# Euroopa Liidu L 151/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 151 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik2. juuni 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 151

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik2. juuni 2022

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/858, 30. mai 2022, mis käsitleb hajusraamatu tehnoloogial põhinevate turutaristute katsekorda ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 909/2014 ning direktiivi 2014/65/EL (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/858, 30. mai 2022, mis käsitleb hajusraamatu tehnoloogial põhinevate turutaristute katsekorda ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 909/2014 ning direktiivi 2014/65/EL (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/859, 24. mai 2022, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa | 34 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/860, 1. juuni 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa seoses punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinidega (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/861, 1. juuni 2022, millega kehtestatakse erakorralised eeskirjad seoses liikmesriikide esitatud teise taotlusega koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liidu toetuse saamiseks ning tehakse erand rakendusmäärusest (EL) 2017/39 seoses liidu toetuse ümberjaotamisega ajavahemikuks 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023 | 42 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/862, 1. juuni 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid (
  1
  ) | 45 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/863, 24. mai 2022, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga moodustatud ELi-CTC ühiskomitees seoses kõnealuse konventsiooni muudatustega | 62 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/864, 24. mai 2022, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Lietuvos bankase välisaudiitorite osas | 64 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/865, 24. mai 2022, millega antakse Tšehhi Vabariigile luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 | 66 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/866, 25. mai 2022, milles käsitletakse lahendamata vastuväiteid biotsiidile Primer PIP loa andmise tingimuste kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 3318 all)

   (
  1
  ) | 68 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2022/867, 1. juuni 2022, liikmesriikide kriisiolukorra naftavarude kasutuselevõtu kohta pärast sissetungi Ukrainasse | 72 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/859, 24. mai 2022, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

34

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/860, 1. juuni 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa seoses punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinidega (
  1
  )

1

37

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/861, 1. juuni 2022, millega kehtestatakse erakorralised eeskirjad seoses liikmesriikide esitatud teise taotlusega koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liidu toetuse saamiseks ning tehakse erand rakendusmäärusest (EL) 2017/39 seoses liidu toetuse ümberjaotamisega ajavahemikuks 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023

42

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/862, 1. juuni 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid (
  1
  )

1

45

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/863, 24. mai 2022, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga moodustatud ELi-CTC ühiskomitees seoses kõnealuse konventsiooni muudatustega

62

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/864, 24. mai 2022, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Lietuvos bankase välisaudiitorite osas

64

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/865, 24. mai 2022, millega antakse Tšehhi Vabariigile luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287

66

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/866, 25. mai 2022, milles käsitletakse lahendamata vastuväiteid biotsiidile Primer PIP loa andmise tingimuste kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 3318 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 3318 all)

1

68

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2022/867, 1. juuni 2022, liikmesriikide kriisiolukorra naftavarude kasutuselevõtu kohta pärast sissetungi Ukrainasse

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 2.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/858,

30. mai 2022,

mis käsitleb hajusraamatu tehnoloogial põhinevate turutaristute katsekorda ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 909/2014 ning direktiivi 2014/65/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | On oluline tagada, et finantsteenuseid käsitlevad liidu õigusaktid sobiksid digiajastusse ning aitaksid kaasa tulevikukindla ja inimeste hüvanguks töötava majanduse loomisele, võimaldades muu hulgas uuenduslike tehnoloogiate kasutamist. Liidul on poliitiline huvi uurida, arendada ja edendada finantssektoris murranguliste tehnoloogiate, sealhulgas hajusraamatu tehnoloogia (edaspidi ka „DLT“ – ingl k distributed ledger technology) kasutuselevõttu. Krüptovara on üks peamisi hajusraamatu tehnoloogia rakendusi finantssektoris. |
| --- | --- |

(1)

On oluline tagada, et finantsteenuseid käsitlevad liidu õigusaktid sobiksid digiajastusse ning aitaksid kaasa tulevikukindla ja inimeste hüvanguks töötava majanduse loomisele, võimaldades muu hulgas uuenduslike tehnoloogiate kasutamist. Liidul on poliitiline huvi uurida, arendada ja edendada finantssektoris murranguliste tehnoloogiate, sealhulgas hajusraamatu tehnoloogia (edaspidi ka „DLT“ – ingl k distributed ledger technology) kasutuselevõttu. Krüptovara on üks peamisi hajusraamatu tehnoloogia rakendusi finantssektoris.

| (2) | Suurem osa krüptovarast jääb finantsteenuseid käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamisalast välja ja tekitab muu hulgas probleeme seoses investorite kaitse, turu tervikluse, energiatarbimise ja finantsstabiilsusega. Seepärast on sellise krüptovara jaoks vaja spetsiaalset liidu tasandi õigusraamistikku. Seevastu muu krüptovara kvalifitseerub finantsinstrumendiks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (4) tähenduses. Kui krüptovara kvalifitseerub finantsinstrumendiks kõnealuse direktiivi tähenduses, võidakse selliste krüptovara emitentide ja sellise krüptovaraga tegelevate ettevõtete suhtes kohaldada finantsteenuseid käsitlevaid liidu õigusakte tervikuna, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 236/2012, (5) (EL) nr 596/2014, (6) (EL) nr 909/2014 (7) ja (EL) 2017/1129 (8) ning direktiive 98/26/EÜ (9) ja 2013/50/EL (10). |
| --- | --- |

(2)

Suurem osa krüptovarast jääb finantsteenuseid käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamisalast välja ja tekitab muu hulgas probleeme seoses investorite kaitse, turu tervikluse, energiatarbimise ja finantsstabiilsusega. Seepärast on sellise krüptovara jaoks vaja spetsiaalset liidu tasandi õigusraamistikku. Seevastu muu krüptovara kvalifitseerub finantsinstrumendiks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (4) tähenduses. Kui krüptovara kvalifitseerub finantsinstrumendiks kõnealuse direktiivi tähenduses, võidakse selliste krüptovara emitentide ja sellise krüptovaraga tegelevate ettevõtete suhtes kohaldada finantsteenuseid käsitlevaid liidu õigusakte tervikuna, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 236/2012, (5) (EL) nr 596/2014, (6) (EL) nr 909/2014 (7) ja (EL) 2017/1129 (8) ning direktiive 98/26/EÜ (9) ja 2013/50/EL (10).

| (3) | Finantsinstrumentide esitamine tokenitena, st finantsinstrumentide digitaalne esitamine hajusraamatutes või traditsiooniliste varaklasside emiteerimine tokenite kujul, et neid oleks võimalik emiteerida, säilitada ja üle kanda hajusraamatus, peaks avama võimalusi tõhususe suurendamiseks kauplemis- ja kauplemisjärgses protsessis. Kuna aga krediidiriski ja likviidsusega seotud põhimõttelised kompromissid jäävad tokenitega toimivasse maailma, sõltub tokenipõhiste süsteemide edukus vähemalt vahepealsel ajal sellest, kui hea on nende koostoime traditsiooniliste kontopõhiste süsteemidega. |
| --- | --- |

(3)

Finantsinstrumentide esitamine tokenitena, st finantsinstrumentide digitaalne esitamine hajusraamatutes või traditsiooniliste varaklasside emiteerimine tokenite kujul, et neid oleks võimalik emiteerida, säilitada ja üle kanda hajusraamatus, peaks avama võimalusi tõhususe suurendamiseks kauplemis- ja kauplemisjärgses protsessis. Kuna aga krediidiriski ja likviidsusega seotud põhimõttelised kompromissid jäävad tokenitega toimivasse maailma, sõltub tokenipõhiste süsteemide edukus vähemalt vahepealsel ajal sellest, kui hea on nende koostoime traditsiooniliste kontopõhiste süsteemidega.

| (4) | Finantsteenuseid käsitlevate liidu õigusaktide väljatöötamisel ei mõeldud hajusraamatu tehnoloogiale ega krüptovarale ning need sisaldavad sätteid, mis võivad takistada või piirata hajusraamatu tehnoloogia kasutamist finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara emiteerimisel, sellega kauplemisel ja sellega arveldamisel. Praegu puudub ka tegevusloaga finantsturutaristu, mis kasutaks hajusraamatu tehnoloogiat kauplemis- või arveldusteenuste või selliste teenuste ühendatud osutamiseks finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara puhul. Sellise krüptovara järelturu areng võib anda mitmesugust kasu, nagu kauplemis- ja arveldustegevusega seotud suurem tõhusus, läbipaistvus ja konkurents. |
| --- | --- |

(4)

Finantsteenuseid käsitlevate liidu õigusaktide väljatöötamisel ei mõeldud hajusraamatu tehnoloogiale ega krüptovarale ning need sisaldavad sätteid, mis võivad takistada või piirata hajusraamatu tehnoloogia kasutamist finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara emiteerimisel, sellega kauplemisel ja sellega arveldamisel. Praegu puudub ka tegevusloaga finantsturutaristu, mis kasutaks hajusraamatu tehnoloogiat kauplemis- või arveldusteenuste või selliste teenuste ühendatud osutamiseks finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara puhul. Sellise krüptovara järelturu areng võib anda mitmesugust kasu, nagu kauplemis- ja arveldustegevusega seotud suurem tõhusus, läbipaistvus ja konkurents.

| (5) | Samal ajal on õiguslikke lünki, mis tulenevad hajusraamatu tehnoloogia ja finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara kasutamise õiguslikust, tehnoloogilisest ja tegevuslikust eripärast. Näiteks ei ole kehtestatud läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja turvanõudeid protokollidele ja nutilepingutele, mis on finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara aluseks. Alustehnoloogiaga võivad kaasneda ka mõned uudsed riskid, mida ei ole kehtivates õigusnormides asjakohaselt käsitletud. Liidus on välja töötatud mitmeid finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovaraga kauplemise ja kauplemisjärgsete teenuste ja tegevuste projekte, kuid vähesed neist juba toimivad ning needki on piiratud ulatusega. Ka tooks – nagu on rõhutanud Euroopa Keskpanga (EKP) väärtpaberite ja tagatiste turutaristute nõuanderühm ja maksete turutaristute nõuanderühm – hajusraamatu tehnoloogia kasutamine kaasa sarnaseid probleeme nendega, mis esinevad tavapärasel tehnoloogial, nagu killustatuse ja koostalitlusvõime küsimused, ning tõenäoliselt tekiks ka uusi probleeme, näiteks seoses tokenite õigusliku kehtivusega. Võttes arvesse väheseid kogemusi seoses finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovaraga kauplemise ja seonduvate kauplemisjärgsete teenuste ja tegevustega, oleks praegu ennatlik teha liidu finantsteenuseid käsitlevatesse õigusaktidesse olulisi muudatusi, et võimaldada sellise krüptovara ja selle aluseks oleva tehnoloogia täielikku kasutuselevõttu. Samal ajal piiravad finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara finantsturutaristu loomist praegu liidu finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide nõuded, mis ei ole hästi kohandatud finantsinstrumendiks kvalifitseeruvale krüptovarale ja hajusraamatu tehnoloogia kasutamisele. Näiteks annavad krüptovara kauplemisplatvormid tavaliselt jaeinvestoritele otsese juurdepääsu, samal ajal kui traditsioonilised kauplemiskohad annavad tavaliselt jaeinvestoritele juurdepääsu üksnes finantsvahendajate kaudu. |
| --- | --- |

(5)

Samal ajal on õiguslikke lünki, mis tulenevad hajusraamatu tehnoloogia ja finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara kasutamise õiguslikust, tehnoloogilisest ja tegevuslikust eripärast. Näiteks ei ole kehtestatud läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja turvanõudeid protokollidele ja nutilepingutele, mis on finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara aluseks. Alustehnoloogiaga võivad kaasneda ka mõned uudsed riskid, mida ei ole kehtivates õigusnormides asjakohaselt käsitletud. Liidus on välja töötatud mitmeid finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovaraga kauplemise ja kauplemisjärgsete teenuste ja tegevuste projekte, kuid vähesed neist juba toimivad ning needki on piiratud ulatusega. Ka tooks – nagu on rõhutanud Euroopa Keskpanga (EKP) väärtpaberite ja tagatiste turutaristute nõuanderühm ja maksete turutaristute nõuanderühm – hajusraamatu tehnoloogia kasutamine kaasa sarnaseid probleeme nendega, mis esinevad tavapärasel tehnoloogial, nagu killustatuse ja koostalitlusvõime küsimused, ning tõenäoliselt tekiks ka uusi probleeme, näiteks seoses tokenite õigusliku kehtivusega. Võttes arvesse väheseid kogemusi seoses finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovaraga kauplemise ja seonduvate kauplemisjärgsete teenuste ja tegevustega, oleks praegu ennatlik teha liidu finantsteenuseid käsitlevatesse õigusaktidesse olulisi muudatusi, et võimaldada sellise krüptovara ja selle aluseks oleva tehnoloogia täielikku kasutuselevõttu. Samal ajal piiravad finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara finantsturutaristu loomist praegu liidu finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide nõuded, mis ei ole hästi kohandatud finantsinstrumendiks kvalifitseeruvale krüptovarale ja hajusraamatu tehnoloogia kasutamisele. Näiteks annavad krüptovara kauplemisplatvormid tavaliselt jaeinvestoritele otsese juurdepääsu, samal ajal kui traditsioonilised kauplemiskohad annavad tavaliselt jaeinvestoritele juurdepääsu üksnes finantsvahendajate kaudu.

| (6) | Selleks et oleks võimalik arendada finantsinstrumendiks kvalifitseeruvat krüptovara ja hajusraamatu tehnoloogiat, tagades samal ajal investorite kaitse, turu tervikluse, finantsstabiilsuse ja läbipaistvuse kõrge taseme ning vältides õiguslikku arbitraaži ja lünki, oleks kasulik luua hajusraamatu tehnoloogia põhise turutaristu katsekord sellise DLT turutaristu testimiseks (edaspidi „katsekord“). Katsekord peaks võimaldama ajutiselt vabastada teatavad DLT turutaristud kohustusest täita liidu finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide teatavaid nõudeid, mis vastasel korral võiksid takistada finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovaraga kauplemise ja selliste tehingute arveldamise lahenduste väljatöötamist, vähendamata seejuures traditsioonilise turutaristu suhtes kehtivaid nõudeid ja kaitsemeetmeid. DLT turutaristud ja nende korraldajad peaksid kehtestama hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega seotud piisavad kaitsemeetmed, et tagada investorite tõhus kaitse, sealhulgas selgelt kindlaks määratud vastutusliinid klientide ees tegevushäiretest tuleneva kahju korral. Samuti peaks katsekord võimaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (11) asutatud Euroopa Järelevalveasutusel (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA) ja pädevatel asutustel teha järeldusi katsekorra kohta ning saada kogemusi võimaluste ja konkreetsete riskide kohta, mis on seotud finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara ja selle aluseks oleva tehnoloogiaga. Katsekorra raames saadud kogemused peaksid aitama selgitada välja võimalikud praktilised ettepanekud sobiva õigusraamistiku kohta, et sihipäraselt kohandada liidu õigust, mis käsitleb DLT finantsinstrumentide emiteerimist, hoidmist ja varateenuse osutamist ning nendega kauplemist ja nende arveldamist. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et oleks võimalik arendada finantsinstrumendiks kvalifitseeruvat krüptovara ja hajusraamatu tehnoloogiat, tagades samal ajal investorite kaitse, turu tervikluse, finantsstabiilsuse ja läbipaistvuse kõrge taseme ning vältides õiguslikku arbitraaži ja lünki, oleks kasulik luua hajusraamatu tehnoloogia põhise turutaristu katsekord sellise DLT turutaristu testimiseks (edaspidi „katsekord“). Katsekord peaks võimaldama ajutiselt vabastada teatavad DLT turutaristud kohustusest täita liidu finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide teatavaid nõudeid, mis vastasel korral võiksid takistada finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovaraga kauplemise ja selliste tehingute arveldamise lahenduste väljatöötamist, vähendamata seejuures traditsioonilise turutaristu suhtes kehtivaid nõudeid ja kaitsemeetmeid. DLT turutaristud ja nende korraldajad peaksid kehtestama hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega seotud piisavad kaitsemeetmed, et tagada investorite tõhus kaitse, sealhulgas selgelt kindlaks määratud vastutusliinid klientide ees tegevushäiretest tuleneva kahju korral. Samuti peaks katsekord võimaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (11) asutatud Euroopa Järelevalveasutusel (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA) ja pädevatel asutustel teha järeldusi katsekorra kohta ning saada kogemusi võimaluste ja konkreetsete riskide kohta, mis on seotud finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara ja selle aluseks oleva tehnoloogiaga. Katsekorra raames saadud kogemused peaksid aitama selgitada välja võimalikud praktilised ettepanekud sobiva õigusraamistiku kohta, et sihipäraselt kohandada liidu õigust, mis käsitleb DLT finantsinstrumentide emiteerimist, hoidmist ja varateenuse osutamist ning nendega kauplemist ja nende arveldamist.

| (7) | Katsekorra eesmärkide saavutamiseks tuleks luua DLT turutaristuga uus liidu staatus, millega tagatakse, et liit saab täita juhtivat rolli seoses tokenitena esitatud finantsinstrumentidega ja aidata kaasa sellise vara järelturu arengule. DLT turutaristu staatus peaks olema vabatahtlik ega tohiks takistada finantsturutaristutel, nagu kauplemiskohad, väärtpaberite keskdepositooriumid ja kesksed vastaspooled, arendada liidu kehtivate finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide alusel kauplemis- ja kauplemisjärgseid teenuseid ja tegevusi krüptovara jaoks, mis kvalifitseerub finantsinstrumendiks või põhineb hajusraamatu tehnoloogial. |
| --- | --- |

(7)

Katsekorra eesmärkide saavutamiseks tuleks luua DLT turutaristuga uus liidu staatus, millega tagatakse, et liit saab täita juhtivat rolli seoses tokenitena esitatud finantsinstrumentidega ja aidata kaasa sellise vara järelturu arengule. DLT turutaristu staatus peaks olema vabatahtlik ega tohiks takistada finantsturutaristutel, nagu kauplemiskohad, väärtpaberite keskdepositooriumid ja kesksed vastaspooled, arendada liidu kehtivate finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide alusel kauplemis- ja kauplemisjärgseid teenuseid ja tegevusi krüptovara jaoks, mis kvalifitseerub finantsinstrumendiks või põhineb hajusraamatu tehnoloogial.

| (8) | DLT turutaristu peaks võtma hajusraamatus kauplemisele või seal registreerima üksnes DLT finantsinstrumente. DLT finantsinstrument peaks olema krüptovara, mis kvalifitseerub finantsinstrumendiks ning mida emiteeritakse, kantakse üle ja säilitatakse hajusraamatus. |
| --- | --- |

(8)

DLT turutaristu peaks võtma hajusraamatus kauplemisele või seal registreerima üksnes DLT finantsinstrumente. DLT finantsinstrument peaks olema krüptovara, mis kvalifitseerub finantsinstrumendiks ning mida emiteeritakse, kantakse üle ja säilitatakse hajusraamatus.

| (9) | Finantsteenuseid käsitlevad liidu õigusaktid peaksid olema neutraalsed ühe või teise tehnoloogia kasutamise suhtes. Seetõttu tuleb vältida viiteid teatavat liiki hajusraamatu tehnoloogiale. DLT turutaristute korraldajad peaksid tagama suutlikkuse täita kõiki kohaldatavaid nõudeid, olenemata kasutatavast tehnoloogiast. |
| --- | --- |

(9)

Finantsteenuseid käsitlevad liidu õigusaktid peaksid olema neutraalsed ühe või teise tehnoloogia kasutamise suhtes. Seetõttu tuleb vältida viiteid teatavat liiki hajusraamatu tehnoloogiale. DLT turutaristute korraldajad peaksid tagama suutlikkuse täita kõiki kohaldatavaid nõudeid, olenemata kasutatavast tehnoloogiast.

| (10) | Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks võtta arvesse tehnoloogilise neutraalsuse, proportsionaalsuse, võrdsete võimaluste ning „sama tegevus, samad riskid, samad reeglid“ põhimõtet, et tagada turuosalistele õigusruum, mis võimaldab tegeleda innovatsiooniga, ning järgida selliseid väärtusi nagu läbipaistvus, õiglus, stabiilsus, investorite kaitse, vastutus ja turu terviklus ning tagada eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse, mis on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks võtta arvesse tehnoloogilise neutraalsuse, proportsionaalsuse, võrdsete võimaluste ning „sama tegevus, samad riskid, samad reeglid“ põhimõtet, et tagada turuosalistele õigusruum, mis võimaldab tegeleda innovatsiooniga, ning järgida selliseid väärtusi nagu läbipaistvus, õiglus, stabiilsus, investorite kaitse, vastutus ja turu terviklus ning tagada eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse, mis on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8.

| (11) | Juurdepääs katsekorrale ei tohiks piirduda üksnes olemasolevate ettevõtjatega, vaid peaks olema avatud ka uutele turuletulijatele. Üksus, kellele ei ole antud tegevusluba määruse (EL) nr 909/2014 või direktiivi 2014/65/EL alusel, võib taotleda kas nimetatud määruse või direktiivi kohast tegevusluba ja samal ajal käesoleva määruse kohast eriluba. Sellistel juhtudel ei peaks pädev asutus hindama, kas selline üksus vastab määruse (EL) nr 909/2014 või direktiivi 2014/65/EL nõuetele, mille täitmisest ta on käesoleva määruse alusel vabastust taotlenud. Sellistel üksustel peaks olema võimalik korraldada DLT turutaristuid üksnes kooskõlas käesoleva määrusega ning nende tegevusluba tuleks tunnistada kehtetuks, kui eriluba on kaotanud kehtivuse, välja arvatud juhul, kui üksused esitavad tegevusloa täieliku taotluse määruse (EL) nr 909/2014 või direktiivi 2014/65/EL alusel. |
| --- | --- |

(11)

Juurdepääs katsekorrale ei tohiks piirduda üksnes olemasolevate ettevõtjatega, vaid peaks olema avatud ka uutele turuletulijatele. Üksus, kellele ei ole antud tegevusluba määruse (EL) nr 909/2014 või direktiivi 2014/65/EL alusel, võib taotleda kas nimetatud määruse või direktiivi kohast tegevusluba ja samal ajal käesoleva määruse kohast eriluba. Sellistel juhtudel ei peaks pädev asutus hindama, kas selline üksus vastab määruse (EL) nr 909/2014 või direktiivi 2014/65/EL nõuetele, mille täitmisest ta on käesoleva määruse alusel vabastust taotlenud. Sellistel üksustel peaks olema võimalik korraldada DLT turutaristuid üksnes kooskõlas käesoleva määrusega ning nende tegevusluba tuleks tunnistada kehtetuks, kui eriluba on kaotanud kehtivuse, välja arvatud juhul, kui üksused esitavad tegevusloa täieliku taotluse määruse (EL) nr 909/2014 või direktiivi 2014/65/EL alusel.

| (12) | DLT turutaristu mõiste hõlmab DLT mitmepoolset kauplemissüsteemi, DLT arveldussüsteemi ning DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi. DLT turutaristu peaks suutma teha koostööd teiste turuosalistega, et katsetada hajusraamatu tehnoloogial põhinevaid uuenduslikke lahendusi finantsteenuste väärtusahela eri segmentides. |
| --- | --- |

(12)

DLT turutaristu mõiste hõlmab DLT mitmepoolset kauplemissüsteemi, DLT arveldussüsteemi ning DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi. DLT turutaristu peaks suutma teha koostööd teiste turuosalistega, et katsetada hajusraamatu tehnoloogial põhinevaid uuenduslikke lahendusi finantsteenuste väärtusahela eri segmentides.

| (13) | DLT mitmepoolne kauplemissüsteem peaks olema mitmepoolne kauplemissüsteem, mida korraldab direktiivi 2014/65/EL kohast tegevusluba omav investeerimisühing või turukorraldaja ja mis on saanud eriloa käesoleva määruse alusel. Direktiivi 2013/36/EL alusel tegevusloa saanud krediidiasutusel, kes osutab investeerimisteenuseid või tegeleb investeerimistegevusega, peaks olema lubatud korraldada DLT mitmepoolset kauplemissüsteemi üksnes juhul, kui ta on saanud direktiivi 2014/65/EL kohaselt tegevusloa investeerimisühingu või turukorraldajana tegutsemiseks. DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja nende korraldajate suhtes tuleks kohaldada kõiki nõudeid, mida kohaldatakse mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja nende korraldajate suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 600/2014, (12) direktiivile 2014/65/EL või muudele kohaldatavatele finantsteenuseid käsitlevatele liidu õigusaktidele, välja arvatud nõuded, mille täitmisest on pädev asutus andnud vabastuse kooskõlas käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(13)

DLT mitmepoolne kauplemissüsteem peaks olema mitmepoolne kauplemissüsteem, mida korraldab direktiivi 2014/65/EL kohast tegevusluba omav investeerimisühing või turukorraldaja ja mis on saanud eriloa käesoleva määruse alusel. Direktiivi 2013/36/EL alusel tegevusloa saanud krediidiasutusel, kes osutab investeerimisteenuseid või tegeleb investeerimistegevusega, peaks olema lubatud korraldada DLT mitmepoolset kauplemissüsteemi üksnes juhul, kui ta on saanud direktiivi 2014/65/EL kohaselt tegevusloa investeerimisühingu või turukorraldajana tegutsemiseks. DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja nende korraldajate suhtes tuleks kohaldada kõiki nõudeid, mida kohaldatakse mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja nende korraldajate suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 600/2014, (12) direktiivile 2014/65/EL või muudele kohaldatavatele finantsteenuseid käsitlevatele liidu õigusaktidele, välja arvatud nõuded, mille täitmisest on pädev asutus andnud vabastuse kooskõlas käesoleva määrusega.

| (14) | Hajusraamatu tehnoloogia kasutamine, mille puhul kõik tehingud registreeritakse hajusraamatus, võib kauplemist ja arveldamist kiirendada ja ühendada reaalajalähedaselt ning võimaldada kauplemis- ja kauplemisjärgsete teenuste ja tegevuste ühendamist. Kehtivad õigusnormid ei näe siiski ette kauplemis- ja kauplemisjärgsete tegevuste ühendamist ühes üksuses (sõltumata kasutatavast tehnoloogiast), tulenevalt poliitilistest valikutest, mis on seotud riskialase spetsialiseerumise ja lahtisidumisega konkurentsi ergutamise eesmärgil. Katsekord ei tohiks luua pretsedenti, mis õigustaks kauplemis- ja kauplemisjärgsete tegevuste eraldatuse või finantsturutaristute maastiku põhjalikku uuendamist. Võttes aga arvesse hajusraamatu tehnoloogia võimalikku kasu kauplemise ja arveldamise ühendamisel, on põhjendatud luua katsekorras spetsiaalne DLT turutaristu, nimelt DLT kauplemis- ja arveldussüsteem, mis ühendab mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja väärtpaberiarveldussüsteemide tavapärased tegevused. |
| --- | --- |

(14)

