚največja dovoljena vsebnost materialov brez porekla‘ pomeni največjo vsebnost materialov brez porekla, ki je dovoljena, da se izdelava šteje za zadostno obdelavo ali predelavo, da se izdelku dodeli status izdelka s poreklom. Izražena je lahko v odstotku cene izdelka franko tovarna ali v deležu neto mase teh uporabljenih materialov, ki se uvrščajo pod določeno skupino poglavij, poglavje, tarifno številko ali tarifno podštevilko;

| (m) | ‚izdelek‘ pomeni izdelek, ki se izdeluje, četudi je namenjen za poznejšo uporabo v drugem postopku izdelave; |
| --- | --- |

(m)

‚izdelek‘ pomeni izdelek, ki se izdeluje, četudi je namenjen za poznejšo uporabo v drugem postopku izdelave;

| (n) | ‚ozemlje‘ vključuje kopensko ozemlje, celinske vode in teritorialno morje pogodbenic Sporazuma EGP, za katere se uporablja Sporazum EGP; |
| --- | --- |

(n)

‚ozemlje‘ vključuje kopensko ozemlje, celinske vode in teritorialno morje pogodbenic Sporazuma EGP, za katere se uporablja Sporazum EGP;

| (o) | ‚dodana vrednost‘ je cena izdelka franko tovarna z odbitkom carinske vrednosti vseh vključenih materialov s poreklom iz drugih pogodbenic uporabnic, za katere se uporablja kumulacija, če pa ta ni znana ali se je ne da ugotoviti, je to prva preverljiva cena, plačana za materiale v EGP; |
| --- | --- |

(o)

‚dodana vrednost‘ je cena izdelka franko tovarna z odbitkom carinske vrednosti vseh vključenih materialov s poreklom iz drugih pogodbenic uporabnic, za katere se uporablja kumulacija, če pa ta ni znana ali se je ne da ugotoviti, je to prva preverljiva cena, plačana za materiale v EGP;

| (p) | ‚vrednost materialov‘ pomeni carinsko vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se je ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v EGP. Kadar je treba ugotoviti vrednost uporabljenih materialov s poreklom, se določbe te točke smiselno uporabljajo. |
| --- | --- |

(p)

‚vrednost materialov‘ pomeni carinsko vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se je ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v EGP. Kadar je treba ugotoviti vrednost uporabljenih materialov s poreklom, se določbe te točke smiselno uporabljajo.

NASLOV II

NASLOV II

OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“

OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“

Člen 2

Splošne zahteve

1.   Za namene izvajanja Sporazuma EGP se naslednji izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz EGP:

| (a) | izdelki, ki so v celoti pridobljeni v EGP v smislu člena 3; |
| --- | --- |

(a)

izdelki, ki so v celoti pridobljeni v EGP v smislu člena 3;

| (b) | izdelki, ki so pridobljeni v EGP in vsebujejo materiale, ki niso bili v celoti pridobljeni v EGP, pod pogojem, da so bili taki materiali tam zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 4. |
| --- | --- |

(b)

izdelki, ki so pridobljeni v EGP in vsebujejo materiale, ki niso bili v celoti pridobljeni v EGP, pod pogojem, da so bili taki materiali tam zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 4.

Za ta namen se ozemlja pogodbenic Sporazuma EGP, za katere se uporablja Sporazum, obravnavajo kot enotno ozemlje.

2.   Ne glede na odstavek 1 je ozemlje Kneževine Lihtenštajn za namene določanja porekla izdelkov iz tabel I in II Protokola 3 izključeno iz ozemlja EGP in se takšni izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz EGP samo, če so bili bodisi v celoti pridobljeni bodisi zadosti obdelani ali predelani na ozemljih drugih pogodbenic Sporazuma EGP.

Člen 3

V celoti pridobljeni izdelki

1.   Naslednji izdelki se štejejo za v celoti pridobljene izdelke v EGP:

| (a) | mineralni izdelki in naravna voda, pridobljeni iz njenih tal ali morskega dna; |
| --- | --- |

(a)

mineralni izdelki in naravna voda, pridobljeni iz njenih tal ali morskega dna;

| (b) | rastline, vključno z vodnimi rastlinami, in rastlinski izdelki, ki se tam gojijo ali pobirajo; |
| --- | --- |

(b)

rastline, vključno z vodnimi rastlinami, in rastlinski izdelki, ki se tam gojijo ali pobirajo;

| (c) | žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene; |
| --- | --- |

(c)

žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene;

| (d) | proizvodi iz živih, tam vzrejenih živali; |
| --- | --- |

(d)

proizvodi iz živih, tam vzrejenih živali;

| (e) | proizvodi, pridobljeni iz zaklanih, tam skotenih ali izvaljenih in vzrejenih živali; |
| --- | --- |

(e)

proizvodi, pridobljeni iz zaklanih, tam skotenih ali izvaljenih in vzrejenih živali;

| (f) | proizvodi, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom; |
| --- | --- |

(f)

proizvodi, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

| (g) | proizvodi iz akvakulture, pri čemer so se ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji tam razvili ali so bili tam vzrejeni iz jajčec, ličink, ribje zalege ali mladic; |
| --- | --- |

(g)

proizvodi iz akvakulture, pri čemer so se ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji tam razvili ali so bili tam vzrejeni iz jajčec, ličink, ribje zalege ali mladic;

| (h) | proizvodi morskega ribolova in drugi morski proizvodi, pridobljeni z njenimi plovili zunaj teritorialnega morja; |
| --- | --- |

(h)

proizvodi morskega ribolova in drugi morski proizvodi, pridobljeni z njenimi plovili zunaj teritorialnega morja;

| (i) | proizvodi, izdelani na njenih predelovalnih ladjah izključno iz proizvodov, navedenih v točki (h); |
| --- | --- |

(i)

proizvodi, izdelani na njenih predelovalnih ladjah izključno iz proizvodov, navedenih v točki (h);

| (j) | tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za reciklažo surovin; |
| --- | --- |

(j)

tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za reciklažo surovin;

| (k) | odpadki in ostanki tam opravljenih proizvodnih postopkov; |
| --- | --- |

(k)

odpadki in ostanki tam opravljenih proizvodnih postopkov;

| (l) | proizvodi, pridobljeni z morskega dna ali podzemlja zunaj njenega teritorialnega morja, pod pogojem, da ima ta država izključno pravico za izkoriščanje tega morskega dna ali podzemlja; |
| --- | --- |

(l)

proizvodi, pridobljeni z morskega dna ali podzemlja zunaj njenega teritorialnega morja, pod pogojem, da ima ta država izključno pravico za izkoriščanje tega morskega dna ali podzemlja;

| (m) | blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, opredeljenih v točkah (a) do (l). |
| --- | --- |

(m)

blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, opredeljenih v točkah (a) do (l).

2.   Izraza ‚njena plovila‘ in ‚njene predelovalne ladje‘ v točki (h) oziroma (i) odstavka 1 se uporabljata samo za plovila in predelovalne ladje, ki izpolnjujejo vsako izmed naslednjih zahtev:

| (a) | so registrirani v državi članici Evropske unije ali državi Efte; |
| --- | --- |

(a)

so registrirani v državi članici Evropske unije ali državi Efte;

| (b) | plujejo pod zastavo države članice Evropske unije ali države Efte; |
| --- | --- |

(b)

plujejo pod zastavo države članice Evropske unije ali države Efte;

| (c) | izpolnjujejo enega izmed naslednjih pogojev:






  (i) | so v vsaj 50-odstotni lasti državljanov pogodbenic Sporazuma EGP ali |
| --- | --- | --- |

(c)

izpolnjujejo enega izmed naslednjih pogojev:

(i)

so v vsaj 50-odstotni lasti državljanov pogodbenic Sporazuma EGP ali

| (ii) | so v lasti podjetij, ki:






  — | imajo sedež in glavni kraj poslovanja v državi članici Evropske unije ali državi Efte ter |
| --- | --- | --- |

(ii)

so v lasti podjetij, ki:

—

imajo sedež in glavni kraj poslovanja v državi članici Evropske unije ali državi Efte ter

| — | so v vsaj 50 odstotni lasti pogodbenic EGP ali njihovih javnih subjektov ali državljanov teh pogodbenic. |
| --- | --- |

—

so v vsaj 50 odstotni lasti pogodbenic EGP ali njihovih javnih subjektov ali državljanov teh pogodbenic.

3.   Za namene odstavka 2 se države Efte štejejo kot ena pogodbenica uporabnica.

Člen 4

Zadostni postopki obdelave ali predelave

1.   Brez poseganja v odstavek 3 tega člena in v člen 6 se izdelki, ki niso v celoti pridobljeni v EGP, štejejo za zadosti obdelane ali predelane, kadar so za zadevno blago izpolnjeni pogoji iz seznama Priloge II.

2.   Če je izdelek, ki mu je bilo v skladu z odstavkom 1 priznano poreklo v EGP, uporabljen kot material pri izdelavi novega izdelka, se morebitni materiali brez porekla, ki so bili uporabljeni pri njegovi izdelavi, ne upoštevajo.

3.   Izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1 je treba preveriti za vsak izdelek posebej.

Vendar pa lahko carinski organi pogodbenic Sporazuma EGP v primeru, ko relevantno pravilo temelji na skladnosti z največjo dovoljeno vsebnostjo materialov brez porekla, izvoznikom dovolijo, da izračunajo ceno izdelka franko tovarna in vrednost materialov brez porekla na podlagi povprečnih vrednosti iz odstavka 4, da se upoštevajo nihanja v stroških in valutnih tečajih.

4.   Kadar se uporablja drugi pododstavek odstavka 3, se povprečna cena izdelka franko tovarna in povprečna vrednost uporabljenih materialov brez porekla izračunata tako, da se seštejejo vse cene franko tovarna, zaračunane za vse prodaje enakih izdelkov v predhodnem poslovnem letu, oziroma tako, da se sešteje vrednost vseh materialov brez porekla, uporabljenih pri izdelavi enakih izdelkov v predhodnem poslovnem letu, kot je opredeljeno v pogodbenici Sporazuma EGP, ali, kadar podatki za celotno poslovno leto niso na voljo, v krajšem obdobju, ki ne sme biti krajše od treh mesecev.

5.   Izvozniki, ki se odločijo za izračun na povprečni osnovi, morajo to metodo dosledno uporabljati med letom, ki sledi referenčnemu poslovnemu letu, ali, kadar je to primerno, med letom, ki sledi krajšemu obdobju, ki se je upoštevalo kot referenca. To metodo lahko prenehajo uporabljati, kadar ugotovijo, da so med danim poslovnim letom ali krajšim reprezentativnim obdobjem najmanj treh mesecev prenehala nihanja v stroških ali deviznih tečajih, ki so upravičevala uporabo take metode.

6.   Povprečne vrednosti iz odstavka 4 se uporabijo kot cena franko tovarna oziroma vrednost materialov brez porekla za namene doseganja skladnosti z največjo dovoljeno vsebnostjo materialov brez porekla.

Člen 5

Dovoljeno odstopanje

1.   Z odstopanjem od člena 4 in ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji s seznama iz Priloge II ne smejo uporabljati pri izdelavi določenega izdelka, vseeno lahko uporabijo, če njihova skupna neto masa ali vrednost, ocenjena za ta izdelek, ne presega:

| (a) | 15 % neto mase izdelka, ki spada v poglavja 2 in 4 do 24, z izjemo predelanih ribiških proizvodov iz poglavja 16; |
| --- | --- |

(a)

15 % neto mase izdelka, ki spada v poglavja 2 in 4 do 24, z izjemo predelanih ribiških proizvodov iz poglavja 16;

| (b) | 15 % cene izdelka franko tovarna za izdelke, ki niso zajeti v točki (a). |
| --- | --- |

(b)

15 % cene izdelka franko tovarna za izdelke, ki niso zajeti v točki (a).

Ta odstavek se ne uporablja za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema, za katere se uporabljajo odstopanja iz opomb 6 in 7 Priloge I.

2.   V skladu z odstavkom 1 tega člena ni dovoljeno preseči odstotkov za največjo dovoljeno vsebnost materialov brez porekla, kot je opredeljeno v pravilih na seznamu v Prilogi II.

3.   Odstavka 1 in 2 tega člena se ne uporabljata za izdelke, ki so v celoti pridobljeni v EGP v smislu člena 3. Kljub temu pa se brez poseganja v člen 6 in člen 9(1) odstopanja iz omenjenih odstavkov vseeno uporabljajo za izdelke, za katere pravilo iz seznama v Prilogi II zahteva, da so materiali, uporabljeni pri izdelavi tega izdelka, v celoti pridobljeni.

Člen 6

Nezadostni postopki obdelave ali predelave

1.   Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se naslednji postopki štejejo za nezadostno obdelavo ali predelavo, da bi izdelek pridobil status izdelka s poreklom, ne glede na to, ali je zadoščeno zahtevam iz člena 4:

| (a) | postopki za ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem; |
| --- | --- |

(a)

postopki za ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem;

| (b) | razstavljanje in sestavljanje tovorkov; |
| --- | --- |

(b)

razstavljanje in sestavljanje tovorkov;

| (c) | pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje; |
| --- | --- |

(c)

pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje;

| (d) | likanje tekstila ali likanje tekstila s paro; |
| --- | --- |

(d)

likanje tekstila ali likanje tekstila s paro;

| (e) | preprosti postopki barvanja in loščenja; |
| --- | --- |

(e)

preprosti postopki barvanja in loščenja;

| (f) | luščenje in delno ali popolno mletje riža; loščenje in glaziranje žit in riža; |
| --- | --- |

(f)

luščenje in delno ali popolno mletje riža; loščenje in glaziranje žit in riža;

| (g) | postopki barvanja sladkorja, dodajanja arome ali oblikovanja sladkornih kock; delno ali popolno mletje kristalnega sladkorja; |
| --- | --- |

(g)

postopki barvanja sladkorja, dodajanja arome ali oblikovanja sladkornih kock; delno ali popolno mletje kristalnega sladkorja;

| (h) | lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreščkov in zelenjave; |
| --- | --- |

(h)

lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreščkov in zelenjave;

| (i) | ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje; |
| --- | --- |

(i)

ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje;

| (j) | presejanje, prebiranje, sortiranje, uvrščanje, razvrščanje, usklajevanje (vključno s sestavljanjem kompletov izdelkov); |
| --- | --- |

(j)

presejanje, prebiranje, sortiranje, uvrščanje, razvrščanje, usklajevanje (vključno s sestavljanjem kompletov izdelkov);

| (k) | preprosto pakiranje v steklenice, konzerve, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja; |
| --- | --- |

(k)

preprosto pakiranje v steklenice, konzerve, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

| (l) | pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke in njihovo embalažo; |
| --- | --- |

(l)

pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke in njihovo embalažo;

| (m) | preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne; |
| --- | --- |

(m)

preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne;

| (n) | mešanje sladkorja s katerim koli materialom; |
| --- | --- |

(n)

mešanje sladkorja s katerim koli materialom;

| (o) | enostavno dodajanje vode ali redčenje, izsuševanje ali denaturacija izdelkov; |
| --- | --- |

(o)

enostavno dodajanje vode ali redčenje, izsuševanje ali denaturacija izdelkov;

| (p) | enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele; |
| --- | --- |

(p)

enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele;

| (q) | zakol živali; |
| --- | --- |

(q)

zakol živali;

| (r) | kombinacija dveh ali več postopkov, opisanih v točkah (a) do (q); |
| --- | --- |

(r)

kombinacija dveh ali več postopkov, opisanih v točkah (a) do (q);

2.   Pri presoji, ali se obdelava ali predelava, opravljena na posameznem izdelku, šteje za nezadostno v smislu odstavka 1, se upoštevajo vsi postopki, opravljeni na tem izdelku v EGP.

Člen 7

Kumulacija porekla

1.   Brez poseganja v člen 2 izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz EGPče so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz katere koli pogodbenice uporabnice da obdelava ali predelava, opravljena v EGP, presega postopke iz člena 6. Ni potrebno, da so taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

2.   Kadar obdelava ali predelava, ki se opravlja v EGP, ne presega postopkov iz člena 6, se šteje, da ima izdelek, pridobljen z uporabo materialov s poreklom iz katere koli druge pogodbenice uporabnice, poreklo v EGP samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov s poreklom iz katere koli druge pogodbenice uporabnice. Če ni tako, se pridobljeni izdelek šteje za izdelek s poreklom iz pogodbenice uporabnice, ki je prispevala največjo vrednost uporabljenih materialov s poreklom pri izdelavi v EGP.

3.   Brez poseganja v člen 2 in ob izključitvi izdelkov iz poglavij 50 do 63 se obdelava ali predelava, opravljena v pogodbenici uporabnici, ki ni pogodbenica Sporazuma EGP, šteje, kakor da je bila opravljena v EGP, kadar so pridobljeni izdelki deležni nadaljnje obdelave ali predelave v EGP.

4.   Brez poseganja v člen 2 se za izdelke, ki se uvrščajo v poglavja 50 do 63, in samo za namene dvostranske trgovine med pogodbenicami Sporazuma EGP obdelava ali predelava, opravljena v pogodbenici uvoznici Sporazuma EGP, šteje, kakor da je bila opravljena v EGP, kadar se izdelki v EGP naknadno obdelajo ali predelajo.

Za namene tega odstavka se udeleženke stabilizacijsko-pridružitvenega procesa Evropske unije in Republika Moldavija štejejo kot ena pogodbenica uporabnica.

5.   Pogodbenice Sporazuma EGP imajo možnost, da s sklepom Skupnega odbora EGP razširijo uporabo odstavka 3 tega člena na uvoz izdelkov iz poglavij 50 do 63.

6.   Za namene kumulacije v smislu odstavkov 3 do 5 tega člena se za izdelke s poreklom šteje, da imajo poreklo iz EGP samo, če obdelava ali predelava, ki je bila tam izvedena, presega postopke iz člena 6.

7.   Izdelki s poreklom iz ene od pogodbenic uporabnic, ki niso obdelani ali predelani v EGP, ohranijo svoje poreklo, če se izvozijo v eno od drugih pogodbenic Sporazuma EGP.

Člen 8

Pogoji za uporabo kumulacije porekla

1.   Kumulacija, predvidena v členu 7, se lahko uporablja le pod pogojem, da:

| (a) | velja med pogodbenicami uporabnicami, ki sodelujejo pri pridobitvi statusa izdelka s poreklom, in pogodbenico Sporazuma EGP preferencialni trgovinski sporazum v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (GATT) ter |
| --- | --- |

(a)

velja med pogodbenicami uporabnicami, ki sodelujejo pri pridobitvi statusa izdelka s poreklom, in pogodbenico Sporazuma EGP preferencialni trgovinski sporazum v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (GATT) ter

| (b) | je blago pridobilo status blaga s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz teh pravil. |
| --- | --- |

(b)

je blago pridobilo status blaga s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz teh pravil.

2.   Obvestila o izpolnjevanju potrebnih zahtev za uporabo kumulacije se objavijo v Uradnem listu Evropske unije (serija C) in v uradni publikaciji v drugih pogodbenicah Sporazuma EGP, v skladu z njihovimi lastnimi postopki.

Kumulacija iz člena 7 se uporablja od datuma, ki je naveden v teh obvestilih.

Pogodbenice Sporazuma EGP Evropski komisiji sporočijo podrobnosti zadevnih sporazumov, sklenjenih z drugimi pogodbenicami uporabnicami, vključno z datumi začetka veljavnosti teh pravil.

3.   Dokazilo o poreklu mora vključevati izjavo v angleškem jeziku ‚CUMULATION APPLIED WITH (ime ustrezne pogodbenice uporabnice / pogodbenic uporabnic v angleškem jeziku)‘, če so izdelki pridobili status izdelka s poreklom z uporabo kumulacije porekla v skladu s členom 7.

V primerih ko se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 uporabi kot dokazilo o poreklu, se ta izjava navede v polju 7 potrdila o gibanju blaga EUR.1.

4.   Pogodbenice Sporazuma EGP lahko odločijo, da se za izdelke, ki se izvažajo v EGP in so pridobili status izdelka s poreklom z uporabo kumulacije porekla v skladu s členom 7, opusti obveznost vključitve izjave iz odstavka 3 tega člena v dokazilo o poreklu (1).

Pogodbenice Sporazuma EGP Evropsko komisijo uradno obvestijo o opustitvi v skladu s členom 8(2).

Člen 9

Enota kvalifikacije

1.   Enota kvalifikacije za uporabo teh pravil je določen izdelek, ki se šteje za osnovno enoto, kadar se določa uvrstitev blaga ob uporabi nomenklature harmoniziranega sistema. Iz tega sledi:

| (a) | kadar se izdelek, ki ga sestavlja skupina izdelkov ali je sestavljen iz izdelkov, uvršča po pogojih harmoniziranega sistema v eno tarifno številko, potem celota pomeni enoto kvalifikacije; |
| --- | --- |

(a)

kadar se izdelek, ki ga sestavlja skupina izdelkov ali je sestavljen iz izdelkov, uvršča po pogojih harmoniziranega sistema v eno tarifno številko, potem celota pomeni enoto kvalifikacije;

| (b) | kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi teh pravil vsak izdelek obravnavati posebej. |
| --- | --- |

(b)

kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi teh pravil vsak izdelek obravnavati posebej.

2.   Kadar je v skladu s splošnim pravilom 5 harmoniziranega sistema embalaža vključena v izdelek zaradi uvrščanja, mora biti vključena tudi pri določanju porekla.

3.   Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in so vključeni v njeno ceno franko tovarna, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.

Člen 10

Kompleti

Kompleti, opredeljeni v splošnem pravilu 3 harmoniziranega sistema, se obravnavajo kot izdelki s poreklom, če so vsi sestavni deli izdelki s poreklom.

Kadar je komplet sestavljen iz izdelkov s poreklom in izdelkov brez porekla, se komplet kot celota obravnava kot izdelek s poreklom, pod pogojem, da vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene kompleta franko tovarna.

Člen 11

Nevtralne sestavine

Pri presoji, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla naslednjih sestavin, ki bi lahko bile uporabljene pri njegovi izdelavi:

| (a) | energija in gorivo; |
| --- | --- |

(a)

energija in gorivo;

| (b) | naprave in oprema; |
| --- | --- |

(b)

naprave in oprema;

| (c) | stroji in orodja; |
| --- | --- |

(c)

stroji in orodja;

| (d) | katero koli drugo blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka. |
| --- | --- |

(d)

katero koli drugo blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka.

Člen 12

Ločeno knjigovodsko izkazovanje

1.   Če so bili pri obdelavi ali predelavi izdelka uporabljeni zamenljivi materiali s poreklom in brez porekla, lahko gospodarski subjekti zagotovijo upravljanje materialov z metodo ločenega knjigovodskega izkazovanja, ne da bi bili materiali skladiščeni ločeno.

2.   Gospodarski subjekti lahko zagotovijo upravljanje zamenljivih izdelkov s poreklom in brez porekla iz tarifne številke 1701 z uporabo metode ločenega knjigovodskega izkazovanja, ne da bi bili izdelki skladiščeni ločeno.

3.   Pogodbenice Sporazuma EGP lahko določijo, da je za uporabo ločenega knjigovodskega izkazovanja potrebno predhodno dovoljenje carinskih organov. Carinski organi lahko izdajo dovoljenje pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, in spremljajo njegovo uporabo. Carinski organi lahko dovoljenje kadar koli odvzamejo, če ga upravičenec kakor koli nepravilno uporablja ali ne izpolnjuje katerega od drugih pogojev iz teh pravil.

Z ločenim knjigovodskim izkazovanjem se mora zagotoviti, da je število izdelkov, ki se lahko štejejo za ‚izdelke s poreklom iz EGP‘ v vsakem trenutku enako ali manjše številu, ki bi ga dobili z uporabo metode fizičnega ločevanja zalog.

Metoda se uporablja in njena uporaba se beleži na podlagi splošnih računovodskih načel, ki se uporabljajo v pogodbenici Sporazuma EGP.

4.   Upravičenec do metode iz odstavkov 1 in 2 izda oziroma zaprosi za dokazila o poreklu za zalogo izdelkov, za katere se lahko šteje, da imajo poreklo v EGP. Na zahtevo carinskih organov mora uporabnik dati izjavo o tem, kako upravlja zaloge.

NASLOV III

NASLOV III

ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA

ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA

Člen 13

Načelo teritorialnosti

1.   Pogoji iz naslova II morajo biti v EGP ves čas izpolnjeni.

2.   Če se izdelki s poreklom, izvoženi iz EGP v drugo državo, vrnejo, se morajo šteti za izdelke brez porekla, razen če se lahko carinskim organom zadovoljivo dokaže naslednje:

| (a) | vrnjeni izdelki so isti kot izdelki, ki so bili izvoženi, ter |
| --- | --- |

(a)

vrnjeni izdelki so isti kot izdelki, ki so bili izvoženi, ter

| (b) | na njih se medtem, ko so bili v drugi državi, ali med izvozom niso opravili nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se izdelki ohranijo v dobrem stanju. |
| --- | --- |

(b)

na njih se medtem, ko so bili v drugi državi, ali med izvozom niso opravili nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se izdelki ohranijo v dobrem stanju.

3.   Na pridobitev statusa blaga s poreklom v skladu s pogoji iz naslova II ne vpliva obdelava ali predelava, opravljena zunaj EGP na materialih, izvoženih iz EGP in tja ponovno uvoženih, pod pogojem, da:

| (a) | so zadevni materiali v celoti pridobljeni v EGP ali so bili pred njihovim izvozom obdelani ali predelani bolj, kot zahtevajo postopki iz člena 6 ter |
| --- | --- |

(a)

so zadevni materiali v celoti pridobljeni v EGP ali so bili pred njihovim izvozom obdelani ali predelani bolj, kot zahtevajo postopki iz člena 6 ter

| (b) | se lahko carinskim organom zadovoljivo dokaže, da:






  (i) | so se ponovno uvoženi izdelki pridobili z obdelavo ali predelavo izvoženih materialov ter |
| --- | --- | --- |

(b)

se lahko carinskim organom zadovoljivo dokaže, da:

(i)

so se ponovno uvoženi izdelki pridobili z obdelavo ali predelavo izvoženih materialov ter

| (ii) | skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj EGP ob uporabi tega člena, ne presega 10 % cene končnega izdelka franko tovarna, za katerega se uveljavlja status blaga s poreklom. |
| --- | --- |

(ii)

skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj EGP ob uporabi tega člena, ne presega 10 % cene končnega izdelka franko tovarna, za katerega se uveljavlja status blaga s poreklom.

4.   Za namene odstavka 3 tega člena se pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom iz naslova II ne uporabljajo za obdelavo ali predelavo, opravljeno zunaj EGP. Kadar pa se v seznamu v Prilogi II za določitev statusa blaga s poreklom za končni izdelek uporablja pravilo, ki določa največjo vrednost vseh vključenih materialov brez porekla, skupna vrednost materialov brez porekla, vključenih na ozemlju zadevne pogodbenice Sporazuma EGP in upoštevana skupaj s skupno dodano vrednostjo, pridobljeno zunaj EGP z uporabo tega člena, ne sme presegati navedenega odstotka.

5.   Za uporabo odstavkov 3 in 4 ‚skupna dodana vrednost‘ pomeni vse stroške, nastale zunaj EGP, vključno z vrednostjo tam vključenih materialov.

6.   Odstavka 3 in 4 tega člena se ne uporabljata za izdelke, ki ne izpolnjujejo pogojev, določenih na seznamu Priloge II, ali za izdelke, ki se lahko štejejo za zadosti obdelane ali predelane samo ob uporabi splošno dovoljenega odstopanja iz člena 5.

7.   Vsaka obdelava ali predelava, ki je zajeta s tem členom, opravljena zunaj EGP, se opravi v skladu s postopki pasivnega oplemenitenja ali podobnimi postopki.

Člen 14

Nespreminjanje izdelkov

1.   Preferencialna obravnava, predvidena v Sporazumu EGP, se uporablja samo za izdelke, ki izpolnjujejo zahteve iz teh pravil in so prijavljeni za uvoz v pogodbenici Sporazuma EGP, pod pogojem, da so ti izdelki enaki tistim, ki se izvažajo iz pogodbenice izvoznice Sporazuma EGP. Preden se izdelki deklarirajo za domačo uporabo, ne smejo biti na noben način spremenjeni ali preoblikovani, niti se na njih ne smejo opraviti nikakršni postopki, razen postopkov za ohranitev blaga v dobrem stanju ali za dodajanje ali pritrjevanje oznak, nalepk, pečatov ali kakršne koli dokumentacije za zagotovitev skladnosti s specifičnimi notranjimi zahtevami pogodbenice uvoznice Sporazuma EGP, pri čemer se ti postopki izvedejo pod carinskim nadzorom v tretji državi ali državah tranzita, ali delitve pošiljke.

2.   Skladiščenje izdelkov ali pošiljk se lahko izvede, če ostanejo pod nadzorom carinskih organov v tretji državi ali tretjih državah tranzita.

3.   Brez poseganja v naslov V tega dodatka je delitev pošiljk mogoča, če zadevno blago ostane pod carinskim nadzorom v tretji državi ali tretjih državah delitve.

4.   V primeru dvoma lahko pogodbenica uvoznica Sporazuma EGP od uvoznika ali njegovega zastopnika kadar koli zahteva, da predloži vse ustrezne dokumente za zagotovitev dokazov o skladnosti s tem členom, ki se lahko predložijo v kakršni koli obliki dokumentarnih dokazil, zlasti:

| (a) | s pogodbenimi dokumenti o prevozu, kot so na primer tovorni listi; |
| --- | --- |

(a)

s pogodbenimi dokumenti o prevozu, kot so na primer tovorni listi;

| (b) | z dejanskimi oziroma konkretnimi dokazili, ki temeljijo na označevanju ali številčenju tovorkov; |
| --- | --- |

(b)

z dejanskimi oziroma konkretnimi dokazili, ki temeljijo na označevanju ali številčenju tovorkov;

| (c) | s potrdilom o neposeganju, ki ga zagotovijo carinski organi države ali držav tranzita ali delitve, ali katerimi koli drugimi dokumenti, ki dokazujejo, da je blago ostalo pod carinskim nadzorom v državi ali državah tranzita ali delitve ali |
| --- | --- |

(c)

s potrdilom o neposeganju, ki ga zagotovijo carinski organi države ali držav tranzita ali delitve, ali katerimi koli drugimi dokumenti, ki dokazujejo, da je blago ostalo pod carinskim nadzorom v državi ali državah tranzita ali delitve ali

| (d) | s kakršnim koli dokazilom v zvezi z blagom samim. |
| --- | --- |

(d)

s kakršnim koli dokazilom v zvezi z blagom samim.

Člen 15

Razstave

1.   Za izdelke s poreklom, ki se pošiljajo na razstavo v drugo državo, razen tistih, za katere se uporablja kumulacija v skladu s členoma 7 in 8, in se po razstavi prodajo z namenom uvoza vEGP, veljajo pri uvozu ugodnosti na podlagi Sporazuma EGP, če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da:

| (a) | je izvoznik poslal izdelke iz pogodbenice Sporazuma EGP v državo razstave in jih tam razstavil; |
| --- | --- |

(a)

je izvoznik poslal izdelke iz pogodbenice Sporazuma EGP v državo razstave in jih tam razstavil;

| (b) | je zadevni izvoznik izdelke prodal ali jih je kako drugače odstopil osebi v drugi pogodbenici Sporazuma EGP; |
| --- | --- |

(b)

je zadevni izvoznik izdelke prodal ali jih je kako drugače odstopil osebi v drugi pogodbenici Sporazuma EGP;

| (c) | so bili izdelki med razstavo ali takoj za tem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo ter |
| --- | --- |

(c)

so bili izdelki med razstavo ali takoj za tem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo ter

| (d) | izdelki od takrat, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi. |
| --- | --- |

(d)

izdelki od takrat, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi.

2.   V skladu z naslovom V tega dodatka je treba izdati ali sestaviti dokazilo o poreklu, ki se na običajen način predloži carinskim organom pogodbenice uvoznice Sporazuma EGP. Na njem morata biti navedena naziv in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahteva dodatna dokumentacija, ki dokazuje pogoje, pod katerimi so bili razstavljeni.

3.   Odstavek 1 se uporablja za vse trgovske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih z namenom prodaje tujih izdelkov in med katerimi so izdelki pod carinskim nadzorom.

NASLOV IV

NASLOV IV

POVRAČILO ALI IZVZETJE

POVRAČILO ALI IZVZETJE

Člen 16

Povračilo ali izvzetje od carin

1.   Za materiale brez porekla, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelkov, ki spadajo v poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema, s poreklom iz EGP, za katere se izda ali sestavi dokazilo o poreklu v skladu z naslovom V tega dodatka, se v pogodbenici izvoznici Sporazuma EGP ne morejo uveljavljati nobena povračila ali izvzetje od kakršnih koli carin.

2.   Prepoved iz odstavka 1 se nanaša na vsa delna ali celotna povračila, odpuste ali neplačila carin ali dajatev z enakim učinkom, ki se lahko uporabljajo v kateri koli pogodbenici izvoznici Sporazuma EGP izrecno ali posledično, za materiale, uporabljene pri izdelavi, takrat, ko se izdelki, pridobljeni iz omenjenih materialov, izvozijo, in ne, če tam ostanejo za domačo uporabo.

3.   Izvoznik izdelkov, na katere se nanaša dokazilo o poreklu, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov kadar koli predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da za materiale brez porekla, uporabljene pri izdelavi teh izdelkov, ni bilo prejeto povračilo carin in da so bile vse carine ali dajatve z enakim učinkom, ki se uporabljajo za takšne materiale, dejansko plačane.

4.   Prepoved iz odstavka 1 tega člena se ne uporablja za trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP za izdelke, ki so pridobili status izdelka s poreklom z uporabo kumulacije porekla iz člena 7(4) ali (5).

NASLOV V

NASLOV V

DOKAZILO O POREKLU

DOKAZILO O POREKLU

Člen 17

Splošne zahteve

1.   Za izdelke s poreklom ob uvozu v pogodbenico Sporazuma EGP veljajo ugodnosti iz določb Sporazuma EGP ob predložitvi enega od naslednjih dokazil o poreklu:

| (a) | potrdila o gibanju blaga EUR.1, vzorec katerega je prikazan v Prilogi IV k temu dodatku; |
| --- | --- |

(a)

potrdila o gibanju blaga EUR.1, vzorec katerega je prikazan v Prilogi IV k temu dodatku;

| (b) | v primerih iz člena 18(1) izjave (v nadaljnjem besedilu: izjava o poreklu), ki jo izvoznik navede na računu, dobavnici ali drugem trgovinskem dokumentu, ki zadevne izdelke opisuje dovolj natančno, da jih je mogoče prepoznati; besedilo izjave o poreklu je v Prilogi III k temu dodatku. |
| --- | --- |

(b)

v primerih iz člena 18(1) izjave (v nadaljnjem besedilu: izjava o poreklu), ki jo izvoznik navede na računu, dobavnici ali drugem trgovinskem dokumentu, ki zadevne izdelke opisuje dovolj natančno, da jih je mogoče prepoznati; besedilo izjave o poreklu je v Prilogi III k temu dodatku.

2.   Ne glede na odstavek 1 tega člena za izdelke s poreklom v smislu teh pravil v primerih iz člena 27, veljajo ugodnosti iz določb Sporazuma EGP, ne da bi bilo treba predložiti kakršno koli dokazilo o poreklu iz odstavka 1 tega člena.

3.   Brez poseganja v odstavek 1 se lahko pogodbenice Sporazuma EGP dogovorijo, da se za preferencialno trgovino med njimi dokazila o poreklu iz točk (a) in (b) odstavka 1 nadomestijo z navedbami o poreklu, ki jih sestavijo izvozniki, registrirani v elektronski zbirki podatkov v skladu z notranjo zakonodajo pogodbenic Sporazuma EGP.

Uporaba navedbe o poreklu, ki jo sestavijo izvozniki, registrirani v elektronski zbirki podatkov, o kateri se dogovorita dve pogodbenici uporabnici ali več pogodbenic uporabnic, ne preprečuje uporabe diagonalne kumulacije z drugimi pogodbenicami uporabnicami.

4.   Za namene odstavka 1 se lahko pogodbenice Sporazuma EGP dogovorijo o vzpostavitvi sistema, ki omogoča elektronsko izdajanje in/ali elektronsko predložitev dokazil o poreklu iz točk (a) in (b) odstavka 1.

5.   Za namene člena 7, če se uporablja člen 8(4), izvoznik s sedežem v pogodbenici uporabnici, ki izda ali zaprosi za dokazilo o poreklu na podlagi drugega dokazila o poreklu, za katerega je bila opuščena obveznost vključitve izjave, kot se sicer zahteva s členom 8(3), sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da so izpolnjeni pogoji za uporabo kumulacije, in je pripravljen carinskim organom predložiti vse ustrezne dokumente.

Člen 18

Pogoji za izjavo o poreklu

1.   Izjavo o poreklu iz točke (b) člena 17(1) lahko sestavi:

| (a) | pooblaščeni izvoznik v smislu člena 19 ali |
| --- | --- |

(a)

pooblaščeni izvoznik v smislu člena 19 ali

| (b) | kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več tovorkov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več tovorkov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR.

2.   Izjava o poreklu se lahko sestavi, če se izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz EGP ali pogodbenice uporabnice in če izpolnjujejo druge zahteve iz teh pravil.

3.   Izvoznik, ki sestavi izjavo o poreklu, mora na zahtevo carinskih organov pogodbenice izvoznice Sporazuma EGP kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente, ki potrjujejo poreklo zadevnih izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz teh pravil.

4.   Izvoznik izjavo o poreklu sestavi tako, da natipka, odtisne ali natisne na račun, dobavnico ali na drug trgovinski dokument izjavo, katere besedilo je navedeno v Prilogi III k temu dodatku, z uporabo ene od jezikovnih različic, naštetih v navedeni prilogi, in v skladu z določbami nacionalnega prava države izvoznice. Če je izjava napisana na roko, mora biti napisana s črnilom in tiskanimi črkami.

5.   Izjave o poreklu morajo vsebovati izvirni lastnoročni podpis izvoznika. Vendar se od pooblaščenega izvoznika v smislu člena 19 ne zahteva, da podpiše take izjave, če carinskim organom pogodbenice izvoznice Sporazuma EGP da svoje pisno jamstvo, da sprejema polno odgovornost za vsako izjavo o poreklu, po kateri ga je možno prepoznati, kot da jo je lastnoročno podpisal.

6.   Izjavo o poreklu lahko izvoznik sestavi ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša, ali po izvozu (v nadaljnjem besedilu: naknadna izjava o poreklu), če je predložena v državi uvoznici v dveh letih po uvozu izdelkov, na katere se nanaša.

Kadar pride do delitve pošiljke v skladu s členom 14(3) in če se upošteva isti dvoletni rok, naknadno izjavo o poreklu sestavi pooblaščeni izvoznik izdelkov pogodbenice izvoznice Sporazuma EGP.

Člen 19

Pooblaščeni izvoznik

1.   Carinski organi pogodbenice izvoznice Sporazuma EGP lahko, ob upoštevanju nacionalnih zahtev, pooblastijo katerega koli izvoznika, ki ima sedež v tej pogodbenici Sporazuma EGP (v nadaljnjem besedilu: pooblaščeni izvoznik), da sestavi izjave o poreklu ne glede na vrednost zadevnih izdelkov.

2.   Izvoznik, ki prosi za tako pooblastilo, mora carinskim organom ponuditi zadovoljiva jamstva, potrebna za preverjanje statusa porekla izdelkov, in izpolnjevati vse druge zahteve iz teh pravil.

3.   Carinski organi dodelijo pooblaščenemu izvozniku številko carinskega pooblastila, ki se navede v izjavi o poreklu.

4.   Carinski organi preverijo pravilno uporabo pooblastila. Pooblastilo lahko prekličejo, če ga pooblaščeni izvoznik uporabi nepravilno in če pooblaščeni izvoznik ne nudi več jamstev iz odstavka 2.

Člen 20

Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1

1.   Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi pogodbenice izvoznice Sporazuma EGP na podlagi pisnega zahtevka izvoznika ali njegovega pooblaščenega zastopnika na izvoznikovo odgovornost.

2.   Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik v ta namen izpolni obrazec potrdila o gibanju blaga EUR.1 in zahtevka za potrdilo o gibanju, katerih vzorca sta v Prilogi IV k temu dodatku. Ti obrazci se izpolnijo v enem od jezikov, v katerih je sestavljen Sporazum EGP, in v skladu z določbami nacionalnega prava pogodbenice izvoznice Sporazuma EGP. Če se obrazci izpolnjujejo ročno, jih je treba izpolniti s črnilom in tiskanimi črkami. Izdelki se poimenujejo v za to predvidenem polju brez praznih vmesnih vrstic. Če to polje ni v celoti zapolnjeno, je treba pod zadnjo vrstico, ki vsebuje poimenovanje, potegniti vodoravno črto, prazen prostor pod njo pa prečrtati.

3.   Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 v polju 7 vključuje izjavo v angleškem jeziku ‚TRANSITIONAL RULES‘.

4.   Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1, mora na zahtevo carinskih organov pogodbenice izvoznice Sporazuma EGP, v kateri je izdano potrdilo o gibanju blaga EUR.1, kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo poreklo zadevnih izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz teh pravil.

5.   Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi pogodbenice izvoznice Sporazuma EGP, če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom in izpolnjujejo druge zahteve iz teh pravil.

6.   Carinski organi, ki izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1, storijo vse potrebno, da preverijo poreklo izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz teh pravil. V ta namen imajo pravico zahtevati dokazila in opraviti preglede izvoznikovih poslovnih knjig in druge preglede, ki se jim zdijo primerni. Zagotoviti morajo tudi, da so obrazci iz odstavka 2 tega člena pravilno izpolnjeni. Zlasti morajo preveriti, ali je prostor, namenjen poimenovanju izdelkov, izpolnjen tako, da izključuje vse možnosti pripisov z namenom goljufije.

7.   Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 mora biti na potrdilu naveden v polju 11 potrdila o gibanju blaga EUR.1.

8.   Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi in ga dajo izvozniku na voljo takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen.

Člen 21

Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1

1.   Ne glede na člen 20(8) se lahko potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izda tudi po izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če:

| (a) | ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin; |
| --- | --- |

(a)

ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin;

| (b) | se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdano, vendar ob uvozu iz tehničnih razlogov ni bilo sprejeto; |
| --- | --- |

(b)

se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdano, vendar ob uvozu iz tehničnih razlogov ni bilo sprejeto;

| (c) | končni namembni kraj zadevnih izdelkov v času izvoza ni bil znan in je bil določen med prevozom ali skladiščenjem in po morebitni delitvi pošiljk v skladu s členom 14(3); |
| --- | --- |

(c)

končni namembni kraj zadevnih izdelkov v času izvoza ni bil znan in je bil določen med prevozom ali skladiščenjem in po morebitni delitvi pošiljk v skladu s členom 14(3);

| (d) | je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR.MED izdano v skladu s pravili PEM Konvencije za izdelke, ki imajo tudi poreklo v skladu s temi pravili; izvoznik stori vse potrebno za zagotovitev, da so izpolnjeni pogoji za uporabo kumulacije, in je pripravljen carinskim organom predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da ima izdelek poreklo v skladu s temi pravili, ali |
| --- | --- |

(d)

je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR.MED izdano v skladu s pravili PEM Konvencije za izdelke, ki imajo tudi poreklo v skladu s temi pravili; izvoznik stori vse potrebno za zagotovitev, da so izpolnjeni pogoji za uporabo kumulacije, in je pripravljen carinskim organom predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da ima izdelek poreklo v skladu s temi pravili, ali

| (e) | je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdano na podlagi člena 8(4), pri uvozu v drugo pogodbenico uporabnico pa se zahteva uporaba člena 8(3). |
| --- | --- |

(e)

je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdano na podlagi člena 8(4), pri uvozu v drugo pogodbenico uporabnico pa se zahteva uporaba člena 8(3).

2.   Za izvajanje odstavka 1 izvoznik v zahtevku navede kraj in datum izvoza izdelkov, na katere se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 nanaša, in navede razloge za svoj zahtevek.

3.   Carinski organi lahko naknadno izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 v dveh letih od datuma izvoza in šele po tem, ko preverijo, ali se podatki v izvoznikovem zahtevku ujemajo s podatki v ustreznem spisu.

4.   Poleg zahteve iz člena 20(3) vsebujejo naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 naslednji zaznamek v angleškem jeziku: ‚ISSUED RETROSPECTIVELY‘.

5.   Zaznamek iz odstavka 4 se vpiše v polje 7 potrdila o gibanju blaga EUR.1.

Člen 22

Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1

1.   Če je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ukradeno, izgubljeno ali uničeno, lahko izvoznik carinske organe, ki so ga izdali, zaprosi za dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih dokumentov, ki jih imajo.

2.   Poleg zahteve iz člena 20(3) ima dvojnik, izdan v skladu z odstavkom 1 tega člena, naslednji zaznamek v angleškem jeziku: ‚DUPLICATE‘.

3.   Zaznamek iz odstavka 2 se vpiše v polje 7 dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1.

4.   Dvojnik nosi datum izdaje izvirnega potrdila o gibanju blaga EUR.1 in začne učinkovati s tem dnem.

Člen 23

Veljavnost dokazila o poreklu

1.   Dokazilo o poreklu je veljavno deset mesecev od datuma izdaje ali sestave v pogodbenici izvoznici Sporazuma EGP in ga je treba v tem obdobju predložiti carinskim organom pogodbenice uvoznice Sporazuma EGP.

2.   Dokazila o poreklu, ki so carinskim organom pogodbenice uvoznice Sporazuma EGP predložena po poteku veljavnosti iz odstavka 1, se lahko sprejmejo zaradi uporabe tarifnih preferencialov, če jih zaradi izjemnih okoliščin ni bilo mogoče predložiti do določenega končnega datuma.

3.   V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi pogodbenice uvoznice Sporazuma EGP dokazila o poreklu sprejmejo, če so bili izdelki predloženi carini pred tem končnim datumom.

Člen 24

Proste cone

1.   Pogodbenice Sporazuma EGP sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da se izdelki, s katerimi se trguje na podlagi dokazila o poreklu in za katere med prevozom uporabljajo prosto cono na svojem ozemlju, ne nadomestijo z drugim blagom ter da na njih niso opravljeni drugi postopki, razen običajnih postopkov, ki so potrebni, da se prepreči njihovo kvarjenje.

2.   Če se z odstopanjem od odstavka 1 izdelki s poreklom iz EGP ali pogodbenice uporabnice, ki imajo dokazilo o poreklu, uvozijo v prosto cono in se na njih opravijo obdelave in predelave, se lahko izda ali sestavi novo dokazilo o poreklu, če je opravljena obdelava ali predelava v skladu s temi pravili.

Člen 25

Uvozne zahteve

Dokazila o poreklu se carinskim organom pogodbenice uvoznice Sporazuma EGP predložijo v skladu s postopki, ki se uporabljajo v tej pogodbenici Sporazuma EGP.

Člen 26

Uvoz po delih

Kadar se na zahtevo uvoznika in pod pogoji, ki jih določijo carinski organi pogodbenice uvoznice Sporazuma EGP, razstavljeni ali nesestavljeni izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) za razlago harmoniziranega sistema, ki so uvrščeni v razdelka XVI in XVII ali pod tarifni številki 7308 in 9406, uvozijo po delih, se carinskemu organu ob uvozu prvega dela predloži enotno dokazilo o poreklu teh izdelkov.

Člen 27

Izjeme pri dokazilu o poreklu

1.   Izdelki, ki jih posamezniki kot majhne tovorke pošiljajo drugim posameznikom ali ki so del osebne prtljage potnikov, se priznavajo za izdelke s poreklom, ne da bi bilo treba predložiti dokazilo o poreklu, če se ti izdelki ne uvažajo v trgovinske namene in je bila dana izjava, da izpolnjujejo zahteve iz teh pravil, in kadar ni dvoma o resničnosti takšne izjave.

2.   Uvoz se ne obravnava kot uvoz v trgovinske namene, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | uvoz je občasen; |
| --- | --- |

(a)

uvoz je občasen;

| (b) | uvažajo se zgolj izdelki za osebno uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin; |
| --- | --- |

(b)

uvažajo se zgolj izdelki za osebno uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin;

| (c) | iz narave in količine izdelkov je razvidno, da niso namenjeni trgovanju. |
| --- | --- |

(c)

iz narave in količine izdelkov je razvidno, da niso namenjeni trgovanju.

3.   Skupna vrednost teh izdelkov v primeru manjših pošiljk ne sme presegati 500 EUR ali 1 200 EUR v primeru izdelkov, ki so del potnikove osebne prtljage.

Člen 28

Razlike in oblikovne napake

1.   Če so med podatki na dokazilu o poreklu in tistimi na dokumentih, ki so bili predloženi carinskemu uradu zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za izdelke, ugotovljene manjše razlike, to še ne pomeni ničnosti omenjenega dokazila, če se ugotovi, da ta dokument ustreza predloženim izdelkom.

2.   Očitne oblikovne napake na dokazilu o poreklu, npr. tipkarske napake, ne morejo biti razlog za zavrnitev iz odstavka 1 tega člena, če te napake ne ustvarjajo dvomov o pravilnosti navedb v teh dokumentih.

Člen 29

Izjave dobavitelja

1.   Kadar se izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali se sestavi izjava o poreklu v pogodbenici Sporazuma EGP za izdelke s poreklom, pri izdelavi katerih je bilo uporabljeno blago iz druge pogodbenice uporabnice, ki je bilo tam obdelano ali predelano in ni pridobilo statusa preferencialnega porekla v skladu s členom 7(3) ali 7(4), se upošteva izjava dobavitelja, dana za to blago v skladu s tem členom.

2.   Izjava dobavitelja iz odstavka 1 služi kot dokazilo o opravljeni obdelavi ali predelavi zadevnega blaga v EGP ali v pogodbenici uporabnici za namene ugotavljanja, ali se izdelki, pri izdelavi katerih se navedeno blago uporablja, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz EGP ali pogodbenice izvoznice in izpolnjujejo druge zahteve iz teh pravil.

3.   Razen v primerih iz odstavka 4, dobavitelj sestavi ločeno izjavo za vsako pošiljko blaga v obliki, določeni v Prilogi VI, na listu papirja, priloženem k računu, dobavnici ali drugemu trgovinskemu dokumentu, ki dovolj natančno opisuje zadevno blago, da ga je mogoče prepoznati.

4.   Kadar dobavitelj redno dobavlja blago določeni stranki, za katerega se pričakuje, da bo njegova obdelava ali predelava v EGP ali pogodbenici uporabnici določeno obdobje ostala nespremenjena, lahko predloži eno samo izjavo dobavitelja (v nadaljnjem besedilu: dolgoročna izjava dobavitelja), ki velja za nadaljnje pošiljke omenjenega blaga. Dolgoročna izjava dobavitelja običajno velja do dve leti od datuma, ko je bila sestavljena. Carinski organi pogodbenice uporabnice, v kateri se izjava sestavi, določijo pogoje za daljše obdobje veljavnosti. Dolgoročno izjavo dobavitelja sestavi dobavitelj na obrazcu i iz Priloge VII, in v njej zadevno blago opiše tako natančno, da ga je mogoče prepoznati. Zadevni stranki jo predloži pred prvo pošiljko blaga, na katero se nanaša ta izjava, ali pa skupaj s prvo pošiljko. Dobavitelj stranko takoj obvesti, če se dolgoročna izjava dobavitelja za dobavljeno blago ne uporablja več.

5.   Izjave dobavitelja iz odstavkov 3 in 4 morajo biti natipkane ali natisnjene v enem od jezikov Sporazuma EGP v skladu z nacionalnim pravom pogodbenice uporabnice, v kateri se izjava sestavi, in morajo imeti izvirni lastnoročni podpis dobavitelja. Izjava je lahko napisana tudi na roko; v tem primeru mora biti napisana s črnilom in tiskanimi črkami.

6.   Dobavitelj, ki sestavi izjavo, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov pogodbenice uporabnice, v kateri je bila izjava sestavljena, kadar koli predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da so informacije v tej izjavi točne.

Člen 30

Zneski, izraženi v eurih

1.   Za namen uporabe točke (b) člena 18(1) in člena 27(3) v primerih, kadar so izdelki fakturirani v drugi valuti kot v eurih, vsaka od zadevnih držav letno določi zneske v nacionalnih valutah pogodbenic Sporazuma EGP, ki ustrezajo zneskom, izraženim v eurih.

2.   Za pošiljko se lahko uveljavljajo ugodnosti iz točke (b) člena 18(1) ali člena 27(3) s sklicevanjem na valuto, v kateri je izdan račun, glede na znesek, ki ga je določila zadevna država.

3.   Zneski, ki jih je treba uporabiti v kateri koli dani nacionalni valuti, so protivrednosti zneskov v tisti nacionalni valuti, izraženih v eurih, po tečaju na prvi delovni dan oktobra. Zneski se sporočijo Evropski komisiji do 15. oktobra in se uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta. Evropska komisija o zadevnih zneskih uradno obvesti vse zadevne države.