Hajusraamatu tehnoloogia kasutamine, mille puhul kõik tehingud registreeritakse hajusraamatus, võib kauplemist ja arveldamist kiirendada ja ühendada reaalajalähedaselt ning võimaldada kauplemis- ja kauplemisjärgsete teenuste ja tegevuste ühendamist. Kehtivad õigusnormid ei näe siiski ette kauplemis- ja kauplemisjärgsete tegevuste ühendamist ühes üksuses (sõltumata kasutatavast tehnoloogiast), tulenevalt poliitilistest valikutest, mis on seotud riskialase spetsialiseerumise ja lahtisidumisega konkurentsi ergutamise eesmärgil. Katsekord ei tohiks luua pretsedenti, mis õigustaks kauplemis- ja kauplemisjärgsete tegevuste eraldatuse või finantsturutaristute maastiku põhjalikku uuendamist. Võttes aga arvesse hajusraamatu tehnoloogia võimalikku kasu kauplemise ja arveldamise ühendamisel, on põhjendatud luua katsekorras spetsiaalne DLT turutaristu, nimelt DLT kauplemis- ja arveldussüsteem, mis ühendab mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja väärtpaberiarveldussüsteemide tavapärased tegevused.

| (15) | DLT kauplemis- ja arveldussüsteem peaks olema kas DLT mitmepoolne kauplemissüsteem, mis ühendab DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi ja DLT arveldussüsteemi osutatavad teenused, ning seda peaks korraldama investeerimisühing või turukorraldaja, kes on saanud käesoleva määruse alusel eriloa DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldamiseks, või DLT arveldussüsteem, mis ühendab DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi ja DLT arveldussüsteemi osutatavad teenused, ning seda peaks korraldama keskdepositoorium, mis on saanud käesoleva määruse alusel eriloa DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldamiseks. Direktiivi 2013/36/EL alusel tegevusloa saanud krediidiasutusel, kes osutab investeerimisteenuseid või tegeleb investeerimistegevusega, peaks olema lubatud korraldada DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi üksnes juhul, kui ta on saanud direktiivi 2014/65/EL kohaselt tegevusloa investeerimisühingu või turukorraldajana tegutsemiseks. DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldava investeerimisühingu või turukorraldaja suhtes tuleks kohaldada DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi suhtes kohaldatavaid nõudeid ning DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi suhtes tuleks kohaldada DLT arveldussüsteemi suhtes kohaldatavaid nõudeid. Kuna DLT kauplemis- ja arveldussüsteem võimaldaks investeerimisühingul või turukorraldajal osutada ka arveldusteenuseid ning keskdepositooriumil osutada ka kauplemisteenuseid, on vaja, et ka investeerimisühingud või turukorraldajad täidaksid DLT arveldussüsteemi suhtes kohaldatavaid nõudeid ning et keskdepositoorium täidaks DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi suhtes kohaldatavaid nõudeid. Kuna keskdepositooriumide suhtes ei kohaldata teatavaid direktiivi 2014/65/EL kohaseid tegevusloa andmise ja organisatsioonilisi nõudeid, kui nad osutavad investeerimisteenuseid või tegelevad investeerimistegevusega kooskõlas määrusega (EL) nr 909/2014, on asjakohane kasutada katsekorras sarnast käsitust nii investeerimisühingute kui ka turukorraldajate ning DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldavate keskdepositooriumide suhtes. Seepärast tuleks DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldav investeerimisühing või turukorraldaja vabastada teatavate määruse (EL) nr 909/2014 kohaste tegevusloa ja organisatsiooniliste nõuete täitmisest, kuna investeerimisühing või turukorraldaja peab täitma direktiivi 2014/65/EL kohaseid tegevusloa ja organisatsioonilisi nõudeid. Seevastu tuleks DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium vabastada teatavate direktiivi 2014/65/EL kohaste tegevusloa ja organisatsiooniliste nõuete täitmisest, kuna keskdepositoorium peab täitma määruse (EL) nr 909/2014 kohaseid tegevusloa ja organisatsioonilisi nõudeid. Sellised vabastused peaksid olema ajutised ja neid ei tohiks kohaldada väljaspool katsekorda toimiva DLT turutaristu suhtes. ESMA peaks saama hinnata määruse (EL) nr 909/2014 kohaselt vastu võetud tehnilisi standardeid andmete säilitamise ja operatsiooniriskide kohta, et tagada nende proportsionaalne kohaldamine investeerimisühingute või turukorraldajate suhtes, kes korraldavad DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi. |
| --- | --- |

(15)

DLT kauplemis- ja arveldussüsteem peaks olema kas DLT mitmepoolne kauplemissüsteem, mis ühendab DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi ja DLT arveldussüsteemi osutatavad teenused, ning seda peaks korraldama investeerimisühing või turukorraldaja, kes on saanud käesoleva määruse alusel eriloa DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldamiseks, või DLT arveldussüsteem, mis ühendab DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi ja DLT arveldussüsteemi osutatavad teenused, ning seda peaks korraldama keskdepositoorium, mis on saanud käesoleva määruse alusel eriloa DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldamiseks. Direktiivi 2013/36/EL alusel tegevusloa saanud krediidiasutusel, kes osutab investeerimisteenuseid või tegeleb investeerimistegevusega, peaks olema lubatud korraldada DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi üksnes juhul, kui ta on saanud direktiivi 2014/65/EL kohaselt tegevusloa investeerimisühingu või turukorraldajana tegutsemiseks. DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldava investeerimisühingu või turukorraldaja suhtes tuleks kohaldada DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi suhtes kohaldatavaid nõudeid ning DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi suhtes tuleks kohaldada DLT arveldussüsteemi suhtes kohaldatavaid nõudeid. Kuna DLT kauplemis- ja arveldussüsteem võimaldaks investeerimisühingul või turukorraldajal osutada ka arveldusteenuseid ning keskdepositooriumil osutada ka kauplemisteenuseid, on vaja, et ka investeerimisühingud või turukorraldajad täidaksid DLT arveldussüsteemi suhtes kohaldatavaid nõudeid ning et keskdepositoorium täidaks DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi suhtes kohaldatavaid nõudeid. Kuna keskdepositooriumide suhtes ei kohaldata teatavaid direktiivi 2014/65/EL kohaseid tegevusloa andmise ja organisatsioonilisi nõudeid, kui nad osutavad investeerimisteenuseid või tegelevad investeerimistegevusega kooskõlas määrusega (EL) nr 909/2014, on asjakohane kasutada katsekorras sarnast käsitust nii investeerimisühingute kui ka turukorraldajate ning DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldavate keskdepositooriumide suhtes. Seepärast tuleks DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldav investeerimisühing või turukorraldaja vabastada teatavate määruse (EL) nr 909/2014 kohaste tegevusloa ja organisatsiooniliste nõuete täitmisest, kuna investeerimisühing või turukorraldaja peab täitma direktiivi 2014/65/EL kohaseid tegevusloa ja organisatsioonilisi nõudeid. Seevastu tuleks DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium vabastada teatavate direktiivi 2014/65/EL kohaste tegevusloa ja organisatsiooniliste nõuete täitmisest, kuna keskdepositoorium peab täitma määruse (EL) nr 909/2014 kohaseid tegevusloa ja organisatsioonilisi nõudeid. Sellised vabastused peaksid olema ajutised ja neid ei tohiks kohaldada väljaspool katsekorda toimiva DLT turutaristu suhtes. ESMA peaks saama hinnata määruse (EL) nr 909/2014 kohaselt vastu võetud tehnilisi standardeid andmete säilitamise ja operatsiooniriskide kohta, et tagada nende proportsionaalne kohaldamine investeerimisühingute või turukorraldajate suhtes, kes korraldavad DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi.

| (16) | DLT kauplemis- ja arveldussüsteemide korraldajatel peaks olema võimalik taotleda samu vabastusi, mida võimaldatakse DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja DLT arveldussüsteemide korraldajatele, tingimusel et nad täidavad vabastustega seotud tingimusi ja pädevate asutuste nõutud kompensatsioonimeetmeid. DLT kauplemis- ja arveldussüsteemidele võimaldatavate vabastuste ning nendega seotud tingimuste ja kompensatsioonimeetmete puhul peaksid kehtima sarnased kaalutlused nagu DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja DLT arveldussüsteemide suhtes. |
| --- | --- |

(16)

DLT kauplemis- ja arveldussüsteemide korraldajatel peaks olema võimalik taotleda samu vabastusi, mida võimaldatakse DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja DLT arveldussüsteemide korraldajatele, tingimusel et nad täidavad vabastustega seotud tingimusi ja pädevate asutuste nõutud kompensatsioonimeetmeid. DLT kauplemis- ja arveldussüsteemidele võimaldatavate vabastuste ning nendega seotud tingimuste ja kompensatsioonimeetmete puhul peaksid kehtima sarnased kaalutlused nagu DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja DLT arveldussüsteemide suhtes.

| (17) | Selleks et näha ette lisapaindlikkus määruse (EL) nr 909/2014 teatavate nõuete kohaldamisel DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldavate investeerimisühingute või turukorraldajate suhtes, tagades samal ajal võrdsed võimalused katsekorra alusel arveldusteenuseid osutavate keskdepositooriumidega, peaks DLT arveldussüsteemi või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldavatele keskdepositooriumidele ja DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldavatele investeerimisühingutele ja turukorraldajatele võimaldatama teatavaid vabastusi kõnealuse määruse nõuetest, mis käsitlevad arvelduse ebaõnnestumiste ennetamise ja lahendamise meetmeid, vabastusi osalemis- ja läbipaistvusnõuetest ning vabastusi turuosaliste ja muude turutaristutega suhtlemise viiside nõuetest. Vabastuste kohaldamine sõltuks vabastusega seotud tingimustest, sealhulgas teatavate miinimumnõuete täitmisest, ning pädeva asutuse nõutud kompensatsioonimeetmetest, et saavutada määruse (EL) nr 909/2014 nende sätete eesmärgid, mille suhtes vabastust taotletakse, ning et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus. DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja peaks tõendama, et taotletud vabastus on proportsionaalne ja põhjendatud hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et näha ette lisapaindlikkus määruse (EL) nr 909/2014 teatavate nõuete kohaldamisel DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldavate investeerimisühingute või turukorraldajate suhtes, tagades samal ajal võrdsed võimalused katsekorra alusel arveldusteenuseid osutavate keskdepositooriumidega, peaks DLT arveldussüsteemi või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldavatele keskdepositooriumidele ja DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldavatele investeerimisühingutele ja turukorraldajatele võimaldatama teatavaid vabastusi kõnealuse määruse nõuetest, mis käsitlevad arvelduse ebaõnnestumiste ennetamise ja lahendamise meetmeid, vabastusi osalemis- ja läbipaistvusnõuetest ning vabastusi turuosaliste ja muude turutaristutega suhtlemise viiside nõuetest. Vabastuste kohaldamine sõltuks vabastusega seotud tingimustest, sealhulgas teatavate miinimumnõuete täitmisest, ning pädeva asutuse nõutud kompensatsioonimeetmetest, et saavutada määruse (EL) nr 909/2014 nende sätete eesmärgid, mille suhtes vabastust taotletakse, ning et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus. DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja peaks tõendama, et taotletud vabastus on proportsionaalne ja põhjendatud hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega.

| (18) | DLT arveldussüsteem peaks olema arveldussüsteem, mida korraldab määruse (EL) nr 909/2014 alusel tegevusloa saanud keskdepositoorium, mis on saanud käesoleva määruse alusel eriloa korraldada DLT arveldussüsteemi. DLT arveldussüsteemi ja seda korraldava keskdepositooriumi suhtes tuleks kohaldada kõiki määruse (EL) nr 909/2014 asjakohaseid nõudeid ja muid kohaldatavaid liidu finantsteenuseid käsitlevaid õigusakte, välja arvatud nõuded, mille suhtes on antud vabastus kooskõlas käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(18)

DLT arveldussüsteem peaks olema arveldussüsteem, mida korraldab määruse (EL) nr 909/2014 alusel tegevusloa saanud keskdepositoorium, mis on saanud käesoleva määruse alusel eriloa korraldada DLT arveldussüsteemi. DLT arveldussüsteemi ja seda korraldava keskdepositooriumi suhtes tuleks kohaldada kõiki määruse (EL) nr 909/2014 asjakohaseid nõudeid ja muid kohaldatavaid liidu finantsteenuseid käsitlevaid õigusakte, välja arvatud nõuded, mille suhtes on antud vabastus kooskõlas käesoleva määrusega.

| (19) | Kui EKP ja liikmesriikide keskpangad või muud sarnaseid ülesandeid täitvad liikmesriikide asutused või muud avaliku sektori asutused, kelle ülesanne on hallata liidus valitsemissektori võlga või mis on kaasatud valitsemissektori võla haldamisse, korraldavad DLT arveldussüsteemi, ei tuleks neilt käesoleva määruse kohase vabastuse saamiseks nõuda konkreetse loa taotlemist pädevalt asutuselt, kuna sellised üksused ei pea pädevatele asutustele aru andma ega nende korraldusi täitma ning nende suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 909/2014 kohaselt piiratud arvu nõudeid. |
| --- | --- |

(19)

Kui EKP ja liikmesriikide keskpangad või muud sarnaseid ülesandeid täitvad liikmesriikide asutused või muud avaliku sektori asutused, kelle ülesanne on hallata liidus valitsemissektori võlga või mis on kaasatud valitsemissektori võla haldamisse, korraldavad DLT arveldussüsteemi, ei tuleks neilt käesoleva määruse kohase vabastuse saamiseks nõuda konkreetse loa taotlemist pädevalt asutuselt, kuna sellised üksused ei pea pädevatele asutustele aru andma ega nende korraldusi täitma ning nende suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 909/2014 kohaselt piiratud arvu nõudeid.

| (20) | Katsekorra loomine ei tohiks piirata EKP ja liikmesriikide keskpankade ülesandeid ja kohustusi Euroopa Keskpankade Süsteemis, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus ning protokollis nr 4 Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, et edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist ning tagada tõhusad ja usaldusväärsed kliiringu- ja maksesüsteemid liidus ja kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

(20)

Katsekorra loomine ei tohiks piirata EKP ja liikmesriikide keskpankade ülesandeid ja kohustusi Euroopa Keskpankade Süsteemis, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus ning protokollis nr 4 Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, et edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist ning tagada tõhusad ja usaldusväärsed kliiringu- ja maksesüsteemid liidus ja kolmandate riikidega.

| (21) | Käesolevas määruses sätestatud järelevalveülesannete määramine on põhjendatud katsekorra eripära ja riskidega. Seetõttu ei tohiks katsekorra järelevalvestruktuuri käsitada pretsedendi loomisena ühegi tulevase liidu finantsteenuseid käsitleva õigusakti jaoks. |
| --- | --- |

(21)

Käesolevas määruses sätestatud järelevalveülesannete määramine on põhjendatud katsekorra eripära ja riskidega. Seetõttu ei tohiks katsekorra järelevalvestruktuuri käsitada pretsedendi loomisena ühegi tulevase liidu finantsteenuseid käsitleva õigusakti jaoks.

| (22) | DLT turutaristute korraldajad peaksid vastutama rahaliste vahendite, tagatise või DLT finantsinstrumendi kaotamise korral. DLT turutaristu korraldaja vastutus peaks piirduma kaotatud vara turuväärtusega kahju tekkimise ajal. DLT turutaristu korraldaja ei peaks vastutama juhtumite eest, mis ei ole seotud korraldajaga, eelkõige selliste juhtumite eest, mille osas korraldaja tõendab, et need leidsid aset tema tegevusest sõltumatult, sealhulgas probleemide eest, mis olid tingitud välisest sündmusest, mille üle tal puudus mõistlik kontroll. |
| --- | --- |

(22)

DLT turutaristute korraldajad peaksid vastutama rahaliste vahendite, tagatise või DLT finantsinstrumendi kaotamise korral. DLT turutaristu korraldaja vastutus peaks piirduma kaotatud vara turuväärtusega kahju tekkimise ajal. DLT turutaristu korraldaja ei peaks vastutama juhtumite eest, mis ei ole seotud korraldajaga, eelkõige selliste juhtumite eest, mille osas korraldaja tõendab, et need leidsid aset tema tegevusest sõltumatult, sealhulgas probleemide eest, mis olid tingitud välisest sündmusest, mille üle tal puudus mõistlik kontroll.

| (23) | Võimaldamaks innovatsiooni ja katsetamist usaldusväärses regulatiivses keskkonnas, tagades samal ajal investorite kaitse, turu tervikluse ja finantsstabiilsuse, peaksid DLT turutaristus kauplemisele võetud või registreeritud finantsinstrumendid piirduma selliste aktsiate, võlakirjade ja investeerimisfondi osakutega, millele laieneb direktiivi 2014/65/EL kohane ainult täitmist puudutav vabastus. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada piirmäärad, mida saaks teatavates olukordades alandada. Eelkõige selleks, et hoida ära oht finantsstabiilsusele, tuleks seada piirang DLT turutaristus kauplemisele võetud või registreeritud DLT finantsinstrumentide agregeeritud turuväärtusele. |
| --- | --- |

(23)

Võimaldamaks innovatsiooni ja katsetamist usaldusväärses regulatiivses keskkonnas, tagades samal ajal investorite kaitse, turu tervikluse ja finantsstabiilsuse, peaksid DLT turutaristus kauplemisele võetud või registreeritud finantsinstrumendid piirduma selliste aktsiate, võlakirjade ja investeerimisfondi osakutega, millele laieneb direktiivi 2014/65/EL kohane ainult täitmist puudutav vabastus. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada piirmäärad, mida saaks teatavates olukordades alandada. Eelkõige selleks, et hoida ära oht finantsstabiilsusele, tuleks seada piirang DLT turutaristus kauplemisele võetud või registreeritud DLT finantsinstrumentide agregeeritud turuväärtusele.

| (24) | Selleks et saavutada võrdsemad tingimused nende finantsinstrumentide osas, mis on võetud kauplemisele traditsioonilises kauplemiskohas direktiivi 2014/65/EL tähenduses, ning selleks, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse, turu terviklus ja finantsstabiilsus, tuleks DLT finantsinstrumentide suhtes, mis on võetud kauplemisele DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemis, kohaldada määruse (EL) nr 596/2014 sätteid, millega keelatakse turu kuritarvitamine. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et saavutada võrdsemad tingimused nende finantsinstrumentide osas, mis on võetud kauplemisele traditsioonilises kauplemiskohas direktiivi 2014/65/EL tähenduses, ning selleks, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse, turu terviklus ja finantsstabiilsus, tuleks DLT finantsinstrumentide suhtes, mis on võetud kauplemisele DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemis, kohaldada määruse (EL) nr 596/2014 sätteid, millega keelatakse turu kuritarvitamine.

| (25) | DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja taotluse alusel peaks pädeval asutusel olema võimalik anda üks või mitu ajutist vabastust, kui kõnealune korraldaja vastab vabastuse andmise tingimustele ja lisanõuetele, mis on kehtestatud käesoleva määruse alusel hajusraamatu tehnoloogia kasutamisest tulenevate uudsete riskide leevendamiseks. Samuti peaks DLT mitmepoolne kauplemissüsteem järgima kõiki kompensatsioonimeetmeid, mille pädev asutus on kehtestanud, et saavutada selle sätte eesmärgid, mille suhtes vabastust taotleti, ning ka selleks, et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(25)

DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja taotluse alusel peaks pädeval asutusel olema võimalik anda üks või mitu ajutist vabastust, kui kõnealune korraldaja vastab vabastuse andmise tingimustele ja lisanõuetele, mis on kehtestatud käesoleva määruse alusel hajusraamatu tehnoloogia kasutamisest tulenevate uudsete riskide leevendamiseks. Samuti peaks DLT mitmepoolne kauplemissüsteem järgima kõiki kompensatsioonimeetmeid, mille pädev asutus on kehtestanud, et saavutada selle sätte eesmärgid, mille suhtes vabastust taotleti, ning ka selleks, et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus.

| (26) | DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja taotlusel peaks pädeval asutusel olema võimalik anda vabastus direktiivi 2014/65/EL kohasest vahenduskohustusest. Traditsioonilised mitmepoolsed kauplemissüsteemid võivad praegu liikmeks või osaliseks võtta üksnes investeerimisühinguid, krediidiasutusi ja muid isikuid, kellel on piisav kauplemisvõime ja pädevus ning kes omavad piisavat organisatsioonilist korda ja vahendeid. Seevastu paljud krüptovara kauplemisplatvormid pakuvad vahendajateta ja otsest juurdepääsu jaeinvestoritele. Üks võimalik DLT finantsinstrumentide mitmepoolsete kauplemissüsteemide arengut takistav regulatiivne tõke võib olla direktiivis 2014/65/EL sätestatud vahenduskohustus. DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja taotlusel peaks pädeval asutusel olema seetõttu võimalik anda ajutine vabastus sellisest vahenduskohustusest, et pakkuda otsest juurdepääsu jaeinvestoritele ja võimaldada neil kaubelda oma arvel, tingimusel et investorite kaitseks on kehtestatud piisavad kaitsemeetmed ja et sellised jaeinvestorid vastavad teatavatele tingimustele ning et kõnealune korraldaja vastab täiendavatele investorite kaitse meetmetele, mida pädev asutus nõuab. Jaeinvestorit, kellel on liikme või osalisena otsene juurdepääs DLT mitmepoolsele kauplemissüsteemile ja kelle suhtes kohaldatakse vabastust vahenduskohustusest, ei tohiks käsitada investeerimisühinguna direktiivi 2014/65/EL tähenduses üksnes seetõttu, et ta on DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi liige või osaline. |
| --- | --- |

(26)

DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja taotlusel peaks pädeval asutusel olema võimalik anda vabastus direktiivi 2014/65/EL kohasest vahenduskohustusest. Traditsioonilised mitmepoolsed kauplemissüsteemid võivad praegu liikmeks või osaliseks võtta üksnes investeerimisühinguid, krediidiasutusi ja muid isikuid, kellel on piisav kauplemisvõime ja pädevus ning kes omavad piisavat organisatsioonilist korda ja vahendeid. Seevastu paljud krüptovara kauplemisplatvormid pakuvad vahendajateta ja otsest juurdepääsu jaeinvestoritele. Üks võimalik DLT finantsinstrumentide mitmepoolsete kauplemissüsteemide arengut takistav regulatiivne tõke võib olla direktiivis 2014/65/EL sätestatud vahenduskohustus. DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja taotlusel peaks pädeval asutusel olema seetõttu võimalik anda ajutine vabastus sellisest vahenduskohustusest, et pakkuda otsest juurdepääsu jaeinvestoritele ja võimaldada neil kaubelda oma arvel, tingimusel et investorite kaitseks on kehtestatud piisavad kaitsemeetmed ja et sellised jaeinvestorid vastavad teatavatele tingimustele ning et kõnealune korraldaja vastab täiendavatele investorite kaitse meetmetele, mida pädev asutus nõuab. Jaeinvestorit, kellel on liikme või osalisena otsene juurdepääs DLT mitmepoolsele kauplemissüsteemile ja kelle suhtes kohaldatakse vabastust vahenduskohustusest, ei tohiks käsitada investeerimisühinguna direktiivi 2014/65/EL tähenduses üksnes seetõttu, et ta on DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi liige või osaline.

| (27) | DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja taotlusel peaks pädeval asutusel olema samuti võimalik anda vabastus määruse (EL) nr 600/2014 kohastest tehinguaruandluse nõuetest, tingimusel et DLT mitmepoolne kauplemissüsteem vastab teatavatele tingimustele. |
| --- | --- |

(27)

DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja taotlusel peaks pädeval asutusel olema samuti võimalik anda vabastus määruse (EL) nr 600/2014 kohastest tehinguaruandluse nõuetest, tingimusel et DLT mitmepoolne kauplemissüsteem vastab teatavatele tingimustele.

| (28) | Käesoleva määruse alusel vabastuse saamiseks peaks DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja tõendama, et taotletav vabastus on proportsionaalne ja piirdub hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega, nagu on kirjeldatud tema äriplaanis, ning et taotletav vabastus piirdub DLT mitmepoolse kauplemissüsteemiga ega laiene ühelegi muule mitmepoolsele kauplemissüsteemile, mida korraldab sama investeerimisühing või turukorraldaja. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva määruse alusel vabastuse saamiseks peaks DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja tõendama, et taotletav vabastus on proportsionaalne ja piirdub hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega, nagu on kirjeldatud tema äriplaanis, ning et taotletav vabastus piirdub DLT mitmepoolse kauplemissüsteemiga ega laiene ühelegi muule mitmepoolsele kauplemissüsteemile, mida korraldab sama investeerimisühing või turukorraldaja.

| (29) | DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi taotlusel peaks pädeval asutusel olema võimalik anda talle ajutiselt üks või mitu vabastust, kui ta vastab selliste vabastustega seotud tingimustele ja lisanõuetele, mis on kehtestatud käesolevas määruses hajusraamatu tehnoloogia kasutamisest tulenevate uudsete riskide leevendamiseks. Samuti peaks DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium järgima pädeva asutuse nõutavaid kompensatsioonimeetmeid, et saavutada selle sätte eesmärgid, mille suhtes vabastust taotleti, või selleks, et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(29)

DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi taotlusel peaks pädeval asutusel olema võimalik anda talle ajutiselt üks või mitu vabastust, kui ta vastab selliste vabastustega seotud tingimustele ja lisanõuetele, mis on kehtestatud käesolevas määruses hajusraamatu tehnoloogia kasutamisest tulenevate uudsete riskide leevendamiseks. Samuti peaks DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium järgima pädeva asutuse nõutavaid kompensatsioonimeetmeid, et saavutada selle sätte eesmärgid, mille suhtes vabastust taotleti, või selleks, et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus.

| (30) | DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium tuleks vabastada teatavate määruse (EL) nr 909/2014 sätete täitmisest, mis tõenäoliselt tekitavad regulatiivseid takistusi DLT arveldussüsteemide arengule. Näiteks peaks olema võimalik vabastus, kui nimetatud määruse normid kohalduksid keskdepositooriumile ning viitaksid mõistetele „elektrooniline vorm“, „väärtpaberikonto“ ja „ülekandekorraldus“ sellisel viisil, et neid norme ei kohaldataks DLT arveldussüsteemi korraldavatele keskdepositooriumidele, välja arvatud keskdepositooriumi ühendustele seatavad nõuded, mis peaksid kohalduma mutatis mutandis. Mõiste „väärtpaberikonto“ puhul kataks vabastus väärtpaberite registreerimise, emissiooni terviklikkuse ja kontode eristamise reegleid. Kuigi keskdepositooriumid korraldavad väärtpaberiarveldussüsteemi, krediteerides ja debiteerides oma osaliste väärtpaberikontosid, ei pruugi DLT arveldussüsteemis siiski alati olla kahekordse või mitmekordse kirjendamisega väärtpaberikontosid. Seepärast peaks olema võimalik DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium vabastada ka määruse (EL) nr 909/2014 nende normide täitmisest, kus osutatakse mõistele „registrikanne“, kui sellist vabastust on vaja, et võimaldada DLT finantsinstrumentide registreerimist hajusraamatus. Siiski peaks iga DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium tagama DLT finantsinstrumentide hajusraamatuemissiooni terviklikkuse ja eri liikmetele kuuluvate DLT finantsinstrumentide eristamise. |
| --- | --- |

(30)

DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium tuleks vabastada teatavate määruse (EL) nr 909/2014 sätete täitmisest, mis tõenäoliselt tekitavad regulatiivseid takistusi DLT arveldussüsteemide arengule. Näiteks peaks olema võimalik vabastus, kui nimetatud määruse normid kohalduksid keskdepositooriumile ning viitaksid mõistetele „elektrooniline vorm“, „väärtpaberikonto“ ja „ülekandekorraldus“ sellisel viisil, et neid norme ei kohaldataks DLT arveldussüsteemi korraldavatele keskdepositooriumidele, välja arvatud keskdepositooriumi ühendustele seatavad nõuded, mis peaksid kohalduma mutatis mutandis. Mõiste „väärtpaberikonto“ puhul kataks vabastus väärtpaberite registreerimise, emissiooni terviklikkuse ja kontode eristamise reegleid. Kuigi keskdepositooriumid korraldavad väärtpaberiarveldussüsteemi, krediteerides ja debiteerides oma osaliste väärtpaberikontosid, ei pruugi DLT arveldussüsteemis siiski alati olla kahekordse või mitmekordse kirjendamisega väärtpaberikontosid. Seepärast peaks olema võimalik DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium vabastada ka määruse (EL) nr 909/2014 nende normide täitmisest, kus osutatakse mõistele „registrikanne“, kui sellist vabastust on vaja, et võimaldada DLT finantsinstrumentide registreerimist hajusraamatus. Siiski peaks iga DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium tagama DLT finantsinstrumentide hajusraamatuemissiooni terviklikkuse ja eri liikmetele kuuluvate DLT finantsinstrumentide eristamise.

| (31) | DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium peaks jätkuvalt järgima määruse (EL) nr 909/2014 sätteid, mille kohaselt keskdepositoorium, mis annab teenuseid või tegevusi edasi kolmandale isikule, jääb täielikult vastutavaks kõigi oma kõnealusest määrusest tulenevate kohustuste täitmise eest ning on kohustatud tagama, et ühegi edasiandmisega ei kaasne keskdepositooriumi vastutuse delegeerimist. Määrus (EL) nr 909/2014 lubab üksnes DLT arveldussüsteemi korraldaval keskdepositooriumil põhiteenust või -tegevust edasi anda pärast pädevalt asutuselt loa saamist. DLT arveldussüsteemi korraldaval keskdepositooriumil peaks seetõttu olema võimalik taotleda vabastust kõnealusest loanõudest juhul, kui keskdepositoorium tõendab, et nõue ei ole ühitatav hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega, nagu on ette nähtud tema äriplaanis. DLT arveldussüsteemi toimimise või hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega seotud ülesannete delegeerimist arvelduse tegemiseks ei tohiks käsitada edasiandmisena määruse (EL) nr 909/2014 tähenduses. |
| --- | --- |

(31)

DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium peaks jätkuvalt järgima määruse (EL) nr 909/2014 sätteid, mille kohaselt keskdepositoorium, mis annab teenuseid või tegevusi edasi kolmandale isikule, jääb täielikult vastutavaks kõigi oma kõnealusest määrusest tulenevate kohustuste täitmise eest ning on kohustatud tagama, et ühegi edasiandmisega ei kaasne keskdepositooriumi vastutuse delegeerimist. Määrus (EL) nr 909/2014 lubab üksnes DLT arveldussüsteemi korraldaval keskdepositooriumil põhiteenust või -tegevust edasi anda pärast pädevalt asutuselt loa saamist. DLT arveldussüsteemi korraldaval keskdepositooriumil peaks seetõttu olema võimalik taotleda vabastust kõnealusest loanõudest juhul, kui keskdepositoorium tõendab, et nõue ei ole ühitatav hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega, nagu on ette nähtud tema äriplaanis. DLT arveldussüsteemi toimimise või hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega seotud ülesannete delegeerimist arvelduse tegemiseks ei tohiks käsitada edasiandmisena määruse (EL) nr 909/2014 tähenduses.

| (32) | Kohustus kasutada vahendajana krediidiasutust või investeerimisühingut, et hoida ära jaeinvestorite otsene juurdepääs keskdepositooriumi korraldatavatele arveldus- ja ülekandesüsteemidele, võib tekitada regulatiivse takistuse selliste hajusraamatu tehnoloogial põhinevate alternatiivsete arveldusmudelite väljatöötamisele, mis võimaldavad jaeinvestoritele otsest juurdepääsu. Seepärast tuleks võimaldada DLT arveldussüsteemi korraldavale keskdepositooriumile erandit selles mõttes, et direktiivi 98/26/EÜ mõistet „osaline“ käsitatakse selliselt, et see hõlmab teatavatel tingimustel ka muid kui nimetatud direktiivis osutatud isikuid. Määruse (EL) nr 909/2014 kohasest vahenduskohustusest vabastuse taotlemisel peaks DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium tagama, et osalisteks võetavad isikud vastavad teatavatele tingimustele. DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium peaks tagama, et tema osalistel on piisav suutlikkus, pädevus, kogemused ja teadmised kauplemisjärgsetest tegevustest ja hajusraamatu tehnoloogia toimimisest. |
| --- | --- |

(32)

Kohustus kasutada vahendajana krediidiasutust või investeerimisühingut, et hoida ära jaeinvestorite otsene juurdepääs keskdepositooriumi korraldatavatele arveldus- ja ülekandesüsteemidele, võib tekitada regulatiivse takistuse selliste hajusraamatu tehnoloogial põhinevate alternatiivsete arveldusmudelite väljatöötamisele, mis võimaldavad jaeinvestoritele otsest juurdepääsu. Seepärast tuleks võimaldada DLT arveldussüsteemi korraldavale keskdepositooriumile erandit selles mõttes, et direktiivi 98/26/EÜ mõistet „osaline“ käsitatakse selliselt, et see hõlmab teatavatel tingimustel ka muid kui nimetatud direktiivis osutatud isikuid. Määruse (EL) nr 909/2014 kohasest vahenduskohustusest vabastuse taotlemisel peaks DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium tagama, et osalisteks võetavad isikud vastavad teatavatele tingimustele. DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium peaks tagama, et tema osalistel on piisav suutlikkus, pädevus, kogemused ja teadmised kauplemisjärgsetest tegevustest ja hajusraamatu tehnoloogia toimimisest.

| (33) | Üksused, kellel on õigus määruse (EL) nr 909/2014 alusel osaleda keskdepositooriumis, vastavad üksustele, kellel on õigus osaleda väärtpaberiarveldussüsteemis, mis on määratud ja millest on teatatud vastavalt direktiivile 98/26/EÜ, kuna määrusega (EL) nr 909/2014 on ette nähtud, et keskdepositooriumide korraldatavad väärtpaberiarveldussüsteemid tuleb määrata ja nendest teatada vastavalt direktiivile 98/26/EÜ. Seetõttu ei oleks hajusraamatu tehnoloogial põhineva väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja, kes taotleb vabastust määruse (EL) nr 909/2014 osalemisnõuetest, kooskõlas direktiivi 98/26/EÜ osalemisnõuetega. Seepärast ei saa sellist väärtpaberiarveldussüsteemi kõnealuse direktiivi alusel määrata ega sellest teatada ning seetõttu ei viidata sellele käesolevas määruses mitte kui „DLT väärtpaberiarveldussüsteemile“, vaid kui „DLT arveldussüsteemile“. Käesolev määrus peaks võimaldama keskdepositooriumil korraldada DLT arveldussüsteemi, mis ei kvalifitseeru direktiivi 98/26/EÜ kohaselt määratud väärtpaberiarveldussüsteemiks, ning kuna direktiivi 98/26/EÜ kohaseid maksejõuetusega seotud kaitsemeetmeid ei kohaldata, siis peaks teatavate kompensatsioonimeetmete, sealhulgas maksejõuetusest tulenevate riskide maandamiseks võetavate kompensatsioonimeetmete võtmise korral olema võimalik vabastada keskdepositoorium määruse (EL) nr 909/2014 arvelduse lõplikkuse normide täitmisest. Selline vabastus ei välista siiski kõigile direktiivi 98/26/EÜ nõuetele vastava DLT arveldussüsteemi määramist kõnealuse direktiivi kohaseks väärtpaberiarveldussüsteemiks ja sellest teatamist. |
| --- | --- |

(33)

Üksused, kellel on õigus määruse (EL) nr 909/2014 alusel osaleda keskdepositooriumis, vastavad üksustele, kellel on õigus osaleda väärtpaberiarveldussüsteemis, mis on määratud ja millest on teatatud vastavalt direktiivile 98/26/EÜ, kuna määrusega (EL) nr 909/2014 on ette nähtud, et keskdepositooriumide korraldatavad väärtpaberiarveldussüsteemid tuleb määrata ja nendest teatada vastavalt direktiivile 98/26/EÜ. Seetõttu ei oleks hajusraamatu tehnoloogial põhineva väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja, kes taotleb vabastust määruse (EL) nr 909/2014 osalemisnõuetest, kooskõlas direktiivi 98/26/EÜ osalemisnõuetega. Seepärast ei saa sellist väärtpaberiarveldussüsteemi kõnealuse direktiivi alusel määrata ega sellest teatada ning seetõttu ei viidata sellele käesolevas määruses mitte kui „DLT väärtpaberiarveldussüsteemile“, vaid kui „DLT arveldussüsteemile“. Käesolev määrus peaks võimaldama keskdepositooriumil korraldada DLT arveldussüsteemi, mis ei kvalifitseeru direktiivi 98/26/EÜ kohaselt määratud väärtpaberiarveldussüsteemiks, ning kuna direktiivi 98/26/EÜ kohaseid maksejõuetusega seotud kaitsemeetmeid ei kohaldata, siis peaks teatavate kompensatsioonimeetmete, sealhulgas maksejõuetusest tulenevate riskide maandamiseks võetavate kompensatsioonimeetmete võtmise korral olema võimalik vabastada keskdepositoorium määruse (EL) nr 909/2014 arvelduse lõplikkuse normide täitmisest. Selline vabastus ei välista siiski kõigile direktiivi 98/26/EÜ nõuetele vastava DLT arveldussüsteemi määramist kõnealuse direktiivi kohaseks väärtpaberiarveldussüsteemiks ja sellest teatamist.

| (34) | Määrusega (EL) nr 909/2014 soodustatakse tehingute arveldamist keskpangarahas. Kui rahamaksete arveldamine keskpangarahas ei ole praktiline ega võimalik, peaks olema võimalik arveldada keskdepositooriumi enda kontode kaudu kooskõlas nimetatud määrusega või krediidiasutuses avatud kontode kaudu (edaspidi „kommertspangaraha“). Seda nõuet võib olla raske kohaldada DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi puhul, kuna selline keskdepositoorium peaks tegema rahakontodel liikumisi samal ajal väärtpaberite ülekandmise registreerimisega hajusraamatus. Seetõttu tuleks võimaldada DLT arveldussüsteemi korraldavale keskdepositooriumile ajutist vabastust nimetatud määruse rahaarvelduse sätetest, et töötada katsekorra raames välja uuenduslikud lahendused, hõlbustades juurdepääsu kommertspangarahale või e-raha tokenite kasutamist. Arveldamist keskpangarahas saaks pidada ebapraktiliseks ja võimatuks, kui keskpangarahas ei saa arveldada hajusraamatus. |
| --- | --- |

(34)

Määrusega (EL) nr 909/2014 soodustatakse tehingute arveldamist keskpangarahas. Kui rahamaksete arveldamine keskpangarahas ei ole praktiline ega võimalik, peaks olema võimalik arveldada keskdepositooriumi enda kontode kaudu kooskõlas nimetatud määrusega või krediidiasutuses avatud kontode kaudu (edaspidi „kommertspangaraha“). Seda nõuet võib olla raske kohaldada DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi puhul, kuna selline keskdepositoorium peaks tegema rahakontodel liikumisi samal ajal väärtpaberite ülekandmise registreerimisega hajusraamatus. Seetõttu tuleks võimaldada DLT arveldussüsteemi korraldavale keskdepositooriumile ajutist vabastust nimetatud määruse rahaarvelduse sätetest, et töötada katsekorra raames välja uuenduslikud lahendused, hõlbustades juurdepääsu kommertspangarahale või e-raha tokenite kasutamist. Arveldamist keskpangarahas saaks pidada ebapraktiliseks ja võimatuks, kui keskpangarahas ei saa arveldada hajusraamatus.

| (35) | Lisaks nõuetele, mis on osutunud hajusraamatu tehnoloogia keskkonnas ebapraktiliseks, kohaldatakse määruse (EL) nr 909/2014 kohaseid rahaarveldusega seotud nõudeid jätkuvalt väljaspool katsekorda. DLT turutaristu korraldajad peaksid seetõttu oma äriplaanis kirjeldama, kuidas nad kavatsevad täita määruse (EL) nr 909/2014 IV jaotise nõudeid, juhul kui nad katsekorrast lõpuks loobuvad. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks nõuetele, mis on osutunud hajusraamatu tehnoloogia keskkonnas ebapraktiliseks, kohaldatakse määruse (EL) nr 909/2014 kohaseid rahaarveldusega seotud nõudeid jätkuvalt väljaspool katsekorda. DLT turutaristu korraldajad peaksid seetõttu oma äriplaanis kirjeldama, kuidas nad kavatsevad täita määruse (EL) nr 909/2014 IV jaotise nõudeid, juhul kui nad katsekorrast lõpuks loobuvad.

| (36) | Määruse (EL) nr 909/2014 kohaselt peab keskdepositoorium andma kedagi diskrimineerimata ja läbipaistvalt juurdepääsu teisele keskdepositooriumile või teistele turutaristutele. Juurdepääsu andmine DLT arveldussüsteemi korraldavale keskdepositooriumile võib olla tehniliselt keerulisem, koormav või raskesti saavutatav, kuna pärandsüsteemide koostalitlust hajusraamatu tehnoloogiaga ei ole veel testitud. Seetõttu peaks olema võimalik ka anda vabastus DLT arveldussüsteemile kõnealuse nõude täitmisest, kui ta tõendab, et nõude kohaldamine on DLT arveldussüsteemi tegevuse ulatusega võrreldes ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(36)

Määruse (EL) nr 909/2014 kohaselt peab keskdepositoorium andma kedagi diskrimineerimata ja läbipaistvalt juurdepääsu teisele keskdepositooriumile või teistele turutaristutele. Juurdepääsu andmine DLT arveldussüsteemi korraldavale keskdepositooriumile võib olla tehniliselt keerulisem, koormav või raskesti saavutatav, kuna pärandsüsteemide koostalitlust hajusraamatu tehnoloogiaga ei ole veel testitud. Seetõttu peaks olema võimalik ka anda vabastus DLT arveldussüsteemile kõnealuse nõude täitmisest, kui ta tõendab, et nõude kohaldamine on DLT arveldussüsteemi tegevuse ulatusega võrreldes ebaproportsionaalne.

| (37) | Olenemata nõudest, mille suhtes vabastust taotleti, peaks DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium tõendama, et taotletav vabastus on proportsionaalne ja põhjendatud hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega. Vabastus peaks piirduma DLT arveldussüsteemiga ega tohiks hõlmata teisi sama keskdepositooriumi korraldatavaid arveldussüsteeme. |
| --- | --- |

(37)

Olenemata nõudest, mille suhtes vabastust taotleti, peaks DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium tõendama, et taotletav vabastus on proportsionaalne ja põhjendatud hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega. Vabastus peaks piirduma DLT arveldussüsteemiga ega tohiks hõlmata teisi sama keskdepositooriumi korraldatavaid arveldussüsteeme.

| (38) | DLT turutaristute ja nende korraldajate suhtes tuleks võrreldes traditsiooniliste turutaristutega kohaldada lisanõudeid. Lisanõudeid on vaja, et vältida hajusraamatu tehnoloogia kasutamise või DLT turutaristu toimimisega seotud riske. Seepärast peaks DLT turutaristu korraldaja koostama selge äriplaani, milles on üksikasjalikult kirjeldatud hajusraamatu tehnoloogia kasutamist ja kohaldatavaid õiguslikke tingimusi. |
| --- | --- |

(38)

DLT turutaristute ja nende korraldajate suhtes tuleks võrreldes traditsiooniliste turutaristutega kohaldada lisanõudeid. Lisanõudeid on vaja, et vältida hajusraamatu tehnoloogia kasutamise või DLT turutaristu toimimisega seotud riske. Seepärast peaks DLT turutaristu korraldaja koostama selge äriplaani, milles on üksikasjalikult kirjeldatud hajusraamatu tehnoloogia kasutamist ja kohaldatavaid õiguslikke tingimusi.

| (39) | DLT turutaristu korraldajad peaksid kehtestama või asjakohasel juhul dokumenteerima nende kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimise reeglid, sealhulgas hajusraamatule juurdepääsu ja hajusraamatu raames kauplemisele võtmise reeglid, valideerivate sõlmede osalemise reeglid, võimalike huvide konfliktide lahendamise reeglid ning riskijuhtimismeetmed. |
| --- | --- |

(39)

DLT turutaristu korraldajad peaksid kehtestama või asjakohasel juhul dokumenteerima nende kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimise reeglid, sealhulgas hajusraamatule juurdepääsu ja hajusraamatu raames kauplemisele võtmise reeglid, valideerivate sõlmede osalemise reeglid, võimalike huvide konfliktide lahendamise reeglid ning riskijuhtimismeetmed.

| (40) | DLT turutaristu korraldaja peaks olema kohustatud teavitama liikmeid, osalisi, emitente ja kliente sellest, kuidas ta kavatseb oma tegevusi ellu viia ja kuidas hajusraamatu tehnoloogia kasutamine kaldub kõrvale sellest, kuidas tavapärane mitmepoolne kauplemissüsteem või väärtpaberiarveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium tavaliselt teenust osutab. |
| --- | --- |

(40)

DLT turutaristu korraldaja peaks olema kohustatud teavitama liikmeid, osalisi, emitente ja kliente sellest, kuidas ta kavatseb oma tegevusi ellu viia ja kuidas hajusraamatu tehnoloogia kasutamine kaldub kõrvale sellest, kuidas tavapärane mitmepoolne kauplemissüsteem või väärtpaberiarveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium tavaliselt teenust osutab.

| (41) | DLT turutaristul peaks olema hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega seotud asjakohane ja kindel IT- ja küberkord. See kord peaks olema proportsionaalne DLT turutaristu korraldaja äriplaani laadi, ulatuse ja keerukusega. See kord peaks tagama ka osutatavate teenuste järjepidevuse ja jätkuva läbipaistvuse, kättesaadavuse, usaldusväärsuse ja turvalisuse, sealhulgas võimalike kasutatavate nutilepingute usaldusväärsuse, olenemata sellest, kas need nutilepingud on loonud DLT turutaristu ise või kolmas isik allhanke korras. DLT turutaristud peaksid tagama ka hajusraamatus säilitatavate andmete tervikluse, turvalisuse, konfidentsiaalsuse, kättesaadavuse ja juurdepääsetavuse. DLT turutaristu pädeval asutusel peaks olema lubatud nõuda auditit, et tagada DLT turutaristu üldise IT- ja küberkorra otstarbekohasus. Auditi kulud peaks kandma DLT turutaristu korraldaja. |
| --- | --- |

(41)

DLT turutaristul peaks olema hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega seotud asjakohane ja kindel IT- ja küberkord. See kord peaks olema proportsionaalne DLT turutaristu korraldaja äriplaani laadi, ulatuse ja keerukusega. See kord peaks tagama ka osutatavate teenuste järjepidevuse ja jätkuva läbipaistvuse, kättesaadavuse, usaldusväärsuse ja turvalisuse, sealhulgas võimalike kasutatavate nutilepingute usaldusväärsuse, olenemata sellest, kas need nutilepingud on loonud DLT turutaristu ise või kolmas isik allhanke korras. DLT turutaristud peaksid tagama ka hajusraamatus säilitatavate andmete tervikluse, turvalisuse, konfidentsiaalsuse, kättesaadavuse ja juurdepääsetavuse. DLT turutaristu pädeval asutusel peaks olema lubatud nõuda auditit, et tagada DLT turutaristu üldise IT- ja küberkorra otstarbekohasus. Auditi kulud peaks kandma DLT turutaristu korraldaja.

| (42) | Kui DLT turutaristu korraldaja äriplaan hõlmab klientide rahaliste vahendite, näiteks raha või raha ekvivalendi või DLT finantsinstrumentide, või sellistele DLT finantsinstrumentidele juurdepääsu vahendite hoidmist, sealhulgas krüptograafiliste võtmete kujul, peaks DLT turutaristul olema asjakohane kord sellise vara kaitseks. DLT turutaristu korraldajad ei tohiks kasutada klientide vara oma arvel, välja arvatud klientide eelneval sõnaselgel kirjalikul nõusolekul. DLT turutaristu peaks eristama klientide rahalisi vahendeid või DLT finantsinstrumente või sellisele varale juurdepääsu vahendeid oma või teiste klientide varast. DLT turutaristu üldine IT- ja küberkord peaks tagama, et klientide vara on kaitstud pettuse, küberrünnakute või muude tõsiste talitlushäirete eest. |
| --- | --- |

(42)

Kui DLT turutaristu korraldaja äriplaan hõlmab klientide rahaliste vahendite, näiteks raha või raha ekvivalendi või DLT finantsinstrumentide, või sellistele DLT finantsinstrumentidele juurdepääsu vahendite hoidmist, sealhulgas krüptograafiliste võtmete kujul, peaks DLT turutaristul olema asjakohane kord sellise vara kaitseks. DLT turutaristu korraldajad ei tohiks kasutada klientide vara oma arvel, välja arvatud klientide eelneval sõnaselgel kirjalikul nõusolekul. DLT turutaristu peaks eristama klientide rahalisi vahendeid või DLT finantsinstrumente või sellisele varale juurdepääsu vahendeid oma või teiste klientide varast. DLT turutaristu üldine IT- ja küberkord peaks tagama, et klientide vara on kaitstud pettuse, küberrünnakute või muude tõsiste talitlushäirete eest.

| (43) | Eriloa andmise ajal peaks DLT turutaristu korraldajal olema kehtestatud ka usaldusväärne väljumisstrateegia juhuks, kui katsekord lõpetatakse või eriluba või mõned antud vabastused tunnistatakse kehtetuks või kui ületatakse käesolevas määruses sätestatud piirmäärasid. Väljumisstrateegia peaks hõlmama hajusraamatu tehnoloogia toimingutelt üleminekut traditsioonilisele turutaristule või nende ümberkorraldamist vastavalt traditsioonilisele turutaristule. Sel eesmärgil peaksid uued turuletulijad või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldajad, kes ei korralda traditsioonilist turutaristut, kuhu nad saaksid DLT finantsinstrumente üle kanda, püüdma leppida traditsioonilise turutaristu korraldajatega kokku asjakohases korras. See on eriti oluline DLT finantsinstrumentide registreerimisel. Seepärast tuleks keskdepositooriumide suhtes kohaldada teatavaid nõudeid sellise korra kehtestamiseks. Lisaks peaksid keskdepositooriumid leppima sellises korras kokku mittediskrimineerivalt ja neil peaks olema võimalik võtta tegelikel kuludel põhinevat mõistlikku kommertstasu. |
| --- | --- |

(43)

Eriloa andmise ajal peaks DLT turutaristu korraldajal olema kehtestatud ka usaldusväärne väljumisstrateegia juhuks, kui katsekord lõpetatakse või eriluba või mõned antud vabastused tunnistatakse kehtetuks või kui ületatakse käesolevas määruses sätestatud piirmäärasid. Väljumisstrateegia peaks hõlmama hajusraamatu tehnoloogia toimingutelt üleminekut traditsioonilisele turutaristule või nende ümberkorraldamist vastavalt traditsioonilisele turutaristule. Sel eesmärgil peaksid uued turuletulijad või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldajad, kes ei korralda traditsioonilist turutaristut, kuhu nad saaksid DLT finantsinstrumente üle kanda, püüdma leppida traditsioonilise turutaristu korraldajatega kokku asjakohases korras. See on eriti oluline DLT finantsinstrumentide registreerimisel. Seepärast tuleks keskdepositooriumide suhtes kohaldada teatavaid nõudeid sellise korra kehtestamiseks. Lisaks peaksid keskdepositooriumid leppima sellises korras kokku mittediskrimineerivalt ja neil peaks olema võimalik võtta tegelikel kuludel põhinevat mõistlikku kommertstasu.

| (44) | DLT turutaristu korraldajale eriloa andmisel tuleks üldjoontes järgida samu menetlusi kui tegevusloa andmisel määruse (EL) nr 909/2014 või direktiivi 2014/65/EL alusel. Käesoleva määruse alusel eriloa taotlemisel peaks taotleja siiski märkima, milliseid vabastusi ta kavatseb taotleda. Enne DLT turutaristule eriloa andmist peaks pädev asutus esitama ESMA-le kogu asjakohase teabe. Vajaduse korral peaks ESMA esitama mittesiduva arvamuse taotletavate vabastuste või hajusraamatu tehnoloogia asjakohasuse kohta käesoleva määruse kohaldamisel. Sellist mittesiduvat arvamust ei tuleks käsitada arvamusena määruse (EL) nr 1095/2010 tähenduses. ESMA peaks arvamuse koostamisel konsulteerima teiste liikmesriikide pädevate asutustega. Oma mittesiduvas arvamuses peaks ESMA püüdma tagada investorite kaitse, turu tervikluse ja finantsstabiilsuse. Selleks et tagada kogu siseturul võrdsed tingimused ja aus konkurents, peaks ESMA mittesiduva arvamuse ja suuniste eesmärk olema tagada liidus eri pädevate asutuste poolt antud vabastuste järjepidevus ja proportsionaalsus, sealhulgas hinnates korraldajate poolt kasutatava hajusraamatu tehnoloogia eri liikide asjakohasust käesoleva määruse tarvis. |
| --- | --- |

(44)

DLT turutaristu korraldajale eriloa andmisel tuleks üldjoontes järgida samu menetlusi kui tegevusloa andmisel määruse (EL) nr 909/2014 või direktiivi 2014/65/EL alusel. Käesoleva määruse alusel eriloa taotlemisel peaks taotleja siiski märkima, milliseid vabastusi ta kavatseb taotleda. Enne DLT turutaristule eriloa andmist peaks pädev asutus esitama ESMA-le kogu asjakohase teabe. Vajaduse korral peaks ESMA esitama mittesiduva arvamuse taotletavate vabastuste või hajusraamatu tehnoloogia asjakohasuse kohta käesoleva määruse kohaldamisel. Sellist mittesiduvat arvamust ei tuleks käsitada arvamusena määruse (EL) nr 1095/2010 tähenduses. ESMA peaks arvamuse koostamisel konsulteerima teiste liikmesriikide pädevate asutustega. Oma mittesiduvas arvamuses peaks ESMA püüdma tagada investorite kaitse, turu tervikluse ja finantsstabiilsuse. Selleks et tagada kogu siseturul võrdsed tingimused ja aus konkurents, peaks ESMA mittesiduva arvamuse ja suuniste eesmärk olema tagada liidus eri pädevate asutuste poolt antud vabastuste järjepidevus ja proportsionaalsus, sealhulgas hinnates korraldajate poolt kasutatava hajusraamatu tehnoloogia eri liikide asjakohasust käesoleva määruse tarvis.

| (45) | Väärtpaberite registreerimine, väärtpaberikontode haldamine ja arveldussüsteemide haldamine on tegevused, mida reguleeritakse ka liikmesriikide õiguse, nagu äriühinguõiguse ja väärtpaberiõiguse ühtlustamata sätetega. Seepärast on oluline, et DLT turutaristu korraldajad järgiksid kõiki kohaldatavaid norme ja võimaldaksid oma kasutajatel seda samuti teha. |
| --- | --- |

(45)

Väärtpaberite registreerimine, väärtpaberikontode haldamine ja arveldussüsteemide haldamine on tegevused, mida reguleeritakse ka liikmesriikide õiguse, nagu äriühinguõiguse ja väärtpaberiõiguse ühtlustamata sätetega. Seepärast on oluline, et DLT turutaristu korraldajad järgiksid kõiki kohaldatavaid norme ja võimaldaksid oma kasutajatel seda samuti teha.