4.   Pogodbenica Sporazuma EGP lahko navzgor ali navzdol zaokroži znesek, ki ga dobi pri preračunavanju zneska, izraženega v eurih, v svojo nacionalno valuto. Zaokroženi znesek se od zneska, ki se dobi pri preračunu, ne sme razlikovati za več kot 5 %. Pogodbenica lahko ohrani nespremenjeno protivrednost v nacionalni valuti zneska, izraženega v eurih, če je ob letni uskladitvi iz odstavka 3 preračun tega zneska pred zaokrožitvijo večji za manj kot 15 % protivrednosti v nacionalni valuti. Protivrednost v nacionalni valuti se lahko ohrani nespremenjena, če bi preračun povzročil zmanjšanje te protivrednosti.

5.   Zneske, izražene v eurih, na zahtevo pogodbenice Sporazuma EGP pregleda Skupni odbor EGP. Skupni odbor EGP pri tem pregledu upošteva zaželeno ohranjanje realnih učinkov teh vrednostnih omejitev. V ta namen se lahko odloči za spremembo zneskov, izraženih v eurih.

NASLOV VI

NASLOV VI

NAČELA SODELOVANJA IN DOKUMENTARNA DOKAZILA

NAČELA SODELOVANJA IN DOKUMENTARNA DOKAZILA

Člen 31

Dokumentarna dokazila, hranjenje dokazil o poreklu in dokazilnih listin

1.   Izvoznik, ki je sestavil izjavo o poreklu ali zaprosil za potrdilo o gibanju blaga EUR.1, hrani izvod teh dokazil o poreklu in vseh dokumentov, ki podpirajo status izdelka s poreklom, na papirju ali v elektronski obliki vsaj tri leta od datuma izdaje ali sestave izjave o poreklu.

2.   Dobavitelj, ki sestavi izjavo dobavitelja, mora vsaj tri leta hraniti kopije izjave in vseh računov, dobavnic ali drugih trgovinskih dokumentov, ki jim je ta izjava priložena, kot tudi dokumente iz člena 29(6).

Dobavitelj, ki sestavi dolgoročno izjavo dobavitelja, mora vsaj tri leta hraniti kopije izjave in vseh računov, dobavnic ali drugih trgovinskih dokumentov v zvezi z blagom, na katerega se nanaša ta izjava, poslanega zadevni stranki, kot tudi dokumente iz člena 29(6). To obdobje začne teči na datum izteka veljavnosti dolgoročne izjave dobavitelja.

3.   Za namene odstavka 1 tega člena ‚dokumenti, ki podpirajo status izdelka s poreklom‘ med drugim vključujejo:

| (a) | neposredno dokazilo o postopkih, ki jih je opravil izvoznik ali dobavitelj za pridobitev izdelka, kot je vsebovano na primer v njegovih poslovnih knjigah ali v njegovem notranjem knjigovodstvu; |
| --- | --- |

(a)

neposredno dokazilo o postopkih, ki jih je opravil izvoznik ali dobavitelj za pridobitev izdelka, kot je vsebovano na primer v njegovih poslovnih knjigah ali v njegovem notranjem knjigovodstvu;

| (b) | dokumente, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdane ali sestavljene v zadevni pogodbenici uporabnici v skladu z njenim nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(b)

dokumente, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdane ali sestavljene v zadevni pogodbenici uporabnici v skladu z njenim nacionalnim pravom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo postopek obdelave ali predelave materialov v zadevni pogodbenici Sporazuma EGP, izdane ali sestavljene v navedeni pogodbenici Sporazuma EGP v skladu z njenim nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo postopek obdelave ali predelave materialov v zadevni pogodbenici Sporazuma EGP, izdane ali sestavljene v navedeni pogodbenici Sporazuma EGP v skladu z njenim nacionalnim pravom;

| (d) | izjave o poreklu ali potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, sestavljene ali izdane v pogodbenicah Sporazuma EGP v skladu s temi pravili; |
| --- | --- |

(d)

izjave o poreklu ali potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, sestavljene ali izdane v pogodbenicah Sporazuma EGP v skladu s temi pravili;

| (e) | ustrezno dokazilo o obdelavi ali predelavi, opravljeni zunaj EGP na osnovi uporabe členov 13 in 14, ki dokazuje, da so zahteve iz teh členov izpolnjene. |
| --- | --- |

(e)

ustrezno dokazilo o obdelavi ali predelavi, opravljeni zunaj EGP na osnovi uporabe členov 13 in 14, ki dokazuje, da so zahteve iz teh členov izpolnjene.

4.   Carinski organ pogodbenice izvoznice Sporazuma EGP, ki izda potrdila o gibanju blaga EUR.1, vsaj tri leta hrani zahtevek iz člena 20(2).

5.   Carinski organi pogodbenice uvoznice Sporazuma EGP morajo vsaj tri leta hraniti izjave o poreklu in potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki so jim bila predložena.

6.   Izjave dobavitelja, ki dokazujejo obdelavo ali predelavo z uporabljenimi materiali, opravljeno v pogodbenici uporabnici ali v EGP, sestavljene v tej pogodbenici uporabnici ali v EGP, se obravnavajo kot dokument iz členov 18(3), 20(4) in 29(6), ki se uporablja kot dokazilo, da se izdelki, na katere se nanašata potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava o poreklu, lahko štejejo kot izdelki s poreklom iz navedene pogodbenice uporabnice ali iz EGP ter da izpolnjujejo druge zahteve iz teh pravil.

Člen 32

Reševanje sporov

Spori v zvezi s postopki preverjanja iz členov 34 in 35 ali v zvezi z razlago tega dodatka, ki jih ni mogoče rešiti med carinskimi organi, ki zahtevajo preverjanje, in carinskimi organi, ki so odgovorni za izvajanje preverjanja, se predložijo Skupnemu odboru EGP.

V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi pogodbenice uvoznice Sporazuma EGP rešujejo v skladu z zakonodajo te države.

NASLOV VII

NASLOV VII

UPRAVNO SODELOVANJE

UPRAVNO SODELOVANJE

Člen 33

Obveščanje in sodelovanje

1.   Carinski organi pogodbenic Sporazuma EGP si posredujejo vzorčne odtise žigov, ki jih uporabljajo njihovi carinski uradi pri izdajanju potrdil o gibanju blaga EUR.1, vzorce številk pooblastil, dodeljenih pooblaščenim izvoznikom, ter naslove carinskih organov, odgovornih za preverjanje navedenih potrdil in izjav o poreklu.

2.   Da bi zagotovile pravilno uporabo teh pravil, si pogodbenice Sporazuma EGP prek pristojnih carinskih organov medsebojno pomagajo pri preverjanju pristnosti potrdil o gibanju blaga EUR.1, izjav o poreklu in izjav dobaviteljev ter točnosti informacij, ki so navedene v teh dokumentih.

Člen 34

Preverjanje dokazil o poreklu

1.   Dokazila o poreklu se lahko naknadno preverjajo, in sicer naključno ali kadar carinski organi pogodbenice uvoznice Sporazuma EGP upravičeno dvomijo o pristnosti takih dokumentov, o statusu porekla zadevnih izdelkov ali o izpolnitvi drugih zahtev iz teh pravil.

2.   Kadar carinski organi pogodbenice uvoznice Sporazuma EGP zahtevajo naknadno preverjanje, carinskim organom pogodbenice izvoznice Sporazuma EGP vrnejo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 in račun, če je bil predložen, izjavo o poreklu ali kopijo teh dokumentov, pri čemer po potrebi navedejo razloge za zahtevek za preverjanje. V podporo zahtevi za preverjanje pošljejo vsak pridobljeni dokument ali informacijo, ki kaže, da so informacije na dokazilu o poreklu nepravilne.

3.   Preverjanje opravijo carinski organi pogodbenice izvoznice Sporazuma EGP. V ta namen imajo pravico zahtevati dokazila in opraviti preglede izvoznikovih poslovnih knjig ali druge preglede, ki se jim zdijo primerni.

4.   Če se carinski organi pogodbenice uvoznice Sporazuma EGP odločijo, da bodo začasno prenehali priznavati preferencialno obravnavo za zadevne izdelke, medtem ko čakajo na rezultate preverjanja, se uvozniku ponudi sprostitev izdelkov, ob upoštevanju vseh previdnostnih ukrepov, ki se zdijo potrebni.

5.   Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti čim prej obveščeni o rezultatih tega preverjanja. Ti rezultati morajo jasno pokazati, ali so dokumenti pristni in ali se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz EGP ter izpolnjujejo druge zahteve iz teh pravil.

6.   Če v primerih upravičenega dvoma ni odgovora v desetih mesecih od datuma zahteve za preverjanje ali če odgovor ne vsebuje dovolj informacij za določitev pristnosti obravnavanega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, razen v izjemnih okoliščinah, zavrnejo upravičenost do preferencialne obravnave.

Člen 35

Preverjanje izjav dobavitelja

1.   Izjave dobavitelja in dolgoročne izjave dobavitelja se lahko naknadno preverjajo, in sicer naključno ali kadar carinski organi pogodbenice Sporazuma EGP, v kateri so bile take izjave upoštevane pri izdaji potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali sestavljanju izjave o poreklu, upravičeno dvomijo o pristnosti dokumenta ali točnosti informacij v njem.

2.   Za namene izvajanja določb odstavka 1 carinski organi pogodbenice iz odstavka 1 vrnejo izjavo dobavitelja ali dolgoročno izjavo dobavitelja in račune, dobavnice ali druge trgovinske dokumente za blago, na katerega se nanaša taka izjava, carinskim organom pogodbenice uporabnice, v kateri je bila izjava sestavljena, ter po potrebi navedejo vsebinske ali oblikovne razloge za zahtevo za preverjanje.

V podporo zahtevi za naknadno preverjanje pošljejo vse pridobljene dokumente in informacije, ki kažejo na to, da so informacije v izjavi dobavitelja ali dolgoročni izjavi dobavitelja nepravilne.

3.   Preverjanje opravijo carinski organi pogodbenice uporabnice, v kateri je bila sestavljena izjava dobavitelja ali dolgoročna izjava dobavitelja. V ta namen imajo pravico zahtevati dokazila in opraviti preglede dobaviteljevih poslovnih knjig ali druge preglede, ki se jim zdijo primerni.

4.   Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti čim prej obveščeni o rezultatih tega preverjanja. Ti rezultati morajo jasno pokazati, ali so informacije, dane v izjavi dobavitelja ali dolgoročni izjavi dobavitelja, točne, in morajo carinskim organom omogočiti, da ugotovijo, ali in v kakšnem obsegu se taka izjava dobavitelja lahko upošteva pri izdaji potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali pri sestavljanju izjave o poreklu.

Člen 36

Kazni

Vsaka pogodbenica Sporazuma EGP določi kazenske, civilne ali upravne sankcije v primeru kršitev njene nacionalne zakonodaje, povezane s temi pravili.

NASLOV VIII

NASLOV VIII

UPORABA DODATKA A

UPORABA DODATKA A

Člen 37

Lihtenštajn

Brez poseganja v člen 2 se izdelek s poreklom iz Lihtenštajna zaradi carinske unije med Švico in Lihtenštajnom šteje za izdelek s poreklom iz Švice.

Člen 38

Republika San Marino

Brez poseganja v člen 2 se izdelek s poreklom iz Republike San Marino zaradi carinske unije med Evropsko unijo in Republiko San Marino šteje za izdelek s poreklom iz Evropske unije.

Člen 39

Kneževina Andora

Brez poseganja v člen 2 se izdelek s poreklom iz Kneževine Andore, uvrščen v poglavja 25 do 97 harmoniziranega sistema, zaradi carinske unije med Evropsko unijo in Kneževino Andoro šteje za izdelek s poreklom iz Evropske unije.

Člen 40

Ceuta in Melilla

1.   Za namene teh pravil izraz ‚EGP‘ ne zajema Ceute in Melille.

2.   Za namene uporabe Protokola 49 k Sporazumu EGP v zvezi z izdelki s poreklom iz Ceute in Melille se ta pravila uporabljajo smiselno ob upoštevanju posebnih pogojev iz Priloge V.

PRILOGA I

UVODNE OPOMBE K SEZNAMU V PRILOGI II

Opomba 1 –   Splošni uvod

V seznamu so določeni pogoji, ki se zahtevajo za vse izdelke, da bi se lahko šteli za zadostno obdelane ali predelane v smislu člena 4 Naslova II tega dodatka. Obstajajo štiri različne vrste pravil, ki se razlikujejo glede na izdelek:

| (a) | z obdelavo ali predelavo ni presežena največja dovoljena vsebnost materialov brez porekla; |
| --- | --- |

(a)

z obdelavo ali predelavo ni presežena največja dovoljena vsebnost materialov brez porekla;

| (b) | z obdelavo ali predelavo postane štirimestna tarifna številka harmoniziranega sistema ali šestmestna tarifna podštevilka harmoniziranega sistema proizvedenih izdelkov drugačna od štirimestne tarifne številke harmoniziranega sistema ali šestmestne tarifne podštevilke harmoniziranega sistema uporabljenih materialov; |
| --- | --- |

(b)

z obdelavo ali predelavo postane štirimestna tarifna številka harmoniziranega sistema ali šestmestna tarifna podštevilka harmoniziranega sistema proizvedenih izdelkov drugačna od štirimestne tarifne številke harmoniziranega sistema ali šestmestne tarifne podštevilke harmoniziranega sistema uporabljenih materialov;

| (c) | opravi se specifični postopek obdelave ali predelave; |
| --- | --- |

(c)

opravi se specifični postopek obdelave ali predelave;

| (d) | obdelava ali predelava se opravi na določenih v celoti pridobljenih materialih. |
| --- | --- |

(d)

obdelava ali predelava se opravi na določenih v celoti pridobljenih materialih.

Opomba 2 –   Sestava seznama

| 2.1 | Prva dva stolpca na seznamu opisujeta pridobljeni izdelek. Stolpec (1) navaja tarifno številko ali številko poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, stolpec (2) pa vsebuje poimenovanje blaga, ki se v navedenem sistemu uporablja za navedeno tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je v stolpcu (3) navedeno pravilo. Kadar je v nekaterih primerih pred vnosom v stolpcu (1) ‚ex‘, to pomeni, da se pravila iz stolpca (3) uporabljajo le za del tiste tarifne številke, kot je poimenovana v stolpcu (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kadar je v stolpcu (1) združenih več tarifnih številk ali je navedena številka poglavja in je zato poimenovanje izdelkov v stolpcu (2) splošno, se zraven navedena pravila v stolpcu (3) uporabljajo za vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrščajo v tarifne številke tega poglavja ali v katere koli tarifne številke, združene v stolpcu (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kadar seznam vsebuje različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v okviru ene tarifne številke, je v vsakem novem odstavku poimenovanje tistega dela tarifne številke, za katerega se uporabljajo zraven navedena pravila v stolpcu (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kadar sta v stolpcu (3) navedeni dve alternativni pravili, ločeni z ‚ali‘, se izvoznik lahko odloči, katero bo izbral. |
| --- | --- |

2.4

Opomba 3 –   Primeri uporabe pravil

| 3.1 | Člen 4 naslova II tega dodatka o izdelkih, ki so pridobili status blaga s poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporablja ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen znotraj tovarne, v kateri se izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v EGP. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V skladu s členom 6 naslova II tega dodatka mora opravljena obdelava ali predelava presegati seznam postopkov iz navedenega člena. V nasprotnem primeru blago ni upravičeno do pridobitve ugodnosti preferencialne tarifne obravnave, četudi so pogoji iz spodaj navedenega seznama izpolnjeni.
  Ob upoštevanju člena 6 naslova II tega dodatka pravila na seznamu predstavljajo minimalno zahtevano obdelavo ali predelavo; z več obdelave ali predelave se prav tako pridobi status blaga s poreklom, nasprotno pa manj obdelave ali predelave ne more dodeliti statusa porekla.
  Če torej pravilo določa, da je mogoče na določeni stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba takega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takega materiala ni dovoljena.
  Če pravilo določa, da na neki stopnji izdelave ni mogoče uporabiti materiala brez porekla, je uporaba takega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takega materiala ni dovoljena.
  Primer: kadar pravilo na seznamu za poglavje 19 zahteva, da ‚materiali brez porekla iz tarifnih številk 1101 do 1108 ne smejo presegati 20 % mase‘, uporaba (tj. uvoz) žit iz poglavja 10 (Materiali na zgodnejši stopnji izdelavi) ni omejena. |
| --- | --- |

3.2

Ob upoštevanju člena 6 naslova II tega dodatka pravila na seznamu predstavljajo minimalno zahtevano obdelavo ali predelavo; z več obdelave ali predelave se prav tako pridobi status blaga s poreklom, nasprotno pa manj obdelave ali predelave ne more dodeliti statusa porekla.

Če torej pravilo določa, da je mogoče na določeni stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba takega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takega materiala ni dovoljena.

Če pravilo določa, da na neki stopnji izdelave ni mogoče uporabiti materiala brez porekla, je uporaba takega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takega materiala ni dovoljena.

Primer: kadar pravilo na seznamu za poglavje 19 zahteva, da ‚materiali brez porekla iz tarifnih številk 1101 do 1108 ne smejo presegati 20 % mase‘, uporaba (tj. uvoz) žit iz poglavja 10 (Materiali na zgodnejši stopnji izdelavi) ni omejena.

| 3.3 | Brez poseganja v opombo 3.2, če pravilu vsebuje besedilo ‚izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke‘, se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke (tudi materiali istega poimenovanja in iz iste tarifne številke kot izdelek), pri čemer je treba upoštevati morebitne posebne omejitve, ki jih pravilo tudi lahko vsebuje.
  Vendar pa izraz ‚izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke ...‘ ali ‚izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz iste tarifne številke kot izdelek‘ pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke, razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, naveden v stolpcu (2) seznama. |
| --- | --- |

3.3

Vendar pa izraz ‚izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke ...‘ ali ‚izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz iste tarifne številke kot izdelek‘ pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke, razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, naveden v stolpcu (2) seznama.

| 3.4 | Kadar pravilo v seznamu določa, da se izdelek lahko izdela iz več kot enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi en ali več materialov. Ne zahteva pa, da bi se morali uporabiti vsi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kadar pravilo v seznamu določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kadar pravilo v seznamu navaja dva odstotka za največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, potem se ta odstotka ne smeta seštevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne sme nikoli presegati najvišje od navedenih odstotnih postavk. Poleg tega posamezne odstotne postavke, ki se uporabljajo za določene materiale, ne smejo biti presežene. |
| --- | --- |

3.6

Opomba 4 –   Splošne določbe v zvezi z določenim kmetijskim blagom

| 4.1 | Kmetijsko blago iz poglavij 6, 7, 8, 9, 10 in 12 ter tarifne številke 2401, ki se goji ali pobira v EGP, se obravnava kot blago s poreklom v EGP, tudi če se goji iz uvoženega semena, čebulic, podlag, potaknjencev, cepičev, sadik, brstov ali drugih živih delov rastlin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kadar za vsebnost sladkorja brez porekla v določenem izdelku veljajo omejitve, se pri izračunu takšnih omejitev upošteva masa sladkorjev iz tarifnih številk 1701 (saharoza) in 1702 (npr. fruktoza, glukoza, laktoza, maltoza, izoglukoza ali invertni sladkor), ki so uporabljeni pri izdelavi končnega izdelka in izdelavi izdelkov brez porekla, ki so vključeni v končni izdelek. |
| --- | --- |

4.2

Opomba 5 –   Terminologija, ki se uporablja v zvezi z določenimi tekstilnimi izdelki

| 5.1 | Izraz ‚naravna vlakna‘ se v seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in, če ni drugače določeno, vključuje vlakna, ki so mikana, česana ali drugače obdelana, vendar ne spredena. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Izraz ‚naravna vlakna‘ vključuje konjsko žimo iz tarifne številke 0511, svilo iz tarifnih številk 5002 in 5003, volnena vlakna in fino ali grobo živalsko dlako iz tarifnih številk od 5101 do 5105, bombažna vlakna iz tarifnih številk od 5201 do 5203 ter druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk od 5301 do 5305. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Izrazi ‚tekstilna kaša‘, ‚kemični materiali‘ in ‚materiali za izdelavo papirja‘ so v seznamu uporabljeni za opis materialov, ki se ne uvrščajo v poglavja od 50 do 63 in ki se lahko uporabijo za izdelavo umetnih, sintetičnih ali papirnih vlaken ali prej. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Izraz ‚umetna ali sintetična rezana vlakna‘ se v seznamu uporablja za sintetične ali umetne pramene iz filamentov, rezana vlakna ali odpadke iz tarifnih številk 5501 do 5507. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Tiskanje (v kombinaciji s tkanjem, pletenjem, kvačkanjem, taftanjem ali kosmičenjem) je opredeljeno kot tehnika, pri kateri se tekstilnemu substratu z uporabo zaslona ali valja ter digitalnih ali prenosnih tehnik doda objektivno ocenjena funkcija, na primer barva, konstrukcija ali tehnična zmogljivost, ki ima trajni značaj. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Tiskanje (kot samostojen postopek) je opredeljeno kot tehnika, pri kateri se tekstilnemu substratu z uporabo zaslona ali valja ter digitalnih ali prenosnih tehnik doda objektivno ocenjena funkcija, na primer barva, konstrukcija, tehnična zmogljivost, ki ima trajni značaj, pri čemer postopek spremljata vsaj dva pripravljalna/končna postopka (kot so razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna končna obdelava, obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

5.6

Opomba 6 –   Odstopanja, ki se uporabljajo za izdelke, narejene iz mešanice tekstilnih materialov

| 6.1 | Pri izdelku s to opombo se za osnovne tekstilne materiale, uporabljene pri njegovi izdelavi, ki skupaj ne presegajo 15 % skupne mase vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov, pogoji iz stolpca (3) ne uporabljajo. (Glej tudi opombi 6.3 in 6.4). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Vendar se odstopanje iz opombe 6.1 lahko uporablja le za mešane izdelke, ki so narejeni iz dveh ali več osnovnih tekstilnih materialov.
  Osnovni tekstilni materiali so:






  — | svila, |
| --- | --- | --- |

6.2

Osnovni tekstilni materiali so:

—

svila,

| — | volna, |
| --- | --- |

—

volna,

| — | groba živalska dlaka, |
| --- | --- |

—

groba živalska dlaka,

| — | fina živalska dlaka, |
| --- | --- |

—

fina živalska dlaka,

| — | konjska žima, |
| --- | --- |

—

konjska žima,

| — | bombaž, |
| --- | --- |

—

bombaž,

| — | materiali za izdelavo papirja in papir, |
| --- | --- |

—

materiali za izdelavo papirja in papir,

| — | lan, |
| --- | --- |

—

lan,

| — | konoplja, |
| --- | --- |

—

konoplja,

| — | juta in druga tekstilna vlakna iz ličja, |
| --- | --- |

—

juta in druga tekstilna vlakna iz ličja,

| — | sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav, |
| --- | --- |

—

sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav,

| — | kokosova vlakna, abaka, ramija in druga tekstilna rastlinska vlakna, |
| --- | --- |

—

kokosova vlakna, abaka, ramija in druga tekstilna rastlinska vlakna,

| — | sintetična filamentna vlakna iz polipropilena, |
| --- | --- |

—

sintetična filamentna vlakna iz polipropilena,

| — | sintetična filamentna vlakna iz poliestra, |
| --- | --- |

—

sintetična filamentna vlakna iz poliestra,

| — | sintetična filamentna vlakna iz poliamida, |
| --- | --- |

—

sintetična filamentna vlakna iz poliamida,

| — | sintetična filamentna vlakna iz poliakrilonitrila, |
| --- | --- |

—

sintetična filamentna vlakna iz poliakrilonitrila,

| — | sintetična filamentna vlakna iz poliimida, |
| --- | --- |

—

sintetična filamentna vlakna iz poliimida,

| — | sintetična filamentna vlakna iz politetrafluoretilena, |
| --- | --- |

—

sintetična filamentna vlakna iz politetrafluoretilena,

| — | sintetična filamentna vlakna iz poli(fenilensulfida), |
| --- | --- |

—

sintetična filamentna vlakna iz poli(fenilensulfida),

| — | sintetična filamentna vlakna iz poli(vinilklorida), |
| --- | --- |

—

sintetična filamentna vlakna iz poli(vinilklorida),

| — | druga sintetična filamentna vlakna, |
| --- | --- |

—

druga sintetična filamentna vlakna,

| — | umetna filamentna vlakna iz viskoze, |
| --- | --- |

—

umetna filamentna vlakna iz viskoze,

| — | druga umetna filamentna vlakna, |
| --- | --- |

—

druga umetna filamentna vlakna,

| — | elektroprevodni filamenti, |
| --- | --- |

—

elektroprevodni filamenti,

| — | sintetična rezana vlakna iz polipropilena, |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz polipropilena,

| — | sintetična rezana vlakna iz poliestra, |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz poliestra,

| — | sintetična rezana vlakna iz poliamida, |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz poliamida,

| — | sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila, |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila,

| — | sintetična rezana vlakna iz poliimida, |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz poliimida,

| — | sintetična rezana vlakna iz politetrafluoretilena, |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz politetrafluoretilena,

| — | sintetična rezana vlakna iz poli(fenilensulfida), |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz poli(fenilensulfida),

| — | sintetična rezana vlakna iz poli(vinilklorida), |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz poli(vinilklorida),

| — | druga sintetična rezana vlakna, |
| --- | --- |

—

druga sintetična rezana vlakna,

| — | umetna rezana vlakna iz viskoze, |
| --- | --- |

—

umetna rezana vlakna iz viskoze,

| — | druga umetna rezana vlakna, |
| --- | --- |

—

druga umetna rezana vlakna,

| — | preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, povezana ali ne, |
| --- | --- |

—

preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, povezana ali ne,

| — | izdelki iz tarifne številke 5605 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema, |
| --- | --- |

—

izdelki iz tarifne številke 5605 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema,

| — | drugi izdelki iz tarifne številke 5605, |
| --- | --- |

—

drugi izdelki iz tarifne številke 5605,

| — | steklena vlakna, |
| --- | --- |

—

steklena vlakna,

| — | kovinska vlakna, |
| --- | --- |

—

kovinska vlakna,

| — | mineralna vlakna. |
| --- | --- |

—

mineralna vlakna.

| 6.3 | Pri izdelkih, ki vsebujejo ‚prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi segmenti iz polietra, povezano ali ne‘, je za to prejo dovoljeno 20-odstotno odstopanje. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Pri izdelkih, ki vsebujejo ‚trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema‘, je za ta trak dovoljeno 30-odstotno odstopanje. |
| --- | --- |

6.4

Opomba 7 –   Druga dovoljena odstopanja pri nekaterih tekstilnih izdelkih

| 7.1 | Če seznam vsebuje sklic na to opombo, se tekstilni materiali (razen vlog in medvlog), ki ne ustrezajo pravilu za izdelani izdelek, določenem v stolpcu (3) seznama, lahko uporabijo, če so uvrščeni pod drugo tarifno številko kot izdelek in če njihova vrednost ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Brez poseganja v opombo 7.3 se materiali, ki se ne uvrščajo v poglavja 50 do 63, lahko prosto uporabljajo za izdelavo tekstilnih izdelkov, ne glede na to, ali vsebujejo tekstil ali ne. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Kadar se uporablja odstotno pravilo, je treba pri računanju vrednosti vdelanih materialov brez porekla upoštevati vrednost materialov brez porekla, ki se ne uvrščajo v poglavja 50 do 63. |
| --- | --- |

7.3

Opomba 8 –   Opredelitev specifičnih procesov in enostavnih postopkov, opravljenih v zvezi z določenimi izdelki iz poglavja 27

| 8.1 | Za namene tarifnih številk ex 2707 in 2713 so ‚specifični procesi‘ naslednji:






  (a) | vakuumska destilacija; |
| --- | --- | --- |

8.1

(a)

vakuumska destilacija;

| (b) | ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja; |
| --- | --- |

(b)

ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

| (c) | razbijanje (kreking); |
| --- | --- |

(c)

razbijanje (kreking);

| (d) | preoblikovanje (reforming); |
| --- | --- |

(d)

preoblikovanje (reforming);

| (e) | ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil); |
| --- | --- |

(e)

ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil);

| (f) | obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelava s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacija z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; |
| --- | --- |

(f)

obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelava s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacija z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

| (g) | polimerizacija; |
| --- | --- |

(g)

polimerizacija;

| (h) | alkilacija; |
| --- | --- |

(h)

alkilacija;

| (i) | izomerizacija. |
| --- | --- |

(i)

izomerizacija.

| 8.2 | Za namene tarifnih številk 2710, 2711 in 2712, so ‚specifični procesi‘ naslednji:






  (a) | vakuumska destilacija; |
| --- | --- | --- |

8.2

(a)

vakuumska destilacija;

| (b) | ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja; |
| --- | --- |

(b)

ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

| (c) | razbijanje (kreking); |
| --- | --- |

(c)

razbijanje (kreking);

| (d) | preoblikovanje (reforming); |
| --- | --- |

(d)

preoblikovanje (reforming);

| (e) | ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil); |
| --- | --- |

(e)

ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil);

| (f) | obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelava s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacija z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; |
| --- | --- |

(f)

obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelava s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacija z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

| (g) | polimerizacija; |
| --- | --- |

(g)

polimerizacija;

| (h) | alkilacija; |
| --- | --- |

(h)

alkilacija;

| (i) | izomerizacija; |
| --- | --- |

(i)

izomerizacija;

| (j) | samo v zvezi s težkimi olji iz tarifne številke ex 2710: razžveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 % vsebine žvepla pri obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266-59 T); |
| --- | --- |

(j)

samo v zvezi s težkimi olji iz tarifne številke ex 2710: razžveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 % vsebine žvepla pri obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266-59 T);

| (k) | samo za izdelke iz tarifne številke 2710: deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje; |
| --- | --- |

(k)

samo za izdelke iz tarifne številke 2710: deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje;

| (l) | samo za težka olja iz tarifne številke ex 2710: obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razžveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tarifne številke ex 2710 z vodikom (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje), še posebno za izboljšanje barve ali obstojnosti, ne obravnava kot specifičen proces; |
| --- | --- |

(l)

samo za težka olja iz tarifne številke ex 2710: obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razžveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tarifne številke ex 2710 z vodikom (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje), še posebno za izboljšanje barve ali obstojnosti, ne obravnava kot specifičen proces;

| (m) | samo za goriva iz tarifne številke ex 2710: atmosferska destilacija, če se manj kot 30 vol. % teh izdelkov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C po metodi ASTM D 86; |
| --- | --- |

(m)

samo za goriva iz tarifne številke ex 2710: atmosferska destilacija, če se manj kot 30 vol. % teh izdelkov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C po metodi ASTM D 86;

| (n) | samo za težka olja, razen plinskih olj in kurilnih olj iz tarifne številke ex 2710: obdelava z visokofrekvenčno razelektritvijo skozi krtačke; |
| --- | --- |

(n)

samo za težka olja, razen plinskih olj in kurilnih olj iz tarifne številke ex 2710: obdelava z visokofrekvenčno razelektritvijo skozi krtačke;

| (o) | samo za surove izdelke (razen vazelina, ozokerita, voska iz lignita ali voska iz šote, parafinskega voska, ki vsebujejo manj kot 0,75 mas. % olja) iz tarifne številke ex 2712: izločanje olja s frakcijsko kristalizacijo. |
| --- | --- |

(o)

samo za surove izdelke (razen vazelina, ozokerita, voska iz lignita ali voska iz šote, parafinskega voska, ki vsebujejo manj kot 0,75 mas. % olja) iz tarifne številke ex 2712: izločanje olja s frakcijsko kristalizacijo.

| 8.3 | Za namene tarifnih številk ex 2707 in 2713 porekla ne podelijo enostavni postopki, kot so čiščenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, doseganje določene vsebnosti žvepla kot rezultat mešanja izdelkov z različno vsebnostjo žvepla, niti katera koli kombinacija teh postopkov ali podobnih postopkov. |
| --- | --- |

8.3

Opomba 9 –   Opredelitev specifičnih procesov in postopkov, opravljenih v zvezi z določenimi izdelki

| 9.1 | Izdelki iz poglavja 30, pridobljeni v pogodbenici EGP z uporabo celičnih kultur, se štejejo za izdelke s poreklom iz EGP. ‚Celična kultura‘ je opredeljena kot gojenje človeških, živalskih in rastlinskih celic pod nadzorovanimi pogoji (kot so določene temperature, rastni medij, plinska zmes, pH) zunaj živega organizma. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Izdelki iz poglavij 29 (razen 2905 43–2905 44), 30, 32, 33 (razen 3302.10, 3301), 34, 35 (razen 35 01, 3502 11–3502 19, 3502.20, 35 05), 36, 37, 38 (razen 3809.10, 38 23, 3824.60, 38 26) in 39 (razen 39 16–39 26): pridobljeni v EGP z uporabo fermentacije, se štejejo za izdelke s poreklom iz EGP. ‚Fermentacija‘ je biotehnološki proces, v katerem se za proizvodnjo izdelkov iz poglavij 29 do 39 uporabljajo človeške, živalske, rastlinske celice, bakterije, kvasovke, glive ali encimi. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Naslednji postopki predelavese v skladu z odstavkom 1 člena 4 štejejo za zadostne za izdelke iz poglavij 28, 29 (razen 2905 43–2905 44), 30, 32, 33 (razen 3302.10, 3301), 34, 35 (razen: 35 01, 3502 11–3502 19, 3502.20, 35 05), 36, 37, 38 (razen 3809.10, 38 23, 3824.60, 38 26) in 39 (razen 39 16–39 26).






  — | Kemijska reakcija: ‚Kemijska reakcija‘ je proces (vključno z biokemijskim procesom), v katerem nastane molekula z novo strukturo, tako da se intramolekularne vezi pretrgajo in vzpostavijo nove ali da se atomi v molekuli prostorsko prerazporedijo. Kemijska reakcija se lahko izrazi s spremembo ‚številke CAS‘. |
| --- | --- | --- |

9.3

—

Kemijska reakcija: ‚Kemijska reakcija‘ je proces (vključno z biokemijskim procesom), v katerem nastane molekula z novo strukturo, tako da se intramolekularne vezi pretrgajo in vzpostavijo nove ali da se atomi v molekuli prostorsko prerazporedijo. Kemijska reakcija se lahko izrazi s spremembo ‚številke CAS‘.

| — | Naslednji procesi se ne bi smeli šteti za namene porekla: (a) raztapljanje v vodi ali drugih topilih, (b) izločanje topil vključno z vodo ali (c) dodajanje ali izločanje kristalne vode. Za kemijsko reakcijo, kot je opredeljena zgoraj, se šteje, da dodeli poreklo. |
| --- | --- |

—

Naslednji procesi se ne bi smeli šteti za namene porekla: (a) raztapljanje v vodi ali drugih topilih, (b) izločanje topil vključno z vodo ali (c) dodajanje ali izločanje kristalne vode. Za kemijsko reakcijo, kot je opredeljena zgoraj, se šteje, da dodeli poreklo.

| — | Mešanice in zmesi: Za namerno in sorazmerno nadzorovano mešanje (vključno z razprševanjem) materialov, razen dodajanja razredčil, da se ti prilagodijo vnaprej določenim specifikacijam, zaradi česar nastane blago s fizikalnimi ali kemičnimi lastnostmi, ki so pomembne za namene ali uporabe blaga, pri čemer se to razlikuje od surovin, se šteje, da dodeli poreklo. |
| --- | --- |

—

Mešanice in zmesi: Za namerno in sorazmerno nadzorovano mešanje (vključno z razprševanjem) materialov, razen dodajanja razredčil, da se ti prilagodijo vnaprej določenim specifikacijam, zaradi česar nastane blago s fizikalnimi ali kemičnimi lastnostmi, ki so pomembne za namene ali uporabe blaga, pri čemer se to razlikuje od surovin, se šteje, da dodeli poreklo.

| — | Čiščenje: Za čiščenje se šteje, da dodeli poreklo pod pogojem, da se izvaja vEGP, pri čemer je izpolnjeno eno od naslednjih meril:






  (a) | čiščenje blaga, ki povzroči izločanje vsaj 80 % vsebnosti obstoječih nečistoč, ali |
| --- | --- | --- |

—

Čiščenje: Za čiščenje se šteje, da dodeli poreklo pod pogojem, da se izvaja vEGP, pri čemer je izpolnjeno eno od naslednjih meril:

(a)

čiščenje blaga, ki povzroči izločanje vsaj 80 % vsebnosti obstoječih nečistoč, ali

| (b) | zmanjšanje ali odstranjevanje nečistoč, pri čemer nastane blago, ki je primerno za eno ali več od naslednjih uporab:






  (i) | farmacevtske, zdravstvene, kozmetične, veterinarske ali prehranske snovi; |
| --- | --- | --- |

(b)

zmanjšanje ali odstranjevanje nečistoč, pri čemer nastane blago, ki je primerno za eno ali več od naslednjih uporab:

(i)

farmacevtske, zdravstvene, kozmetične, veterinarske ali prehranske snovi;

| (ii) | kemični izdelki in reagenti za analitske, diagnostične ali laboratorijske uporabe; |
| --- | --- |

(ii)

kemični izdelki in reagenti za analitske, diagnostične ali laboratorijske uporabe;

| (iii) | elementi in sestavni deli za uporabo v mikroelektroniki; |
| --- | --- |

(iii)

elementi in sestavni deli za uporabo v mikroelektroniki;

| (iv) | specializirane optične uporabe; |
| --- | --- |

(iv)

specializirane optične uporabe;

| (v) | biotehnična uporaba (npr. pri gojenju celic, genski tehnologiji ali pri uporabi kot katalizator); |
| --- | --- |

(v)

biotehnična uporaba (npr. pri gojenju celic, genski tehnologiji ali pri uporabi kot katalizator);

| (vi) | prenašalci, ki se uporabljajo v postopku ločevanja, ali |
| --- | --- |

(vi)

prenašalci, ki se uporabljajo v postopku ločevanja, ali

| (vii) | pri uporabi na jedrskem področju. |
| --- | --- |

(vii)

pri uporabi na jedrskem področju.

| — | Sprememba velikosti delcev: Za namerno in nadzorovano spreminjanje velikosti delcev blaga, ki ni zgolj drobljenje ali stiskanje, zaradi česar pridobi blago določeno velikost delcev, opredeljeno porazdelitev velikosti delcev ali opredeljeno površino, ki je pomembna za namene dobljenega blaga in ima različne fizikalne ali kemijske lastnosti od prvotnih surovin, se šteje, da dodeli poreklo. |
| --- | --- |

—

Sprememba velikosti delcev: Za namerno in nadzorovano spreminjanje velikosti delcev blaga, ki ni zgolj drobljenje ali stiskanje, zaradi česar pridobi blago določeno velikost delcev, opredeljeno porazdelitev velikosti delcev ali opredeljeno površino, ki je pomembna za namene dobljenega blaga in ima različne fizikalne ali kemijske lastnosti od prvotnih surovin, se šteje, da dodeli poreklo.

| — | Standardni materiali: Standardni materiali (vključno s standardnimi raztopinami) so pripravki, primerni za analitične, umeritvene ali referenčne uporabe, ki imajo natančne stopnje čistosti ali razmerja, ki jih je potrdil proizvajalec. Za proizvajanje standardnih materialov se šteje, da dodeli poreklo. |
| --- | --- |

—

Standardni materiali: Standardni materiali (vključno s standardnimi raztopinami) so pripravki, primerni za analitične, umeritvene ali referenčne uporabe, ki imajo natančne stopnje čistosti ali razmerja, ki jih je potrdil proizvajalec. Za proizvajanje standardnih materialov se šteje, da dodeli poreklo.

| — | Ločevanje izomerov: Za izolacijo ali ločevanje izomerov iz mešanice izomerov se šteje, da dodeli poreklo. |
| --- | --- |

—

Ločevanje izomerov: Za izolacijo ali ločevanje izomerov iz mešanice izomerov se šteje, da dodeli poreklo.

PRILOGA II

SEZNAM OBDELAV ALI PREDELAV, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA MATERIALIH BREZ POREKLA, DA BI LAHKO IZDELANI IZDELEK PRIDOBIL STATUS BLAGA S POREKLOM

| Tarifna številka | Poimenovanje izdelka | Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, s katero pridobijo status blaga s poreklom |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Poglavje 1 | žive živali | vse živali iz Poglavja 1 so v celoti pridobljene |
| Poglavje 2 | meso in užitni klavnični proizvodi | izdelava, pri kateri so vse meso in drugi užitni mesni klavnični odpadki v izdelkih iz tega poglavja v celoti pridobljeni |
| Poglavje 3 | ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji | izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni |
| Poglavje 4 | mlečni proizvodi; ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu | izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni |
| ex Poglavje 5 | proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; razen za: | izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke |
| ex 0511 91 | neužitna ribja jajca in ikre | vsa jajca in ikre so v celoti pridobljene |
| Poglavje 6 | živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano cvetje in okrasno listje | izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 6 v celoti pridobljeni |
| Poglavje 7 | užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji | izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni |
| Poglavje 8 | užitno sadje in oreški; lupine agrumov ali melon | izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni sadje, oreški in lupine agrumov ali melon iz poglavja 8 v celoti pridobljeni |
| Poglavje 9 | kava, pravi čaj, maté čaj in začimbe | izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke |
| Poglavje 10 | žita | izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 10 v celoti pridobljeni |
| Poglavje 11 | proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten | izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 8, 10 in 11, tarifnih številk 0701 , 0714 , 2302 in 2303 ter tarifne podštevilke 0710 10 v celoti pridobljeni |
| Poglavje 12 | oljna semena in plodovi; različna zrna, semena in plodovi; industrijske ali zdravilne rastline; slama in krma | izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka |
| ex Poglavje 13 | šelak; gume, smole in drugi rastlinski sokovi in ekstrakti; razen za: | izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke |
| ex 1302 | pektinske snovi, pektinati in pektati | izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, pri kateri masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka |
| Poglavje 14 | rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu | izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke |
| ex Poglavje 15 | masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in proizvodi njihove razgradnje; pripravljene užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora; razen za: | izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka |
| 1504 do 1506 | masti in olja rib in morskih sesalcev ter njihove frakcije; maščobe iz volne in maščobne snovi, dobljene iz teh maščob, vključno z lanolinom; druge masti in olja živalskega izvora in njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani | izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke |
| 1508 | olje iz arašidov in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano | izdelava iz materialov iz katere koli tarifne podštevilke, razen iz iste tarifne podštevilke, kot je tarifna podštevilka izdelka |
| 1509 in 1510 | oljčno olje in njegove frakcije | izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni |
| 1511 | palmovo olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano | izdelava iz materialov iz katere koli tarifne podštevilke, razen iz iste tarifne podštevilke, kot je tarifna podštevilka izdelka |
| ex 1512 | olje iz sončničnih semen in njegove frakcije: | |
| — | za tehnične ali industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano |

Tarifna številka

Poimenovanje izdelka

Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, s katero pridobijo status blaga s poreklom

(1)

(2)

(3)

Poglavje 1

žive živali

vse živali iz Poglavja 1 so v celoti pridobljene

Poglavje 2

meso in užitni klavnični proizvodi

izdelava, pri kateri so vse meso in drugi užitni mesni klavnični odpadki v izdelkih iz tega poglavja v celoti pridobljeni

Poglavje 3

ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji

izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni

Poglavje 4

mlečni proizvodi; ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu

izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni

ex Poglavje 5

proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

ex 0511 91

neužitna ribja jajca in ikre

vsa jajca in ikre so v celoti pridobljene

Poglavje 6

živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano cvetje in okrasno listje

izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 6 v celoti pridobljeni

Poglavje 7

užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji

izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni

Poglavje 8

užitno sadje in oreški; lupine agrumov ali melon

izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni sadje, oreški in lupine agrumov ali melon iz poglavja 8 v celoti pridobljeni

Poglavje 9

kava, pravi čaj, maté čaj in začimbe

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

Poglavje 10

žita

izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 10 v celoti pridobljeni

Poglavje 11

proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten

izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 8, 10 in 11, tarifnih številk 0701 , 0714 , 2302 in 2303 ter tarifne podštevilke 0710 10 v celoti pridobljeni

Poglavje 12

oljna semena in plodovi; različna zrna, semena in plodovi; industrijske ali zdravilne rastline; slama in krma

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ex Poglavje 13

šelak; gume, smole in drugi rastlinski sokovi in ekstrakti; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

ex 1302

pektinske snovi, pektinati in pektati

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, pri kateri masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka

Poglavje 14

rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

ex Poglavje 15

masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in proizvodi njihove razgradnje; pripravljene užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

1504 do 1506

masti in olja rib in morskih sesalcev ter njihove frakcije; maščobe iz volne in maščobne snovi, dobljene iz teh maščob, vključno z lanolinom; druge masti in olja živalskega izvora in njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

1508

olje iz arašidov in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne podštevilke, razen iz iste tarifne podštevilke, kot je tarifna podštevilka izdelka

1509 in 1510

oljčno olje in njegove frakcije

izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni

1511

palmovo olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne podštevilke, razen iz iste tarifne podštevilke, kot je tarifna podštevilka izdelka

ex 1512

olje iz sončničnih semen in njegove frakcije:

—

za tehnične ali industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni

1515

druge rastlinske masti in olja, nehlapna (vključno z jojoba oljem) in njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne podštevilke, razen iz iste tarifne podštevilke, kot je tarifna podštevilka izdelka

ex 1516

masti in olja rib ter njihove frakcije

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

1520

glicerin, surov; glicerinske vode in glicerinski lugi

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

Poglavje 16

izdelki iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2, 3 in 16 v celoti pridobljeni.

ex Poglavje 17

sladkorji in sladkorni proizvodi; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

1702

drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamel:

| — | kemično čista maltoza in fruktoza |
| --- | --- |

—

kemično čista maltoza in fruktoza

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke 1702

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri masa uporabljenih materialov iz tarifnih številk 1101 do 1108 , 1701 in 1703 ne presega 30 % mase končnega izdelka

1704

sladkorni proizvodi (vključno bela čokolada), ki ne vsebujejo kakava

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri:

| — | masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka
  ali |
| --- | --- |

—

masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka

ali

| — | vrednost uporabljenega sladkorja ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

vrednost uporabljenega sladkorja ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna

ex Poglavje 18

kakav in kakavovi proizvodi; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka

ex 1806

čokolada in drugi prehrambni proizvodi, ki vsebujejo kakav; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri:

| — | masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka
  ali |
| --- | --- |

—

masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka

ali

| — | vrednost uporabljenega sladkorja ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

vrednost uporabljenega sladkorja ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna

1806 10

kakavov prah, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka

1901

sladni ekstrakt; prehrambeni proizvodi iz moke, drobljenca, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; prehrambeni proizvodi iz blaga iz tarifnih številk 0401 do 0404 , ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu:

| — | ekstrakt slada |
| --- | --- |

—

ekstrakt slada

izdelava iz žit iz poglavja 10

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri individualna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % mase končnega izdelka

1902

testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri:

| — | masa uporabljenih materialov iz tarifnih številk 1006 in od 1101 do 1108 ne presega 20 % mase končnega izdelka in |
| --- | --- |

—

masa uporabljenih materialov iz tarifnih številk 1006 in od 1101 do 1108 ne presega 20 % mase končnega izdelka in

| — | masa uporabljenih materialov iz poglavij 2, 3 in 16 ne presega 20 % mase končnega izdelka |
| --- | --- |

—

masa uporabljenih materialov iz poglavij 2, 3 in 16 ne presega 20 % mase končnega izdelka

1903

tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba, v obliki kosmičev, kaše, kroglic, mrvic ali podobnih oblikah

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz krompirjevega škroba iz tarifne številke 1108

1904

pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih proizvodov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri:

| — | masa uporabljenih materialov iz tarifnih številk 1006 in od 1101 do 1108 ne presega 20 % mase končnega izdelka in |
| --- | --- |

—

masa uporabljenih materialov iz tarifnih številk 1006 in od 1101 do 1108 ne presega 20 % mase končnega izdelka in

| — | masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka |
| --- | --- |

—

masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka

1905

kruh, pecivo, torte, keksi in drugi pekovski proizvodi, ki vsebujejo kakav ali ne; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri masa uporabljenih materialov iz tarifnih številk 1006 in 1101 do 1108 ne presega 20 % mase končnega izdelka

ex Poglavje 20

proizvodi iz vrtnin, sadja, oreškov ali drugih delov rastlin; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

2002 in 2003

paradižnik, gobe in gomoljike, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali v ocetni kislini

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni

2006

vrtnine, sadje, oreški, sadne lupine in drugi deli rastlin, konzervirani v sladkorju (odcejeni, glazirani ali kristalizirani)

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka

2007

džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji ali pireji iz oreškov in sadne paste ali paste iz oreškov, dobljeni s toplotno obdelavo, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka

ex 2008

Proizvodi, razen:

| — | oreški, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja ali alkohola |
| --- | --- |

—

oreški, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja ali alkohola

| — | arašidno maslo; mešanice na osnovi žit; palmovi srčki; koruza |
| --- | --- |

—

arašidno maslo; mešanice na osnovi žit; palmovi srčki; koruza

| — | sadje in oreški, kuhani drugače kakor v sopari ali vodi, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja, zamrznjeni |
| --- | --- |

—

sadje in oreški, kuhani drugače kakor v sopari ali vodi, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja, zamrznjeni

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka

2009

sadni sokovi (vključno grozdni mošt) in zelenjavni sokovi, nefermentirani, in ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka

ex Poglavje 21

razna živila; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

2103

| — | pripravki za omake in pripravljene omake; mešanice začimb in dišavne mešanice |
| --- | --- |

—

pripravki za omake in pripravljene omake; mešanice začimb in dišavne mešanice

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporablja gorčična moka ali zdrob ali pripravljena gorčica

| — | gorčična moka in zdrob in pripravljena gorčica |
| --- | --- |

—

gorčična moka in zdrob in pripravljena gorčica

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

2105

sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav ali ne

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri:

| — | individualna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % mase končnega izdelka
  in |
| --- | --- |

—

individualna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % mase končnega izdelka

in

| — | skupna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % mase končnega izdelka |
| --- | --- |

—

skupna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % mase končnega izdelka

2106

živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka

ex Poglavje 22

pijače, alkoholne tekočine in kis; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz tarifnih podštevilk 0806 10 , 2009 61 in 2009 69 v celoti pridobljeni

2202

vode, vključno mineralne vode in sodavice, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali arome, ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih ali zelenjavnih sokov iz tarifne številke 2009

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

2207 in 2208

nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola več ali manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge alkoholne pijače

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifnih številk 2207 ali 2208 , pri katerih so vsi uporabljeni materiali iz tarifnih podštevilk 0806 10 , 2009 61 in 2009 69 v celoti pridobljeni

ex Poglavje 23

ostanki in odpadki živilske industrije; pripravljena krma za živali; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

2309

pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali

izdelava, pri kateri:

| — | so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni, |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni,

| — | masa uporabljenih materialov iz poglavij 10 in 11 in tarifnih številk 2302 in 2303 ne presega 20 % mase končnega izdelka, |
| --- | --- |

—

masa uporabljenih materialov iz poglavij 10 in 11 in tarifnih številk 2302 in 2303 ne presega 20 % mase končnega izdelka,

| — | individualna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % mase končnega izdelka in |
| --- | --- |

—

individualna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % mase končnega izdelka in

| — | skupna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 50 % mase končnega izdelka |
| --- | --- |

—

skupna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 50 % mase končnega izdelka

ex Poglavje 24

tobak in izdelani tobačni nadomestki; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, pri kateri masa materialov iz tarifne številke 2401 ne presega 30 % skupne mase uporabljenih materialov iz poglavja 24

2401

nepredelan tobak; tobačni odpadki

izdelava, pri kateri so vsi materiali iz tarifne številke 2401 v celoti pridobljeni

ex 2402

cigarete iz tobaka ali tobačnih nadomestkov

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka in tobaka za kajenje iz tarifne podštevilke 2403 19 , pri kateri je vsaj 10 mas. % vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 2401 v celoti pridobljenih

ex 2403

izdelki, namenjeni vdihavanju s segrevanjem ali na drug način, brez zgorevanja

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri je vsaj 10 mas. % vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 2401 v celoti pridobljenih

ex Poglavje 25

sol; žveplo; zemljine in kamen; mavčni materiali, apno in cement; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka,

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna

ex 2519

zdrobljen naravni magnezijev karbonat (magnezit), v hermetično zaprtih kontejnerjih, in magnezijev oksid, čisti ali nečisti, razen taljenega magnezijevega oksida ali mrtvo pečenega (sintranega) magnezijevega oksida

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporablja naravni magnezijev karbonat (magnezit)

Poglavje 26

rude, žlindre in pepeli

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ex Poglavje 27

mineralna goriva, mineralna olja in proizvodi njihove destilacije; bituminozne snovi; mineralni voski; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex 2707

olja, pri katerih teža aromatskih sestavin presega maso nearomatskih, podobna mineralnim oljem, dobljenih z destilacijo katrana iz črnega premoga pri visoki temperaturi, pri katerih se 65 vol. % ali več prostornine destilira pri temperaturi do 250 °C (vključno z mešanicami naftnih olj in benzena), za pogonsko gorivo ali kurjavo

postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (2)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