| (46) | DLT turutaristu korraldaja esitatud taotlust menetleval pädeval asutusel peaks olema võimalik eriloa andmisest keelduda, kui on põhjust arvata, et DLT turutaristu ei suuda täita liidu õiguse kohaldatavaid sätteid või liidu õiguse kohaldamisalast välja jäävaid liikmesriigi õiguse sätteid ning kui on alust arvata, et DLT turutaristu ohustaks investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust või kui taotluse eesmärk on kehtivatest nõuetest kõrvale hoida. |
| --- | --- |

(46)

DLT turutaristu korraldaja esitatud taotlust menetleval pädeval asutusel peaks olema võimalik eriloa andmisest keelduda, kui on põhjust arvata, et DLT turutaristu ei suuda täita liidu õiguse kohaldatavaid sätteid või liidu õiguse kohaldamisalast välja jäävaid liikmesriigi õiguse sätteid ning kui on alust arvata, et DLT turutaristu ohustaks investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust või kui taotluse eesmärk on kehtivatest nõuetest kõrvale hoida.

| (47) | Pädeva asutuse poolt DLT turutaristule antud eriloas peaksid olema märgitud kõnealusele DLT turutaristule antud vabastused. Luba peaks kehtima kogu liidus, kuid ainult katsekorra kestuse ajal. ESMA peaks avaldama oma veebisaidil DLT turutaristute loetelu ja igaühele neist antud vabastuste loetelu. |
| --- | --- |

(47)

Pädeva asutuse poolt DLT turutaristule antud eriloas peaksid olema märgitud kõnealusele DLT turutaristule antud vabastused. Luba peaks kehtima kogu liidus, kuid ainult katsekorra kestuse ajal. ESMA peaks avaldama oma veebisaidil DLT turutaristute loetelu ja igaühele neist antud vabastuste loetelu.

| (48) | Eriluba ja vabastused tuleks anda ajutiselt kuni kuueks aastaks alates eriloa andmise kuupäevast ning need peaksid kehtima ainult katsekorra kestuse ajal. See kuueaastane periood peaks andma DLT turutaristute korraldajatele piisavalt aega, et kohandada oma ärimudeleid katsekorra võimalike muudatustega ja tegutseda katsekorra raames majanduslikult tasuval viisil. See võimaldaks ESMA-l ja komisjonil koguda kasulikke andmeid katsekorra toimimise kohta pärast kriitilise massi erilubade ja seonduvate vabastuste andmist ning selle kohta aru anda. Lõppkokkuvõttes annaks see ka DLT turutaristute korraldajatele aega astuda vajalikke samme kas oma tegevuse lõpetamiseks või üleminekuks uuele õigusraamistikule pärast ESMA ja komisjoni aruannete avaldamist. |
| --- | --- |

(48)

Eriluba ja vabastused tuleks anda ajutiselt kuni kuueks aastaks alates eriloa andmise kuupäevast ning need peaksid kehtima ainult katsekorra kestuse ajal. See kuueaastane periood peaks andma DLT turutaristute korraldajatele piisavalt aega, et kohandada oma ärimudeleid katsekorra võimalike muudatustega ja tegutseda katsekorra raames majanduslikult tasuval viisil. See võimaldaks ESMA-l ja komisjonil koguda kasulikke andmeid katsekorra toimimise kohta pärast kriitilise massi erilubade ja seonduvate vabastuste andmist ning selle kohta aru anda. Lõppkokkuvõttes annaks see ka DLT turutaristute korraldajatele aega astuda vajalikke samme kas oma tegevuse lõpetamiseks või üleminekuks uuele õigusraamistikule pärast ESMA ja komisjoni aruannete avaldamist.

| (49) | Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 909/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kohaldamist, peaks pädevatel asutustel olema õigus tunnistada DLT turutaristule antud eriluba või vabastus kehtetuks, kui alustehnoloogias või DLT turutaristu osutatavas teenuses või tegevuses on avastatud puudus, ning tingimusel, et see puudus kaalub üles asjaomasest teenusest või tegevusest saadava kasu, või kui DLT turutaristu korraldaja on rikkunud kohustusi, mis on seotud pädeva asutuse antud lubade või vabastustega, või kui DLT turutaristu korraldaja on registreerinud finantsinstrumente, mis ületavad käesolevas määruses sätestatud piirmäärasid või mis ei vasta muudele tingimustele, mida kohaldatakse DLT finantsinstrumentide suhtes käesoleva määruse alusel. Oma tegevuse käigus peaks DLT turutaristul olema võimalik taotleda täiendavaid vabastusi lisaks neile, mida taotleti esialgses taotluses. Sellisel juhul tuleks kõnealuseid täiendavaid vabastusi taotleda pädevalt asutuselt samamoodi nagu DLT turutaristule esmase loa andmise ajal taotletud vabastusi. |
| --- | --- |

(49)

Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 909/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kohaldamist, peaks pädevatel asutustel olema õigus tunnistada DLT turutaristule antud eriluba või vabastus kehtetuks, kui alustehnoloogias või DLT turutaristu osutatavas teenuses või tegevuses on avastatud puudus, ning tingimusel, et see puudus kaalub üles asjaomasest teenusest või tegevusest saadava kasu, või kui DLT turutaristu korraldaja on rikkunud kohustusi, mis on seotud pädeva asutuse antud lubade või vabastustega, või kui DLT turutaristu korraldaja on registreerinud finantsinstrumente, mis ületavad käesolevas määruses sätestatud piirmäärasid või mis ei vasta muudele tingimustele, mida kohaldatakse DLT finantsinstrumentide suhtes käesoleva määruse alusel. Oma tegevuse käigus peaks DLT turutaristul olema võimalik taotleda täiendavaid vabastusi lisaks neile, mida taotleti esialgses taotluses. Sellisel juhul tuleks kõnealuseid täiendavaid vabastusi taotleda pädevalt asutuselt samamoodi nagu DLT turutaristule esmase loa andmise ajal taotletud vabastusi.

| (50) | Kuna DLT turutaristu korraldajad võidakse kehtivate liidu õigusaktide teatavate sätete täitmisest katsekorra raames ajutiselt vabastada, peaksid nad eriloa kehtivuse ajal tegema tihedat koostööd pädevate asutuste ja ESMAga. DLT turutaristu korraldajad peaksid teavitama pädevaid asutusi kõigist olulistest muudatustest seoses äriplaani ja kriitilise tähtsusega töötajatega, tõenditest küberrünnete või muude küberohtude kohta, pettustest või tõsistest kuritarvitustest, muutustest eriloa esmase taotlemise ajal esitatud teabes, tehnilistest või tegevusraskustest, eelkõige hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega seotud raskustest, ning investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust ohustavatest riskidest, mida ei suudetud eriloa andmise ajal ette näha. Investorite kaitse, turu tervikluse ja finantsstabiilsuse tagamiseks peaks pädeval asutusel olema võimalik nõuda juhul, kui teda teavitatakse sellisest olulisest muudatusest, et DLT turutaristu korraldaja taotleks uut eriluba või vabastust või võtaks parandusmeetmeid, mida pädev asutus peab asjakohaseks. Samuti peaksid DLT turutaristu korraldajad esitama pädevale asutusele kogu asjakohase teabe, kui seda nõutakse. Pädevad asutused peaksid edastama DLT turutaristu korraldajatelt saadud teabe ja parandusmeetmeid käsitleva teabe ESMA-le. |
| --- | --- |

(50)

Kuna DLT turutaristu korraldajad võidakse kehtivate liidu õigusaktide teatavate sätete täitmisest katsekorra raames ajutiselt vabastada, peaksid nad eriloa kehtivuse ajal tegema tihedat koostööd pädevate asutuste ja ESMAga. DLT turutaristu korraldajad peaksid teavitama pädevaid asutusi kõigist olulistest muudatustest seoses äriplaani ja kriitilise tähtsusega töötajatega, tõenditest küberrünnete või muude küberohtude kohta, pettustest või tõsistest kuritarvitustest, muutustest eriloa esmase taotlemise ajal esitatud teabes, tehnilistest või tegevusraskustest, eelkõige hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega seotud raskustest, ning investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust ohustavatest riskidest, mida ei suudetud eriloa andmise ajal ette näha. Investorite kaitse, turu tervikluse ja finantsstabiilsuse tagamiseks peaks pädeval asutusel olema võimalik nõuda juhul, kui teda teavitatakse sellisest olulisest muudatusest, et DLT turutaristu korraldaja taotleks uut eriluba või vabastust või võtaks parandusmeetmeid, mida pädev asutus peab asjakohaseks. Samuti peaksid DLT turutaristu korraldajad esitama pädevale asutusele kogu asjakohase teabe, kui seda nõutakse. Pädevad asutused peaksid edastama DLT turutaristu korraldajatelt saadud teabe ja parandusmeetmeid käsitleva teabe ESMA-le.

| (51) | DLT turutaristu korraldajad peaksid esitama oma pädevatele asutustele korrapäraselt aruandeid. ESMA peaks korraldama nende aruannete üle arutelusid, et kõigil pädevatel asutustel liidus oleks võimalik saada kogemusi hajusraamatu tehnoloogia mõjust ja aru saada, kas finantsteenuseid käsitlevaid liidu õigusakte tuleks muuta, et hajusraamatu tehnoloogiat saaks ulatuslikumalt kasutada. |
| --- | --- |

(51)

DLT turutaristu korraldajad peaksid esitama oma pädevatele asutustele korrapäraselt aruandeid. ESMA peaks korraldama nende aruannete üle arutelusid, et kõigil pädevatel asutustel liidus oleks võimalik saada kogemusi hajusraamatu tehnoloogia mõjust ja aru saada, kas finantsteenuseid käsitlevaid liidu õigusakte tuleks muuta, et hajusraamatu tehnoloogiat saaks ulatuslikumalt kasutada.

| (52) | Katsekorra ajal on oluline selle raamistiku ja toimimise sagedane seire ja hindamine, et anda DLT turutaristu korraldajatele võimalikult palju teavet. ESMA peaks avaldama iga-aastased aruanded, et anda turuosalistele parem ülevaade turgude toimimisest ja muutustest ning selgitada katsekorra kohaldamist. Need aruanded peaksid sisaldama ajakohastatud teavet kõige olulisemate suundumuste ja riskide kohta. Nimetatud iga-aastased aruanded tuleks esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

(52)

Katsekorra ajal on oluline selle raamistiku ja toimimise sagedane seire ja hindamine, et anda DLT turutaristu korraldajatele võimalikult palju teavet. ESMA peaks avaldama iga-aastased aruanded, et anda turuosalistele parem ülevaade turgude toimimisest ja muutustest ning selgitada katsekorra kohaldamist. Need aruanded peaksid sisaldama ajakohastatud teavet kõige olulisemate suundumuste ja riskide kohta. Nimetatud iga-aastased aruanded tuleks esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

| (53) | Kolme aasta möödumisel käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast peaks ESMA esitama komisjonile aruande, mis sisaldab tema hinnangut katsekorrale. ESMA aruande põhjal peaks komisjon esitama aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Nimetatud aruandes tuleks hinnata kulusid ja eeliseid, mis kaasnevad katsekorra pikendamisega täiendavaks ajavahemikuks, katsekorra laiendamisega muud tüüpi finantsinstrumentidele, katsekorra muutmisega muul viisil, katsekorra muutmisega alaliseks, tehes ettepanekuid finantsteenuseid käsitlevate liidu õigusaktide asjakohaseks muutmiseks, või katsekorra lõpetamisega. Oleks ebasoovitav, kui DLT-põhiste ja muude kui DLT-põhiste turutaristute jaoks oleks kaks paralleelset korda. Kui katsekord on edukas, võiks selle muuta alaliseks, muutes finantsteenuseid käsitlevaid asjaomaseid liidu õigusakte, et luua ühtne ja sidus raamistik. |
| --- | --- |

(53)

Kolme aasta möödumisel käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast peaks ESMA esitama komisjonile aruande, mis sisaldab tema hinnangut katsekorrale. ESMA aruande põhjal peaks komisjon esitama aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Nimetatud aruandes tuleks hinnata kulusid ja eeliseid, mis kaasnevad katsekorra pikendamisega täiendavaks ajavahemikuks, katsekorra laiendamisega muud tüüpi finantsinstrumentidele, katsekorra muutmisega muul viisil, katsekorra muutmisega alaliseks, tehes ettepanekuid finantsteenuseid käsitlevate liidu õigusaktide asjakohaseks muutmiseks, või katsekorra lõpetamisega. Oleks ebasoovitav, kui DLT-põhiste ja muude kui DLT-põhiste turutaristute jaoks oleks kaks paralleelset korda. Kui katsekord on edukas, võiks selle muuta alaliseks, muutes finantsteenuseid käsitlevaid asjaomaseid liidu õigusakte, et luua ühtne ja sidus raamistik.

| (54) | Kehtivates finantsteenuseid käsitlevates liidu õigusaktides on tuvastatud mõned võimalikud lüngad seoses nende kohaldamisega krüptovara suhtes, mis kvalifitseeruvad finantsinstrumentideks. Eelkõige ei ole hajusraamatu tehnoloogia abil emiteeritavate finantsinstrumentide jaoks kohandatavad määruse (EL) nr 600/2014 alusel vastu võetud regulatiivsed tehnilised standardid, mis käsitlevad teatavaid aruandlusnõudeid ning kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõudeid. Hajusraamatu tehnoloogia või sarnase tehnoloogia abil emiteeritud finantsinstrumentide järelturud on alles kujunemisjärgus ja seepärast on võimalik, et nende omadused erinevad traditsioonilist tehnoloogiat kasutavate finantsinstrumentide turgude omadest. Kõnealustes regulatiivsetes tehnilistes standardites sätestatud reegleid tuleks kohaldada kõigi finantsinstrumentide suhtes, olenemata kasutatavast tehnoloogiast. Seepärast peaks ESMA kooskõlas määruses (EL) nr 600/2014 sätestatud volitusnormiga töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu põhjalikult hindama kõnealuseid regulatiivseid tehnilisi standardeid ja esitama vajalikud muudatusettepanekud, et tagada neis sätestatud reeglite tulemuslik kohaldamine DLT finantsinstrumentide suhtes. Sellise hindamise käigus peaks ESMA võtma arvesse DLT finantsinstrumentide eripära ja seda, kas nende jaoks on vaja standardeid kohandada, et neid finantsinstrumente saaks arendada ilma määruse (EL) nr 600/2014 alusel vastu võetud regulatiivsetes tehnilistes standardites sätestatud reeglite eesmärke kahjustamata. |
| --- | --- |

(54)

Kehtivates finantsteenuseid käsitlevates liidu õigusaktides on tuvastatud mõned võimalikud lüngad seoses nende kohaldamisega krüptovara suhtes, mis kvalifitseeruvad finantsinstrumentideks. Eelkõige ei ole hajusraamatu tehnoloogia abil emiteeritavate finantsinstrumentide jaoks kohandatavad määruse (EL) nr 600/2014 alusel vastu võetud regulatiivsed tehnilised standardid, mis käsitlevad teatavaid aruandlusnõudeid ning kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõudeid. Hajusraamatu tehnoloogia või sarnase tehnoloogia abil emiteeritud finantsinstrumentide järelturud on alles kujunemisjärgus ja seepärast on võimalik, et nende omadused erinevad traditsioonilist tehnoloogiat kasutavate finantsinstrumentide turgude omadest. Kõnealustes regulatiivsetes tehnilistes standardites sätestatud reegleid tuleks kohaldada kõigi finantsinstrumentide suhtes, olenemata kasutatavast tehnoloogiast. Seepärast peaks ESMA kooskõlas määruses (EL) nr 600/2014 sätestatud volitusnormiga töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu põhjalikult hindama kõnealuseid regulatiivseid tehnilisi standardeid ja esitama vajalikud muudatusettepanekud, et tagada neis sätestatud reeglite tulemuslik kohaldamine DLT finantsinstrumentide suhtes. Sellise hindamise käigus peaks ESMA võtma arvesse DLT finantsinstrumentide eripära ja seda, kas nende jaoks on vaja standardeid kohandada, et neid finantsinstrumente saaks arendada ilma määruse (EL) nr 600/2014 alusel vastu võetud regulatiivsetes tehnilistes standardites sätestatud reeglite eesmärke kahjustamata.

| (55) | Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid põhjusel, et regulatiivsed takistused finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara DLT turutaristute arendamisele tulenevad finantsteenuseid käsitlevatest liidu õigusaktidest, paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(55)

Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid põhjusel, et regulatiivsed takistused finantsinstrumendiks kvalifitseeruva krüptovara DLT turutaristute arendamisele tulenevad finantsteenuseid käsitlevatest liidu õigusaktidest, paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (56) | Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1937 (13) kohaldamist. Samal ajal tuleks direktiivi 2014/65/EL alusel tegevusloa saanud üksuste puhul kasutada määruse (EL) nr 600/2014 või direktiivi 2014/65/EL rikkumistest teatamise korda, mis on kehtestatud kõnealuse direktiivi alusel. Määruse (EL) nr 909/2014 kohaselt tegevusloa saanud üksuste puhul tuleks kasutada kõnealuse määruse rikkumistest teatamise korda, mis on kehtestatud kõnealuse määruse alusel. |
| --- | --- |

(56)

Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1937 (13) kohaldamist. Samal ajal tuleks direktiivi 2014/65/EL alusel tegevusloa saanud üksuste puhul kasutada määruse (EL) nr 600/2014 või direktiivi 2014/65/EL rikkumistest teatamise korda, mis on kehtestatud kõnealuse direktiivi alusel. Määruse (EL) nr 909/2014 kohaselt tegevusloa saanud üksuste puhul tuleks kasutada kõnealuse määruse rikkumistest teatamise korda, mis on kehtestatud kõnealuse määruse alusel.

| (57) | DLT turutaristute korraldamine võib hõlmata isikuandmete töötlemist. Kui käesoleva määruse kohaldamisel on vaja töödelda isikuandmeid, siis tuleks seda teha kooskõlas kohaldatava isikuandmete kaitset käsitleva liidu õigusega. Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/679 (14) ja (EL) 2018/1725 (15) kohaldamist. Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1 ning ta esitas oma arvamuse 23. aprillil 2021. |
| --- | --- |

(57)

DLT turutaristute korraldamine võib hõlmata isikuandmete töötlemist. Kui käesoleva määruse kohaldamisel on vaja töödelda isikuandmeid, siis tuleks seda teha kooskõlas kohaldatava isikuandmete kaitset käsitleva liidu õigusega. Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/679 (14) ja (EL) 2018/1725 (15) kohaldamist. Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1 ning ta esitas oma arvamuse 23. aprillil 2021.

| (58) | Määruses (EL) nr 600/2014 on ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul ei kohaldata kõnealuse määruse kohast mittediskrimineerivat juurdepääsu kesksele vastaspoolele ega kauplemiskohale selliste kesksete vastaspoolte või kauplemiskohtade puhul, kes on esitanud oma pädevatele asutustele taotluse kasutada börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide osas üleminekukorda. Ajavahemik, mille jooksul pädevad asutused võisid keskse vastaspoole või kauplemiskoha börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide osas mittediskrimineeriva juurdepääsu nõuete täitmisest vabastada, lõppes 3. juulil 2020. Kesksete vastaspoolte ja kauplemiskohtade operatsiooniriske hakkasid negatiivselt mõjutama turgude suurem ebakindlus ja volatiilsus ning seetõttu lükati börsil kaubeldavate tuletisinstrumentidega seotud kauplemis- ja kliirimisteenuseid pakkuvate kesksete vastaspoolte ja kauplemiskohtade jaoks ette nähtud uue avatud juurdepääsu korra kohaldamise kuupäev Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/23 (16) artikliga 95 ühe aasta võrra edasi, kuni 3. juulini 2021. Uue avatud juurdepääsu korra kohaldamise kuupäeva edasilükkamise põhjused ei ole kuhugi kadunud. Lisaks võib avatud juurdepääsu kord olla vastuolus paralleelse poliitikaeesmärgiga edendada kauplemist ja innovatsiooni liidus, kuna see võib pärssida innovatsiooni börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide valdkonnas, võimaldades avatud juurdepääsuga konkurentidel tugineda olemasolevate ettevõtjate taristule ja investeeringutele, et pakkuda konkureerivaid tooteid, mille algkulud on madalad. Sellise süsteemi säilitamine, mille puhul tuletisinstrumente kliiritakse ja nendega kaubeldakse vertikaalselt integreeritud üksuses, on kooskõlas ka pikaajaliste rahvusvaheliste suundumustega. Uue avatud juurdepääsu korra kohaldamise kuupäev tuleks seetõttu veel kahe aasta võrra edasi lükata, kuni 3. juulini 2023. |
| --- | --- |

(58)

Määruses (EL) nr 600/2014 on ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul ei kohaldata kõnealuse määruse kohast mittediskrimineerivat juurdepääsu kesksele vastaspoolele ega kauplemiskohale selliste kesksete vastaspoolte või kauplemiskohtade puhul, kes on esitanud oma pädevatele asutustele taotluse kasutada börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide osas üleminekukorda. Ajavahemik, mille jooksul pädevad asutused võisid keskse vastaspoole või kauplemiskoha börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide osas mittediskrimineeriva juurdepääsu nõuete täitmisest vabastada, lõppes 3. juulil 2020. Kesksete vastaspoolte ja kauplemiskohtade operatsiooniriske hakkasid negatiivselt mõjutama turgude suurem ebakindlus ja volatiilsus ning seetõttu lükati börsil kaubeldavate tuletisinstrumentidega seotud kauplemis- ja kliirimisteenuseid pakkuvate kesksete vastaspoolte ja kauplemiskohtade jaoks ette nähtud uue avatud juurdepääsu korra kohaldamise kuupäev Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/23 (16) artikliga 95 ühe aasta võrra edasi, kuni 3. juulini 2021. Uue avatud juurdepääsu korra kohaldamise kuupäeva edasilükkamise põhjused ei ole kuhugi kadunud. Lisaks võib avatud juurdepääsu kord olla vastuolus paralleelse poliitikaeesmärgiga edendada kauplemist ja innovatsiooni liidus, kuna see võib pärssida innovatsiooni börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide valdkonnas, võimaldades avatud juurdepääsuga konkurentidel tugineda olemasolevate ettevõtjate taristule ja investeeringutele, et pakkuda konkureerivaid tooteid, mille algkulud on madalad. Sellise süsteemi säilitamine, mille puhul tuletisinstrumente kliiritakse ja nendega kaubeldakse vertikaalselt integreeritud üksuses, on kooskõlas ka pikaajaliste rahvusvaheliste suundumustega. Uue avatud juurdepääsu korra kohaldamise kuupäev tuleks seetõttu veel kahe aasta võrra edasi lükata, kuni 3. juulini 2023.

| (59) | Praegu ei hõlma direktiivis 2014/65/EL esitatud finantsinstrumendi mõiste sõnaselgelt finantsinstrumente, mis on emiteeritud sellist liiki tehnoloogia abil, mis toetab krüpteeritud andmete hajusat salvestamist, nimelt hajusraamatu tehnoloogiat. Et tagada turul selliste finantsinstrumentidega kauplemine kehtiva õigusraamistiku alusel, tuleks nende hõlmamiseks muuta direktiivis 2014/65/EL esitatud finantsinstrumendi mõiste määratlust. |
| --- | --- |

(59)

Praegu ei hõlma direktiivis 2014/65/EL esitatud finantsinstrumendi mõiste sõnaselgelt finantsinstrumente, mis on emiteeritud sellist liiki tehnoloogia abil, mis toetab krüpteeritud andmete hajusat salvestamist, nimelt hajusraamatu tehnoloogiat. Et tagada turul selliste finantsinstrumentidega kauplemine kehtiva õigusraamistiku alusel, tuleks nende hõlmamiseks muuta direktiivis 2014/65/EL esitatud finantsinstrumendi mõiste määratlust.

| (60) | Kuigi käesolevas määruses sätestatakse DLT turutaristute, sealhulgas arveldusteenuseid osutavate taristute õigusraamistik, on keskdepositooriumide korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide üldine õigusraamistik sätestatud määruses (EL) nr 909/2014, mis sisaldab arveldusdistsipliini käsitlevaid sätteid. Arveldusdistsipliini kord hõlmab arvelduse ebaõnnestumistest teatamise, rahatrahvide kogumise ja jaotamise ning kohustuslike sisseostude nõudeid. Vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 alusel vastu võetud regulatiivsetele tehnilistele standarditele kohaldatakse arveldusdistsipliini käsitlevaid sätteid alates 1. veebruarist 2022. Sidusrühmad on siiski esitanud tõendeid selle kohta, et kohustuslikud sisseostud võivad suurendada likviidsussurvet ja sisseosturiskiga väärtpaberite kulusid. Selline mõju võib turu volatiilsuse korral veelgi süveneda. Seda arvesse võttes võib määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud kohustusliku sisseostu nõude kohaldamine avaldada negatiivset mõju kapitaliturgude tõhususele ja konkurentsivõimele liidus. See mõju võib omakorda kaasa tuua suurema ostu- ja müügihinna vahe, vähenenud turu tõhususe ja vähem stiimuleid laenata väärtpabereid väärtpaberite laenuks andmise ja repotehingute turgudel või arveldada tehinguid liidus asutatud keskdepositooriumidega. Seetõttu eeldatakse, et kohustusliku sisseostu nõude kohaldamise kulud kaaluvad üles võimaliku kasu. Arvestades kõnealust võimalikku negatiivset mõju, tuleks määrust (EL) nr 909/2014 muuta, et võimaldada iga arveldusdistsipliini meetme puhul erinevat kohaldamise alguskuupäeva, nii et kohustusliku sisseostu nõude kohaldamise alguskuupäeva saaks veel edasi lükata. Edasilükkamine võimaldaks komisjonil hinnata määruse (EL) nr 909/2014 läbivaatamise käigus ning tulevases seadusandlikus ettepanekus, kuidas arveldusdistsipliini raamistikku ja eelkõige kohustusliku sisseostmise nõuet muuta, et võtta arvesse ja käsitleda eespool loetletud probleeme. Lisaks tagaks edasilükkamine, et turuosalised, sealhulgas need DLT turutaristud, mille suhtes kohaldataks arveldusdistsipliini korda, ei kannaks rakendamiskulusid kaks korda, juhul kui neid nõudeid määruse (EL) nr 909/2014 läbivaatamise tulemusena muudetakse. |
| --- | --- |

(60)