2710

olja, dobljena iz nafte, in olja, dobljena iz bituminoznih mineralov, razen surovih; proizvodi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, ki vsebujejo 70 mas. % ali več olj iz nafte ali olj, dobljenih iz bituminoznih mineralov, če so ta olja osnovne sestavine teh proizvodov; odpadna olja

postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (2)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

2711

naftni plini in drugi plinasti ogljikovodiki

postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (2)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

2712

vazelin; parafinski vosek, mikrokristalni vosek iz nafte, stiskani parafini, ozokerit, vosek iz rjavega premoga ali lignita, vosek iz šote, drugi mineralni voski in podobni proizvodi, dobljeni s sintezo ali drugimi postopki, pobarvani ali nepobarvani

postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (2)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

2713

naftni koks, bitumen in drugi ostanki iz nafte ali olj iz bituminoznih mineralov

postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov  (2)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 28

anorganski kemijski proizvodi; organske ali anorganske spojine plemenitih kovin, redkih zemeljskih kovin, radioaktivnih elementov ali izotopov;

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex Poglavje 29

organski kemijski proizvodi; razen za:

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex 2901

aciklični ogljikovodiki za uporabo kot pogonsko gorivo ali za kurjavo

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (2)

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex 2902

cikloalkani in cikloalkeni (razen azulenov), benzeni, tolueni, ksileni. za uporabo kot pogonsko gorivo ali za kurjavo

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (2)

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex 2905

alkoholati kovin alkoholov iz te tarifne številke in etanola

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke 2905 ; lahko pa se uporabljajo kovinski alkoholati iz te tarifne številke, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 30

farmacevtski izdelki

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

Poglavje 31

gnojila

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 32

ekstrakti za strojenje ali barvanje; tanini in njihovi derivati; barvila, pigmenti in druge barvilne snovi; barve in laki; kiti in druge tesnilne mase; črnila

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 33

eterična olja in rezinoidi; parfumerijski, kozmetični in toaletni izdelki

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 34

mila, organska površinsko aktivna sredstva, pralni preparati, mazalni preparati, umetni voski, pripravljeni voski, preparati za loščenje ali čiščenje, sveče in podobni proizvodi, paste za modeliranje in ‚zobarski voski‘ ter zobarski preparati na osnovi mavca;

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 35

beljakovinske snovi; modificirani škrobi; lepila; encimi

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 36

razstreliva; pirotehnični proizvodi; vžigalice; piroforne zlitine; vnetljivi preparati

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 37

proizvodi za fotografske in kinematografske namene

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex Poglavje 38

razni kemijski proizvodi; razen za:

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex 3811

preparati proti klenkanju, antioksidanti, preparati za preprečevanje kopičenja smole, za zboljšanje viskoznosti, preparati za preprečevanje korozije in drugi pripravljeni dodatki, za mineralna olja (vključno bencin) ali za druge tekočine, ki se uporabljajo v iste namene kot mineralna olja

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

| — | pripravljeni dodatki za mazalna olja, ki vsebujejo olja, dobljena iz nafte ali olja, dobljena iz bituminoznih mineralov |
| --- | --- |

—

pripravljeni dodatki za mazalna olja, ki vsebujejo olja, dobljena iz nafte ali olja, dobljena iz bituminoznih mineralov

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 3811 ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex 3824 99 in ex 3826 00

biodizel

izdelava, pri kateri je biodizel pridobljen s transesterifikacijo in/ali esterifikacijo ali končno obdelavo z vodikom

Poglavje 39

plastične mase in proizvodi iz plastičnih mas

specifični proces ali specifični procesi (5)

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex Poglavje 40

kavčuk in proizvodi iz kavčuka in gume; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex 4012

protektirane pnevmatike, polne pnevmatike ali pnevmatike z zračnimi komorami, iz gume

protektiranje rabljenih pnevmatik

ex Poglavje 41

surove kože z dlako ali brez dlake (razen krzna) in usnje; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

4104 do 4106

strojene ali ‚crust‘ kože, brez volne ali dlake, cepljene ali necepljene, toda nadalje neobdelane

ponovno strojenje strojenega usnja

ali

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

Poglavje 42

usnjeni izdelki; sedlarski in jermenarski izdelki; predmeti za potovanje, ročne torbe in podobni izdelki; izdelki iz živalskih črev (razen iz svilenega katguta)

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex Poglavje 43

naravno in umetno krzno; krzneni izdelki; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ex 4302

strojeno ali obdelano krzno, sestavljeno:

| — | plošče, križi in podobne oblike |
| --- | --- |

—

plošče, križi in podobne oblike

beljenje ali barvanje, vključno z rezanjem in sestavljanjem nesestavljenega strojenega ali obdelanega krzna

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

izdelava iz nesestavljenega, strojenega ali obdelanega krzna

4303

oblačila, oblačilni dodatki in drugi krzneni izdelki

izdelava iz nesestavljenega, strojenega ali obdelanega krzna iz tarifne številke 4302

ex Poglavje 44

les in lesni izdelki; lesno oglje; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex 4407

les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, debeline nad 6 mm, skobljan, brušen ali na koncih spojen,

skobljanje, brušenje ali lepljenje s spajanjem na koncih

ex 4408

listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa) in za vezan les, debeline do vključno 6 mm, prstasto spojeni, in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, debeline do vključno 6 mm, skobljan, brušen ali vzdolžno spojen

prstasto spajanje, skobljanje, brušenje ali lepljenje s spajanjem na koncih

ex 4410 do ex 4413

okraski in ornamenti, skupaj z oblikovanimi robovi in drugimi oblikovanimi deskami

predelava v profiliran les (pero in utori) ali okrasne letve

ex 4415

zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa

izdelava iz desk, ki niso razrezane na določeno velikost

ex 4418

| — | stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo |
| --- | --- |

—

stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; lahko pa se uporabijo celičaste lesene plošče, žagane in klane skodle

| — | profilirane oblikovane okrasne letve |
| --- | --- |

—

profilirane oblikovane okrasne letve

predelava v profiliran les (pero in utori) ali okrasne letve

ex 4421

trščice za vžigalice; lesene kljukice ali zatiči za obutev

izdelava iz lesa iz katere koli tarifne številke, razen lesene žice iz tarifne številke 4409

Poglavje 45

pluta in plutasti izdelki

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 46

izdelki iz slame, esparta ali drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski izdelki

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 47

celuloza, lesna ali iz drugih vlaknastih celuloznih materialov; papir in karton za recikliranje (odpadki in ostanki)

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 48

papir in karton; izdelki iz papirne mase, papirja ali kartona

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 49

tiskane knjige, časopisi, slike in drugi proizvodi grafične industrije; rokopisi, tipkana besedila in načrti

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex Poglavje 50

svila; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ex 5003

svileni odpadki (vključno zapredki, neprimerni za odvijanje, odpadki preje in razvlaknjeni tekstilni materiali), mikani ali česani

mikanje ali česanje svilenih odpadkov

5004 do ex 5006

svilena preja in preja iz svilenih odpadkov

(3)

predenje naravnih vlaken

ali

ekstrudiranje brezkončnih umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s predenjem

ali

ekstrudiranje brezkončnih umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s sukanjem

ali

sukanje v kombinaciji s katerim koli mehanskim postopkom

5007

tkanine iz svile ali svilenih odpadkov

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem

ali

ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem

ali

sukanje ali kateri koli mehanski postopek v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje v kombinaciji z barvanjem

ali

barvanje preje v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje v kombinaciji s tiskanjem

ali

tiskanje (samostojen postopek)

ex Poglavje 51

volna, fina ali groba živalska dlaka; preja in tkanine iz konjske žime; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

5106 do 5110

preja iz volne, iz fine ali grobe živalske dlake ali iz konjske žime

(3)

predenje naravnih vlaken

ali

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem

ali

sukanje v kombinaciji s katerim koli mehanskim postopkom

5111 do 5113

tkanine iz volne, iz fine ali grobe živalske dlake ali iz konjske žime

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem

ali

ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje v kombinaciji z barvanjem

ali

barvanje preje v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje v kombinaciji s tiskanjem

ali

tiskanje (samostojen postopek)

ex Poglavje 52

bombaž; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

5204 do 5207

preja in sukanec iz bombaža

(3)

predenje naravnih vlaken

ali

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem

ali

sukanje v kombinaciji s katerim koli mehanskim postopkom

5208 do 5212

bombažne tkanine

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem

ali

ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem

ali

sukanje ali kateri koli mehanski postopek v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje v kombinaciji z barvanjem ali prevlečenjem ali laminiranjem

ali

barvanje preje v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje v kombinaciji s tiskanjem

ali

tiskanje (samostojen postopek)

ex Poglavje 53

druga rastlinska tekstilna vlakna; papirna preja in tkanine iz papirne preje; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

5306 do 5308

preja iz drugih rastlinskih tekstilnih vlaken;

papirna preja

(3)

predenje naravnih vlaken

ali

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem

ali

sukanje v kombinaciji s katerim koli mehanskim postopkom

5309 do 5311

tkanine iz drugih rastlinskih tekstilnih vlaken; tkanine iz papirne preje

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem

ali

ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje v kombinaciji z barvanjem ali prevlečenjem ali laminiranjem

ali

barvanje preje v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje v kombinaciji s tiskanjem

ali

tiskanje (samostojen postopek)

5401 do 5406

preja, monofilament in sukanec iz umetnih ali sintetičnih filamentov

(3)

predenje naravnih vlaken

ali

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem

ali

sukanje v kombinaciji s katerim koli mehanskim postopkom

5407 in 5408

tkanine iz preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem

ali

ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem

ali

sukanje ali kateri koli mehanski postopek v kombinaciji s tkanjem

ali

barvanje preje v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje v kombinaciji z barvanjem ali prevlečenjem ali laminiranjem

ali

tkanje v kombinaciji s tiskanjem

ali

tiskanje (samostojen postopek)

5501 do 5507

umetna in sintetična rezana vlakna

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken

5508 do 5511

preja in sukanec za šivanje iz umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken

(3)

predenje naravnih vlaken

ali

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem

ali

sukanje v kombinaciji s katerim koli mehanskim postopkom

5512 do 5516

tkanine iz umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem

ali

ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem

ali

sukanje ali kateri koli mehanski postopek v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje v kombinaciji z barvanjem ali prevlečenjem ali laminiranjem

ali

barvanje preje v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje v kombinaciji s tiskanjem

ali

tiskanje (samostojen postopek)

ex poglavje 56

vata, klobučevina in netkan tekstil; specialne preje; dvonitne vrvi, vrvje, motvozi, konopci in kabli ter iz njih izdelani proizvodi; razen za:

(3)

predenje naravnih vlaken

ali

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem

5601

vata iz tekstilnih materialov in izdelki iz vate; tekstilna vlakna, dolga do vključno 5 mm (kosmiči); tekstilni prah in nopki – vlaknati vozlički

predenje naravnih vlaken

ali

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem

ali

kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem

ali

prevlečenje, kosmičenje, laminiranje ali metaliziranje v kombinaciji z najmanj dvema drugima glavnima pripravljalnima ali končnima postopkoma (kot so kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, termostabiliziranje, trajna zaključna obdelava), pod pogojem, da vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

5602

klobučevina, vključno z impregnirano, prevlečeno, prekrito ali laminirano

| — | iglana klobučevina |
| --- | --- |

—

iglana klobučevina

(3)

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji z oblikovanjem materialalahko se uporabijo:

| — | filamenti iz polipropilena iz tarifne številke 5402 , |
| --- | --- |

—

filamenti iz polipropilena iz tarifne številke 5402 ,

| — | polipropilenska vlakna iz tarifnih številk 5503 ali 5506 ali |
| --- | --- |

—

polipropilenska vlakna iz tarifnih številk 5503 ali 5506 ali

| — | prameni iz filamentov polipropilena iz tarifne številke 5501 , |
| --- | --- |

—

prameni iz filamentov polipropilena iz tarifne številke 5501 ,

pri katerih je v vseh primerih denominacija vsakega filamenta ali vlakna nižja od 9 deciteksov, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna

ali

zgolj oblikovanje netkanega materiala v primeru klobučevine, izdelane iz naravnih vlaken

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

(3)

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji z oblikovanjem materiala

ali

zgolj oblikovanje netkanega materiala v primeru druge klobučevine, izdelane iz naravnih vlaken

5603

netkan tekstil, vključno impregniran, prevlečen, prekrit ali laminiran

5603 11 do 5603 14

netkan tekstil, vključno impregniran, prevlečen, prekrit ali laminiran, iz umetnih ali sintetičnih filamentov

izdelava iz

| — | smerno ali naključno usmerjenih filamentov
  ali |
| --- | --- |

—

smerno ali naključno usmerjenih filamentov

ali

| — | snovi ali polimerov naravnega ali umetnega ali sintetičnega izvora, |
| --- | --- |

—

snovi ali polimerov naravnega ali umetnega ali sintetičnega izvora,

čemur v obeh primerih sledi vezava v netkan tekstil

5603 91 do 5603 94

netkan tekstil, vključno impregniran, prevlečen, prekrit ali laminiran, razen iz umetnih ali sintetičnih filamentov

izdelava iz

| — | smerno ali naključno usmerjenih rezanih vlaken
  in/ali |
| --- | --- |

—

smerno ali naključno usmerjenih rezanih vlaken

in/ali

| — | rezane preje naravnega ali umetnega ali sintetičnega izvora, |
| --- | --- |

—

rezane preje naravnega ali umetnega ali sintetičnega izvora,

čemur v obeh primerih sledi vezava v netkan tekstil

5604

gumijasta nit in kord, prekrita s tekstilnim materialom; tekstilna preja, trakovi in podobno iz tarifne številke 5404 ali 5405 , impregnirani, prevlečeni, prekriti, obloženi z gumo ali plastično maso

| — | gumijasta nit in kord, prekrita s tekstilnim materialom |
| --- | --- |

—

gumijasta nit in kord, prekrita s tekstilnim materialom

izdelava iz gumijastih niti ali vrvi, ki niso prekrite s tekstilom

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

(3)

predenje naravnih vlaken

ali

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem

ali

sukanje v kombinaciji s katerim koli mehanskim postopkom

5605

metalizirana preja, vključno z ovito prejo, ki je sestavljena iz tekstilne preje, trakov ali podobnih oblik iz tarifne številke 5404 ali 5405 , kombiniranih s kovino v obliki niti, trakov ali prahu ali prevlečenih s kovino

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken

ali

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem

ali

sukanje v kombinaciji s katerim koli mehanskim postopkom

5606

Ovita preja, trakovi in podobne oblike iz tarifne številke 5404 ali 5405 (razen proizvodov iz tarifne številke 5605 in ovite preje iz konjske žime); ženiljska preja (vključno kosmičena ženiljska preja); efektno vozličasta preja

(3)

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem

ali

sukanje v kombinaciji z ovijanjem

ali

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken

ali

kosmičenje v kombinaciji z barvanjem

Poglavje 57

preproge in druga tekstilna talna prekrivala

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem ali taftanjem

ali

ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem ali taftanjem

ali

izdelava iz preje iz kokosovega vlakna ali sisala ali jute ali klasična prstanska viskozna preja

ali

taftanje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem

ali

kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem

ali

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s tehnikami brez tkanja, vključno s prebadanjem z iglo

kot podloga se lahko uporablja tkanina iz jute

ex poglavje 58

specialne tkanine; taftani tekstilni materiali; čipke; tapiserije; pozamenterija; vezenine; razen za

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem ali taftanjem

ali

ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem ali taftanjem

ali

tkanje v kombinaciji z barvanjem ali kosmičenjem ali prevlečenjem ali laminiranjem ali metaliziranjem

ali

taftanje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem

ali

kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem

ali

barvanje preje v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje v kombinaciji s tiskanjem

ali

tiskanje (samostojen postopek)

5805

ročno tkane tapiserije tipov Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais in podobne in ročno izdelane tapiserije (npr. z majhnim vbodom in križnim vbodom), dokončane ali nedokončane

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

5810

vezenina v metraži, trakovih ali motivih

vezenje, pri katerem vrednost vseh uporabljenih materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

5901

tekstilni materiali, prevlečeni z lepilom ali škrobnimi snovmi, ki se uporabljajo za zunanjo vezavo knjig ali podobne namene; tkanine za prerisovanje; pripravljeno slikarsko platno; škrobljeno platno in podobni togi tekstilni materiali, ki se uporabljajo za izdelavo klobukov

tkanje v kombinaciji z barvanjem ali kosmičenjem ali prevlečenjem ali laminiranjem ali metaliziranjem

ali

kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem

5902

kord tkanine za avtomobilske plašče iz preje visoke trdnosti iz najlona ali drugih poliamidov, poliestrov ali viskoznega rajona

| — | z vsebnostjo do vključno 90 mas. % tekstilnih materialov |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo do vključno 90 mas. % tekstilnih materialov

tkanje

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s tkanjem

5903

tekstilni materiali, impregnirani, premazani, prevlečeni ali prekriti ali laminirani s plastičnimi masami, razen tistih iz tarifne številke 5902

tkanje v kombinaciji z impregniranjem ali premazovanjem ali prevlečenjem ali laminiranjem ali metaliziranjem

ali

tkanje v kombinaciji s tiskanjem

ali

tiskanje (samostojen postopek)

5904

linolej, vključno rezan v oblike; talna prekrivala na tekstilni podlagi, premazani, prevlečeni ali prekriti, vključno z razrezanimi v oblike

(3)

tkanje v kombinaciji z barvanjem ali premazovanjem ali laminiranjem ali metaliziranjem

kot podloga se lahko uporablja tkanina iz jute

5905

zidne tapete iz tekstilnih materialov:

| — | impregnirane, premazane, prevlečene ali prekrite ali laminirane z gumo, plastičnimi masami ali drugimi materiali |
| --- | --- |

—

impregnirane, premazane, prevlečene ali prekrite ali laminirane z gumo, plastičnimi masami ali drugimi materiali

tkanje, pletenje ali oblikovanje netkanega materiala v kombinaciji z impregniranjem ali premazovanjem ali prevlečenjem ali laminiranjem ali metaliziranjem

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem

ali

ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje, pletenje ali oblikovanje netkanega materiala v kombinaciji z barvanjem ali premazovanjem ali laminiranjem

ali

tkanje v kombinaciji s tiskanjem

ali

tiskanje (samostojni postopek)

5906

gumirani tekstilni materiali, razen tistih iz tarifne številke 5902

| — | pleteni ali kvačkani materiali |
| --- | --- |

—

pleteni ali kvačkani materiali

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s pletenjem/kvačkanjem

ali

ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s pletenjem/kvačkanjem

ali

pletenje ali kvačkanje v kombinaciji z gumiranjem

ali

gumiranje v kombinaciji z najmanj dvema drugima glavnima pripravljalnima ali končnima postopkoma (kot so kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, termostabiliziranje, trajna zaključna obdelava), pod pogojem, da vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

| — | druge tkanine iz sintetične filamentne preje z vsebnostjo več kot 90 mas. % tekstilnih materialov |
| --- | --- |

—

druge tkanine iz sintetične filamentne preje z vsebnostjo več kot 90 mas. % tekstilnih materialov

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s tkanjem

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

tkanje, pletenje ali postopek brez tkanja v kombinaciji z barvanjem ali premazovanjem/gumiranjem

ali

barvanje preje v kombinaciji s tkanjem, pletenjem ali postopkom brez tkanja

ali

gumiranje v kombinaciji z najmanj dvema drugima glavnima pripravljalnima ali končnima postopkoma (kot so kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, termostabiliziranje, trajna zaključna obdelava), pod pogojem, da vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

5907

tekstilni materiali, drugače impregnirani, premazani, prevlečeni ali prekriti; platna, slikana za odrske kulise, tkanine za ateljeje in podobne namene

tkanje ali pletenje ali oblikovanje netkanega materiala v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem ali premazovanjem ali impregniranjem ali prevlečenjem

ali

kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem

ali

tiskanje (samostojen postopek)

5908

stenji iz tekstila, tkani, prepleteni ali pleteni, za svetilke, peči, vžigalnike, sveče ipd.; žarilne mrežice za plinsko razsvetljavo in cevasto pleteni materiali za plinske svetilke, impregnirani ali neimpregnirani

| — | žarilne mrežice za plinsko razsvetljavo, impregnirane |
| --- | --- |

—

žarilne mrežice za plinsko razsvetljavo, impregnirane

izdelava iz cevasto pletenih/kvačkanih plinskih mrežic

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka;

5909 do 5911

tekstilni izdelki, primerni za industrijske namene

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem

ali

ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s tkanjem

ali

tkanje v kombinaciji z barvanjem ali prevlečenjem ali laminiranjem

ali

prevlečenje, kosmičenje, laminiranje ali metaliziranje v kombinaciji z najmanj dvema drugima glavnima pripravljalnima ali končnima postopkoma (kot so kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, termostabiliziranje, trajna zaključna obdelava), pod pogojem, da vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 60

pleteni ali kvačkani materiali

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s pletenjem/kvačkanjem

ali

ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s pletenjem/kvačkanjem

ali

pletenje/kvačkanje v kombinaciji z barvanjem ali kosmičenjem ali prevlečenjem ali laminiranjem ali tiskanjem

ali

kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem

ali

barvanje preje v kombinaciji s pletenjem/kvačkanjem

ali

sukanje ali teksturiranje v kombinaciji s pletenjem/kvačkanjem, pod pogojem, da vrednost uporabljene nesukane/neteksturirane preje ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 61

oblačilni izdelki in oblačilni dodatki, pleteni ali kvačkani

| — | dobljeni s šivanjem ali drugim sestavljanjem, iz dveh ali več kosov pletene ali kvačkane tkanine, ki je urezana v določeno obliko ali neposredno pridobljena v določeno obliko |
| --- | --- |

—

dobljeni s šivanjem ali drugim sestavljanjem, iz dveh ali več kosov pletene ali kvačkane tkanine, ki je urezana v določeno obliko ali neposredno pridobljena v določeno obliko

(3)
   (4)

pletenje ali kvačkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

(3)

predenje naravnih in/ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s pletenjem ali kvačkanjem

ali

ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s pletenjem ali kvačkanjem

ali

pletenje in sestava v enem postopku

ex poglavje 62

oblačilni izdelki in oblačilni dodatki, nepleteni ali nekvačkani; razen za:

(3)
   (4)

tkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

ali

sestava, vključno z razrezovanjem tkanine po tiskanju (samostojen postopek)

ex 6202 , ex 6204 , ex 6206 , ex 6209 in ex 6211

oblačila za ženske, deklice in dojenčke in oblačilni dodatki za dojenčke, vezeni

(4)

tkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

ali

izdelava iz nevezene tkanine, če vrednost uporabljene nevezene tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna

ex 6210 in ex 6216

ognjeodporna oprema iz tkanin, prevlečenih s folijo iz aluminiziranega poliestra

(3)
   (4)

tkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

ali

prevlečenje ali laminiranje, če vrednost uporabljenih neprevlečenih ali nelaminiranih tkanin ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

ex 6212

modrčki, opasniki, stezniki, naramnice, pasovi za nogavice, podveze in podobni izdelki in njihovi deli, pleteni ali kvačkani, dobljeni s šivanjem ali drugim sestavljanjem, iz dveh ali več kosov pletene ali kvačkane tkanine, ki je urezana v določeno obliko ali neposredno pridobljena v določeno obliko

(3)
   (4)

pletenje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

ali

sestava, vključno z razrezovanjem tkanine po tiskanju (samostojen postopek)

6213 in 6214

robci, šali, ogrinjala, rute, naglavne rute, tančice in podobni izdelki

| — | vezeni |
| --- | --- |

—

vezeni

(3)
   (4)

tkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

ali

izdelava iz nevezene tkanine, če vrednost uporabljene nevezene tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna

ali

sestava, vključno z razrezovanjem tkanine po tiskanju (samostojen postopek)

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

(3)
   (4)

tkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

ali

sestava po tiskanju (samostojen postopek)

6217

drugi gotovi oblačilni dodatki; deli oblačil ali oblačilnih dodatkov, razen tistih iz tarifne številke 6212

| — | vezeni |
| --- | --- |

—

vezeni

(4)

tkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

ali

izdelava iz nevezene tkanine, če vrednost uporabljene nevezene tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna

ali

sestava po tiskanju (samostojen postopek)

| — | ognjeodporna oprema iz tkanin, prevlečenih s folijo iz aluminiziranega poliestra |
| --- | --- |

—

ognjeodporna oprema iz tkanin, prevlečenih s folijo iz aluminiziranega poliestra

(4)

tkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

ali

prevlečenje ali laminiranje, če vrednost uporabljenih neprevlečenih ali nelaminiranih tkanin ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

| — | medvloge za ovratnike in manšete, urezane |
| --- | --- |

—

medvloge za ovratnike in manšete, urezane

izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

(4)

tkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

ex poglavje 63

drugi gotovi tekstilni izdelki; kompleti; rabljena oblačila in rabljeni tekstilni izdelki; krpe; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

6301 do 6304

odeje, potovalne odeje, posteljno perilo itn.; zavese, itn.; drugi izdelki za notranjo opremo

| — | iz klobučevine, iz netkanega tekstila |
| --- | --- |

—

iz klobučevine, iz netkanega tekstila

(3)

oblikovanje netkanega materiala v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

| -- | vezeni |
| --- | --- |

--

vezeni

(3)
   (4)

tkanje ali pletenje/kvačkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

ali

izdelava iz nevezene tkanine (razen pletene ali kvačkane), če vrednost uporabljene nevezene tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna

| -- | drugo |
| --- | --- |

--

drugo

(3)
   (4)

tkanje ali pletenje/kvačkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

6305

vreče in vrečke za pakiranje blaga

(3) ekstrudiranje umetnih in sintetičnih vlaken ali predenje naravnih in/ali umetnih in sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem ali pletenjem in sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

6306

ponjave, platnene strehe in zunanje platnene navojnice (tende); šotori; jadra (za plovila, jadralne deske ali kopenska plovila); izdelki za taborjenje

| — | iz netkanega tekstila |
| --- | --- |

—

iz netkanega tekstila

(3)
   (4)

oblikovanje netkanega materiala v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

(3)
   (4)

tkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine

6307

drugi gotovi tekstilni izdelki, vključno z modnimi kroji za oblačila

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna

6308

kompleti, ki so sestavljeni iz tkanin in preje, s priborom ali brez njega, za izdelavo preprog in pregrinjal, tapiserij, vezenih namiznih prtov ali serviet ali podobnih tekstilnih izdelkov, pripravljeni v pakiranjih za prodajo na drobno