Kuigi käesolevas määruses sätestatakse DLT turutaristute, sealhulgas arveldusteenuseid osutavate taristute õigusraamistik, on keskdepositooriumide korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide üldine õigusraamistik sätestatud määruses (EL) nr 909/2014, mis sisaldab arveldusdistsipliini käsitlevaid sätteid. Arveldusdistsipliini kord hõlmab arvelduse ebaõnnestumistest teatamise, rahatrahvide kogumise ja jaotamise ning kohustuslike sisseostude nõudeid. Vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 alusel vastu võetud regulatiivsetele tehnilistele standarditele kohaldatakse arveldusdistsipliini käsitlevaid sätteid alates 1. veebruarist 2022. Sidusrühmad on siiski esitanud tõendeid selle kohta, et kohustuslikud sisseostud võivad suurendada likviidsussurvet ja sisseosturiskiga väärtpaberite kulusid. Selline mõju võib turu volatiilsuse korral veelgi süveneda. Seda arvesse võttes võib määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud kohustusliku sisseostu nõude kohaldamine avaldada negatiivset mõju kapitaliturgude tõhususele ja konkurentsivõimele liidus. See mõju võib omakorda kaasa tuua suurema ostu- ja müügihinna vahe, vähenenud turu tõhususe ja vähem stiimuleid laenata väärtpabereid väärtpaberite laenuks andmise ja repotehingute turgudel või arveldada tehinguid liidus asutatud keskdepositooriumidega. Seetõttu eeldatakse, et kohustusliku sisseostu nõude kohaldamise kulud kaaluvad üles võimaliku kasu. Arvestades kõnealust võimalikku negatiivset mõju, tuleks määrust (EL) nr 909/2014 muuta, et võimaldada iga arveldusdistsipliini meetme puhul erinevat kohaldamise alguskuupäeva, nii et kohustusliku sisseostu nõude kohaldamise alguskuupäeva saaks veel edasi lükata. Edasilükkamine võimaldaks komisjonil hinnata määruse (EL) nr 909/2014 läbivaatamise käigus ning tulevases seadusandlikus ettepanekus, kuidas arveldusdistsipliini raamistikku ja eelkõige kohustusliku sisseostmise nõuet muuta, et võtta arvesse ja käsitleda eespool loetletud probleeme. Lisaks tagaks edasilükkamine, et turuosalised, sealhulgas need DLT turutaristud, mille suhtes kohaldataks arveldusdistsipliini korda, ei kannaks rakendamiskulusid kaks korda, juhul kui neid nõudeid määruse (EL) nr 909/2014 läbivaatamise tulemusena muudetakse.

| (61) | DLT turutaristu korraldamine ei tohiks kahjustada liikmesriikide kliimapoliitikat. Seega on oluline soodustada vähese heitega või heitevabade hajusraamatu tehnoloogiate arendamist ja neisse investeerimist, |
| --- | --- |

(61)

DLT turutaristu korraldamine ei tohiks kahjustada liikmesriikide kliimapoliitikat. Seega on oluline soodustada vähese heitega või heitevabade hajusraamatu tehnoloogiate arendamist ja neisse investeerimist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesolevas määruses sätestatakse hajusraamatu tehnoloogia (DLT) turutaristutele ja nende korraldajatele esitatavad nõuded seoses järgmisega:

| a) | erilubade andmine ja kehtetuks tunnistamine DLT turutaristute korraldamiseks kooskõlas käesoleva määrusega; |
| --- | --- |

a)

erilubade andmine ja kehtetuks tunnistamine DLT turutaristute korraldamiseks kooskõlas käesoleva määrusega;

| b) | erilubadega seonduvate vabastuste andmine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine; |
| --- | --- |

b)

erilubadega seonduvate vabastuste andmine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine;

| c) | vabastustega seotud tingimuste seadmine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine ning kompensatsiooni- või parandusmeetmete nõudmine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine; |
| --- | --- |

c)

vabastustega seotud tingimuste seadmine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine ning kompensatsiooni- või parandusmeetmete nõudmine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine;

| d) | DLT turutaristute korraldamine; |
| --- | --- |

d)

DLT turutaristute korraldamine;

| e) | DLT turutaristute järelevalve ning |
| --- | --- |

e)

DLT turutaristute järelevalve ning

| f) | DLT turutaristute korraldajate, pädevate asutuste ja määrusega (EL) nr 1095/2010 asutatud Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA) vaheline koostöö. |
| --- | --- |

f)

DLT turutaristute korraldajate, pädevate asutuste ja määrusega (EL) nr 1095/2010 asutatud Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA) vaheline koostöö.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „hajusraamatu tehnoloogia“ ehk „DLT“ – tehnoloogia, mis võimaldab hajusraamatute toimimist ja kasutamist; |
| --- | --- |

1)

„hajusraamatu tehnoloogia“ ehk „DLT“ – tehnoloogia, mis võimaldab hajusraamatute toimimist ja kasutamist;

| 2) | „hajusraamat“ – teabehoidla, mis säilitab andmeid tehingute kohta ja mida jagatakse ning sünkroniseeritakse DLT võrgusõlmede vahel konsensusmehhanismi abil; |
| --- | --- |

2)

„hajusraamat“ – teabehoidla, mis säilitab andmeid tehingute kohta ja mida jagatakse ning sünkroniseeritakse DLT võrgusõlmede vahel konsensusmehhanismi abil;

| 3) | „konsensusmehhanism“ – reeglid ja menetlused, millega saavutatakse DLT võrgusõlmede vahel kokkulepe tehingu valideerimise kohta; |
| --- | --- |

3)

„konsensusmehhanism“ – reeglid ja menetlused, millega saavutatakse DLT võrgusõlmede vahel kokkulepe tehingu valideerimise kohta;

| 4) | „DLT võrgusõlm“ – seade või protsess, mis on osa võrgust ja millel on olemas kõigi hajusraamatus tehtud tehingute kirjete täielik või osaline koopia; |
| --- | --- |

4)

„DLT võrgusõlm“ – seade või protsess, mis on osa võrgust ja millel on olemas kõigi hajusraamatus tehtud tehingute kirjete täielik või osaline koopia;

| 5) | „DLT turutaristu“ – DLT mitmepoolne kauplemissüsteem, DLT arveldussüsteem või DLT kauplemis- ja arveldussüsteem; |
| --- | --- |

5)

„DLT turutaristu“ – DLT mitmepoolne kauplemissüsteem, DLT arveldussüsteem või DLT kauplemis- ja arveldussüsteem;

| 6) | „DLT mitmepoolne kauplemissüsteem“ – mitmepoolne kauplemissüsteem, kus võetakse kauplemisele üksnes DLT finantsinstrumente; |
| --- | --- |

6)

„DLT mitmepoolne kauplemissüsteem“ – mitmepoolne kauplemissüsteem, kus võetakse kauplemisele üksnes DLT finantsinstrumente;

| 7) | „DLT arveldussüsteem“ – arveldussüsteem, mis arveldab DLT finantsinstrumentidega tehtavaid tehinguid makse või ülekande vastu, olenemata sellest, kas see arveldussüsteem on määratud ja sellest on teatatud vastavalt direktiivile 98/26/EÜ, ning mis võimaldab DLT finantsinstrumentide esmast registreerimist või DLT finantsinstrumentide hoidmise teenuse osutamist; |
| --- | --- |

7)

„DLT arveldussüsteem“ – arveldussüsteem, mis arveldab DLT finantsinstrumentidega tehtavaid tehinguid makse või ülekande vastu, olenemata sellest, kas see arveldussüsteem on määratud ja sellest on teatatud vastavalt direktiivile 98/26/EÜ, ning mis võimaldab DLT finantsinstrumentide esmast registreerimist või DLT finantsinstrumentide hoidmise teenuse osutamist;

| 8) | „arveldus“ – määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 7 määratletud arveldus; |
| --- | --- |

8)

„arveldus“ – määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 7 määratletud arveldus;

| 9) | „arvelduse ebaõnnestumine“ – määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 15 määratletud arvelduse ebaõnnestumine; |
| --- | --- |

9)

„arvelduse ebaõnnestumine“ – määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 15 määratletud arvelduse ebaõnnestumine;

| 10) | „DLT kauplemis- ja arveldussüsteem“ – DLT mitmepoolne kauplemissüsteem või DLT arveldussüsteem, mis kombineerib DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi ja DLT arveldussüsteemi osutatavaid teenuseid; |
| --- | --- |

10)

„DLT kauplemis- ja arveldussüsteem“ – DLT mitmepoolne kauplemissüsteem või DLT arveldussüsteem, mis kombineerib DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi ja DLT arveldussüsteemi osutatavaid teenuseid;

| 11) | „DLT finantsinstrument“ – finantsinstrument, mis on emiteeritud, registreeritud ja üle kantud ning mida säilitatakse hajusraamatu tehnoloogia abil; |
| --- | --- |

11)

„DLT finantsinstrument“ – finantsinstrument, mis on emiteeritud, registreeritud ja üle kantud ning mida säilitatakse hajusraamatu tehnoloogia abil;

| 12) | „finantsinstrument“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 15 määratletud finantsinstrument; |
| --- | --- |

12)

„finantsinstrument“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 15 määratletud finantsinstrument;

| 13) | „mitmepoolne kauplemissüsteem“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 22 määratletud mitmepoolne kauplemissüsteem; |
| --- | --- |

13)

„mitmepoolne kauplemissüsteem“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 22 määratletud mitmepoolne kauplemissüsteem;

| 14) | „väärtpaberite keskdepositoorium“ või „keskdepositoorium“ – määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 1 määratletud väärtpaberite keskdepositoorium; |
| --- | --- |

14)

„väärtpaberite keskdepositoorium“ või „keskdepositoorium“ – määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 1 määratletud väärtpaberite keskdepositoorium;

| 15) | „väärtpaberiarveldussüsteem“ – määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 10 määratletud väärtpaberiarveldussüsteem; |
| --- | --- |

15)

„väärtpaberiarveldussüsteem“ – määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 10 määratletud väärtpaberiarveldussüsteem;

| 16) | „pangapäev“ – määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 14 määratletud pangapäev; |
| --- | --- |

16)

„pangapäev“ – määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 14 määratletud pangapäev;

| 17) | „väärtpaberiülekanne makse vastu“ – määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 27 määratletud väärtpaberiülekanne makse vastu; |
| --- | --- |

17)

„väärtpaberiülekanne makse vastu“ – määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 27 määratletud väärtpaberiülekanne makse vastu;

| 18) | „krediidiasutus“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (17) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutus; |
| --- | --- |

18)

„krediidiasutus“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (17) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutus;

17

| 19) | „investeerimisühing“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud investeerimisühing; |
| --- | --- |

19)

„investeerimisühing“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud investeerimisühing;

| 20) | „turukorraldaja“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 18 määratletud turukorraldaja; |
| --- | --- |

20)

„turukorraldaja“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 18 määratletud turukorraldaja;

| 21) | „pädev asutus“ – üks või mitu pädevat asutust,






  a) | mis on määratud kooskõlas direktiivi 2014/65/EL artikliga 67; |
| --- | --- | --- |

21)

„pädev asutus“ – üks või mitu pädevat asutust,

a)

mis on määratud kooskõlas direktiivi 2014/65/EL artikliga 67;

| b) | mis on määratud kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikliga 11 või |
| --- | --- |

b)

mis on määratud kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikliga 11 või

| c) | mille liikmesriik on muul juhul määranud tegema järelevalvet käesoleva määruse kohaldamise üle. |
| --- | --- |

c)

mille liikmesriik on muul juhul määranud tegema järelevalvet käesoleva määruse kohaldamise üle.

Artikkel 3

DLT turutaristus kauplemisele võetud või registreeritud finantsinstrumentide piirangud

1.   DLT finantsinstrumendid võetakse DLT turutaristus kauplemisele või registreeritakse DLT turutaristus üksnes juhul, kui nende kauplemisele võtmise või hajusraamatus registreerimise ajal on DLT finantsinstrumendid:

| a) | aktsiad, mille emitendi turukapitalisatsioon või esialgne turukapitalisatsioon on alla 500 miljoni euro; |
| --- | --- |

a)

aktsiad, mille emitendi turukapitalisatsioon või esialgne turukapitalisatsioon on alla 500 miljoni euro;

| b) | võlakirjad, muus vormis väärtpaberistatud võlad, sealhulgas selliste väärtpaberite hoidmistunnistused, või rahaturuinstrumendid, mille emissioonimaht on alla 1 miljardi euro, välja arvatud need instrumendid, mis sisaldavad tuletisinstrumenti või on sellise struktuuriga, mis teeb kaasneva riski mõistmise kliendi jaoks keeruliseks, või |
| --- | --- |

b)

võlakirjad, muus vormis väärtpaberistatud võlad, sealhulgas selliste väärtpaberite hoidmistunnistused, või rahaturuinstrumendid, mille emissioonimaht on alla 1 miljardi euro, välja arvatud need instrumendid, mis sisaldavad tuletisinstrumenti või on sellise struktuuriga, mis teeb kaasneva riski mõistmise kliendi jaoks keeruliseks, või

| c) | direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a alapunkti iv kohaldamisalasse kuuluvad selliste investeerimisfondide osakud, mille valitsetavate varade turuväärtus on alla 500 miljoni euro. |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a alapunkti iv kohaldamisalasse kuuluvad selliste investeerimisfondide osakud, mille valitsetavate varade turuväärtus on alla 500 miljoni euro.

Esimese lõigu punktis b osutatud piirmäära arvutamisel ei võeta arvesse äriühingute võlakirju, mille emitentide turukapitalisatsioon ei ületanud võlakirjade emiteerimise ajal 200 miljonit eurot.

2.   Kõikide DLT turutaristus kauplemisele võetud või DLT turutaristus registreeritud DLT finantsinstrumentide agregeeritud turuväärtus ei tohi uue DLT finantsinstrumendi kauplemisele võtmise ega esmase registreerimise ajal ületada 6 miljardit eurot.

Kui uue DLT finantsinstrumendi kauplemisele võtmise või esmase registreerimise tulemusena ulatuks esimeses lõigus osutatud agregeeritud turuväärtus 6 miljardi euroni, ei võta DLT turutaristu kõnealust DLT finantsinstrumenti kauplemisele ega registreeri seda.

3.   Kui kõikide DLT turutaristus kauplemisele võetud või DLT turutaristus registreeritud DLT finantsinstrumentide agregeeritud turuväärtus ulatuks 9 miljardi euroni, alustab DLT turutaristu korraldaja artikli 7 lõikes 7 osutatud üleminekustrateegia rakendamist. DLT turutaristu korraldaja teavitab pädevat asutust sellest, et ta on alustanud üleminekustrateegia rakendamist, ja ülemineku ajakavast lõikes 5 sätestatud igakuises aruandes.

4.   DLT turutaristu korraldaja arvutab asjaomases DLT turutaristus kaubeldavate või registreeritud DLT finantsinstrumentide kuu keskmise agregeeritud turuväärtuse. Selline kuu keskmine arvutatakse iga DLT finantsinstrumendi igapäevaste sulgemishindade keskmisena, korrutatuna nende DLT finantsinstrumentide arvuga, millega on kõnealuses DLT turutaristus kaubeldud või mis on selles registreeritud sama rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbriga (ISIN).

DLT turutaristu korraldaja kasutab nimetatud kuu keskmist,

| a) | kui ta hindab, kas uue DLT finantsinstrumendi kauplemisele võtmine või registreerimine järgmisel kuul tooks kaasa selle, et DLT finantsinstrumentide agregeeritud turuväärtus ulatuks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud piirmäärani, ja |
| --- | --- |

a)

kui ta hindab, kas uue DLT finantsinstrumendi kauplemisele võtmine või registreerimine järgmisel kuul tooks kaasa selle, et DLT finantsinstrumentide agregeeritud turuväärtus ulatuks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud piirmäärani, ja

| b) | kui ta otsustab selle üle, kas alustada artikli 7 lõikes 7 osutatud üleminekustrateegia rakendamist. |
| --- | --- |

b)

kui ta otsustab selle üle, kas alustada artikli 7 lõikes 7 osutatud üleminekustrateegia rakendamist.

5.   DLT turutaristu korraldaja esitab oma pädevale asutusele igal kuul aruande, milles tõendatakse, et ükski DLT turutaristus kauplemisele võetud või registreeritud DLT finantsinstrument ei ületa lõigetes 2 ja 3 sätestatud piirmäärasid.

6.   Pädev asutus võib kehtestada lõigetes 1 ja 2 sätestatutest madalamad piirmäärad. Kui pädev asutus alandab lõikes 2 osutatud piirmäära, loetakse ka lõikes 3 sätestatud piirmäär vastavas ulatuses alandatuks.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamisel võtab pädev asutus arvesse selliste teatavat liiki DLT finantsinstrumentide turumahtu ja keskmist kapitalisatsiooni, mis on võetud kauplemisele platvormidel nendes liikmesriikides, kus teenuseid osutatakse ja tegevusega tegeletakse, ning võtab arvesse riske, mis on seotud emitentidega, kasutatava hajusraamatu tehnoloogia liigiga ning DLT turutaristu teenuste ja tegevusega.

7.   DLT finantsinstrumentide suhtes, mis on võetud kauplemisele DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemis, kohaldatakse määrust (EL) nr 596/2014.

Artikkel 4

DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemidega seotud nõuded ja vabastused

1.   DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi suhtes kohaldatakse vastavalt määrusele (EL) nr 600/2014 ja direktiivile 2014/65/EL mitmepoolse kauplemissüsteemi suhtes kohaldatavaid nõudeid.

Esimene lõik ei laiene nendele nõuetele, mille täitmisest on DLT mitmepoolset kauplemissüsteemi korraldav investeerimisühing või turukorraldaja käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 kohaselt vabastatud, kui investeerimisühing või turukorraldaja järgib:

| a) | artiklit 7; |
| --- | --- |

a)

artiklit 7;

| b) | käesoleva artikli lõikeid 2, 3 ja 4 ning |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli lõikeid 2, 3 ja 4 ning

| c) | mis tahes kompensatsioonimeetmeid, mida pädev asutus peab asjakohaseks, et saavutada nende sätete eesmärgid, mille suhtes vabastust taotleti, või et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

c)

mis tahes kompensatsioonimeetmeid, mida pädev asutus peab asjakohaseks, et saavutada nende sätete eesmärgid, mille suhtes vabastust taotleti, või et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus.

2.   Lisaks direktiivi 2014/65/EL artikli 53 lõikes 3 nimetatud isikutele võib pädev asutus DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja taotlusel anda kõnealusele korraldajale loa lubada füüsilistel ja juriidilistel isikutel kaubelda liikmete või osalistena oma arvel, tingimusel et need isikud vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad on piisavalt hea mainega; |
| --- | --- |

a)

nad on piisavalt hea mainega;

| b) | neil on piisav kauplemisvõime, pädevus ja kogemused, sh teadmised hajusraamatu tehnoloogia toimimisest; |
| --- | --- |

b)

neil on piisav kauplemisvõime, pädevus ja kogemused, sh teadmised hajusraamatu tehnoloogia toimimisest;

| c) | nad ei ole DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis turutegijad; |
| --- | --- |

c)

nad ei ole DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis turutegijad;

| d) | nad ei kasuta DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis algoritmipõhist välkkauplemistehnikat; |
| --- | --- |

d)

nad ei kasuta DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis algoritmipõhist välkkauplemistehnikat;

| e) | nad ei anna teistele isikutele otsest elektroonilist juurdepääsu DLT mitmepoolsele kauplemissüsteemile; |
| --- | --- |

e)

nad ei anna teistele isikutele otsest elektroonilist juurdepääsu DLT mitmepoolsele kauplemissüsteemile;

| f) | nad ei kauple DLT turutaristus klientide korraldusi täites oma arvel ning |
| --- | --- |

f)

nad ei kauple DLT turutaristus klientide korraldusi täites oma arvel ning

| g) | nad on andnud teadliku nõusoleku kauplemiseks DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis liikmete või osalistena ning DLT mitmepoolne kauplemissüsteem on neid teavitanud võimalikest riskidest, mis tulenevad tema süsteemide kasutamisest DLT finantsinstrumentidega kauplemiseks. |
| --- | --- |

g)

nad on andnud teadliku nõusoleku kauplemiseks DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis liikmete või osalistena ning DLT mitmepoolne kauplemissüsteem on neid teavitanud võimalikest riskidest, mis tulenevad tema süsteemide kasutamisest DLT finantsinstrumentidega kauplemiseks.

Kui pädev asutus annab käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud vabastuse, võib ta nõuda lisameetmeid DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmeks või osaliseks võetud füüsiliste isikute kaitseks. Sellised meetmed peavad olema proportsionaalsed liikmete või osaliste riskiprofiiliga.

3.   DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja taotlusel võib pädev asutus vabastada kõnealuse korraldaja või selle liikmed või osalised määruse (EL) nr 600/2014 artikli 26 täitmisest.

Kui pädev asutus annab käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud vabastuse, säilitab DLT mitmepoolne kauplemissüsteem andmed kõigi oma süsteemide kaudu tehtud tehingute kohta. Need andmed peavad sisaldama kõiki määruse (EL) nr 600/2014 artikli 26 lõikes 3 sätestatud üksikasju, mis on asjakohased seoses DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi ja tehingu teinud liikme või osalise kasutatud süsteemiga. DLT mitmepoolne kauplemissüsteem tagab ka, et pädeval asutusel, kellel on vastavalt nimetatud määruse artiklile 26 õigus saada andmeid otse mitmepoolsest kauplemissüsteemist, oleks otsene ja vahetu juurdepääs kõnealustele üksikasjadele. Nendele andmetele juurdepääsuks lubatakse sellisel pädeval asutusel osaleda DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis reguleeriva vaatlejana.

Pädev asutus teeb teabe, millele ta on käesoleva artikli kohaselt juurde pääsenud, põhjendamatu viivituseta kättesaadavaks ESMA-le.

4.   Kui DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja taotleb vabastust vastavalt lõikele 2 või 3, peab ta tõendama, et taotletud vabastus on:

| a) | hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega proportsionaalne ja põhjendatud ning |
| --- | --- |

a)

hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega proportsionaalne ja põhjendatud ning

| b) | piiratud DLT mitmepoolse kauplemissüsteemiga ega laiene ühelegi teisele mitmepoolsele kauplemissüsteemile, mida kõnealune korraldaja korraldab. |
| --- | --- |

b)

piiratud DLT mitmepoolse kauplemissüsteemiga ega laiene ühelegi teisele mitmepoolsele kauplemissüsteemile, mida kõnealune korraldaja korraldab.

5.   Käesoleva artikli lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse mutatis mutandis DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi suhtes kooskõlas artikli 6 lõikega 2.

6.   ESMA koostab suunised lõike 1 teise lõigu punktis c osutatud kompensatsioonimeetmete kohta.

Artikkel 5

DLT arveldussüsteemidega seotud nõuded ja vabastused

1.   DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi suhtes kohaldatakse vastavalt määrusele (EL) nr 909/2014 väärtpaberiarveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi suhtes kohaldatavaid nõudeid.

Esimene lõik ei laiene nendele nõuetele, mille täitmisest on DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium käesoleva artikli lõigete 2–9 kohaselt vabastatud, kui keskdepositoorium järgib:

| a) | artiklit 7; |
| --- | --- |

a)

artiklit 7;

| b) | käesoleva artikli lõikeid 2–10 ning |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli lõikeid 2–10 ning

| c) | mis tahes kompensatsioonimeetmeid, mida pädev asutus peab asjakohaseks, et saavutada nende sätete eesmärgid, mille suhtes vabastust taotleti, või et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

c)

mis tahes kompensatsioonimeetmeid, mida pädev asutus peab asjakohaseks, et saavutada nende sätete eesmärgid, mille suhtes vabastust taotleti, või et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus.

2.   Pädev asutus võib DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi taotluse korral vabastada selle keskdepositooriumi määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 4, 9 või 28 ning artikli 3, 37 või 38 täitmisest, tingimusel et keskdepositoorium:

| a) | tõendab, et nimetatud määruse artikli 2 lõike 1 punktis 28 määratletud väärtpaberikonto või nimetatud määruse artiklis 3 sätestatud registrikande kasutamine ei ole ühitatav konkreetse hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega; |
| --- | --- |

a)

tõendab, et nimetatud määruse artikli 2 lõike 1 punktis 28 määratletud väärtpaberikonto või nimetatud määruse artiklis 3 sätestatud registrikande kasutamine ei ole ühitatav konkreetse hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega;

| b) | pakub kompensatsioonimeetmeid nende sätete eesmärkide saavutamiseks, mille suhtes vabastust taotleti, ja tagab vähemalt, et:






  i) | DLT finantsinstrumendid registreeritakse hajusraamatus; |
| --- | --- | --- |

b)

pakub kompensatsioonimeetmeid nende sätete eesmärkide saavutamiseks, mille suhtes vabastust taotleti, ja tagab vähemalt, et:

i)

DLT finantsinstrumendid registreeritakse hajusraamatus;

| ii) | DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi poolt registreeritud emissiooni või selle osa DLT finantsinstrumentide arv on võrdne emissiooni või selle osa selliste DLT finantsinstrumentide koguarvuga, mis on mis tahes ajal registreeritud hajusraamatus; |
| --- | --- |

ii)

DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi poolt registreeritud emissiooni või selle osa DLT finantsinstrumentide arv on võrdne emissiooni või selle osa selliste DLT finantsinstrumentide koguarvuga, mis on mis tahes ajal registreeritud hajusraamatus;

| iii) | DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium säilitab andmed, mis võimaldavad tal viivitamata ja igal ajal eristada liikme, osalise, emitendi või kliendi DLT finantsinstrumente iga teise liikme, osalise, emitendi või kliendi DLT finantsinstrumentidest, ning |
| --- | --- |

iii)

DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium säilitab andmed, mis võimaldavad tal viivitamata ja igal ajal eristada liikme, osalise, emitendi või kliendi DLT finantsinstrumente iga teise liikme, osalise, emitendi või kliendi DLT finantsinstrumentidest, ning

| iv) | arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium ei luba väärtpaberite kreeditjääki, deebetjääki ega väärtpaberite õigusvastast loomist või kustutamist. |
| --- | --- |

iv)

arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium ei luba väärtpaberite kreeditjääki, deebetjääki ega väärtpaberite õigusvastast loomist või kustutamist.

3.   Pädev asutus võib DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi taotluse korral vabastada selle keskdepositooriumi määruse (EL) nr 909/2014 artikli 6 või 7 täitmisest, tingimusel et keskdepositoorium kindlustab töökindlate menetluste ja korra abil, et DLT arveldussüsteem vähemalt:

| a) | tagab selge, täpse ja õigeaegse kinnituse DLT finantsinstrumentidega tehtud tehingute üksikasjade kohta, sealhulgas DLT finantsinstrumentidega seotud maksete kohta, ning DLT finantsinstrumentidega seotud mis tahes tagatise vabastamise või tagatise nõudmise kohta, ning |
| --- | --- |

a)

tagab selge, täpse ja õigeaegse kinnituse DLT finantsinstrumentidega tehtud tehingute üksikasjade kohta, sealhulgas DLT finantsinstrumentidega seotud maksete kohta, ning DLT finantsinstrumentidega seotud mis tahes tagatise vabastamise või tagatise nõudmise kohta, ning

| b) | hoiab ära arvelduse ebaõnnestumise või kui see ei ole võimalik, siis lahendab selle. |
| --- | --- |

b)

hoiab ära arvelduse ebaõnnestumise või kui see ei ole võimalik, siis lahendab selle.

4.   Pädev asutus võib DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi taotluse korral vabastada selle keskdepositooriumi määruse (EL) nr 909/2014 artikli 19 täitmisest ainult seoses põhitegevuse edasiandmisega kolmandale isikule, tingimusel et nimetatud artikli kohaldamist ei saa ühitada hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega, nagu on ette nähtud keskdepositooriumi korraldatavas DLT arveldussüsteemis.

5.   Pädev asutus võib DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi taotluse korral lubada sellel keskdepositooriumil võtta DLT arveldussüsteemi osalisteks ka muid füüsilisi ja juriidilisi isikuid kui direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis f loetletud isikud, tingimusel et:

| a) | need isikud on piisavalt hea mainega; |
| --- | --- |

a)

need isikud on piisavalt hea mainega;

| b) | neil on piisavalt oskusi, pädevust, kogemusi ja teadmisi seoses arveldamise, hajusraamatu tehnoloogia toimimise ja riskihindamisega, ning |
| --- | --- |

b)

neil on piisavalt oskusi, pädevust, kogemusi ja teadmisi seoses arveldamise, hajusraamatu tehnoloogia toimimise ja riskihindamisega, ning

| c) | nad on andnud teadliku nõusoleku käesolevas määruses sätestatud katsekorraga ühinemiseks ning neid on piisavalt teavitatud selle eksperimentaalsest iseloomust ja võimalikest seonduvatest riskidest. |
| --- | --- |

c)

nad on andnud teadliku nõusoleku käesolevas määruses sätestatud katsekorraga ühinemiseks ning neid on piisavalt teavitatud selle eksperimentaalsest iseloomust ja võimalikest seonduvatest riskidest.

6.   Pädev asutus võib DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi taotluse korral vabastada selle keskdepositooriumi määruse (EL) nr 909/2014 artikli 33, 34 või 35 täitmisest, tingimusel et keskdepositoorium pakub kompensatsioonimeetmeid nimetatud artiklite eesmärkide saavutamiseks ja tagab vähemalt, et:

| a) | DLT arveldussüsteem avalikustab osalemise kriteeriumid, mis võimaldavad õiglast ja avatud juurdepääsu kõigile isikutele, kes kavatsevad osaliseks saada, ning et need kriteeriumid on läbipaistvad, objektiivsed ja mittediskrimineerivad, ning |
| --- | --- |

a)

DLT arveldussüsteem avalikustab osalemise kriteeriumid, mis võimaldavad õiglast ja avatud juurdepääsu kõigile isikutele, kes kavatsevad osaliseks saada, ning et need kriteeriumid on läbipaistvad, objektiivsed ja mittediskrimineerivad, ning

| b) | DLT arveldussüsteem avalikustab oma pakutavate arveldusteenustega seotud hinnad ja tasud. |
| --- | --- |

b)

DLT arveldussüsteem avalikustab oma pakutavate arveldusteenustega seotud hinnad ja tasud.

7.   Pädev asutus võib DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi taotluse korral vabastada selle keskdepositooriumi määruse (EL) nr 909/2014 artikli 39 täitmisest, tingimusel et keskdepositoorium pakub kompensatsioonimeetmeid nimetatud artikli eesmärkide saavutamiseks ja kindlustab töökindlate menetluste ja korra abil vähemalt, et:

| a) | DLT arveldussüsteem arveldab tehinguid DLT finantsinstrumentidega reaalajalähedaselt või päevasiseselt ja igal juhul hiljemalt teisel pangapäeval pärast tehingu toimumist; |
| --- | --- |

a)

DLT arveldussüsteem arveldab tehinguid DLT finantsinstrumentidega reaalajalähedaselt või päevasiseselt ja igal juhul hiljemalt teisel pangapäeval pärast tehingu toimumist;

| b) | DLT arveldussüsteem avalikustab arveldussüsteemi reeglid, ning |
| --- | --- |

b)

DLT arveldussüsteem avalikustab arveldussüsteemi reeglid, ning

| c) | DLT arveldussüsteem maandab kõik riskid, mis tulenevad DLT arveldussüsteemi mittemääramisest süsteemiks direktiivi 98/26/EÜ tähenduses, eelkõige seoses maksejõuetusmenetlustega. |
| --- | --- |

c)

DLT arveldussüsteem maandab kõik riskid, mis tulenevad DLT arveldussüsteemi mittemääramisest süsteemiks direktiivi 98/26/EÜ tähenduses, eelkõige seoses maksejõuetusmenetlustega.

DLT arveldussüsteemi korraldamise seisukohast ei too määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud keskdepositooriumi mõiste väärtpaberiarveldussüsteemi korraldava juriidilise isikuna kaasa seda, et liikmesriigid peaksid määrama DLT arveldussüsteemi direktiivi 98/26/EÜ kohaseks väärtpaberiarveldussüsteemiks ja sellest teatama. Samas ei takistata liikmesriike määramast DLT arveldussüsteemi direktiivi 98/26/EÜ kohaseks väärtpaberiarveldussüsteemiks ning sellest teatamast, kui DLT arveldussüsteem vastab kõigile nimetatud direktiivi nõuetele.

Kui DLT arveldussüsteemi ei määrata direktiivi 98/26/EÜ kohaseks väärtpaberiarveldussüsteemiks ja sellest ei teatata, teeb DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium ettepaneku kompensatsioonimeetmete kohta, et maandada maksejõuetusest tulenevaid riske.

8.   Pädev asutus võib DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi taotluse korral vabastada selle keskdepositooriumi määruse (EL) nr 909/2014 artikli 40 täitmisest, tingimusel et keskdepositoorium arveldab vastavalt põhimõttele „väärtpaberiülekanne makse vastu“.

Maksete arveldamine toimub keskpangarahas, sealhulgas tokenite kujul, kui see on praktiline ja võimalik, või kui see ei ole praktiline ega võimalik, siis määruse (EL) nr 909/2014 IV jaotise kohaselt keskdepositooriumi konto kaudu või kooskõlas kõnealuse jaotisega kommertspangarahas, sealhulgas tokenite kujul, või kasutades e-raha tokeneid.

Erandina käesoleva lõike teisest lõigust ei kohaldata krediidiasutuse suhtes määruse (EL) nr 909/2014 IV jaotist, kui krediidiasutus pakub maksete arveldamist kommertspangarahas DLT turutaristule, mis registreerib DLT finantsinstrumente, mille agregeeritud turuväärtus uue DLT finantsinstrumendi esmasel registreerimisel ei ületa käesoleva määruse artikli 3 lõike 4 kohaselt arvutatuna 6 miljardit eurot.

Kui arveldamine toimub kommertspangarahas ja seda pakub krediidiasutus, kelle suhtes ei kohaldata käesoleva lõike kolmanda lõigu alusel määruse (EL) nr 909/2014 IV jaotist, või kui maksete arveldamine toimub e-raha tokenites, teeb DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium kindlaks selliste vahendite kasutamisest tulenevad riskid ning mõõdab, jälgib, juhib ja minimeerib neid.

Teenuseid, mis on seotud e-raha tokenitega ning mis on samaväärsed määruse (EL) nr 909/2014 lisa C jao punktides b ja c loetletud teenustega, osutab DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 IV jaotisega või krediidiasutus.

9.   Pädev asutus võib DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi taotluse korral vabastada selle keskdepositooriumi määruse (EL) nr 909/2014 artikli 50, 51 või 53 täitmisest, tingimusel et keskdepositoorium tõendab, et hajusraamatu tehnoloogia kasutamine ei ühitu teiste keskdepositooriumide või teiste turutaristute pärandsüsteemidega või et juurdepääsu andmine teisele keskdepositooriumile või teisele turutaristule, kes kasutab pärandsüsteeme, tooks DLT arveldussüsteemi tegevuse ulatust arvestades kaasa ebaproportsionaalsed kulud.

Kui DLT arveldussüsteemi korraldavale keskdepositooriumile on antud käesoleva lõike esimese lõigu kohane vabastus, annab ta teistele DLT arveldussüsteemide korraldajatele või teistele DLT kauplemis- ja arveldussüsteemide korraldajatele juurdepääsu oma DLT arveldussüsteemile. DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium teavitab pädevat asutust oma kavatsusest anda selline juurdepääs. Pädev asutus võib keelata sellise juurdepääsu juhul, kui juurdepääs kahjustaks liidu finantssüsteemi või asjaomase liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust.

10.   Kui DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium taotleb vabastust vastavalt lõigetele 2–9, tõendab ta, et taotletav vabastus on:

| a) | proportsionaalne hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega ja sellega põhjendatud ning |
| --- | --- |

a)

proportsionaalne hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega ja sellega põhjendatud ning

| b) | piirdub DLT arveldussüsteemiga ega laiene ühelegi teisele väärtpaberiarveldussüsteemile, mida korraldab sama keskdepositoorium. |
| --- | --- |

b)

piirdub DLT arveldussüsteemiga ega laiene ühelegi teisele väärtpaberiarveldussüsteemile, mida korraldab sama keskdepositoorium.

11.   Käesoleva artikli lõikeid 2–10 kohaldatakse mutatis mutandis DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldava investeerimisühingu või turukorraldaja suhtes kooskõlas artikli 6 lõikega 1.

12.   ESMA koostab suunised käesoleva artikli lõike 1 teise lõigu punktis c osutatud kompensatsioonimeetmete kohta.

Artikkel 6

DLT kauplemis- ja arveldussüsteemidega seotud nõuded ja vabastused

1.   DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldava investeerimisühingu või turukorraldaja suhtes kohaldatakse:

| a) | nõudeid, mida kohaldatakse mitmepoolse kauplemissüsteemi suhtes vastavalt määrusele (EL) nr 600/2014 ja direktiivile 2014/65/EL, ning |
| --- | --- |

a)

nõudeid, mida kohaldatakse mitmepoolse kauplemissüsteemi suhtes vastavalt määrusele (EL) nr 600/2014 ja direktiivile 2014/65/EL, ning

| b) | mutatis mutandis nõudeid, mida kohaldatakse keskdepositooriumi suhtes vastavalt määrusele (EL) nr 909/2014, välja arvatud nimetatud määruse artiklid 9, 16, 17, 18, 20, 26, 27, 28, 31, 42, 43, 44, 46 ja 47. |
| --- | --- |

b)

mutatis mutandis nõudeid, mida kohaldatakse keskdepositooriumi suhtes vastavalt määrusele (EL) nr 909/2014, välja arvatud nimetatud määruse artiklid 9, 16, 17, 18, 20, 26, 27, 28, 31, 42, 43, 44, 46 ja 47.

Esimene lõik ei laiene nendele nõuetele, mille täitmisest on DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldav investeerimisühing või turukorraldaja artikli 4 lõigete 2 ja 3 ning artikli 5 lõigete 2–9 kohaselt vabastatud, tingimusel et investeerimisühing või turukorraldaja järgib:

| a) | artiklit 7; |
| --- | --- |

a)

artiklit 7;

| b) | artikli 4 lõikeid 2, 3 ja 4 ning artikli 5 lõikeid 2–10 ning |
| --- | --- |

b)

artikli 4 lõikeid 2, 3 ja 4 ning artikli 5 lõikeid 2–10 ning

| c) | mis tahes kompensatsioonimeetmeid, mida pädev asutus peab asjakohaseks, et saavutada nende sätete eesmärgid, mille suhtes vabastust taotleti, või et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

c)

mis tahes kompensatsioonimeetmeid, mida pädev asutus peab asjakohaseks, et saavutada nende sätete eesmärgid, mille suhtes vabastust taotleti, või et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus.

2.   DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi suhtes kohaldatakse:

| a) | nõudeid, mida kohaldatakse keskdepositooriumi suhtes vastavalt määrusele (EL) nr 909/2014, ning |
| --- | --- |

a)

nõudeid, mida kohaldatakse keskdepositooriumi suhtes vastavalt määrusele (EL) nr 909/2014, ning

| b) | mutatis mutandis nõudeid, mida kohaldatakse mitmepoolse kauplemissüsteemi suhtes vastavalt määrusele (EL) nr 600/2014 ja direktiivile 2014/65/EL, välja arvatud nimetatud direktiivi artiklid 5–13. |
| --- | --- |

b)

mutatis mutandis nõudeid, mida kohaldatakse mitmepoolse kauplemissüsteemi suhtes vastavalt määrusele (EL) nr 600/2014 ja direktiivile 2014/65/EL, välja arvatud nimetatud direktiivi artiklid 5–13.

Esimene lõik ei laiene nendele nõuetele, mille täitmisest on DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium artikli 4 lõigete 2 ja 3 ning artikli 5 lõigete 2–9 kohaselt vabastatud, tingimusel et keskdepositoorium järgib:

| a) | artiklit 7; |
| --- | --- |

a)

artiklit 7;

| b) | artikli 4 lõikeid 2, 3 ja 4 ning artikli 5 lõikeid 2–10 ning |
| --- | --- |

b)

artikli 4 lõikeid 2, 3 ja 4 ning artikli 5 lõikeid 2–10 ning

| c) | mis tahes kompensatsioonimeetmeid, mida pädev asutus peab asjakohaseks, et saavutada nende sätete eesmärgid, mille suhtes vabastust taotleti, või et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

c)

mis tahes kompensatsioonimeetmeid, mida pädev asutus peab asjakohaseks, et saavutada nende sätete eesmärgid, mille suhtes vabastust taotleti, või et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus.

Artikkel 7

DLT turutaristutele esitatavad lisanõuded

1.   DLT turutaristute korraldajad koostavad selge ja üksikasjaliku äriplaani, milles kirjeldatakse, kuidas nad kavandavad oma teenuste osutamist ja tegevust, sealhulgas kriitilise tähtsusega töötajaid, hajusraamatu tehnoloogia tehnilisi aspekte ja kasutamist ning lõike 3 alusel nõutud teavet.

Samuti peavad DLT turutaristute korraldajad tegema üldsusele kättesaadavaks ajakohastatud, selge ja üksikasjaliku kirjaliku dokumentatsiooni, milles määratakse kindlaks DLT turutaristu ja selle korraldaja toimimise reeglid, sealhulgas õiguslikud tingimused, milles määratakse kindlaks DLT turutaristute korraldajate ning nende DLT turutaristuid kasutavate liikmete, osaliste, emitentide ja klientide õigused, kohustused, ülesanded ja vastutus. Õiguslikes tingimustes määratakse kindlaks kohaldatav õigus, kohtueelne vaidluste lahendamise kord, direktiivi 98/26/EÜ kohased maksejõuetusega seotud kaitsemeetmed ja kohtualluvus kohtusse pöördumiseks. DLT turutaristute korraldajad võivad oma kirjaliku dokumentatsiooni teha kättesaadavaks elektrooniliselt.

2.   DLT turutaristute korraldajad kehtestavad või kohasel juhul dokumenteerivad kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimise reeglid, sealhulgas hajusraamatule juurdepääsu, valideerivate sõlmede osalemise, võimalike huvide konfliktide lahendamise ja riskijuhtimise reeglid, sealhulgas leevendusmeetmed, et tagada investorite kaitse, turu terviklus ja finantsstabiilsus.

3.   DLT turutaristute korraldajad annavad oma liikmetele, osalistele, emitentidele ja klientidele oma veebisaidil selget ja üheselt mõistetavat teavet selle kohta, kuidas korraldajad oma funktsioone täidavad, teenuseid osutavad ja tegevusi ellu viivad ning kuidas nende funktsioonide täitmine, teenuste osutamine ja tegevuste elluviimine kaldub kõrvale sellest, kui seda tehakse mitmepoolses kauplemissüsteemis või väärtpaberiarveldussüsteemis, mis ei põhine hajusraamatu tehnoloogial. See teave peab hõlmama kasutatud hajusraamatu tehnoloogia liiki.

4.   DLT turutaristute korraldajad tagavad, et nende hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega seotud üldine IT- ja küberkord on proportsionaalne nende äritegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega. Kõnealuse korraga tagatakse nende teenuste ja tegevuste järjepidevus, jätkuv läbipaistvus, kättesaadavus, usaldusväärsus ja turvalisus, sealhulgas DLT turutaristus kasutatavate nutilepingute usaldusväärsus. Samuti tagatakse kõnealuse korraga korraldajate poolt säilitatavate andmete terviklus, turvalisus ja konfidentsiaalsus ning nende andmete kättesaadavus ja neile juurdepääs.

DLT turutaristute korraldajatel on spetsiaalsed operatsiooniriski juhtimise menetlused hajusraamatu tehnoloogia ja krüptovara kasutamisest tulenevate riskide jaoks ning selle kohta, kuidas neid riske realiseerumise korral käsitleda.

DLT turutaristu üldise IT- ja küberkorra usaldusväärsuse hindamiseks võib pädev asutus nõuda kõnealuse korra auditit. Juhul kui pädev asutus nõuab auditit, määrab ta selle tegemiseks sõltumatu audiitori. Auditi kulud kannab DLT turutaristu.

5.   Kui DLT turutaristu korraldaja tagab liikmete, osaliste, emitentide või klientide rahaliste vahendite, tagatiste või DLT finantsinstrumentide hoidmise ning tagab sellisele varale juurdepääsu vahendid, sealhulgas krüptovõtmete kujul, peab nimetatud korraldaja kehtestama asjakohase korra, et takistada kõnealuse vara kasutamist korraldaja oma arvel ilma asjaomase liikme, osalise, emitendi või kliendi eelneva sõnaselge kirjaliku nõusolekuta, mille võib anda elektrooniliselt.

DLT turutaristute korraldajad säilitavad turvalised, täpsed, usaldusväärsed ja kättesaadavad andmed oma DLT turutaristus liikmete, osaliste, emitentide või klientide nimel hoitavate rahaliste vahendite, tagatiste ja DLT finantsinstrumentide ning neile rahalistele vahenditele, tagatistele ja DLT finantsinstrumentidele juurdepääsu vahendite kohta.

DLT turutaristute korraldajad eristavad DLT turutaristut kasutavate liikmete, osaliste, emitentide ja klientide rahalised vahendid, tagatised ja DLT finantsinstrumendid ning sellisele varale juurdepääsu vahendid korraldaja enda ning teiste liikmete, osaliste, emitentide või klientide omadest.

Lõikes 4 osutatud üldine IT- ja küberkord tagab, et kõnealused DLT turutaristus liikmete, osaliste, emitentide või klientide nimel hoitavad rahalised vahendid, tagatised ja DLT finantsinstrumendid ning neile juurdepääsu vahendid on kaitstud loata juurdepääsu, häkkimise, seisundi halvenemise, kaotuse, küberründe, varguse, pettuse, hooletuse ja muude tõsiste talitlushäirete riski eest.

6.   Rahaliste vahendite, tagatise või DLT finantsinstrumendi kaotuse korral vastutab DLT turutaristu korraldaja, kes nende rahaliste vahendite, tagatise või DLT finantsinstrumendi kaotuse põhjustas, kahju eest summas, mis ulatub kaotatud vara turuväärtuseni. DLT turutaristu korraldaja ei vastuta kaotuse eest, kui ta tõendab, et kaotus on tingitud välisest sündmusest, mille üle tal puudus mõistlik kontroll ja mille tagajärjed oleksid hoolimata kõigist mõistlikest jõupingutustest olnud vältimatud.

DLT turutaristu korraldajad kehtestavad läbipaistva ja asjakohase korra investorite kaitse tagamiseks ning kehtestavad kliendikaebuste menetlemise korra ning kompenseerimis- või heastamiskorra juhuks, kui investorile tekitatud kahju on põhjustatud mis tahes käesoleva lõigu esimeses lõigus osutatud asjaolust või tegevuse lõpetamisest mis tahes artikli 8 lõikes 13, artikli 9 lõikes 11 või artikli 10 lõikes 10 osutatud asjaolu tõttu.

Investorite kaitse tagamiseks võib pädev asutus igal üksikjuhul otsustada nõuda DLT turutaristu korraldajalt täiendavaid usaldatavusalaseid kaitsemeetmeid omavahendite või kindlustuspoliisi näol, kui pädev asutus teeb kindlaks, et käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud asjaolude tõttu klientidele põhjustatavast kahjust tulenevad DLT turutaristu korraldaja võimalikud kohustused ei ole piisavalt kaetud määruses (EL) nr 909/2014, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2033, (18) direktiivis 2014/65/EL või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/2034 (19) sätestatud usaldatavusnõuetega.

7.   DLT turutaristu korraldaja kehtestab ja teeb üldsusele kättesaadavaks selge ja üksikasjaliku strateegia konkreetse DLT turutaristu tegevusmahu vähendamiseks või konkreetselt DLT turutaristult üleminekuks või selle korraldamise lõpetamiseks (edaspidi „üleminekustrateegia“), sealhulgas hajusraamatu tehnoloogia toimingutele üleminekuks või tagasipöördumiseks tavapärastele turutaristutele, kui:

| a) | artikli 3 lõikes 3 sätestatud piirmäär on ületatud; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 lõikes 3 sätestatud piirmäär on ületatud;

| b) | käesoleva määruse kohaselt antud eriluba või vabastus tuleb kehtetuks tunnistada või muul viisil lõpetada, sealhulgas juhul, kui eriluba või vabastus lõpetatakse artikli 14 lõikes 2 ette nähtud sündmuste järelmina, või |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse kohaselt antud eriluba või vabastus tuleb kehtetuks tunnistada või muul viisil lõpetada, sealhulgas juhul, kui eriluba või vabastus lõpetatakse artikli 14 lõikes 2 ette nähtud sündmuste järelmina, või

| c) | DLT turutaristu tegevus lõpetatakse vabatahtlikult või sundkorras. |
| --- | --- |

c)

DLT turutaristu tegevus lõpetatakse vabatahtlikult või sundkorras.

Üleminekustrateegia peab olema valmis õigeaegseks kasutuselevõtuks.

Üleminekustrateegiaga nähakse ette, kuidas tuleb liikmeid, osalisi, emitente ja kliente käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud eriloa kehtetuks tunnistamise või lõpetamise või tegevuse lõpetamise korral kohelda. Üleminekustrateegias nähakse ette, kuidas tuleb kliente, eelkõige jaeinvestoreid, kaitsta eriloa kehtetuks tunnistamise või lõpetamise või tegevuse lõpetamise ebaproportsionaalse mõju eest. Üleminekustrateegiat ajakohastatakse pidevalt pädeva asutuse eelneval heakskiidul.

Üleminekustrateegias täpsustatakse, kuidas tuleb käituda artikli 3 lõikes 3 osutatud piirmäära ületamise korral.

8.   Investeerimisühingud ja turukorraldajad, kellel on käesoleva määruse artikli 8 lõike 2 alusel lubatud korraldada üksnes DLT mitmepoolset kauplemissüsteemi ja kes ei osuta oma üleminekustrateegiates sellele, et nad kavatsevad hankida loa mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamiseks direktiivi 2014/65/EL alusel, ning DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldavad keskdepositooriumid teevad kõik endast oleneva, et leppida direktiivi 2014/65/EL kohast mitmepoolset kauplemissüsteemi korraldavate investeerimisühingute või turukorraldajatega kokku nende tegevuse ülevõtmise korras, ning täpsustavad seda korda oma üleminekustrateegias.

9.   DLT arveldussüsteemi korraldavad keskdepositooriumid, kellel on käesoleva määruse artikli 9 lõike 2 alusel lubatud korraldada üksnes DLT arveldussüsteemi ja kes ei osuta oma üleminekustrateegias sellele, et nad kavatsevad hankida loa väärtpaberiarveldussüsteemi korraldamiseks määruse (EL) nr 909/2014 alusel, ning DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldavad investeerimisühingud või turukorraldajad teevad kõik endast oleneva, et leppida väärtpaberiarveldussüsteemi korraldavate keskdepositooriumidega kokku nende tegevuse ülevõtmise korras, ning täpsustavad seda korda oma üleminekustrateegias.

Väärtpaberiarveldussüsteemi korraldavad keskdepositooriumid, kes saavad taotluse leppida kokku käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud korras, vastavad kolme kuu jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast. Väärtpaberiarveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium lepib sellises korras kokku mittediskrimineerival viisil ja võib võtta mõistlikku kommertstasu, mis põhineb tegelikel kuludel. Taotluse saanud pool võib taotluse tagasi lükata ainult juhul, kui selline kord kahjustaks finantsturgude sujuvat ja nõuetekohast toimimist või põhjustaks süsteemset riski. Ta ei või taotlust tagasi lükata turuosa kaotamise põhjendusel. Kui ta taotluse tagasi lükkab, teavitab ta taotluse esitanud DLT turutaristu korraldajat põhjustest kirjalikult.

10.   Lõigetes 8 ja 9 osutatud kord peab olema kehtestatud hiljemalt viie aasta möödumisel eriloa andmise kuupäevast, või varasemal kuupäeval, kui pädev asutus seda nõuab, et käsitleda konkreetse eriloa ennetähtaegse lõpetamise riski.

Artikkel 8

Eriluba DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamiseks

1.   Direktiivi 2014/65/EL alusel investeerimisühingu või reguleeritud turu korraldamise tegevusloa saanud juriidiline isik võib taotleda eriluba käesoleva määruse alusel DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamiseks.

2.   Kui juriidiline isik taotleb direktiivi 2014/65/EL alusel investeerimisühingu või reguleeritud turu korraldamise tegevusluba ja samal ajal käesoleva artikli alusel eriluba üksnes DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamiseks, ei hinda pädev asutus, kas taotleja vastab nendele direktiivi 2014/65/EL nõuetele, mille täitmisest on taotleja kooskõlas käesoleva määruse artikliga 4 taotlenud vabastust.

3.   Kui juriidiline isik taotleb samal ajal investeerimisühingu või reguleeritud turu korraldamise tegevusluba ja eriluba, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 2, esitab ta taotluses direktiivi 2014/65/EL artikli 7 kohaselt nõutava teabe, välja arvatud teave, mis tõendab vastavust nõuetele, mille täitmisest on taotleja kooskõlas käesoleva määruse artikliga 4 taotlenud vabastust.

4.   Käesoleva määruse kohaselt DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamise eriloa taotlus sisaldab järgmist teavet:

| a) | artikli 7 lõikes 1 osutatud taotleja äriplaan, DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi reeglid ja õiguslikud tingimused ning artikli 7 lõikes 3 osutatud teave DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi toimimise, teenuste ja tegevuse kohta; |
| --- | --- |

a)

artikli 7 lõikes 1 osutatud taotleja äriplaan, DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi reeglid ja õiguslikud tingimused ning artikli 7 lõikes 3 osutatud teave DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi toimimise, teenuste ja tegevuse kohta;

| b) | artikli 7 lõikes 2 osutatud kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimise kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

artikli 7 lõikes 2 osutatud kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimise kirjeldus;

| c) | artikli 7 lõikes 4 osutatud taotleja üldise IT- ja küberkorra kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

artikli 7 lõikes 4 osutatud taotleja üldise IT- ja küberkorra kirjeldus;

| d) | tõendid selle kohta, et taotleja on oma kohustuste täitmiseks ja klientidele kompensatsiooni maksmiseks kehtestanud piisavad usaldatavusalased kaitsemeetmed, nagu on osutatud artikli 7 lõike 6 kolmandas lõigus; |
| --- | --- |

d)

tõendid selle kohta, et taotleja on oma kohustuste täitmiseks ja klientidele kompensatsiooni maksmiseks kehtestanud piisavad usaldatavusalased kaitsemeetmed, nagu on osutatud artikli 7 lõike 6 kolmandas lõigus;

| e) | kui see on asjakohane, artikli 7 lõikes 5 osutatud klientide DLT finantsinstrumentide hoidmise korra kirjeldus; |
| --- | --- |

e)

kui see on asjakohane, artikli 7 lõikes 5 osutatud klientide DLT finantsinstrumentide hoidmise korra kirjeldus;

| f) | artikli 7 lõike 6 teises lõigus osutatud investorite kaitse tagamise korra kirjeldus ning kliendikaebuste menetlemise ja õiguskaitsemehhanismide kirjeldus; |
| --- | --- |

f)

artikli 7 lõike 6 teises lõigus osutatud investorite kaitse tagamise korra kirjeldus ning kliendikaebuste menetlemise ja õiguskaitsemehhanismide kirjeldus;

| g) | taotleja üleminekustrateegia ning |
| --- | --- |

g)

taotleja üleminekustrateegia ning

| h) | vabastused, mida taotleja vastavalt artiklile 4 taotleb, iga taotletava vabastuse põhjendus, kavandatud kompensatsioonimeetmed ja vahendid, mille abil taotleja kavatseb vabastustega seotud tingimusi täita. |
| --- | --- |

h)

vabastused, mida taotleja vastavalt artiklile 4 taotleb, iga taotletava vabastuse põhjendus, kavandatud kompensatsioonimeetmed ja vahendid, mille abil taotleja kavatseb vabastustega seotud tingimusi täita.