Vsak sestavni del ali izdelek v kompletu mora izpolnjevati pravilo, ki bi zanj veljalo, če ne bi bil v kompletu. Lahko pa se vključijo sestavni deli ali izdelki brez porekla, če njihova skupna vrednost ne presega 15 % cene kompleta franko tovarna.

ex poglavje 64

obutev, gamaše in podobni izdelki; deli teh izdelkov; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen spojenih gornjih delov, pritrjenih na notranje podplate ali druge sestavne dele podplatov iz tarifne številke 6406

6406

deli obutve (vključno zgornji deli, ki so pritrjeni na podplat ali ne, razen na zunanji podplat); zamenljivi vložki, petne blazinice in podobni izdelki; gamaše, dokolenice in podobni izdelki in njihovi deli

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

Poglavje 65

pokrivala in njihovi deli

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

Poglavje 66

dežniki, sončniki, sprehajalne palice, palice-stolčki, biči, korobači in njihovi deli:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 67

preparirano perje in puh in izdelki iz perja ali puha; umetno cvetje; izdelki iz človeških las

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 68

izdelki iz kamna, sadre, cementa, azbesta, sljude ali podobnih materialov

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 69

keramični izdelki

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ex poglavje 70

steklo in stekleni izdelki

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

7010

baloni, steklenice, kozarci, lonci, fiole, ampule in druge posode iz stekla, za transport ali pakiranje blaga; stekleni kozarci za vlaganje, čepi, pokrovi in druga zapirala, iz stekla

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

rezanje steklenih izdelkov, če skupna vrednost uporabljenih nerazrezanih steklenih izdelkov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

7013

stekleni izdelki, ki se uporabljajo pri mizi, v kuhinji, v sanitarijah, v pisarnah, izdelki za notranjo dekoracijo in podobne namene (razen tistih iz tarifne številke 7010 ali 7018 )

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ex poglavje 71

naravni ali kultivirani biseri, dragi ali poldragi kamni, plemenite kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni izdelki; imitacije nakita; kovanci; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna

ex 7102 , ex 7103 in ex 7104

obdelani dragi ali poldragi kamni (naravni, sintetični ali rekonstruirani)

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne podštevilke, razen iz iste tarifne podštevilke, kot je tarifna podštevilka izdelka

7106 , 7108 in 7110

plemenite kovine:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tar. št. 7106 , 7108 in 7110 , ali

elektrolitska, toplotna ali kemična separacija plemenitih kovin iz tar. št. 7106 , 7108 ali 7110 ali

zlitje in/ali legiranje plemenitih kovin iz tarifnih številk 7106 , 7108 ali 7110 med seboj ali z navadnimi kovinami ali čiščenje

| — | neobdelane |
| --- | --- |

—

neobdelane

| — | kot polizdelki ali v obliki prahu |
| --- | --- |

—

kot polizdelki ali v obliki prahu

izdelava iz neobdelanih plemenitih kovin

ex 7107 , ex 7109 in ex 7111

kovine, platirane s plemenitimi kovinami, kot polizdelki

izdelava iz kovin, platiranih z neobdelanimi plemenitimi kovinami

ex poglavje 72

železo in jeklo; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

7207

polizdelki iz železa ali nelegiranega jekla

izdelava iz materialov iz tar. št. 7201 , 7202 , 7203 , 7204 ali 7205

7208 do 7212

ploščati vroče valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla

izdelava iz polizdelkov iz tar. št. 7207

7213 do 7216

žice in profili, palice, kotni profili in drugi profili iz železa ali nelegiranega jekla

izdelava iz ingotov ali drugih primarnih oblik iz tar. št. 7206

7217

žica iz železa ali nelegiranega jekla

izdelava iz polizdelkov iz tar. št. 7207

7218 91 in 7218 99

polizdelki

izdelava iz materialov iz tar. št. 7201 , 7202 , 7203 , 7204 ali 7205

7219 do 7222

ploščato valjani izdelki, palice, kotni profili in drugi profili iz nerjavnega jekla

izdelava iz ingotov ali drugih primarnih oblik iz tar. št. 7218

7223

žica iz nerjavnega jekla

izdelava iz polizdelkov iz tar. št. 7218

7224 90

polizdelki

izdelava iz materialov iz tar. št. 7201 , 7202 , 7203 , 7204 ali 7205

7225 do 7228

ploščato valjani izdelki, vroče valjane palice v ohlapno navitih kolobarjih; kotni profili in drugi profili iz drugih legiranih jekel; votle palice za svedre, iz legiranih ali nelegiranih jekel

izdelava iz ingotov ali drugih primarnih oblik iz tar. št. 7206 , 7218 ali 7224

7229

žica iz drugih legiranih jekel

izdelava iz polizdelkov iz tar. št. 7224

ex poglavje 73

izdelki iz železa in jekla; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ex 7301

piloti

izdelava iz materialov iz tarifne številke 7207

7302

deli za železniške in tramvajske tire, iz železa ali jekla: tirnice, vodila in zobate tirnice, kretniški jezički, križišča, spojne palice in drugi deli kretnic, pragovi, tirne vezice, tirna ležišča, klini za tirna ležišča, podložne plošče, pričvrščevalne ploščice, distančne palice, drugi deli, posebej konstruirani za postavljanje, spajanje in pritrjevanje tirnic

izdelava iz materialov iz tarifne številke 7206

7304 , 7305 in 7306

cevi in votli profili iz litega železa

izdelava iz materialov iz tar. št. 7206 do 7212 in 7218 ali 7224

ex 7307

pribor (fitingi) za cevi iz nerjavnega jekla (ISO št. X5CrNiMo 1712), sestavljen iz več delov

struženje, vrtanje, širitev lukenj, izrezovanje navojev, urezovanje in peskanje kovanih polizdelkov, pod pogojem, da skupna vrednost uporabljenih kovanih izdelkov ne presega 35 % cene izdelka franko tovarna

7308

konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tarifne številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr. mostovi in mostne sekcije, vrata za zapornice, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okviri zanje, pragovi za vrata, roloji, ograje in stebri), iz železa ali jekla; pločevine, palice, profili, kotniki, cevi in podobno, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah, iz železa ali jekla

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka; vendar se ne smejo uporabiti zvarjeni profili in kotni profili iz tarifne številke 7301

ex 7315

verige zoper drsenje

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 7315 ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex poglavje 74

baker in bakreni izdelki; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

7403

prečiščen baker in bakrove zlitine, surovi

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

7408

bakrena žica

izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 75

nikelj in nikljevi izdelki

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ex poglavje 76

aluminij in aluminijasti izdelki; razen za:

izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

7601

aluminij, surov

izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ali

izdelava s toplotno ali elektrolitsko obdelavo iz nelegiranega aluminija ali iz aluminijastih odpadkov in ostankov

7602

aluminijasti odpadki in ostanki

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ex 7616

izdelki iz aluminija razen gaze, tkanin, rešetk, mrež, ograj ali tkanin za ojačanje in podobnih materialov (vključno z neskončnimi trakovi) iz aluminijaste žice in ekspandirane kovine iz aluminija

izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. lahko pa se uporabljajo gaza, tkanine, rešetke, mreže, ograje, tkanine za ojačanje in podobni materiali (vključno tudi neskončni trakovi) iz aluminijaste žice ali ekspandirane kovine iz aluminija; in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. lahko pa se uporabljajo gaza, tkanine, rešetke, mreže, ograje, tkanine za ojačanje in podobni materiali (vključno tudi neskončni trakovi) iz aluminijaste žice ali ekspandirane kovine iz aluminija; in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 78

svinec in svinčeni izdelki

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

Poglavje 79

cink in cinkovi izdelki

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

Poglavje 80

kositer in kositrni izdelki;

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

Poglavje 81

druge navadne kovine; kermeti; njihovi izdelki

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

ex poglavje 82

orodje, nožarski izdelki, žlice in vilice iz navadnih kovin; njihovi deli iz navadnih kovin; razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8206

orodje iz dveh ali več tarifnih številk 8202 do 8205 , v kompletih za prodajo na drobno

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tar. št. 8202 do 8205 ; vendar se orodje iz tarifnih številk 8202 do 8205 lahko vstavi v komplet, če njegova skupna vrednost ne presega 15 % cene kompleta franko tovarna

Poglavje 83

razni izdelki iz navadnih kovin

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex poglavje 84

jedrski reaktorji, kotli, stroji in mehanske naprave; njihovi deli, razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8407

batni motorji z notranjim zgorevanjem, na vžig s svečkami, z izmeničnim ali vrtilnim gibanjem bata

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8408

batni motorji z notranjim zgorevanjem, na vžig s kompresijo (dizelski ali poldizelski motorji)

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8425 do 8430

škripčevja in škripci; vodoravni in navpični vitli; dvigala za velike tovore z majhno dvižno višino

ladijski žerjavi; dvigala, vključno kabelska dvigala; portalna dvigala, luška dvigala in delovna vozila, opremljena z dvigalom

viličarji; druga vozila z napravami za dviganje ali manipulacijo

drugi stroji za dviganje, manipulacijo, nakladanje ali razkladanje (npr. dvigala, premične stopnice, transporterji in žičnice)

samovozni buldožerji, angledozerji, grejderji, ravnalniki, skreperji, bagri, nakladalniki z lopato, stroji za nabijanje in cestni valjarji, samovozni

drugi stroji za ravnanje, strganje, izkopavanje, nabijanje, kopanje ali vrtanje zemlje, mineralov ali rud; ovni in stroji za izdiranje pilotov; snežni plugi in snežni odmetalniki

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in tarifne številke 8431

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8444 do 8447

stroji za ekstrudiranje (brizganje), izvlačenje, teksturiranje in rezanje umetnih ali sintetičnih tekstilnih filamentov

stroji za pripravljanje tekstilnih vlaken; stroji za predenje, združevanje (dubliranje) ali sukanje in drugi stroji za proizvodnjo tekstilne preje; tekstilni stroji za navijanje (vključno za navijanje votka) in stroji za pripravljanje tekstilne preje za uporabo na strojih iz tarifne številke 8446 ali 8447

tkalski stroji (statve):

pletilni stroji, šivalni prepletilniki in stroji za proizvodnjo ovite preje, tila, čipk, vezenin, pozamenterije, pletenic ali mrež in tafting stroji

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in tarifne številke 8448

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8456 do 8465

obdelovalni stroji za obdelavo materialov vseh vrst z odvzemanjem materiala

centri za strojno obdelavo, stroji, izdelani po principu standardnih enot (z eno postajo) in prenašalni stroji z več postajami, za obdelavo kovin

stružnice za odstranjevanje kovin obdelovalni stroji

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in tarifne številke 8466

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8470 do 8472

računski stroji in stroji za snemanje, reprodukcijo in prikazovanje podatkov z računskimi funkcijami žepne velikosti; knjigovodski stroji, frankirni stroji, stroji za izdajanje kart in podobni stroji z vdelanimi računskimi napravami; registrirne blagajne

računalniki – stroji za avtomatsko obdelavo podatkov in njihove enote; magnetni ali optični čitalniki, stroji za prepisovanje podatkov na nosilce podatkov v kodirani obliki in stroji za obdelavo takih podatkov

drugi pisarniški stroji

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in tarifne številke 8473

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex poglavje 85

električni stroji in oprema ter njihovi deli; aparati za snemanje ali reprodukcijo slike in zvoka ter deli in pribor za te izdelke, razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8501 do 8502

elektromotorji in električni generatorji

električni generatorski agregati in rotacijski pretvorniki

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in tarifne številke 8503

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8519 , 8521

aparati za snemanje ali reprodukcijo zvoka

aparati za snemanje ali reprodukcijo slike, ki imajo vgrajen videotuner (TV – sprejemno enoto) ali ne

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in tarifne številke 8522

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8525 do 8528

oddajniki za radiodifuzijo ali televizijo, televizijske kamere, digitalni fotoaparati in video snemalne kamere

radarji, naprave za radionavigacijo in aparati za radijsko daljinsko krmiljenje

sprejemniki za radiodifuzijo

monitorji in projektorji, ki nimajo vgrajenega televizijskega sprejemnika; televizijski sprejemniki ali aparati za snemanje ali reprodukcijo slike

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in tarifne številke 8529

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8535 do 8537

električni aparati za vklapljanje, izklapljanje ali zaščito električnih tokokrogov ali za povezavo z električnimi tokokrogi ali znotraj njih; konektorji za optična vlakna, snope optičnih vlaken ali kable iz optičnih vlaken; table, plošče, pulti, mize, omare in druge osnove, za električno krmiljenje ali razdeljevanje električnega toka

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in tarifne številke 8538

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8542 31 do 8542 39

monolitna integrirana vezja

difuzija, pri kateri so integriranja vezja oblikovana na polprevodniški podlagi s selektivnim vnašanjem ustreznega topila (dopant), ne glede na to, ali je to vezje sestavljeno in/ali testirano v nepogodbenici

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8544 do 8548

izolirana žica, kabli (in drugi izolirani električni vodniki), kabli iz optičnih vlaken

ogljene elektrode, ogljene ščetke, oglje za žarnice, oglje za baterije in drugi izdelki iz grafita ali drugega oglja, za električne namene

električni izolatorji iz kakršnega koli materiala

izolirni deli za električne stroje, naprave ali opremo, cevi za električne vodnike in spojke zanje, iz navadnih kovin, obložene z izolirnim materialom

odpadki in ostanki primarnih celic, primarnih baterij in električnih akumulatorjev; iztrošene primarne celice; iztrošene primarne baterije in iztrošeni električni akumulatorji; električni deli strojev ali aparatov, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu v tem poglavju

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 86

železniške in tramvajske lokomotive, tirna vozila in njihovi deli; železniški in tramvajski tirni sklopi in pribor ter njihovi deli; mehanična (vključno elektromehanska) signalna oprema za promet vseh vrst

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex poglavje 87

vozila, razen železniških ali tramvajskih tirnih vozil, ter njihovi deli in pribor; razen za:

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 45 % cene izdelka franko tovarna

8708

deli in pribor za vozila iz tarifnih številk 8701 do 8705

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

8711

motorna kolesa (tudi mopedi), kolesa in podobna vozila s pomožnim motorjem, z bočno prikolico ali brez nje; bočne prikolice

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 88

zrakoplovi, vesoljska vozila in njihovi deli

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 89

ladje, čolni in plavajoče konstrukcije

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, ne smejo pa se uporabljati ladijski trupi iz tarifne številke 8906

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna

ex poglavje 90

optični, fotografski, kinematografski, merilni, kontrolni, precizni, medicinski ali kirurški instrumenti in aparati; njihovi deli in pribor, razen za:

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

9001 50

leče za očala iz drugih materialov razen stekla

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri se izvede eden od naslednjih postopkov:

| — | površinska obdelava polobdelane leče v dokončno obdelano oftalmično lečo z optično korekcijo za vstavitev v okvir za očala, |
| --- | --- |

—

površinska obdelava polobdelane leče v dokončno obdelano oftalmično lečo z optično korekcijo za vstavitev v okvir za očala,

| — | prevleka leče glede na ustrezno obdelavo za izboljšanje vida in zagotovitev zaščite uporabnika |
| --- | --- |

—

prevleka leče glede na ustrezno obdelavo za izboljšanje vida in zagotovitev zaščite uporabnika

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 91

ure in njihovi deli

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 92

glasbila; njihovi deli in pribor

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 93

orožje in strelivo; njuni deli in pribor

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 94

pohištvo; posteljnina, žimnice, nosilci za žimnice, blazine in podobni polnjeni izdelki; svetilke, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; osvetljeni znaki, osvetljeni znaki z imeni in podobno; montažne zgradbe

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 95

igrače, rekviziti za družabne igre in šport; njihovi deli in pribor

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 96

razni izdelki

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

Poglavje 97

umetniški izdelki, zbirke in starine

izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka,

PRILOGA III

BESEDILO IZJAVE O POREKLU

Izjava o poreklu, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti izdelana v skladu z opombami. Vendar opomb v izjavi ni treba navajati.

Albanska različica

Eksportuesi i produkteve të mbuluara nga ky dokument (autorizim doganor Nr. ...(1)) deklaron që përveç rasteve kur tregohet qartësisht ndryshe, këto produkte janë me origjine preferenciale ...(2) n në përputhje me Rregullat kalimtare të origjinës.

Arabska različica

Image 1

Bosanska različica

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog porijekla u skladu sa prijelaznim pravilima porijekla.

Bolgarska različica

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ...(1)), декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... (2) преференциален произход.

Hrvaška različica

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

Češka različica

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v ...(2).

Danska različica

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2) i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nizozemska različica

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... (2) oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Angleška različica

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin according to the transitional Rules of origin.

Estonska različica

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Ferska različica

Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. ... (1)) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur ... (2) sambært skiftisreglunum um uppruna.

Finska različica

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita siirtymäkauden alkuperäsääntöjen nojalla.

Francoska različica

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2) selon les règles d’origine transitoires.

Nemška različica

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren gemäß den Übergangsregeln für den Ursprung sind.

Gruzijska različica

Image 2

Grška različica

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2) σύμφωνα με τους μεταβατικούς κανόνες καταγωγής.

Hebrejska različica

Image 3

Madžarska različica

A jelen okmányban szereplő termékek exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában a termékek az átmeneti származási szabályok szerint preferenciális ... (2) származásúak.

Islandska različica

Útflytjandi framleiðsluvara sem skjal þetta tekur til (leyfi tollyfirvalda nr. ... (1)), lýsir því yfir að vörurnar séu, ef annars er ekki greinilega getið, af ... (2) uppruna samkvæmt upprunareglum á umbreytingartímabili.

Italijanska različica

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2) conformemente alle norme di origine transitorie.

Latvijska različica

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir ... (2) preferenciāla izcelsme saskaņā ar pārejas noteikumiem par izcelsmi.

Litovska različica

Šiame dokumente nurodytų produktų eksportuotojas (muitinės leidimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip, šie produktai turi ... (2) lengvatinės kilmės statusą pagal pereinamojo laikotarpio kilmės taisykles.

Makedonska različica

Извозникот на производите што ги покрива овоj документ (царинскo одобрение бр. ... (1)) изjавува дека, освен ако тоа не е jасно поинаку назначено, овие производи се со ... (2) преференциjaлно потекло, во согласност со преодните правила за потекло.

Malteška različica

L-esportatur tal-prodotti koperti minn dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat mod ieħor b’mod ċar, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2) skont ir-regoli ta’ oriġini tranżitorji.

Črnogorska različica

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ... (1)) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ... (2) преференцијалног пориjекла, у складу са транзиционим правилима поријекла.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog porijekla u skladu sa tranzicionim pravilima porijekla.

Norveška različica

Eksportøren av produktene omfattet av dette dokument (tollmyndighetenes autorisasjonsnr ... (1)) erklærer at disse produktene, unntatt hvor annet er tydelig angitt, har ... preferanseopprinnelse i henhold til overgangsreglene for opprinnelse (2) .

Poljska različica

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie zgodnie z przejściowymi regułami pochodzenia.

Portugalska različica

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o ... (1)) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2) de acordo com as regras de origem transitórias.

Romunska različica

Exportatorul produselor care fac obiectul prezentului document (autorizația vamală nr. ... (1)) declară că, exceptând cazul în care se indică altfel în mod clar, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2) în conformitate cu regulile de origine tranzitorii.

Srbska različica

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ... (1)) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ... (2) преференцијалног порекла, у складу са прелазним правилима о пореклу.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito nаvedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog porekla, u skladu sa prelaznim pravilima o poreklu.

Slovaška različica

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že pokiaľ nie je zreteľne uvedené inak, tieto výrobky majú v súlade s prechodnými pravidlami pôvodu preferenčný pôvod v ... (2).

Slovenska različica

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ...
  (

  1

  )
  ), izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ...
  (2)
  poreklo v skladu s prehodnimi pravili o poreklu.

Španska različica

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n.o ... (1)) declara que, excepto donde se indique claramente lo contrario, estos productos son de origen preferencial ... (2) con arreglo a las normas de origen transitorias.

Švedska različica

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... (2) ursprung i enlighet med övergångsreglerna om ursprung.

Turška različica

Bu belge kapsamındaki ürünlerin ihracatçısı (gümrük yetki No: ... (1)), aksi açıkça belirtilmedikçe, bu ürünlerin geçiş menşe kurallarına göre ... (2) tercihli menşeli olduğunu beyan eder.

Ukrajinska različica

Експортер продукцiї, на яку поширюється цей документ (митний дозвiл No ... (1)) заявляє, що, за винятком випадкiв, де це явно зазначено, ця продукцiя має ... (2) преференцiйне походження згiдно з перехiдними правилами походження.

...

(Kraj in datum)(3)

...

(Podpis izvoznika; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe, ki izjavo podpiše)(4)

| (1) | Kadar izjavo o poreklu sestavi pooblaščeni izvoznik, mora biti na tem mestu vpisana številka pooblastila pooblaščenega izvoznika. Kadar izjave o poreklu ne sestavi pooblaščeni izvoznik, se besede v oklepajih izpustijo ali pa se pusti prazen prostor. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Navesti je treba poreklo izdelkov. Kadar se izjava o poreklu delno ali v celoti nanaša na izdelke s poreklom iz Ceute in Melille, jih mora izvoznik jasno označiti z oznako „CM“ v dokumentu, na katerem je sestavljena izjava. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Te navedbe se lahko izpustijo, če so informacije že v samem dokumentu. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Kadar se podpis izvoznika ne zahteva, se izvzetje podpisa nanaša tudi na navedbo imena podpisnika. |
| --- | --- |

(4)

PRILOGA IV

VZOREC POTRDILA O GIBANJU BLAGA EUR.1 IN ZAHTEVKA ZA POTRDILO O GIBANJU BLAGA EUR.1

NAVODILA ZA TISKANJE

| 1. | Vsak obrazec meri 210 x 297 mm; dovoljeno odstopanje po dolžini je do minus 5 mm oziroma plus 8 mm. Uporabljati je treba bel papir, oblikovan za pisanje, brez mehanskih ostankov lesa, ki tehta najmanj 25 g/m2. Imeti mora ozadje s tiskanim zelenim vzorcem giljošo, tako da je vsako ponarejanje z mehanskimi ali kemičnimi sredstvi vidno že na prvi pogled. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pristojni organi pogodbenic Sporazuma EGP si lahko pridržijo pravico, da sami tiskajo obrazce ali pa jih lahko dajo tiskati pooblaščenim tiskarjem. V slednjem primeru mora vsak obrazec vsebovati sklic na takšno pooblastilo. Na vsakem obrazcu morata biti navedena ime in naslov tiskarja ali oznaka, ki omogoča njegovo identifikacijo. Obrazec vsebuje tudi serijsko številko, natisnjeno ali ne, ki omogoča njegovo identifikacijo. |
| --- | --- |

2.

POTRDILO O GIBANJU BLAGA

| 1. | Izvoznik (ime, polni naslov, država) |
| --- | --- |

1.

Izvoznik (ime, polni naslov, država)

EUR.1

št.A

000.000

Preden izpolnite obrazec, preberite navodila na hrbtni strani.

| 2. | To potrdilo se uporablja za preferencialno trgovino med
  ...

  in

  ... |
| --- | --- |

2.

...

in

...

(navesti ustrezne države, skupine držav ali ozemlja)

| 3. | Prejemnik (ime, polni naslov, država) (navedba neobvezna) |
| --- | --- |

3.

Prejemnik (ime, polni naslov, država) (navedba neobvezna)

| 4. | Država, skupina držav ali ozemlje porekla izdelkov |
| --- | --- |

4.

| 5. | Namembna država, skupina držav ali ozemlje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Podatki v zvezi s prevozom (navedba neobvezna) |
| --- | --- |

6.

Podatki v zvezi s prevozom (navedba neobvezna)

| 7. | Opombe |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zaporedna številka; oznake in številke; število in vrsta paketov
   (6)
  ; poimenovanje blaga |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bruto teža (kg) ali druga merska enota (l, m3, itd.) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Računi (navedba neobvezna) |
| --- | --- |

10.

Računi (navedba neobvezna)

| 11. | CARINSKA OVEROVITEV

  Overjena izjava

  Izvozni dokument (7)

  Obrazec ... Št. ...
  z dne ...
  Carinski urad ...
  Država ali ozemlje izdaje . ...
  ...
  ...
  Kraj in datum ... |
| --- | --- |

11.

Overjena izjava

Izvozni dokument (7)

Obrazec ... Št. ...

z dne ...

Carinski urad ...

Država ali ozemlje izdaje . ...

...

...

Kraj in datum ...

...

(Podpis)

Žig

| 12. | IZJAVA IZVOZNIKA
  Podpisani izjavljam, da zgoraj poimenovano blago izpolnjuje vse pogoje, potrebne za izdajo tega potrdila.
  Kraj in datum
  ...
  ... |
| --- | --- |

12.

Podpisani izjavljam, da zgoraj poimenovano blago izpolnjuje vse pogoje, potrebne za izdajo tega potrdila.

Kraj in datum

...

...

(Podpis)

| 13. | ZAHTEVEK ZA PREVERJANJE, poslati na: |
| --- | --- |

13.

| 14. | REZULTAT PREVERJANJA |
| --- | --- |

14.

Na podlagi izvedenega preverjanja je bilo ugotovljeno, da:
  (1)

| ☐ | je to potrdilo resnično izdal navedeni carinski urad in da so podatki, ki jih vsebuje, točni. |
| --- | --- |

☐

je to potrdilo resnično izdal navedeni carinski urad in da so podatki, ki jih vsebuje, točni.

| ☐ | to potrdilo ne izpolnjuje zahtevanih pogojev o verodostojnosti in točnosti (glej priložene opombe). |
| --- | --- |

☐

to potrdilo ne izpolnjuje zahtevanih pogojev o verodostojnosti in točnosti (glej priložene opombe).

Vložen je zahtevek za preverjanje verodostojnosti in točnosti tega potrdila.

...

(Kraj in datum)

Žig

...

(Podpis)

...

(Kraj in datum)

Žig

...

(Podpis)

| (1) | Označi ustrezno polje z X. |
| --- | --- |

(1)

Označi ustrezno polje z X.

OPOMBE

| 1. | Potrdila ne smejo vsebovati izbrisov ali ponovnih vpisov. Morebitni popravki morajo biti izvedeni tako, da se napačni podatki prečrtajo in po potrebi dodajo pravilni. Vsako tako spremembo mora potrditi oseba, ki je potrdilo izpolnila, in overiti carinski organ države ali ozemlja izdaje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izdelki, navedeni v potrdilu, si morajo slediti neprekinjeno in pred vsakim izdelkom mora biti zaporedna številka. Neposredno pod zadnjim izdelkom mora biti potegnjena vodoravna črta. Neuporabljeni prostor mora biti prečrtan tako, da je dodajanje naknadnih podatkov onemogočeno. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Blago mora biti poimenovano v skladu s poslovno prakso in dovolj natančno, da se ga lahko identificira. |
| --- | --- |

3.

ZAHTEVEK ZA POTRDILO O GIBANJU BLAGA

| 1. | Izvoznik (ime, polni naslov, država) |
| --- | --- |

1.

Izvoznik (ime, polni naslov, država)

EUR.1

št.A

000.000

Preden izpolnite obrazec, preberite navodila na hrbtni strani.

| 2. | Zahtevek za potrdilo se uporablja za preferencialno trgovino med
  ... |
| --- | --- |

2.

...

in

...

(navesti ustrezne države, skupine držav ali ozemlja)

| 3. | Prejemnik (ime, polni naslov, država) (navedba neobvezna) |
| --- | --- |

3.

Prejemnik (ime, polni naslov, država) (navedba neobvezna)

| 4. | Država, skupina držav ali ozemlje porekla izdelkov |
| --- | --- |

4.

| 5. | Namembna država, skupina držav ali ozemlje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Podatki v zvezi s prevozom (navedba neobvezna) |
| --- | --- |

6.

Podatki v zvezi s prevozom (navedba neobvezna)

| 7. | Opombe |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zaporedna številka; oznake in številke; število in vrsta paketov
   (8)
  ; poimenovanje blaga |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bruto teža (kg) ali druga merska enota (l, m3, itd.) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Računi (navedba neobvezna) |
| --- | --- |

10.

Računi (navedba neobvezna)

IZJAVA IZVOZNIKA

Podpisani, izvoznik blaga, poimenovanega na prednji strani,

IZJAVLJAM, da to blago izpolnjuje zahtevane pogoje za izdajo priloženega potrdila;

NAVAJAM okoliščine, na podlagi katerih to blago izpolnjuje zahtevane pogoje:

...

...

...

...

PRILAGAM naslednje dokazilne listine(1):

...

...

...

...

SE ZAVEZUJEM, da bom na zahtevo pristojnih organov predložil vsa dodatna dokazila, ki jih ti štejejo kot potrebna za izdajo priloženega potrdila, kot tudi pristajam, če je to potrebno, na kakršen koli pregled mojega knjigovodstva in okoliščin izdelave omenjenega blaga s strani pristojnih organov;

PROSIM za izdajo priloženega potrdila za to blago.

...

(Kraj in datum)

...

(Podpis)

| (1) | Na primer: uvozne listine, potrdila o gibanju blaga, računi, izjave proizvajalca itd., ki se nanašajo na v izdelavi uporabljene izdelke ali na v enakem stanju ponovno izvoženo blago. |
| --- | --- |

(1)

PRILOGA V

POSEBNI POGOJI V ZVEZI Z IZDELKI S POREKLOM IZ CEUTE IN MELILLE

Edini člen

1.   Če izdelki izpolnjujejo pravilo o nespreminjanju izdelkov iz člena 14 tega dodatka, se naslednji izdelki štejejo za:

| (1) | izdelke s poreklom iz Ceute in Melille:






  (a) | izdelki, v celoti pridobljeni v Ceuti in Melilli; |
| --- | --- | --- |

(1)

izdelke s poreklom iz Ceute in Melille:

(a)

izdelki, v celoti pridobljeni v Ceuti in Melilli;

| (b) | izdelki, pridobljeni v Ceuti in Melilli, pri izdelavi katerih se uporabijo izdelki, ki niso v celoti pridobljeni v Ceuti in Melilli, pod pogojem, da:






  (i) | so bili navedeni izdelki zadostno obdelani ali predelani v smislu člena 4 tega dodatka, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

izdelki, pridobljeni v Ceuti in Melilli, pri izdelavi katerih se uporabijo izdelki, ki niso v celoti pridobljeni v Ceuti in Melilli, pod pogojem, da:

(i)

so bili navedeni izdelki zadostno obdelani ali predelani v smislu člena 4 tega dodatka, ali

| (ii) | gre za izdelke s poreklom iz EGP, pod pogojem, da so bili obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 6 tega dodatka; |
| --- | --- |

(ii)

gre za izdelke s poreklom iz EGP, pod pogojem, da so bili obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 6 tega dodatka;

| (2) | izdelke s poreklom iz EGP:






  (a) | izdelki, v celoti pridobljeni v EGP; |
| --- | --- | --- |

(2)

izdelke s poreklom iz EGP:

(a)

izdelki, v celoti pridobljeni v EGP;

| (b) | izdelki, pridobljeni v EGP, pri izdelavi katerih se uporabijo izdelki, ki niso v celoti pridobljeni v EGP, pod pogojem, da:






  (i) | so bili navedeni izdelki zadostno obdelani ali predelani v smislu člena 4 tega dodatka, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

izdelki, pridobljeni v EGP, pri izdelavi katerih se uporabijo izdelki, ki niso v celoti pridobljeni v EGP, pod pogojem, da:

(i)

so bili navedeni izdelki zadostno obdelani ali predelani v smislu člena 4 tega dodatka, ali

| (ii) | gre za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille ali EGP in da so bili obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 6 tega dodatka. |
| --- | --- |

(ii)

gre za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille ali EGP in da so bili obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 6 tega dodatka.

2.   Ceuta in Melilla se obravnavata kot enotno ozemlje.

3.   Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik vpiše ime pogodbenice izvoznice in ‚Ceuta in Melilla‘ v polje 2 potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali v izjave o poreklu. Poleg tega je treba, če gre za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille, to označiti v polju 4 potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali v izjavah o poreklu.

4.   Za uporabo teh pravil v Ceuti in Melilli so pristojni španski carinski organi.

PRILOGA VI

IZJAVA DOBAVITELJA

Izjava dobavitelja, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti izdelana v skladu z opombami. Vendar opomb ni treba navajati v izjavi.

IZJAVA DOBAVITELJA

za blago, ki je bilo obdelano ali predelano v EGP ali pogodbenicah uporabnicah in ni pridobilo statusa preferencialnega porekla

Podpisani dobavitelj blaga, ki je zajeto v priloženem dokumentu, izjavljam, da:

| 1. | so bili naslednji materiali, ki nimajo porekla iz EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice], uporabljeni v EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice] za izdelavo naslednjega blaga:








  Poimenovanje dobavljenega blaga (9) | Poimenovanje uporabljenih materialov brez porekla | Tarifna številka uporabljenih materialov brez porekla (10) | Vrednost uporabljenih materialov brez porekla (10)
   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Skupna vrednost | |

1.

so bili naslednji materiali, ki nimajo porekla iz EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice], uporabljeni v EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice] za izdelavo naslednjega blaga:

Poimenovanje dobavljenega blaga (9)

Poimenovanje uporabljenih materialov brez porekla

Tarifna številka uporabljenih materialov brez porekla (10)

Vrednost uporabljenih materialov brez porekla (10)
   (11)

Skupna vrednost

| 2. | imajo vsi drugi materiali, uporabljeni za izdelavo tega blaga v EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice], poreklo iz EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice]; |
| --- | --- |

2.

imajo vsi drugi materiali, uporabljeni za izdelavo tega blaga v EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice], poreklo iz EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice];

| 3. | je bilo naslednje blago obdelano ali predelano zunaj EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice] v skladu s členom 13 tega dodatka in je tam pridobilo naslednjo skupno dodano vrednost:






  Poimenovanje dobavljenega blaga | Skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice]
  (

   (12) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | (Kraj in datum) |
| |
| |
| |
| (Naslov in podpis dobavitelja; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe,ki izjavo podpiše) |
| | |

3.

je bilo naslednje blago obdelano ali predelano zunaj EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice] v skladu s členom 13 tega dodatka in je tam pridobilo naslednjo skupno dodano vrednost:

Poimenovanje dobavljenega blaga

Skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice]
  (

   (12)

(Kraj in datum)

(Naslov in podpis dobavitelja; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe,ki izjavo podpiše)

PRILOGA VII

DOLGOROČNA IZJAVA DOBAVITELJA

Dolgoročna izjava dobavitelja, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti izdelana v skladu z opombami. Vendar opomb ni treba navajati v izjavi.

DOLGOROČNA IZJAVA DOBAVITELJA

za blago, ki je bilo obdelano ali predelano v EGP ali pogodbenici uporabnici in ni pridobilo statusa preferencialnega porekla

Podpisani dobavitelj blaga, ki je zajeto v priloženem dokumentu in se redno dobavlja ... (13), izjavljam, da:

| 1. | so bili naslednji materiali, ki nimajo porekla iz EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice], uporabljeni v EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice] za izdelavo naslednjega blaga:








  Poimenovanje dobavljenega blaga (14) | Poimenovanje uporabljenih materialov brez porekla | Tarifna številka uporabljenih materialov brez porekla (15) | Vrednost uporabljenih materialov brez porekla (15)
   (16) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Skupna vrednost | |

1.

so bili naslednji materiali, ki nimajo porekla iz EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice], uporabljeni v EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice] za izdelavo naslednjega blaga:

Poimenovanje dobavljenega blaga (14)

Poimenovanje uporabljenih materialov brez porekla

Tarifna številka uporabljenih materialov brez porekla (15)

Vrednost uporabljenih materialov brez porekla (15)
   (16)

Skupna vrednost

| 2. | imajo vsi drugi materiali, uporabljeni za izdelavo tega blaga v EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice], poreklo iz EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice]; |
| --- | --- |

2.

imajo vsi drugi materiali, uporabljeni za izdelavo tega blaga v EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice], poreklo iz EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice];

| 3. | je bilo naslednje blago obdelano ali predelano zunaj EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice] v skladu s členom 13 tega dodatka in je tam pridobilo naslednjo skupno dodano vrednost:






  Poimenovanje dobavljenega blaga | Skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice] (17) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |

3.

je bilo naslednje blago obdelano ali predelano zunaj EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice] v skladu s členom 13 tega dodatka in je tam pridobilo naslednjo skupno dodano vrednost:

Poimenovanje dobavljenega blaga

Skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice] (17)

Ta izjava velja za vse nadaljnje pošiljke tega blaga, poslane v času od ...

do ... (18)

Zavezujem se, da bom takoj obvestil ... (13), če ta izjava ne bo več veljavna.

| |
| --- |
| (Kraj in datum) |
| |
| |
| |
| (Naslov in podpis dobavitelja; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe, ki izjavo podpiše) |

(Kraj in datum)

(Naslov in podpis dobavitelja; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe, ki izjavo podpiše)

---

(1)  Pogodbenice se strinjajo, da se opusti obveznost vključitve izjave iz člena 8(3) v dokazilo o poreklu.

1

(2)  Za posebne pogoje v zvezi s ‚specifičnim procesom ali specifičnimi procesi‘ glej uvodne opombe 8.1 do 8.3.

2

(3)  Za posebne pogoje, ki veljajo za izdelke iz mešanice tekstilnih materialov, glej uvodno opombo 6.

3

(4)  Glej uvodno opombo 7.

4

(5)  Glej uvodno opombo 9.

5

(6)  Če blago ni pakirano, po potrebi navedite število izdelkov ali navedite ‚v razsutem stanju‘.

6

(7)  Izpolnite samo, če to zahtevajo predpisi izvozne države ali ozemlja.

7

(8)  Če blago ni pakirano, po potrebi navedite število izdelkov ali navedite ‚v razsutem stanju‘.

8

(9)  Kadar se račun, dobavnica ali drug trgovinski dokument, h kateremu je priložena izjava, nanaša na različne vrste blaga ali blago, v katerega materiali brez porekla niso vključeni v enakem obsegu, jih mora dobavitelj jasno ločiti.

9

Primer:

Dokument se nanaša na različne modele elektromotorjev iz tarifne številke 8501, uporabljene pri izdelavi pralnih strojev iz tarifne številke 8450. Narava in vrednost materialov brez porekla, uporabljenih pri izdelavi teh motorjev, se razlikujeta od modela do modela. Modeli morajo biti zato navedeni ločeno v prvem stolpcu, podatki v drugih stolpcih pa so potrebni za vsak model posebej, da se proizvajalcu pralnih strojev omogoči, da pravilno oceni status porekla svojih izdelkov glede na model elektromotorja, ki ga uporablja.

(10)  Podatke, ki se zahtevajo v teh stolpcih, je treba vpisati samo, če so potrebni.

10

Primeri:

Pravilo za oblačila iz ex poglavja 62 določa, da je dovoljena uporaba tkanja v kombinaciji z izdelavo, vključno s krojenjem tkanine. Če proizvajalec takih oblačil iz pogodbenice uporabnice uporablja tkanino, uvoženo iz Evropske unije, ki je bila tam pridobljena s tkanjem preje brez porekla, zadostuje, da dobavitelj iz Evropske unije v svoji izjavi opiše uporabljeni material brez porekla kot prejo, tarifne številke in vrednosti take preje pa mu ni treba navajati.

Proizvajalec žice iz železa iz tarifne številke 7217, ki jo je izdelal iz železnih palic brez porekla, mora v drugem stolpcu navesti ‚palice iz železa‘. Kadar se ta žica uporablja pri izdelavi stroja, za katerega pravilo omejuje uporabo vseh materialov brez porekla na določen odstotek vrednosti, je treba v tretjem stolpcu navesti vrednost palic brez porekla.

(11)  
  ‚Vrednost materialov‘ pomeni carinsko vrednost uporabljenih materialov brez porekla ob uvozu ali, če ta ni znana in je ni mogoče ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice].

11

Za enoto blaga, opredeljeno v prvem stolpcu, je treba navesti natančno vrednost vsakega uporabljenega materiala brez porekla.

(12)  
  ‚Skupna dodana vrednost‘ pomeni vse stroške, nastale zunaj EGP in [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice], vključno z vrednostjo vseh tam dodanih materialov. Za enoto blaga, opredeljeno v prvem stolpcu, je treba navesti natančno skupno dodano vrednost, pridobljeno zunaj EGP in [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice].

12

(13)  Ime in naslov stranke.

13

(14)  Kadar se račun, dobavnica ali drug trgovinski dokument, h kateremu je priložena izjava, nanaša na različne vrste blaga ali blago, v katerega materiali brez porekla niso vključeni v enakem obsegu, jih mora dobavitelj jasno ločiti.

14

Primer:

Dokument se nanaša na različne modele elektromotorjev iz tarifne številke 8501, uporabljene pri izdelavi pralnih strojev iz tarifne številke 8450. Narava in vrednost materialov brez porekla, uporabljenih pri izdelavi teh motorjev, se razlikujeta od modela do modela. Modeli morajo biti zato navedeni ločeno v prvem stolpcu, podatki v drugih stolpcih pa so potrebni za vsak model posebej, da se proizvajalcu pralnih strojev omogoči, da pravilno oceni status porekla svojih izdelkov glede na model elektromotorja, ki ga uporablja.

(15)  Podatke, ki se zahtevajo v teh stolpcih, je treba vpisati samo, če so potrebni.

15

Primeri:

Pravilo za oblačila iz ex poglavja 62 določa, da je dovoljena uporaba tkanja v kombinaciji z izdelavo, vključno s krojenjem tkanine. Če proizvajalec takih oblačil iz pogodbenice uporabnice uporablja tkanino, uvoženo iz Evropske unije, ki je bila tam pridobljena s tkanjem preje brez porekla, zadostuje, da dobavitelj iz Evropske unije v svoji izjavi opiše uporabljeni material brez porekla kot prejo, tarifne številke in vrednosti take preje pa mu ni treba navajati.

Proizvajalec žice iz železa iz tarifne številke 7217, ki jo je izdelal iz železnih palic brez porekla, mora v drugem stolpcu navesti ‚palice iz železa‘. Kadar se ta žica uporablja pri izdelavi stroja, za katerega pravilo omejuje uporabo vseh materialov brez porekla na določen odstotek vrednosti, je treba v tretjem stolpcu navesti vrednost palic brez porekla.

(16)  
  ‚Vrednost materialov‘ pomeni carinsko vrednost uporabljenih materialov brez porekla ob uvozu ali, če ta ni znana in je ni mogoče ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v EGP ali [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice].

16

Za enoto blaga, opredeljeno v prvem stolpcu, je treba navesti natančno vrednost vsakega uporabljenega materiala brez porekla.

(17)  
  ‚Skupna dodana vrednost‘ pomeni vse stroške, nastale zunaj EGP in [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice], vključno z vrednostjo vseh tam dodanih materialov. Za enoto blaga, opredeljeno v prvem stolpcu, je treba navesti natančno skupno dodano vrednost, pridobljeno zunaj EGP in [navedite zadevno pogodbenico uporabnico ali zadevne pogodbenice uporabnice].

17

(18)  Navedite datume. Obdobje veljavnosti dolgoročne izjave dobavitelja običajno ne sme biti daljše od 24 mesecev, ob upoštevanju pogojev, ki jih določijo carinski organi pogodbenice uporabnice, v kateri je bila dolgoročna izjava dobavitelja sestavljena.

18

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/173 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/173

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/599

z dne 8. aprila 2022

o priznavanju prostovoljnega sistema za trajnostnost biomasnih biogoriv (2BSvs) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 30(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu.

| (2) | Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu.

| (3) | Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov. |
| --- | --- |

(3)

Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov.

| (4) | Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil. |
| --- | --- |

(4)

Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil.

| (5) | Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema za trajnostnost biomasnih biogoriv (v nadaljnjem besedilu: 2BSvs) je bil Komisiji prvič predložen 16. novembra 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 22. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, ter celotno nadzorno verigo (za biometan vse do proizvodne enote). |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema za trajnostnost biomasnih biogoriv (v nadaljnjem besedilu: 2BSvs) je bil Komisiji prvič predložen 16. novembra 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 22. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, ter celotno nadzorno verigo (za biometan vse do proizvodne enote).

| (6) | Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema 2BSvs ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem 2BSvs bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema 2BSvs ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem 2BSvs bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti.

| (7) | V oceni prostovoljnega sistema 2BSvs je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

V oceni prostovoljnega sistema 2BSvs je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001.

| (8) | Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom. |
| --- | --- |

(8)

Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem 2BSvs (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v priznanje 22. junija 2021, za goriva, revidirana v okviru sistema, dokazuje naslednje elemente:

| (a) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001.

Sistem vsebuje tudi natančne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 v obsegu, v katerem zagotavlja, da so vse ustrezne informacije gospodarskih subjektov navzgor po nadzorni verigi prenesene do gospodarskih subjektov navzdol po nadzorni verigi.

Člen 2

Sklep velja 5 let od začetka veljavnosti. Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v priznanje 22. junija 2021, spremeni tako, da bi to lahko vplivalo na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisija. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil priznan.

Člen 3

Komisija lahko ta sklep razveljavi, med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/176

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/600

z dne 8. aprila 2022

o priznavanju prostovoljnega sistema „Bonsucro EU“ za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 30(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih nekaterih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih nekaterih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu.

| (2) | Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu.

| (3) | Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov. |
| --- | --- |

(3)

Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov.

| (4) | Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil. |
| --- | --- |

(4)

Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil.

| (5) | Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Bonsucro EU“ je bil Komisiji prvič predložen 18. februarja 2021. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 23. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema sladkorni trs kot surovino za biomaso, bioetanol prve generacije in celulozni etanol, proizveden iz sladkornega trsa in njegovih ostankov, ter biomasna goriva, proizvedena iz odpadkov sladkornega trsa. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Bonsucro EU“ je bil Komisiji prvič predložen 18. februarja 2021. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 23. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema sladkorni trs kot surovino za biomaso, bioetanol prve generacije in celulozni etanol, proizveden iz sladkornega trsa in njegovih ostankov, ter biomasna goriva, proizvedena iz odpadkov sladkornega trsa.

| (6) | Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema „Bonsucro EU“ ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni ni upoštevan prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč. Prostovoljni sistem „Bonsucro EU“ bo zato ponovno ocenjen, ko bo sprejet navedeni izvedbeni akt. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema „Bonsucro EU“ ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni ni upoštevan prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč. Prostovoljni sistem „Bonsucro EU“ bo zato ponovno ocenjen, ko bo sprejet navedeni izvedbeni akt.

| (7) | V oceni prostovoljnega sistema „Bonsucro EU“ je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

V oceni prostovoljnega sistema „Bonsucro EU“ je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001.

| (8) | Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom. |
| --- | --- |

(8)

Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem „Bonsucro EU“ (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v priznanje 23. junija 2021, za goriva, revidirana v okviru sistema, dokazuje naslednje elemente:

| (a) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z merili za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč iz Delegirane uredbe (EU) 2019/807. |
| --- | --- |

(c)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z merili za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč iz Delegirane uredbe (EU) 2019/807.

Sistem vsebuje tudi natančne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 v obsegu, v katerem zagotavlja, da so vse ustrezne informacije gospodarskih subjektov navzgor po nadzorni verigi prenesene do gospodarskih subjektov navzdol po nadzorni verigi.

Člen 2

Sklep velja 5 let od začetka veljavnosti. Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v priznanje 23. junija 2021, spremeni tako, da bi to lahko vplivalo na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisija. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil priznan.

Člen 3

Komisija lahko ta sklep razveljavi, med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/179 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/179

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/601

z dne 8. aprila 2022

o priznavanju prostovoljnega sistema „Better Biomass“ za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 30(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu.

| (2) | Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu.

| (3) | Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov. |
| --- | --- |

(3)

Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov.

| (4) | Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil. |
| --- | --- |

(4)

Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil.

| (5) | Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Better Biomass“ je bil Komisiji prvič predložen 19. decembra 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 2. julija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, ter celotno nadzorno verigo. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Better Biomass“ je bil Komisiji prvič predložen 19. decembra 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 2. julija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, ter celotno nadzorno verigo.

| (6) | Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema „Better Biomass“ ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 ter uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem „Better Biomass“ bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema „Better Biomass“ ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 ter uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem „Better Biomass“ bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti.

| (7) | V oceni prostovoljnega sistema „Better Biomass“ je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

V oceni prostovoljnega sistema „Better Biomass“ je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001.

| (8) | Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom. |
| --- | --- |

(8)

Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem „Better Biomass“ (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v priznanje 2. julija 2021, za goriva, revidirana v okviru sistema, dokazuje naslednje elemente:

| (a) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001.

Sistem vsebuje tudi natančne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 v obsegu, v katerem zagotavlja, da so vse ustrezne informacije gospodarskih subjektov navzgor po nadzorni verigi prenesene do gospodarskih subjektov navzdol po nadzorni verigi.

Člen 2

Sklep velja 5 let od začetka veljavnosti. Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v priznanje 2. julija 2021, spremeni tako, da bi to lahko vplivalo na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisija. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil priznan.

Člen 3

Komisija lahko ta sklep razveljavi, med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1.)

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/182 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/182

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/602

z dne 8. aprila 2022

o priznavanju prostovoljnega sistema „International Sustainability & Carbon Certification“ (ISCC EU) Evropskega parlamenta in Sveta za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 30(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih nekaterih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih nekaterih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu.

| (2) | Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu.

| (3) | Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov. |
| --- | --- |

(3)

Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov.

| (4) | Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil. |
| --- | --- |

(4)

Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil.

| (5) | Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „International Sustainability & Carbon Certification“ (v nadaljnjem besedilu: ISCC EU) je bil Komisiji prvič predložen 17. decembra 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 23. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, ter celotno nadzorno verigo. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „International Sustainability & Carbon Certification“ (v nadaljnjem besedilu: ISCC EU) je bil Komisiji prvič predložen 17. decembra 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 23. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, ter celotno nadzorno verigo.

| (6) | Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema ISCC EU ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 ter uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem ISCC EU bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema ISCC EU ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 ter uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem ISCC EU bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti.

| (7) | V oceni prostovoljnega sistema ISCC EU je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti in metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

V oceni prostovoljnega sistema ISCC EU je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti in metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001.

| (8) | Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom. |
| --- | --- |

(8)

Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem ISCC EU (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v priznanje 14. junija 2021, za goriva, revidirana v okviru sistema, dokazuje naslednje elemente:

| (a) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z merili za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč iz Delegirane uredbe (EU) 2019/807. |
| --- | --- |

(c)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z merili za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč iz Delegirane uredbe (EU) 2019/807.

Sistem vsebuje tudi natančne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 v obsegu, v katerem zagotavlja, da so vse ustrezne informacije gospodarskih subjektov navzgor po nadzorni verigi prenesene do gospodarskih subjektov navzdol po nadzorni verigi.

Člen 2

Sklep velja 5 let od začetka veljavnosti. Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v priznanje 14. junija 2021, spremeni tako, da bi to lahko vplivalo na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisija. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil priznan.

Člen 3

Komisija lahko ta sklep razveljavi, med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/185 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/185

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/603

z dne 8. aprila 2022

o priznavanju prostovoljnega sistema KZR INiG za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 30(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih nekaterih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih nekaterih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu.

| (2) | Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu.

| (3) | Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov. |
| --- | --- |

(3)

Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov.

| (4) | Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil. |
| --- | --- |

(4)

Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil.

| (5) | Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema KZR INiG je bil Komisiji prvič predložen 28. avgusta 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 25. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, ter celotno nadzorno verigo (za biometan vse do proizvodne enote). |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema KZR INiG je bil Komisiji prvič predložen 28. avgusta 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 25. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, ter celotno nadzorno verigo (za biometan vse do proizvodne enote).

| (6) | Ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem KZR INiG bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti. |
| --- | --- |

(6)

Ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem KZR INiG bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti.

| (7) | V oceni prostovoljnega sistema KZR INiG je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

V oceni prostovoljnega sistema KZR INiG je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001.

| (8) | Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom. |
| --- | --- |

(8)

Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem KZR INiG (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v priznanje 25. junija 2021, za goriva, revidirana v okviru sistema, dokazuje naslednje elemente:

| (a) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001.

Sistem vsebuje tudi natančne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 v obsegu, v katerem zagotavlja, da so vse ustrezne informacije gospodarskih subjektov navzgor po nadzorni verigi prenesene do gospodarskih subjektov navzdol po nadzorni verigi.

Člen 2

Sklep velja 5 let od začetka veljavnosti. Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v priznanje 25. junija 2021, spremeni tako, da bi to lahko vplivalo na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisija. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil priznan.