5.   Hiljemalt 23. märtsiks 2023 töötab ESMA lõike 4 kohaldamiseks välja standardvormid, -vormingud ja -mallid kehtestavad suunised.

6.   Pädev asutus hindab 30 tööpäeva jooksul pärast DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamise eriloa taotluse saamise kuupäeva, kas taotlus on täielik. Kui taotlus ei ole täielik, määrab pädev asutus tähtaja, milleks taotleja peab esitama puuduva või täiendava teabe. Kui taotlus on pädeva asutuse arvates täielik, teavitab ta sellest taotlejat.

Niipea kui pädev asutus jõuab seisukohale, et taotlus on täielik, saadab ta taotluse koopia ESMA-le.

7.   Kui see on vajalik vabastuste järjepidevuse ja proportsionaalsuse edendamiseks või investorite kaitse, turu tervikluse ja finantsstabiilsuse tagamiseks, esitab ESMA 30 kalendripäeva jooksul alates kõnealuse taotluse koopia saamisest pädevale asutusele mittesiduva arvamuse taotletavate vabastuste või käesoleva määruse tarvis kasutatava hajusraamatu tehnoloogia liigi asjakohasuse kohta.

Enne mittesiduva arvamuse esitamist konsulteerib ESMA teiste liikmesriikide pädevate asutustega ja võtab nende seisukohti arvamuse esitamisel igati arvesse.

Kui ESMA on mittesiduva arvamuse esitanud, võtab pädev asutus seda arvamust igati arvesse ja esitab ESMA-le taotluse korral teatise, milles selgitab märkimisväärseid kõrvalekaldeid arvamusest. ESMA arvamust ega pädeva asutuse teatist ei avalikustata.

8.   Hiljemalt 24. märtsiks 2025 töötab ESMA välja suunised, et edendada järjepidevust ja proportsionaalsust järgmises:

| a) | DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide korraldajatele kogu liidus antud vabastused, sealhulgas seoses sellise eri liiki hajusraamatu tehnoloogiate asjakohasuse hindamisega, mida DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide korraldajad kasutavad käesoleva määruse tarvis, ja |
| --- | --- |

a)

DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide korraldajatele kogu liidus antud vabastused, sealhulgas seoses sellise eri liiki hajusraamatu tehnoloogiate asjakohasuse hindamisega, mida DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide korraldajad kasutavad käesoleva määruse tarvis, ja

| b) | artikli 3 lõikes 6 sätestatud võimaluse kasutamine. |
| --- | --- |

b)

artikli 3 lõikes 6 sätestatud võimaluse kasutamine.

Kõnealuste suunistega tagatakse investorite kaitse, turu terviklus ja finantsstabiilsus.

ESMA ajakohastab kõnealuseid suuniseid korrapäraselt.

9.   90 tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil pädev asutus saab DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamise eriloa saamiseks esitatud täieliku taotluse kätte, hindab ta seda ja otsustab, kas eriluba anda. Kui taotleja taotleb samal ajal tegevusluba direktiivi 2014/65/EL alusel ja eriluba käesoleva määruse alusel, võib hindamisperioodi pikendada kuni direktiivi 2014/65/EL artikli 7 lõikes 3 sätestatud ajavahemiku võrra.

10.   Ilma et see piiraks direktiivi 2014/65/EL artiklite 7 ja 44 kohaldamist, keeldub pädev asutus DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamiseks eriluba andmast, kui on alust arvata, et:

| a) | investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust ohustavad suured riskid, mida taotleja ei ole korralikult käsitlenud ega maandanud; |
| --- | --- |

a)

investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust ohustavad suured riskid, mida taotleja ei ole korralikult käsitlenud ega maandanud;

| b) | DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamiseks taotletavate eriloa ja vabastuste eesmärk on õiguslike või regulatiivsete nõuete täitmisest kõrvale hoida või |
| --- | --- |

b)

DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamiseks taotletavate eriloa ja vabastuste eesmärk on õiguslike või regulatiivsete nõuete täitmisest kõrvale hoida või

| c) | DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja ei suuda või ei võimalda oma kasutajatel järgida liidu õiguse kohaldatavaid sätteid või liidu õiguse kohaldamisalast välja jäävaid riigisisese õiguse sätteid. |
| --- | --- |

c)

DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja ei suuda või ei võimalda oma kasutajatel järgida liidu õiguse kohaldatavaid sätteid või liidu õiguse kohaldamisalast välja jäävaid riigisisese õiguse sätteid.

11.   Eriluba kehtib kogu liidus kuni kuus aastat alates eriloa andmise kuupäevast. Eriloas täpsustatakse kooskõlas artikliga 4 antud vabastused, kompensatsioonimeetmed ja pädeva asutuse poolt kooskõlas artikli 3 lõikega 6 kehtestatud madalamad piirmäärad.

Pädev asutus teavitab käesoleva artikli kohase eriloa andmisest, andmisest keeldumisest ja eriloa kehtetuks tunnistamisest, sealhulgas käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud teabest, viivitamata ESMAt.

ESMA avaldab oma veebisaidil järgmise teabe:

| a) | DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide loetelu, nende erilubade kehtivuse algus- ja lõppkuupäevad, igale DLT mitmepoolsele kauplemissüsteemile antud vabastuste loetelu, pädevate asutuste poolt igale DLT mitmepoolsele kauplemissüsteemile kehtestatud madalamad piirmäärad, ning |
| --- | --- |

a)

DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide loetelu, nende erilubade kehtivuse algus- ja lõppkuupäevad, igale DLT mitmepoolsele kauplemissüsteemile antud vabastuste loetelu, pädevate asutuste poolt igale DLT mitmepoolsele kauplemissüsteemile kehtestatud madalamad piirmäärad, ning

| b) | artikli 4 alusel esitatud vabastuste taotluste koguarv, sealhulgas antud ja keeldutud vabastuste arv ja liigid, ning keeldumiste põhjendused. |
| --- | --- |

b)

artikli 4 alusel esitatud vabastuste taotluste koguarv, sealhulgas antud ja keeldutud vabastuste arv ja liigid, ning keeldumiste põhjendused.

Kolmanda lõigu punktis b osutatud teave avaldatakse anonüümselt.

12.   Ilma et see piiraks direktiivi 2014/65/EL artiklite 8 ja 44 kohaldamist, tunnistab pädev asutus eriloa või sellega seotud vabastused kehtetuks, kui:

| a) | kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimises või DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja osutatavates teenustes ja tegevuses on avastatud puudus, mis ohustab investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust, ning risk kaalub katsetatavatest teenustest ja tegevusest saadava kasu üles; |
| --- | --- |

a)

kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimises või DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja osutatavates teenustes ja tegevuses on avastatud puudus, mis ohustab investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust, ning risk kaalub katsetatavatest teenustest ja tegevusest saadava kasu üles;

| b) | DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja on rikkunud vabastustega seotud tingimusi; |
| --- | --- |

b)

DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja on rikkunud vabastustega seotud tingimusi;

| c) | DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja on võtnud kauplemisele finantsinstrumendid, mis ei vasta artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

c)

DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja on võtnud kauplemisele finantsinstrumendid, mis ei vasta artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| d) | DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja on ületanud artikli 3 lõikes 2 osutatud piirmäära; |
| --- | --- |

d)

DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja on ületanud artikli 3 lõikes 2 osutatud piirmäära;

| e) | DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja on ületanud artikli 3 lõikes 3 osutatud piirmäära, kuid ei ole alustanud üleminekustrateegia rakendamist, või |
| --- | --- |

e)

DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja on ületanud artikli 3 lõikes 3 osutatud piirmäära, kuid ei ole alustanud üleminekustrateegia rakendamist, või

| f) | DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldajale anti eriluba või sellega seotud vabastused eksitava teabe või olulise väljajätte alusel. |
| --- | --- |

f)

DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldajale anti eriluba või sellega seotud vabastused eksitava teabe või olulise väljajätte alusel.

13.   Kui DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja kavatseb teha kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimises või oma teenustes või tegevuses olulise muudatuse, mille tõttu on vaja uut eriluba, uut vabastust või tuleb muuta sellele korraldajale antud üht või mitut vabastust või vabastusega seotud tingimusi, taotleb DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja uut eriluba, vabastust või muudatust.

Kui DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja taotleb uut eriluba, vabastust või muudatust, kohaldatakse artiklis 4 sätestatud menetlust. Pädev asutus menetleb taotlust kooskõlas käesoleva artikliga.

Artikkel 9

Eriluba DLT arveldussüsteemi korraldamiseks

1.   Määruse (EL) nr 909/2014 alusel keskdepositooriumi tegevusloa saanud juriidiline isik võib taotleda eriluba käesoleva määruse alusel DLT arveldussüsteemi korraldamiseks.

2.   Kui juriidiline isik taotleb määruse (EL) nr 909/2014 alusel keskdepositooriumi tegevusluba ja samal ajal käesoleva artikli alusel eriluba üksnes DLT arveldussüsteemi korraldamiseks, ei hinda pädev asutus, kas taotleja vastab nendele määruse (EL) nr 909/2014 nõuetele, mille täitmisest on taotleja kooskõlas käesoleva määruse artikliga 5 taotlenud vabastust.

3.   Kui juriidiline isik taotleb samal ajal keskdepositooriumi tegevusluba ja eriluba, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 2, esitab ta taotluses määruse (EL) nr 909/2014 artikli 17 lõikes 2 osutatud teabe, välja arvatud teave, mis tõendab vastavust nõuetele, mille täitmisest on taotleja kooskõlas käesoleva määruse artikliga 5 taotlenud vabastust.

4.   Käesoleva määruse kohaselt DLT arveldussüsteemi korraldamise eriloa taotlus sisaldab järgmist teavet:

| a) | artikli 7 lõikes 1 osutatud taotleja äriplaan, DLT arveldussüsteemi reeglid ja õiguslikud tingimused ning artikli 7 lõikes 3 osutatud teave DLT arveldussüsteemi toimimise, teenuste ja tegevuse kohta; |
| --- | --- |

a)

artikli 7 lõikes 1 osutatud taotleja äriplaan, DLT arveldussüsteemi reeglid ja õiguslikud tingimused ning artikli 7 lõikes 3 osutatud teave DLT arveldussüsteemi toimimise, teenuste ja tegevuse kohta;

| b) | artikli 7 lõikes 2 osutatud kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimise kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

artikli 7 lõikes 2 osutatud kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimise kirjeldus;

| c) | artikli 7 lõikes 4 osutatud taotleja üldise IT- ja küberkorra kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

artikli 7 lõikes 4 osutatud taotleja üldise IT- ja küberkorra kirjeldus;

| d) | tõendid selle kohta, et taotleja on oma kohustuste täitmiseks ja klientidele kompensatsiooni maksmiseks kehtestanud piisavad usaldatavusalased kaitsemeetmed, nagu on osutatud artikli 7 lõike 6 kolmandas lõigus; |
| --- | --- |

d)

tõendid selle kohta, et taotleja on oma kohustuste täitmiseks ja klientidele kompensatsiooni maksmiseks kehtestanud piisavad usaldatavusalased kaitsemeetmed, nagu on osutatud artikli 7 lõike 6 kolmandas lõigus;

| e) | kui see on asjakohane, artikli 7 lõikes 5 osutatud klientide DLT finantsinstrumentide hoidmise korra kirjeldus; |
| --- | --- |

e)

kui see on asjakohane, artikli 7 lõikes 5 osutatud klientide DLT finantsinstrumentide hoidmise korra kirjeldus;

| f) | artikli 7 lõike 6 teises lõigus osutatud investorite kaitse tagamise korra kirjeldus ning kliendikaebuste menetlemise ja õiguskaitsemehhanismide kirjeldus; |
| --- | --- |

f)

artikli 7 lõike 6 teises lõigus osutatud investorite kaitse tagamise korra kirjeldus ning kliendikaebuste menetlemise ja õiguskaitsemehhanismide kirjeldus;

| g) | taotleja üleminekustrateegia ning |
| --- | --- |

g)

taotleja üleminekustrateegia ning

| h) | vabastused, mida taotleja vastavalt artiklile 5 taotleb, iga taotletava vabastuse põhjendus, kavandatud kompensatsioonimeetmed ja vahendid, mille abil taotleja kavatseb vabastustega seotud tingimusi täita. |
| --- | --- |

h)

vabastused, mida taotleja vastavalt artiklile 5 taotleb, iga taotletava vabastuse põhjendus, kavandatud kompensatsioonimeetmed ja vahendid, mille abil taotleja kavatseb vabastustega seotud tingimusi täita.

5.   Hiljemalt 23. märtsiks 2023 töötab ESMA lõike 4 kohaldamiseks välja standardvormid, -vormingud ja -mallid kehtestavad suunised.

6.   Pädev asutus hindab 30 tööpäeva jooksul pärast DLT arveldussüsteemi korraldamise eriloa taotluse saamise kuupäeva, kas taotlus on täielik. Kui taotlus ei ole täielik, määrab pädev asutus tähtaja, milleks taotleja peab esitama puuduva või täiendava teabe. Kui taotlus on pädeva asutuse arvates täielik, teavitab ta sellest taotlejat.

Niipea kui pädev asutus jõuab seisukohale, et taotlus on täielik, saadab ta taotluse koopia

| a) | ESMA-le ja |
| --- | --- |

a)

ESMA-le ja

| b) | määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 12 osutatud asjaomastele asutustele. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 12 osutatud asjaomastele asutustele.

7.   Kui see on vajalik vabastuste järjepidevuse ja proportsionaalsuse edendamiseks või investorite kaitse, turu tervikluse ja finantsstabiilsuse tagamiseks, esitab ESMA 30 kalendripäeva jooksul alates kõnealuse taotluse koopia saamisest pädevale asutusele mittesiduva arvamuse taotletavate vabastuste või käesoleva määruse tarvis kasutatava hajusraamatu tehnoloogia liigi asjakohasuse kohta.

Enne mittesiduva arvamuse esitamist konsulteerib ESMA teiste liikmesriikide pädevate asutustega ja võtab nende seisukohti arvamuse esitamisel igati arvesse.

Kui ESMA on mittesiduva arvamuse esitanud, võtab pädev asutus seda arvamust igati arvesse ja esitab ESMA-le taotluse korral teatise, milles selgitab märkimisväärseid kõrvalekaldeid arvamusest. ESMA arvamust ega pädeva asutuse teatist ei avalikustata.

Määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 12 osutatud asjaomased asutused esitavad pädevale asutusele 30 kalendripäeva jooksul alates taotluse koopia saamisest taotleja korraldatava DLT arveldussüsteemi omaduste kohta mittesiduva arvamuse.

8.   Hiljemalt 24. märtsiks 2025 töötab ESMA välja suunised, et edendada järjepidevust ja proportsionaalsust järgmises:

| a) | DLT arveldussüsteeme korraldavatele keskdepositooriumidele kogu liidus antud vabastused, sealhulgas seoses sellise eri liiki hajusraamatu tehnoloogiate asjakohasuse hindamisega, mida turukorraldajad kasutavad käesoleva määruse tarvis, ja |
| --- | --- |

a)

DLT arveldussüsteeme korraldavatele keskdepositooriumidele kogu liidus antud vabastused, sealhulgas seoses sellise eri liiki hajusraamatu tehnoloogiate asjakohasuse hindamisega, mida turukorraldajad kasutavad käesoleva määruse tarvis, ja

| b) | artikli 3 lõikes 6 sätestatud võimaluse kasutamine. |
| --- | --- |

b)

artikli 3 lõikes 6 sätestatud võimaluse kasutamine.

Kõnealuste suunistega tagatakse investorite kaitse, turu terviklus ja finantsstabiilsus.

ESMA ajakohastab kõnealuseid suuniseid korrapäraselt.

9.   90 tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil pädev asutus saab DLT arveldussüsteemi korraldamise eriloa saamiseks esitatud täieliku taotluse kätte, hindab ta seda ja otsustab, kas eriluba anda. Kui taotleja taotleb samal ajal keskdepositooriumi tegevusluba määruse (EL) nr 909/2014 alusel ja eriluba käesoleva määruse alusel, võib hindamisperioodi pikendada kuni määruse (EL) nr 909/2014 artikli 17 lõikes 8 sätestatud ajavahemiku võrra.

10.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 909/2014 artikli 17 kohaldamist, keeldub pädev asutus DLT arveldussüsteemi korraldamiseks eriluba andmast, kui on alust arvata, et:

| a) | investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust ohustavad märkimisväärsed riskid, mida taotleja ei ole korralikult käsitlenud ega maandanud; |
| --- | --- |

a)

investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust ohustavad märkimisväärsed riskid, mida taotleja ei ole korralikult käsitlenud ega maandanud;

| b) | DLT arveldussüsteemi korraldamiseks taotletavate eriloa ja vabastuste eesmärk on õiguslike või regulatiivsete nõuete täitmisest kõrvale hoida või |
| --- | --- |

b)

DLT arveldussüsteemi korraldamiseks taotletavate eriloa ja vabastuste eesmärk on õiguslike või regulatiivsete nõuete täitmisest kõrvale hoida või

| c) | keskdepositoorium ei suuda või ei võimalda oma kasutajatel järgida liidu õiguse kohaldatavaid sätteid või liidu õiguse kohaldamisalast välja jäävaid riigisisese õiguse sätteid. |
| --- | --- |

c)

keskdepositoorium ei suuda või ei võimalda oma kasutajatel järgida liidu õiguse kohaldatavaid sätteid või liidu õiguse kohaldamisalast välja jäävaid riigisisese õiguse sätteid.

11.   Eriluba kehtib kogu liidus kuni kuus aastat alates eriloa andmise kuupäevast. Eriloas täpsustatakse kooskõlas artikliga 5 antud vabastused, kompensatsioonimeetmed ja pädeva asutuse poolt kooskõlas artikli 3 lõikega 6 kehtestatud madalamad piirmäärad.

Pädev asutus teavitab käesoleva artikli kohase eriloa andmisest, selle andmisest keeldumisest ja eriloa kehtetuks tunnistamisest, sealhulgas käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud teabest, viivitamata ESMAt ja käesoleva artikli lõikes 7 osutatud asjaomaseid asutusi.

ESMA avaldab oma veebisaidil järgmise teabe:

| a) | DLT arveldussüsteemide loetelu, nende erilubade kehtivuse algus- ja lõppkuupäevad, igale DLT arveldussüsteemile antud vabastuste loetelu, pädevate asutuste poolt igale DLT arveldussüsteemile kehtestatud madalamad piirmäärad, ning |
| --- | --- |

a)

DLT arveldussüsteemide loetelu, nende erilubade kehtivuse algus- ja lõppkuupäevad, igale DLT arveldussüsteemile antud vabastuste loetelu, pädevate asutuste poolt igale DLT arveldussüsteemile kehtestatud madalamad piirmäärad, ning

| b) | artikli 5 alusel esitatud vabastuste taotluste koguarv, sealhulgas antud ja keeldutud vabastuste arv ja liigid, ning keeldumiste põhjendused. |
| --- | --- |

b)

artikli 5 alusel esitatud vabastuste taotluste koguarv, sealhulgas antud ja keeldutud vabastuste arv ja liigid, ning keeldumiste põhjendused.

Kolmanda lõigu punktis b osutatud teave avaldatakse anonüümselt.

12.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 909/2014 artikli 20 kohaldamist, tunnistab pädev asutus eriloa või sellega seotud vabastused kehtetuks, kui:

| a) | kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimises või DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi osutatavates teenustes ja tegevuses on avastatud puudus, mis ohustab investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust, ning risk kaalub katsetatavatest teenustest ja tegevusest saadava kasu üles; |
| --- | --- |

a)

kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimises või DLT arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi osutatavates teenustes ja tegevuses on avastatud puudus, mis ohustab investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust, ning risk kaalub katsetatavatest teenustest ja tegevusest saadava kasu üles;

| b) | DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium on rikkunud vabastustega seotud tingimusi; |
| --- | --- |

b)

DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium on rikkunud vabastustega seotud tingimusi;

| c) | DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium on registreerinud finantsinstrumendid, mis ei vasta artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

c)

DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium on registreerinud finantsinstrumendid, mis ei vasta artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| d) | DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium on ületanud artikli 3 lõikes 2 osutatud piirmäära; |
| --- | --- |

d)

DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium on ületanud artikli 3 lõikes 2 osutatud piirmäära;

| e) | DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium on ületanud artikli 3 lõikes 3 osutatud piirmäära, kuid ei ole alustanud üleminekustrateegia rakendamist, või |
| --- | --- |

e)

DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium on ületanud artikli 3 lõikes 3 osutatud piirmäära, kuid ei ole alustanud üleminekustrateegia rakendamist, või

| f) | DLT arveldussüsteemi korraldavale keskdepositooriumile anti eriluba või sellega seotud vabastused eksitava teabe või olulise väljajätte alusel. |
| --- | --- |

f)

DLT arveldussüsteemi korraldavale keskdepositooriumile anti eriluba või sellega seotud vabastused eksitava teabe või olulise väljajätte alusel.

13.   Kui DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium kavatseb teha kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimises või oma teenustes või tegevuses olulise muudatuse, mille tõttu on vaja uut eriluba, uut vabastust või tuleb muuta sellele keskdepositooriumile tehtud üht või mitut vabastust või vabastusega seotud tingimusi, taotleb DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium uut eriluba, vabastust või muudatust.

Kui DLT arveldussüsteemi korraldav keskdepositoorium taotleb uut eriluba, vabastust või muudatust, kohaldatakse artiklis 5 sätestatud menetlust. Pädev asutus menetleb taotlust kooskõlas käesoleva artikliga.

Artikkel 10

Eriluba DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldamiseks

1.   Direktiivi 2014/65/EL alusel investeerimisühingu tegevusloa või reguleeritud turu korraldamise tegevusloa saanud või määruse (EL) nr 909/2014 alusel keskdepositooriumi tegevusloa saanud juriidiline isik võib taotleda eriluba käesoleva määruse alusel DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldamiseks.

2.   Kui juriidiline isik taotleb direktiivi 2014/65/EL alusel investeerimisühingu tegevusluba või reguleeritud turu korraldamise tegevusluba või määruse (EL) nr 909/2014 alusel keskdepositooriumi tegevusluba ja samal ajal käesoleva artikli alusel eriluba üksnes DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldamiseks, ei hinda pädev asutus, kas taotleja vastab nendele direktiivi 2014/65/EL või määruse (EL) nr 909/2014 nõuetele, mille täitmisest on taotleja kooskõlas käesoleva määruse artikliga 6 taotlenud vabastust.

3.   Kui juriidiline isik taotleb samal ajal investeerimisühingu tegevusluba või reguleeritud turu korraldamise tegevusluba või keskdepositooriumi tegevusluba ja eriluba, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 2, esitab ta taotluses olenevalt sellest, kumb õigusakt on kohaldatav, direktiivi 2014/65/EL artikli 7 või määruse (EL) nr 909/2014 artikli 17 kohaselt nõutava teabe, välja arvatud teave, mis tõendab vastavust nõuetele, mille täitmisest on taotleja kooskõlas käesoleva määruse artikliga 6 taotlenud vabastust.

4.   Käesoleva määruse kohaselt DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldamise eriloa taotlus sisaldab järgmist teavet:

| a) | artikli 7 lõikes 1 osutatud taotleja äriplaan, DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi reeglid ja õiguslikud tingimused ning artikli 7 lõikes 3 osutatud teave DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi toimimise, teenuste ja tegevuse kohta; |
| --- | --- |

a)

artikli 7 lõikes 1 osutatud taotleja äriplaan, DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi reeglid ja õiguslikud tingimused ning artikli 7 lõikes 3 osutatud teave DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi toimimise, teenuste ja tegevuse kohta;

| b) | artikli 7 lõikes 2 osutatud kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimise kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

artikli 7 lõikes 2 osutatud kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimise kirjeldus;

| c) | artikli 7 lõikes 4 osutatud taotleja üldise IT- ja küberkorra kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

artikli 7 lõikes 4 osutatud taotleja üldise IT- ja küberkorra kirjeldus;

| d) | tõendid selle kohta, et taotleja on oma kohustuste täitmiseks ja klientidele kompensatsiooni maksmiseks kehtestanud piisavad usaldatavusalased kaitsemeetmed, nagu on osutatud artikli 7 lõike 6 kolmandas lõigus; |
| --- | --- |

d)

tõendid selle kohta, et taotleja on oma kohustuste täitmiseks ja klientidele kompensatsiooni maksmiseks kehtestanud piisavad usaldatavusalased kaitsemeetmed, nagu on osutatud artikli 7 lõike 6 kolmandas lõigus;

| e) | kui see on asjakohane, artikli 7 lõikes 5 osutatud klientide DLT finantsinstrumentide hoidmise korra kirjeldus; |
| --- | --- |

e)

kui see on asjakohane, artikli 7 lõikes 5 osutatud klientide DLT finantsinstrumentide hoidmise korra kirjeldus;

| f) | artikli 7 lõike 6 teises lõigus osutatud investorite kaitse tagamise korra kirjeldus ning kliendikaebuste menetlemise ja õiguskaitsemehhanismide kirjeldus; |
| --- | --- |

f)

artikli 7 lõike 6 teises lõigus osutatud investorite kaitse tagamise korra kirjeldus ning kliendikaebuste menetlemise ja õiguskaitsemehhanismide kirjeldus;

| g) | taotleja üleminekustrateegia ja |
| --- | --- |

g)

taotleja üleminekustrateegia ja

| h) | vabastused, mida taotleja vastavalt artiklile 6 taotleb, iga taotletava vabastuse põhjendus, kavandatud kompensatsioonimeetmed ja vahendid, mille abil taotleja kavatseb vabastustega seotud tingimusi täita. |
| --- | --- |

h)

vabastused, mida taotleja vastavalt artiklile 6 taotleb, iga taotletava vabastuse põhjendus, kavandatud kompensatsioonimeetmed ja vahendid, mille abil taotleja kavatseb vabastustega seotud tingimusi täita.

5.   Lisaks käesoleva artikli lõikes 4 osutatud teabele esitab taotleja, kes kavatseb DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldada investeerimisühingu või turukorraldajana, teabe selle kohta, kuidas ta kavatseb täita määruse (EL) nr 909/2014 kohaldatavaid nõudeid, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 6 lõikes 1, välja arvatud teave, mis tõendab vastavust nõuetele, mille täitmisest on taotleja kooskõlas kõnealuse artikliga taotlenud vabastust.

Lisaks käesoleva artikli lõikes 4 osutatud teabele esitab taotleja, kes kavatseb DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldada keskdepositooriumina, teabe selle kohta, kuidas ta kavatseb täita direktiivi 2014/65/EL kohaldatavaid nõudeid, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 6 lõikes 2, välja arvatud teave, mis tõendab vastavust nõuetele, mille täitmisest on taotleja kooskõlas kõnealuse artikliga taotlenud vabastust.

6.   Hiljemalt 23. märtsiks 2023 töötab ESMA lõike 4 kohaldamiseks välja standardvormid, -vormingud ja -mallid kehtestavad suunised.

7.   Pädev asutus hindab 30 tööpäeva jooksul pärast DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldamise eriloa taotluse saamise kuupäeva, kas taotlus on täielik. Kui taotlus ei ole täielik, määrab pädev asutus tähtaja, milleks taotleja peab esitama puuduva või täiendava teabe. Kui taotlus on pädeva asutuse arvates täielik, teavitab ta sellest taotlejat.