Člen 3

Komisija lahko ta sklep razveljavi, med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/188 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/188

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/604

z dne 8. aprila 2022

o priznavanju prostovoljnega sistema „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 30(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu.

| (2) | Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu.

| (3) | Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov. |
| --- | --- |

(3)

Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov.

| (4) | Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil. |
| --- | --- |

(4)

Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil.

| (5) | Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ je bil Komisiji prvič predložen 24. februarja 2021. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 23. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema pogonska biogoriva, proizvedena iz kombinirljivih posevkov in sladkorne pese (brez odpadkov in ostankov) v Združenem kraljestvu od kmetijskega gospodarstva do prve točke dostave kmetijske biomase. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ je bil Komisiji prvič predložen 24. februarja 2021. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 23. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema pogonska biogoriva, proizvedena iz kombinirljivih posevkov in sladkorne pese (brez odpadkov in ostankov) v Združenem kraljestvu od kmetijskega gospodarstva do prve točke dostave kmetijske biomase.

| (6) | Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001 ter uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. Preverjanje skladnosti gospodarskih subjektov z merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 ni del certifikacije s prostovoljnim sistemom „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“. V tej oceni ni upoštevan prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč. Prostovoljni sistem „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ bo zato ponovno ocenjen, ko bo sprejet navedeni izvedbeni akt. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001 ter uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. Preverjanje skladnosti gospodarskih subjektov z merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 ni del certifikacije s prostovoljnim sistemom „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“. V tej oceni ni upoštevan prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč. Prostovoljni sistem „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ bo zato ponovno ocenjen, ko bo sprejet navedeni izvedbeni akt.

| (7) | Pri ocenjevanju prostovoljnega sistema „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Pri ocenjevanju prostovoljnega sistema „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001.

| (8) | Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom. |
| --- | --- |

(8)

Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v priznanje 23. junija 2021, za goriva, revidirana v okviru sistema, dokazuje naslednje elemente:

| (a) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001.

Člen 2

Sklep velja 5 let od začetka veljavnosti. Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v priznanje 23. junija 2021, spremeni tako, da bi to lahko vplivalo na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisija. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil priznan.

Člen 3

Komisija lahko ta sklep razveljavi, med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/191 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/191

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/605

z dne 8. aprila 2022

o priznavanju prostovoljnega sistema REDcert-EU za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 30(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu.

| (2) | Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu.

| (3) | Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov. |
| --- | --- |

(3)

Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov.

| (4) | Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil. |
| --- | --- |

(4)

Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil.

| (5) | Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema REDcert-EU je bil Komisiji prvič predložen 15. decembra 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 18. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, ter celotno nadzorno verigo (za biometan od proizvodne enote do točke porabe). |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema REDcert-EU je bil Komisiji prvič predložen 15. decembra 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 18. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, ter celotno nadzorno verigo (za biometan od proizvodne enote do točke porabe).

| (6) | Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema REDcert-EU ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem REDcert-EU bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema REDcert-EU ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem REDcert-EU bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti.

| (7) | V oceni prostovoljnega sistema REDcert-EU je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

V oceni prostovoljnega sistema REDcert-EU je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001.

| (8) | Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom. |
| --- | --- |

(8)

Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem REDcert-EU (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v priznanje 18. junija 2021, za goriva, revidirana v okviru sistema, dokazuje naslednje elemente:

| (a) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001.

Sistem vsebuje tudi natančne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 v obsegu, v katerem zagotavlja, da so vse ustrezne informacije gospodarskih subjektov navzgor po nadzorni verigi prenesene do gospodarskih subjektov navzdol po nadzorni verigi.

Člen 2

Sklep velja 5 let od začetka veljavnosti. Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v priznanje 18. junija 2021, spremeni tako, da bi to lahko vplivalo na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisija. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil priznan.

Člen 3

Komisija lahko ta sklep razveljavi, med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/194 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/194

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/606

z dne 8. aprila 2022

o priznavanju prostovoljnega sistema „Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements“ (RTRS EU RED) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 30(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu.

| (2) | Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu.

| (3) | Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov. |
| --- | --- |

(3)

Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov.

| (4) | Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil. |
| --- | --- |

(4)

Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil.

| (5) | Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements“ (v nadaljnjem besedilu: RTRS EU RED) je bil Komisiji prvič predložen 22. novembra 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 24. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema sojo kot surovino za biomaso, brez odpadkov in ostankov, ter celotno nadzorno verigo. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements“ (v nadaljnjem besedilu: RTRS EU RED) je bil Komisiji prvič predložen 22. novembra 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 24. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema sojo kot surovino za biomaso, brez odpadkov in ostankov, ter celotno nadzorno verigo.

| (6) | Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema RTRS EU RED ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 ter uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem RTRS EU RED bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema RTRS EU RED ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 ter uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem RTRS EU RED bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti.

| (7) | V oceni prostovoljnega sistema RTRS EU RED je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz Priloge V k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

V oceni prostovoljnega sistema RTRS EU RED je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz Priloge V k Direktivi (EU) 2018/2001.

| (8) | Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom. |
| --- | --- |

(8)

Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem RTRS EU RED (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v priznanje 24. junija 2021, za goriva, revidirana v okviru sistema, dokazuje naslednje elemente:

| (a) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001.

Sistem vsebuje tudi natančne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 v obsegu, v katerem zagotavlja, da so vse ustrezne informacije gospodarskih subjektov navzgor po nadzorni verigi prenesene do gospodarskih subjektov navzdol po nadzorni verigi.

Člen 2

Sklep velja 5 let od začetka veljavnosti. Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v priznanje 24. junija 2021, spremeni tako, da bi to lahko vplivalo na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisija. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil priznan.

Člen 3

Komisija lahko ta sklep razveljavi, med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/197 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/197

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/607

z dne 8. aprila 2022

o priznavanju prostovoljnega sistema „Roundtable on Sustainable Biomaterials EU RED“ (RSB EU RED) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 30(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu.

| (2) | Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu.

| (3) | Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov. |
| --- | --- |

(3)

Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov.

| (4) | Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil. |
| --- | --- |

(4)

Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil.

| (5) | Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Roundtable on Sustainable Biomaterials EU RED“ (v nadaljnjem besedilu: RSB EU RED) je bil Komisiji prvič predložen 27. avgusta 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 24. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, ter celotno nadzorno verigo. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Roundtable on Sustainable Biomaterials EU RED“ (v nadaljnjem besedilu: RSB EU RED) je bil Komisiji prvič predložen 27. avgusta 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 24. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, ter celotno nadzorno verigo.

| (6) | Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema RSB EU RED ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem RSB EU RED bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema RSB EU RED ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč ter delegirani akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001. Prostovoljni sistem RSB EU RED bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akt in delegirani akti.

| (7) | V oceni prostovoljnega sistema RSB EU RED je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

V oceni prostovoljnega sistema RSB EU RED je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001.

| (8) | Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom. |
| --- | --- |

(8)

Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem RSB EU RED (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v priznanje 24. junija 2021, za goriva, revidirana v okviru sistema, dokazuje naslednje elemente:

| (a) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (5) in (10) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z merili za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč iz Delegirane uredbe (EU) 2019/807. |
| --- | --- |

(c)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z merili za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč iz Delegirane uredbe (EU) 2019/807.

Sistem vsebuje tudi natančne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 v obsegu, v katerem zagotavlja, da so vse ustrezne informacije gospodarskih subjektov navzgor po nadzorni verigi prenesene do gospodarskih subjektov navzdol po nadzorni verigi.

Člen 2

Sklep velja 5 let od začetka veljavnosti. Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v priznanje 24. junija 2021, spremeni tako, da bi to lahko vplivalo na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisija. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil priznan.

Člen 3

Komisija lahko ta sklep razveljavi, med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/200 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/200

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/608

z dne 8. aprila 2022

o priznavanju prostovoljnega sistema „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme“ (SQC) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 30(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu.

| (2) | Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu.

| (3) | Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov. |
| --- | --- |

(3)

Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov.

| (4) | Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil. |
| --- | --- |

(4)

Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil.

| (5) | Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme“ (v nadaljnjem besedilu SQC) je bil Komisiji prvič predložen 30. aprila 2021. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 7. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema pogonska biogoriva, ki jih kmeti v Združenem kraljestvu proizvajajo iz kombinirljivih posevkov (brez odpadkov in ostankov) vse do prve točke dostave posevkov. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme“ (v nadaljnjem besedilu SQC) je bil Komisiji prvič predložen 30. aprila 2021. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 7. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema pogonska biogoriva, ki jih kmeti v Združenem kraljestvu proizvajajo iz kombinirljivih posevkov (brez odpadkov in ostankov) vse do prve točke dostave posevkov.

| (6) | Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema SQC ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001 ter uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. Preverjanje skladnosti gospodarskih subjektov z merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 ni del certifikacije s prostovoljnim sistemom SQC. V tej oceni ni upoštevan prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč. Prostovoljni sistem SQC bo zato ponovno ocenjen, ko bo sprejet navedeni izvedbeni akt. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema SQC ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001 ter uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. Preverjanje skladnosti gospodarskih subjektov z merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 ni del certifikacije s prostovoljnim sistemom SQC. V tej oceni ni upoštevan prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč. Prostovoljni sistem SQC bo zato ponovno ocenjen, ko bo sprejet navedeni izvedbeni akt.

| (7) | Pri ocenjevanju prostovoljnega sistema SQC je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Pri ocenjevanju prostovoljnega sistema SQC je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001.

| (8) | Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom. |
| --- | --- |

(8)

Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem SQC (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v priznanje 30. aprila 2021, za goriva, revidirana v okviru sistema, dokazuje naslednje elemente:

| (a) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001.

Člen 2

Sklep velja 5 let od začetka veljavnosti. Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v priznanje 7. junija 2021, spremeni tako, da bi to lahko vplivalo na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisija. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil priznan.

Člen 3

Komisija lahko ta sklep razveljavi, med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/203 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/203

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/609

z dne 8. aprila 2022

o priznavanju prostovoljnega sistema SURE za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 30(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih nekaterih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih nekaterih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu.

| (2) | Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu.

| (3) | Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov. |
| --- | --- |

(3)

Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o nekaterih obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov.

| (4) | Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil. |
| --- | --- |

(4)

Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil.

| (5) | Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema SURE je bil Komisiji prvič predložen 15. oktobra 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 29. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, biomasna goriva in celotno nadzorno verigo. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema SURE je bil Komisiji prvič predložen 15. oktobra 2020. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 29. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema vse surovine, vključno z odpadki in ostanki, biomasna goriva in celotno nadzorno verigo.

| (6) | Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema SURE ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (7) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 29(8) in členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o smernicah za dokazovanje skladnosti s trajnostnimi merili iz člena 29(6) in (7) Direktive (EU) 2018/2001 ter o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč. Prostovoljni sistem SURE bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema SURE ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(2) do (7) Direktive (EU) 2018/2001, vsebuje pa tudi točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. V tej oceni niso upoštevani prihodnji izvedbeni akti, ki bodo sprejeti v skladu s členom 29(8) in členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o smernicah za dokazovanje skladnosti s trajnostnimi merili iz člena 29(6) in (7) Direktive (EU) 2018/2001 ter o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč. Prostovoljni sistem SURE bo zato ponovno ocenjen, ko bodo sprejeti navedeni izvedbeni akti.

| (7) | V oceni prostovoljnega sistema SURE je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz Priloge VI k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

V oceni prostovoljnega sistema SURE je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter metodološke zahteve iz Priloge VI k Direktivi (EU) 2018/2001.

| (8) | Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom. |
| --- | --- |

(8)

Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem SURE (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v priznanje 29. junija 2021, za goriva, revidirana v okviru sistema, dokazuje naslednje elemente:

| (a) | skladnost pošiljk biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (7) in (10) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

skladnost pošiljk biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(2) do (7) in (10) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001.

Sistem vsebuje tudi natančne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene člena 29(10) Direktive (EU) 2018/2001 v obsegu, v katerem zagotavlja, da so vse ustrezne informacije gospodarskih subjektov navzgor po nadzorni verigi prenesene do gospodarskih subjektov navzdol po nadzorni verigi.

Člen 2

Sklep velja 5 let od začetka veljavnosti. Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v priznanje 29. junija 2021, spremeni tako, da bi to lahko vplivalo na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisija. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil priznan.

Člen 3

Komisija lahko ta sklep razveljavi, med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 29(8) ali člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 29(8) ali člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/206 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/206

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/610

z dne 8. aprila 2022

o priznavanju prostovoljnega sistema „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops“ (TASCC) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 30(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih nekaterih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih nekaterih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu.

| (2) | Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu.

| (3) | Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov. |
| --- | --- |

(3)

Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov.

| (4) | Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil. |
| --- | --- |

(4)

Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil.

| (5) | Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops“ (v nadaljnjem besedilu: TASCC) je bil Komisiji prvič predložen 7. januarja 2021. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 25. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema pogonska biogoriva, proizvedena v Združenem kraljestvu iz kombinirljivih posevkov in sladkorne pese (brez odpadkov, ostankov, lesne celuloze in neživilske celuloze). Zajema faze trgovanja, prevoza in skladiščenja od vrat kmetije do prvega predelovalca s posebnimi moduli, ki zajemajo prodajo, prevoz, skladiščenje in testiranje. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops“ (v nadaljnjem besedilu: TASCC) je bil Komisiji prvič predložen 7. januarja 2021. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 25. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. Sistem zajema pogonska biogoriva, proizvedena v Združenem kraljestvu iz kombinirljivih posevkov in sladkorne pese (brez odpadkov, ostankov, lesne celuloze in neživilske celuloze). Zajema faze trgovanja, prevoza in skladiščenja od vrat kmetije do prvega predelovalca s posebnimi moduli, ki zajemajo prodajo, prevoz, skladiščenje in testiranje.

| (6) | Neposredno pa ne zajema revizije in certifikacije kmetov v skladu s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Sistem se glede teh vidikov zanaša na prostovoljne sisteme, ki jih je priznala Komisija. Zato je naloga prostovoljnega sistema TASCC zagotoviti, da priznanje, ki ga je Komisija izdala za navedene sisteme, s katerimi sodeluje, ostane veljavno med trajanjem sodelovanja. V tej oceni ni upoštevan prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč. Prostovoljni sistem TASCC bo zato ponovno ocenjen, ko bo sprejet navedeni izvedbeni akt. |
| --- | --- |

(6)

Neposredno pa ne zajema revizije in certifikacije kmetov v skladu s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Sistem se glede teh vidikov zanaša na prostovoljne sisteme, ki jih je priznala Komisija. Zato je naloga prostovoljnega sistema TASCC zagotoviti, da priznanje, ki ga je Komisija izdala za navedene sisteme, s katerimi sodeluje, ostane veljavno med trajanjem sodelovanja. V tej oceni ni upoštevan prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč. Prostovoljni sistem TASCC bo zato ponovno ocenjen, ko bo sprejet navedeni izvedbeni akt.

| (7) | Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema TASCC ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema TASCC ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001 in uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001.

| (8) | Pri ocenjevanju prostovoljnega sistema TASCC je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(8)

Pri ocenjevanju prostovoljnega sistema TASCC je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001.

| (9) | Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom. |
| --- | --- |

(9)

Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom.

| (10) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem TASCC (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v priznanje 25. junija 2021, za goriva, revidirana v okviru sistema, dokazuje naslednje elemente:

| (a) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001.

Člen 2

Sklep velja 5 let od začetka veljavnosti. Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v priznanje 25. junija 2021, spremeni tako, da bi to lahko vplivalo na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisija. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil priznan.

Člen 3

Komisija lahko ta sklep razveljavi, med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/209 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/209

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/611

z dne 8. aprila 2022

o priznavanju prostovoljnega sistema „Universal Feed Assurance Scheme“ (UFAS) za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 30(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih nekaterih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2018/2001 določa zahteve za nekatera goriva, in sicer pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva, da bi se zagotovilo, da se ta goriva lahko upoštevajo pri doseganju ciljev, določenih v Direktivi, le, če so trajnostno proizvedena in prihranijo znatne emisije toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Prvič, člen 29 Direktive določa trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, člen 26 Direktive in Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 (2) pa določata merila za določitev, katere surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva imajo visoko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč na eni strani in za katera pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva ali biomasna goriva z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, ki izpolnjujejo določene pogoje, se lahko potrdi, da imajo nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč, na drugi strani. Drugič, člen 25(2) Direktive določa merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva, ki se uporabljajo v prometu. Tretjič, člen 28(2) Direktive od gospodarskih subjektov zahteva, da v podatkovno zbirko Unije vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih nekaterih obnovljivih goriv (pogonskih biogoriv, bioplina ter obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora) in recikliranih ogljičnih goriv, ki se uporabljajo v prometu.

| (2) | Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva določa tudi pravila za izračun prispevka električne energije iz obnovljivih virov k ciljem na področju prometa. Zlasti člen 27(3) Direktive določa pravila za tak izračun, kadar se električna energija neposredno uporablja za pogon električnih vozil in kadar se uporablja za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, ki se uporabljajo v prometu.

| (3) | Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov. |
| --- | --- |

(3)

Za preverjanje skladnosti s pravili za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva lahko države članice uporabljajo prostovoljne sisteme. Prostovoljni sistemi so imeli pomembno vlogo pri dokazovanju skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva iz Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga prostovoljnih sistemov je bila razširjena z Direktivo (EU) 2018/2001. Prvič, sistemi se lahko zdaj uporabljajo za potrjevanje skladnosti vseh goriv, proizvedenih iz biomase, tudi plinastih in trdnih, s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 in zagotavljanje točnih podatkov o njihovem prihranku emisij toplogrednih plinov. Drugič, uporabljajo se lahko za potrjevanje skladnosti obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv z njihovimi merili za prihranek emisij toplogrednih plinov. Tretjič, uporabljajo se lahko za dokazovanje skladnosti s pravili, ki jih člen 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 določa za izračun električne energije iz obnovljivih virov v prometu. Četrtič, uporabljajo se lahko za dokazovanje, da gospodarski subjekti v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o obnovljivih gorivih in recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, vnašajo točne informacije v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. Petič, uporabljajo se lahko za potrjevanje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Komisija lahko odloči, da se lahko prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi uporabljajo za vse ali nekatere od navedenih namenov.

| (4) | Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil. |
| --- | --- |

(4)

Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o priznanju predloži dokazilo ali podatke o skladnosti s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je priznala Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil.

| (5) | Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Universal Feed Assurance Scheme“ (v nadaljnjem besedilu: UFAS) je bil Komisiji prvič predložen 20. januarja 2021. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 25. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek Komisiji za priznanje na podlagi člena 30(4) Direktive iz prostovoljnega sistema „Universal Feed Assurance Scheme“ (v nadaljnjem besedilu: UFAS) je bil Komisiji prvič predložen 20. januarja 2021. Komisija je na podlagi tega zahtevka ocenila sistem in pri tem ugotovila nekatera vprašanja, ki bi jih bilo treba spremeniti. Ta vprašanja so bila pri ponovni predložitvi 25. junija 2021 pravilno obravnavana v sistemu.

| (6) | Sistem zajema pogonska biogoriva, proizvedena v Združenem kraljestvu in na Irskem iz kombinirljivih posevkov in sladkorne pese (brez odpadkov, ostankov, lesne celuloze in neživilske celuloze). Zajema faze trgovanja, prevoza in skladiščenja od vrat kmetije do prvega predelovalca s posebnimi moduli, ki zajemajo prodajo in proizvajalce krmne mešanice. V tej oceni ni upoštevan prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč. Prostovoljni sistem UFAS bo zato ponovno ocenjen, ko bo sprejet navedeni izvedbeni akt. |
| --- | --- |

(6)

Sistem zajema pogonska biogoriva, proizvedena v Združenem kraljestvu in na Irskem iz kombinirljivih posevkov in sladkorne pese (brez odpadkov, ostankov, lesne celuloze in neživilske celuloze). Zajema faze trgovanja, prevoza in skladiščenja od vrat kmetije do prvega predelovalca s posebnimi moduli, ki zajemajo prodajo in proizvajalce krmne mešanice. V tej oceni ni upoštevan prihodnji izvedbeni akt, ki bo sprejet v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, o pravilih za preverjanje trajnostnih meril, meril za prihranek emisij toplogrednih plinov in meril za nizko tveganje za posredno spremembo rabe zemljišč. Prostovoljni sistem UFAS bo zato ponovno ocenjen, ko bo sprejet navedeni izvedbeni akt.

| (7) | Sistem neposredno ne zajema revizije in certifikacije kmetov v skladu s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Sistem se glede teh vidikov zanaša na prostovoljne sisteme, ki jih je priznala Komisija. Zato je naloga prostovoljnega sistema UFAS zagotoviti, da priznanje, ki ga je Komisija izdala za navedene sisteme, s katerimi sodeluje, ostane veljavno med trajanjem sodelovanja. |
| --- | --- |

(7)

Sistem neposredno ne zajema revizije in certifikacije kmetov v skladu s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Sistem se glede teh vidikov zanaša na prostovoljne sisteme, ki jih je priznala Komisija. Zato je naloga prostovoljnega sistema UFAS zagotoviti, da priznanje, ki ga je Komisija izdala za navedene sisteme, s katerimi sodeluje, ostane veljavno med trajanjem sodelovanja.

| (8) | Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema UFAS ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001 ter uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je pri ocenjevanju prostovoljnega sistema UFAS ugotovila, da ustrezno upošteva trajnostna merila iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001 ter uporablja metodologijo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 30(1) in (2) Direktive (EU) 2018/2001.

| (9) | Pri ocenjevanju prostovoljnega sistema UFAS je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(9)

Pri ocenjevanju prostovoljnega sistema UFAS je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001.

| (10) | Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom. |
| --- | --- |

(10)

Priznani sistem bi moral biti na voljo na spletni strani Komisije EUROPA v razdelku, namenjenem prostovoljnim sistemom.

| (11) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnostnost pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem UFAS (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji prvič predložen v priznanje 25. junija 2021, za goriva, revidirana v okviru sistema, dokazuje naslednje elemente:

| (a) | skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

skladnost pošiljk pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv s trajnostnimi merili iz člena 29(3) do (5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o pogonskih biogorivih, drugih tekočih biogorivih, biomasnih gorivih, obnovljivih tekočih in plinastih gorivih nebiološkega izvora ter recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

skladnost gospodarskih subjektov z obveznostjo vnosa točnih informacij v podatkovno zbirko Unije ali nacionalno podatkovno zbirko o pogonskih biogorivih, drugih tekočih biogorivih, biomasnih gorivih, obnovljivih tekočih in plinastih gorivih nebiološkega izvora ter recikliranih ogljičnih gorivih, ki se uporabljajo v prometu, v skladu s členom 28(4) Direktive (EU) 2018/2001.

Člen 2

Sklep velja 5 let od začetka veljavnosti. Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v priznanje 25. junija 2021, spremeni tako, da bi to lahko vplivalo na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisija. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil priznan.

Člen 3

Komisija lahko ta sklep razveljavi, med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za pomembne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil v skladu s členom 30(5) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne izvaja standardov neodvisne revizije in drugih zahtev, določenih v izvedbenih aktih iz člena 30(8) Direktive (EU) 2018/2001, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za pomembne za nadaljnje priznavanje.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

3

---

Popravki

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/212 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/212

---

Popravek Uredbe Sveta (EU) 2022/328 z dne 25. februarja 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 833/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini

(
  Uradni list Evropske unije L 49 z dne 25. februarja 2022
  )

Stran 47, Priloga I:

besedilo:

„ITALIJA

https://www.esteri.it/mae/it/politica_estera/politica_europea/misure_deroghe“

se glasi:

„ITALIJA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/“.

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/213 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/213

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/558 z dne 6. aprila 2022 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(
  Uradni list Evropske unije L 108 z dne 7. aprila 2022
  )

Stran 50, za podpisom predsednice Ursule VON DER LEYEN: dodati besedilo:

„PRILOGA

Nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki

| Država | Ime | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | ANSHAN CARBON CO., LTD. | C735 |
| Ljudska republika Kitajska | ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD. | C736 |
| Ljudska republika Kitajska | DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD | C738 |
| Ljudska republika Kitajska | DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD. | C739 |
| Ljudska republika Kitajska | DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD. | C740 |
| Ljudska republika Kitajska | Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd. | C741 |
| Ljudska republika Kitajska | FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD. | C742 |
| Ljudska republika Kitajska | Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory | C743 |
| Ljudska republika Kitajska | Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited | C744 |
| Ljudska republika Kitajska | Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd | C746 |
| Ljudska republika Kitajska | JILIN CARBON CO., LTD | C747 |
| Ljudska republika Kitajska | Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd. | C748 |
| Ljudska republika Kitajska | JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD. | C749 |
| Ljudska republika Kitajska | Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd | C750 |
| Ljudska republika Kitajska | LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD | C751 |
| Ljudska republika Kitajska | LIAOYANG CARBON CO., LTD. | C752 |
| Ljudska republika Kitajska | LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY | C753 |
| Ljudska republika Kitajska | LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD | C754 |
| Ljudska republika Kitajska | MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD. | C755 |
| Ljudska republika Kitajska | SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C756 |
| Ljudska republika Kitajska | SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT | C757 |
| Ljudska republika Kitajska | SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD. | C758 |
| Ljudska republika Kitajska | SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C759 |
| Ljudska republika Kitajska | TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD | C760 |
| Ljudska republika Kitajska | XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD | C762 |

Država

Ime

Dodatna oznaka TARIC

Ljudska republika Kitajska

ANSHAN CARBON CO., LTD.

C735

Ljudska republika Kitajska

ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD.

C736

Ljudska republika Kitajska

DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD

C738

Ljudska republika Kitajska

DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD.

C739

Ljudska republika Kitajska

DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD.

C740

Ljudska republika Kitajska

Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd.

C741

Ljudska republika Kitajska

FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD.

C742

Ljudska republika Kitajska

Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory

C743

Ljudska republika Kitajska

Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited

C744

Ljudska republika Kitajska

Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd

C746

Ljudska republika Kitajska

JILIN CARBON CO., LTD

C747

Ljudska republika Kitajska

Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd.

C748

Ljudska republika Kitajska

JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD.

C749

Ljudska republika Kitajska

Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd

C750

Ljudska republika Kitajska

LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD

C751

Ljudska republika Kitajska

LIAOYANG CARBON CO., LTD.

C752

Ljudska republika Kitajska

LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY

C753

Ljudska republika Kitajska

LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD

C754

Ljudska republika Kitajska

MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD.

C755

Ljudska republika Kitajska

SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C756

Ljudska republika Kitajska

SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT

C757

Ljudska republika Kitajska

SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD.

C758

Ljudska republika Kitajska

SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C759

Ljudska republika Kitajska

TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD

C760

Ljudska republika Kitajska

XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD

C762

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/214 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/214

---

Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 833/2014 z dne 31. julija 2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini

(
  Uradni list Evropske unije L 229 z dne 31. julija 2014
  )

Stran 7, Priloga I, točka 1:

besedilo:

„ITALIJA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm“

se glasi:

„ITALIJA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/“.

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/215 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/215

---

Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 692/2014 z dne 23. junija 2014 o omejitvah uvoza blaga s poreklom s Krima ali iz Sevastopola v Unijo, kot odgovor na nezakonito priključitev Krima in Sevastopola

(
  Uradni list Evropske unije L 183 z dne 24. junija 2014
  )

Stran 13, Priloga:

besedilo:

„ITALIJA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm“

se glasi:

„ITALIJA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/“.

---