Niipea kui pädev asutus jõuab seisukohale, et taotlus on täielik, saadab ta taotluse koopia

| a) | ESMA-le ja |
| --- | --- |

a)

ESMA-le ja

| b) | määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 12 osutatud asjaomastele asutustele. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 12 osutatud asjaomastele asutustele.

8.   Kui see on vajalik vabastuste järjepidevuse ja proportsionaalsuse edendamiseks või investorite kaitse, turu tervikluse ja finantsstabiilsuse tagamiseks, esitab ESMA 30 kalendripäeva jooksul alates kõnealuse taotluse koopia saamisest pädevale asutusele mittesiduva arvamuse taotletavate vabastuste või käesoleva määruse tarvis kasutatava hajusraamatu tehnoloogia liigi asjakohasuse kohta.

Enne mittesiduva arvamuse esitamist konsulteerib ESMA teiste liikmesriikide pädevate asutustega ja võtab nende seisukohti arvamuse esitamisel igati arvesse.

Kui ESMA on mittesiduva arvamuse esitanud, võtab pädev asutus seda arvamust igati arvesse ja esitab ESMA-le taotluse korral teatise, milles selgitab märkimisväärseid kõrvalekaldeid arvamusest. ESMA arvamust ega pädeva asutuse teatist ei avalikustata.

Määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 12 osutatud asjaomased asutused esitavad 30 kalendripäeva jooksul alates taotluse koopia saamisest pädevale asutusele mittesiduva arvamuse taotleja korraldatava DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi omaduste kohta.

9.   90 tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil pädev asutus saab DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldamise eriloa saamiseks esitatud täieliku taotluse kätte, hindab ta seda ja otsustab, kas eriluba anda. Kui taotleja taotleb samal ajal tegevusluba direktiivi 2014/65/EL või määruse (EL) nr 909/2014 alusel ja eriluba käesoleva artikli alusel, võib hindamisperioodi pikendada olenevalt sellest, kumb õigusakt on kohaldatav, kuni direktiivi 2014/65/EL artikli 7 lõikes 3 või määruse (EL) nr 909/2014 artikli 17 lõikes 8 sätestatud ajavahemiku võrra.

10.   Ilma et see piiraks direktiivi 2014/65/EL artiklite 7 ja 44 ning määruse (EL) nr 909/2014 artikli 17 kohaldamist, keeldub pädev asutus DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldamise eriluba andmast, kui on alust arvata, et:

| a) | investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust ohustavad suured riskid, mida taotleja ei ole korralikult käsitlenud ega maandanud; |
| --- | --- |

a)

investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust ohustavad suured riskid, mida taotleja ei ole korralikult käsitlenud ega maandanud;

| b) | DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldamiseks taotletava eriloa ja vabastuste eesmärk on õiguslike või regulatiivsete nõuete täitmisest kõrvale hoida või |
| --- | --- |

b)

DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldamiseks taotletava eriloa ja vabastuste eesmärk on õiguslike või regulatiivsete nõuete täitmisest kõrvale hoida või

| c) | DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja ei suuda või ei võimalda oma kasutajatel järgida liidu õiguse kohaldatavaid sätteid või liidu õiguse kohaldamisalast välja jäävaid riigisisese õiguse sätteid. |
| --- | --- |

c)

DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja ei suuda või ei võimalda oma kasutajatel järgida liidu õiguse kohaldatavaid sätteid või liidu õiguse kohaldamisalast välja jäävaid riigisisese õiguse sätteid.

11.   Eriluba kehtib kogu liidus kuni kuus aastat alates eriloa andmise kuupäevast. Eriloas täpsustatakse kooskõlas artikliga 6 antud vabastused, kompensatsioonimeetmed ja pädeva asutuse poolt kooskõlas artikli 3 lõikega 6 kehtestatud madalamad piirmäärad.

Pädev asutus teavitab käesoleva artikli kohase eriloa andmisest, andmisest keeldumisest ja eriloa kehtetuks tunnistamisest, sealhulgas käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud teabest, viivitamata ESMAt ja määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 12 osutatud asjaomaseid asutusi.

ESMA avaldab oma veebisaidil järgmise teabe:

| a) | DLT kauplemis- ja arveldussüsteemide loetelu, nende erilubade kehtivuse algus- ja lõppkuupäevad, igale DLT kauplemis- ja arveldussüsteemile antud vabastuste loetelu, pädevate asutuste poolt igale DLT kauplemis- ja arveldussüsteemile kehtestatud madalamad piirmäärad, ning |
| --- | --- |

a)

DLT kauplemis- ja arveldussüsteemide loetelu, nende erilubade kehtivuse algus- ja lõppkuupäevad, igale DLT kauplemis- ja arveldussüsteemile antud vabastuste loetelu, pädevate asutuste poolt igale DLT kauplemis- ja arveldussüsteemile kehtestatud madalamad piirmäärad, ning

| b) | artikli 6 alusel esitatud vabastuste taotluste koguarv, sealhulgas antud ja keeldutud vabastuste arv ja liigid, ning keeldumiste põhjendused. |
| --- | --- |

b)

artikli 6 alusel esitatud vabastuste taotluste koguarv, sealhulgas antud ja keeldutud vabastuste arv ja liigid, ning keeldumiste põhjendused.

Kolmanda lõigu punktis b osutatud teave avaldatakse anonüümselt.

12.   Ilma et see piiraks direktiivi 2014/65/EL artiklite 8 ja 44 ning määruse (EL) nr 909/2014 artikli 20 kohaldamist, tunnistab pädev asutus eriloa või sellega seotud vabastused kehtetuks, kui:

| a) | kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimises või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja osutatavates teenustes ja tegevuses on avastatud puudus, mis ohustab investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust, ning risk kaalub katsetatavatest teenustest ja tegevusest saadava kasu üles; |
| --- | --- |

a)

kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimises või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja osutatavates teenustes ja tegevuses on avastatud puudus, mis ohustab investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust, ning risk kaalub katsetatavatest teenustest ja tegevusest saadava kasu üles;

| b) | DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja on rikkunud vabastustega seotud tingimusi; |
| --- | --- |

b)

DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja on rikkunud vabastustega seotud tingimusi;

| c) | DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja on võtnud kauplemisele või registreerinud finantsinstrumendid, mis ei vasta artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

c)

DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja on võtnud kauplemisele või registreerinud finantsinstrumendid, mis ei vasta artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| d) | DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja on ületanud artikli 3 lõikes 2 osutatud piirmäära; |
| --- | --- |

d)

DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja on ületanud artikli 3 lõikes 2 osutatud piirmäära;

| e) | DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja on ületanud artikli 3 lõikes 3 osutatud piirmäära, kuid ei ole alustanud üleminekustrateegia rakendamist, või |
| --- | --- |

e)

DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja on ületanud artikli 3 lõikes 3 osutatud piirmäära, kuid ei ole alustanud üleminekustrateegia rakendamist, või

| f) | DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldajale anti eriluba või sellega seotud vabastused eksitava teabe või olulise väljajätte alusel. |
| --- | --- |

f)

DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldajale anti eriluba või sellega seotud vabastused eksitava teabe või olulise väljajätte alusel.

13.   Kui DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja kavatseb teha kasutatava hajusraamatu tehnoloogia toimimises või oma teenustes või tegevuses olulise muudatuse, mille tõttu on vaja uut eriluba, uut vabastust või tuleb muuta sellele korraldajale antud üht või mitut vabastust või vabastusega seotud tingimusi, taotleb DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja uut eriluba, vabastust või muudatust.

Kui DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja taotleb uut eriluba, vabastust või muudatust, kohaldatakse artiklis 6 sätestatud menetlust. Pädev asutus menetleb taotlust kooskõlas käesoleva artikliga.

Artikkel 11

DLT turutaristute korraldajate, pädevate asutuste ja ESMA koostöö

1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 909/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kohaldamist, teevad DLT turutaristute korraldajad pädevate asutustega koostööd.

Eelkõige teavitavad DLT turutaristu korraldajad oma pädevaid asutusi viivitamata, kui nad saavad teada järgmistest asjaoludest:

| a) | äriplaanis kavandatud olulised muudatused, sealhulgas muudatused, mis on seotud kriitilise tähtsusega töötajate, DLT turutaristu reeglite ja õiguslike tingimustega; |
| --- | --- |

a)

äriplaanis kavandatud olulised muudatused, sealhulgas muudatused, mis on seotud kriitilise tähtsusega töötajate, DLT turutaristu reeglite ja õiguslike tingimustega;

| b) | tõendid loata juurdepääsu, suurte talitlushäirete, kaotamise, küberrünnete või muude küberohtude, pettuse, varguse või muude DLT turutaristu korraldajale osaks saanud tõsiste kuritarvituste kohta; |
| --- | --- |

b)

tõendid loata juurdepääsu, suurte talitlushäirete, kaotamise, küberrünnete või muude küberohtude, pettuse, varguse või muude DLT turutaristu korraldajale osaks saanud tõsiste kuritarvituste kohta;

| c) | olulised muudatused pädevale asutusele esitatud teabes; |
| --- | --- |

c)

olulised muudatused pädevale asutusele esitatud teabes;

| d) | eriloaga hõlmatud tegevustega või teenuste osutamisega seotud tehnilised või tegevusraskused, sealhulgas raskused, mis on seotud hajusraamatu tehnoloogia ja DLT finantsinstrumentide arendamise või kasutamisega, või |
| --- | --- |

d)

eriloaga hõlmatud tegevustega või teenuste osutamisega seotud tehnilised või tegevusraskused, sealhulgas raskused, mis on seotud hajusraamatu tehnoloogia ja DLT finantsinstrumentide arendamise või kasutamisega, või

| e) | investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust ohustavad riskid, mis on tekkinud, kuid mida eriloa taotluses ega eriloa andmise ajal ette ei nähtud. |
| --- | --- |

e)

investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust ohustavad riskid, mis on tekkinud, kuid mida eriloa taotluses ega eriloa andmise ajal ette ei nähtud.

Teise lõigu punktis a osutatud muudatustest teatatakse vähemalt neli kuud enne seda, kui muudatus on kavas teha, olenemata sellest, kas kavandatud olulise muudatuse jaoks tuleb eriluba või sellega seotud vabastusi või vabastustega seotud tingimusi kooskõlas artikliga 8, 9 või 10 muuta.

Kui pädevale asutusele antakse teada teise lõigu punktides a–e loetletud asjaoludest, võib ta nõuda, et DLT turutaristu korraldaja esitaks kooskõlas artikli 8 lõikega 13, artikli 9 lõikega 13 või artikli 10 lõikega 13 taotluse või võtaks käesoleva artikli lõikes 3 osutatud parandusmeetmed.

2.   DLT turutaristu korraldaja esitab pädevale asutusele kogu nõutava vajaliku teabe.

3.   Pädev asutus võib nõuda, et DLT turutaristu korraldaja äriplaani, DLT turutaristu reeglite ja õiguslike tingimuste suhtes võetaks parandusmeetmeid, et tagada investorite kaitse, turu terviklus või finantsstabiilsus. DLT turutaristu korraldaja annab lõikes 4 osutatud aruannetes aru kõigi pädeva asutuse nõutud parandusmeetmete rakendamisest.

4.   DLT turutaristu korraldaja esitab iga kuue kuu järel alates eriloa saamise kuupäevast pädevale asutusele aruande. Aruanne sisaldab järgmist:

| a) | lõike 1 teises lõigus loetletud teabe kokkuvõte; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 teises lõigus loetletud teabe kokkuvõte;

| b) | DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemis kauplemisele võetud DLT finantsinstrumentide arv ja väärtus ning DLT arveldussüsteemi või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja registreeritud DLT finantsinstrumentide arv ja väärtus; |
| --- | --- |

b)

DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemis kauplemisele võetud DLT finantsinstrumentide arv ja väärtus ning DLT arveldussüsteemi või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja registreeritud DLT finantsinstrumentide arv ja väärtus;

| c) | DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemis tehtud ning DLT arveldussüsteemi või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja arveldatud tehingute arv ja väärtus; |
| --- | --- |

c)

DLT mitmepoolses kauplemissüsteemis või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemis tehtud ning DLT arveldussüsteemi või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldaja arveldatud tehingute arv ja väärtus;

| d) | põhjendatud hinnang finantsteenuseid käsitlevate liidu õigusaktide või liikmesriigi õiguse kohaldamisel esinevate probleemide kohta ja |
| --- | --- |

d)

põhjendatud hinnang finantsteenuseid käsitlevate liidu õigusaktide või liikmesriigi õiguse kohaldamisel esinevate probleemide kohta ja

| e) | kõik meetmed, mis on võetud vabastustega seotud tingimuste rakendamiseks või pädeva asutuse nõutud kompensatsiooni- või parandusmeetmete rakendamiseks. |
| --- | --- |

e)

kõik meetmed, mis on võetud vabastustega seotud tingimuste rakendamiseks või pädeva asutuse nõutud kompensatsiooni- või parandusmeetmete rakendamiseks.

5.   ESMA koordineerib pädevate asutuste tegevust, et kujundada hajusraamatu tehnoloogiast ja DLT turutaristust ühine arusaam, et luua ühine järelevalvekultuur ja ühtsed järelevalvetavad ning tagada järjepidev käsitlus ja järelevalvetulemuste ühtsus.

Pädevad asutused edastavad DLT turutaristute korraldajatelt käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 4 kohaselt saadud teabe ja aruanded aegsasti ESMA-le ning teavitavad teda kõigist käesoleva artikli lõike 3 kohaselt võetud meetmetest.

ESMA teavitab pädevaid asutusi korrapäraselt järgmisest:

| a) | käesoleva artikli lõike 4 kohaselt esitatud aruanded; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõike 4 kohaselt esitatud aruanded;

| b) | käesoleva määruse kohaselt antud eriload ja vabastused ning vabastustega seotud tingimused; |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse kohaselt antud eriload ja vabastused ning vabastustega seotud tingimused;

| c) | juhtumid, mil pädev asutus on eriloa või vabastuse andmisest keeldunud, eriluba või vabastus on tunnistatud kehtetuks või DLT turutaristu on tegevuse lõpetanud. |
| --- | --- |

c)

juhtumid, mil pädev asutus on eriloa või vabastuse andmisest keeldunud, eriluba või vabastus on tunnistatud kehtetuks või DLT turutaristu on tegevuse lõpetanud.

6.   ESMA jälgib erilubade ning nendega seotud vabastuste ja vabastustega seotud tingimuste ning pädevate asutuste nõutud kompensatsiooni- või parandusmeetmete kohaldamist. ESMA esitab komisjonile igal aastal aruande selle kohta, kuidas neid erilube, vabastusi, tingimusi ning kompensatsiooni- ja parandusmeetmeid praktikas kohaldatakse.

Artikkel 12

Pädevate asutuste määramine

1.   DLT mitmepoolset kauplemissüsteemi või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldava investeerimisühingu puhul on pädev asutus direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 55 punkti a alapunktide ii ja iii kohaselt kindlaks määratud liikmesriigi määratud pädev asutus.

2.   DLT mitmepoolset kauplemissüsteemi või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldava turukorraldaja puhul on pädev asutus selle liikmesriigi määratud pädev asutus, kus on DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldava turukorraldaja registrijärgne asukoht, või kui tal asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt registrijärgset asukohta ei ole, selle liikmesriigi määratud pädev asutus, kus asub DLT mitmepoolse kauplemissüsteemi või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldava turukorraldaja peakontor.

3.   DLT arveldussüsteemi või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi puhul on pädev asutus määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 23 kohaselt kindlaks määratud liikmesriigi määratud pädev asutus.

Artikkel 13

Pädevatest asutustest teavitamine

Liikmesriigid teavitavad ESMAt ja komisjoni kõigist pädevatest asutustest artikli 2 punkti 21 alapunkti c tähenduses. ESMA avaldab pädevate asutuste loetelu oma veebisaidil.

Artikkel 14

Aruanne ja läbivaatamine

1.   Hiljemalt 24. märtsiks 2026 esitab ESMA komisjonile aruande järgmise kohta:

| a) | DLT turutaristute toimimine kogu liidus; |
| --- | --- |

a)

DLT turutaristute toimimine kogu liidus;

| b) | DLT turutaristute arv; |
| --- | --- |

b)

DLT turutaristute arv;

| c) | DLT turutaristute taotletud vabastuste liigid ja antud vabastuste liigid; |
| --- | --- |

c)

DLT turutaristute taotletud vabastuste liigid ja antud vabastuste liigid;

| d) | DLT turutaristutes kauplemisele võetud ja registreeritud DLT finantsinstrumentide arv ja väärtus; |
| --- | --- |

d)

DLT turutaristutes kauplemisele võetud ja registreeritud DLT finantsinstrumentide arv ja väärtus;

| e) | DLT turutaristutes tehtud või arveldatud tehingute arv ja väärtus; |
| --- | --- |

e)

DLT turutaristutes tehtud või arveldatud tehingute arv ja väärtus;

| f) | kasutatava hajusraamatu tehnoloogia liik ja hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega seotud tehnilised küsimused, sealhulgas artikli 11 lõike 1 teise lõigu punktis b loetletud asjaolud, ning hajusraamatu tehnoloogia kasutamise mõju liidu kliimapoliitika eesmärkidele; |
| --- | --- |

f)

kasutatava hajusraamatu tehnoloogia liik ja hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega seotud tehnilised küsimused, sealhulgas artikli 11 lõike 1 teise lõigu punktis b loetletud asjaolud, ning hajusraamatu tehnoloogia kasutamise mõju liidu kliimapoliitika eesmärkidele;

| g) | menetlused, mille DLT arveldussüsteemide või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemide korraldajad on kooskõlas artikli 5 lõike 3 punktiga b kehtestanud; |
| --- | --- |

g)

menetlused, mille DLT arveldussüsteemide või DLT kauplemis- ja arveldussüsteemide korraldajad on kooskõlas artikli 5 lõike 3 punktiga b kehtestanud;

| h) | hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega kaasnevad riskid, selle tehnoloogiaga seotud puudused ja vähene tõhusus, mis mõjutavad investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust, sealhulgas uudsed õiguslikud, süsteemsed ja operatsiooniriskid, mida ei ole finantsteenuseid käsitlevates liidu õigusaktides piisavalt käsitletud, ning muu soovimatu mõju likviidsusele, volatiilsusele, investorite kaitsele, turu terviklusele või finantsstabiilsusele; |
| --- | --- |

h)

hajusraamatu tehnoloogia kasutamisega kaasnevad riskid, selle tehnoloogiaga seotud puudused ja vähene tõhusus, mis mõjutavad investorite kaitset, turu terviklust või finantsstabiilsust, sealhulgas uudsed õiguslikud, süsteemsed ja operatsiooniriskid, mida ei ole finantsteenuseid käsitlevates liidu õigusaktides piisavalt käsitletud, ning muu soovimatu mõju likviidsusele, volatiilsusele, investorite kaitsele, turu terviklusele või finantsstabiilsusele;

| i) | õigusliku arbitraaži risk või probleemid, mis mõjutavad võrdseid võimalusi käesolevas määruses sätestatud katsekorra alla kuuluvate DLT turutaristute vahel ning DLT turutaristute ja pärandsüsteeme kasutavate muude turutaristute vahel; |
| --- | --- |

i)

õigusliku arbitraaži risk või probleemid, mis mõjutavad võrdseid võimalusi käesolevas määruses sätestatud katsekorra alla kuuluvate DLT turutaristute vahel ning DLT turutaristute ja pärandsüsteeme kasutavate muude turutaristute vahel;

| j) | DLT turutaristute ja pärandsüsteeme kasutavate muude taristute koostalitlusvõimega seotud küsimused; |
| --- | --- |

j)

DLT turutaristute ja pärandsüsteeme kasutavate muude taristute koostalitlusvõimega seotud küsimused;

| k) | kasu ja kulud, mis tulenevad hajusraamatu tehnoloogia kasutamisest ja on seotud idufirmade ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suurema likviidsuse ja rahastamisega, ohutuse ja tõhususe suurendamisega, energiatarbimisega ja riskide maandamisega kogu kauplemis- ja kauplemisjärgses ahelas, sealhulgas DLT finantsinstrumentide registreerimise ja hoidmisega, tehingute jälgitavusega ning põhimõtte „tunne oma klienti“ ja rahapesuvastaste menetluste parema järgimisega, ettevõttesiseste meetmetega, investori õiguste otsese kasutamisega nutilepingute kaudu ning aruandlus- ja järelevalvefunktsioonidega DLT turutaristu tasandil; |
| --- | --- |

k)

kasu ja kulud, mis tulenevad hajusraamatu tehnoloogia kasutamisest ja on seotud idufirmade ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suurema likviidsuse ja rahastamisega, ohutuse ja tõhususe suurendamisega, energiatarbimisega ja riskide maandamisega kogu kauplemis- ja kauplemisjärgses ahelas, sealhulgas DLT finantsinstrumentide registreerimise ja hoidmisega, tehingute jälgitavusega ning põhimõtte „tunne oma klienti“ ja rahapesuvastaste menetluste parema järgimisega, ettevõttesiseste meetmetega, investori õiguste otsese kasutamisega nutilepingute kaudu ning aruandlus- ja järelevalvefunktsioonidega DLT turutaristu tasandil;

| l) | juhtumid, mil eriloa või vabastuse andmisest on keeldutud või mil eriluba või vabastust on muudetud või see on tunnistatud kehtetuks, ning kompensatsiooni- või parandusmeetmed; |
| --- | --- |

l)

juhtumid, mil eriloa või vabastuse andmisest on keeldutud või mil eriluba või vabastust on muudetud või see on tunnistatud kehtetuks, ning kompensatsiooni- või parandusmeetmed;

| m) | juhtumid, mil DLT turutaristu on tegevuse lõpetanud, ja tegevuse lõpetamise põhjused; |
| --- | --- |

m)

juhtumid, mil DLT turutaristu on tegevuse lõpetanud, ja tegevuse lõpetamise põhjused;

| n) | artiklis 3 ja artikli 5 lõikes 8 osutatud piirmäärade asjakohasus, sealhulgas nende piirmäärade suurendamise võimalik mõju, võttes eelkõige arvesse süsteemseid kaalutlusi ja hajusraamatu tehnoloogia eri liike, ning |
| --- | --- |

n)

artiklis 3 ja artikli 5 lõikes 8 osutatud piirmäärade asjakohasus, sealhulgas nende piirmäärade suurendamise võimalik mõju, võttes eelkõige arvesse süsteemseid kaalutlusi ja hajusraamatu tehnoloogia eri liike, ning

| o) | üldine hinnang käesolevas määruses sätestatud katsekorra kulude ja kasu kohta ning soovitus selle kohta, kas ja millistel tingimustel tuleks katsekorraga jätkata. |
| --- | --- |

o)

üldine hinnang käesolevas määruses sätestatud katsekorra kulude ja kasu kohta ning soovitus selle kohta, kas ja millistel tingimustel tuleks katsekorraga jätkata.

2.   Kolme kuu jooksul pärast seda, kui komisjon on lõikes 1 osutatud aruande kätte saanud, esitab ta selle põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Kõnealune aruanne sisaldab kulude-tulude analüüsi selle kohta, kas käesolevas määruses sätestatud katsekorda tuleks

| a) | pikendada veel kuni kolme aasta võrra; |
| --- | --- |

a)

pikendada veel kuni kolme aasta võrra;

| b) | laiendada muud liiki finantsinstrumentidele, mida saab hajusraamatu tehnoloogia abil emiteerida, registreerida, üle kanda või säilitada; |
| --- | --- |

b)

laiendada muud liiki finantsinstrumentidele, mida saab hajusraamatu tehnoloogia abil emiteerida, registreerida, üle kanda või säilitada;

| c) | muuta; |
| --- | --- |

c)

muuta;

| d) | muuta asjakohaste liidu finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide asjakohase muutmise abil alaliseks või |
| --- | --- |

d)

muuta asjakohaste liidu finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide asjakohase muutmise abil alaliseks või

| e) | kas katsekord tuleks lõpetada, sealhulgas lõpetada kõik käesoleva määruse kohaselt antud eriload. |
| --- | --- |

e)

kas katsekord tuleks lõpetada, sealhulgas lõpetada kõik käesoleva määruse kohaselt antud eriload.

Komisjon võib oma aruandes teha ettepanekuid finantsteenuseid käsitlevate liidu õigusaktide asjakohaseks muutmiseks või liikmesriikide õigusaktide ühtlustamiseks, mis hõlbustaks hajusraamatu tehnoloogia kasutamist finantssektoris, samuti meetmete kohta, mida on vaja DLT turutaristute välja viimiseks käesoleva määrusega sätestatud katsekorra alt.

Kui katsekorda pikendatakse käesoleva lõike esimese lõigu punktis a sätestatud ajavahemiku võrra, palub komisjon ESMA-l esitada hiljemalt kolm kuud enne pikendamisperioodi lõppu kooskõlas lõikega 1 lisaaruande. Pärast kõnealuse aruande kättesaamist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas käesoleva lõikega lisaaruande.

Artikkel 15

Vahearuanded

ESMA avaldab igal aastal vahearuanded, milles antakse turuosalistele teavet turgude toimimise kohta, käsitletakse DLT turutaristute korraldajate ebakorrektset käitumist, selgitatakse käesoleva määruse kohaldamist ning ajakohastatakse hajusraamatu tehnoloogia arengu põhjal varasemat teavet. Vahearuannetes esitatakse ka käesolevas määruses sätestatud katsekorra kohaldamise üldine kirjeldus, milles pööratakse põhitähelepanu suundumustele ja kujunevatele riskidele, ning need esitatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Esimene vahearuanne avaldatakse hiljemalt 24. märtsiks 2024.

Artikkel 16

Määruse (EL) nr 600/2014 muutmine

Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 54 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Kui komisjon jõuab järeldusele, et börsil kaubeldavaid tuletisinstrumente ei ole kooskõlas artikli 52 lõikega 12 vaja artiklite 35 ja 36 kohaldamisalast välja jätta, võib keskne vastaspool või kauplemiskoht taotleda enne 22. juunit 2022 oma pädevalt asutuselt luba rakendada üleminekukorda. Võttes arvesse asjaomase keskse vastaspoole või kauplemiskoha korrektset toimimist ohustavaid riske, mis tulenevad artikli 35 või 36 kohaste juurdepääsuõiguste kohaldamisest seoses börsil kaubeldavate tuletisinstrumentidega, võib pädev asutus otsustada, et kuni 3. juulini 2023 kestval üleminekuperioodil artiklit 35 asjaomase keskse vastaspoole suhtes ja artiklit 36 kauplemiskoha suhtes seoses börsil kaubeldavate tuletisinstrumentidega ei kohaldata. Kui pädev asutus otsustab sellise üleminekuperioodi heaks kiita, siis artikli 35 ega 36 kohased juurdepääsuõigused seoses börsil kaubeldavate tuletisinstrumentidega nimetatud üleminekuperioodil kesksele vastaspoolele ega kauplemiskohale ei laiene. Pädev asutus teatab üleminekuperioodi heakskiitmisest ESMA-le ja keskse vastaspoole puhul asjaomase keskse vastaspoole pädevate asutuste kolleegiumile.“

Artikkel 17

Määruse (EL) nr 909/2014 muutmine

Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 76 lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Iga artikli 7 lõigetes 1–13 osutatud arveldusdistsipliini meedet kohaldatakse alates kuupäevast, mis on iga arveldusdistsipliini meetme kohaldamiseks ette nähtud delegeeritud õigusaktis, mille komisjon võtab vastu kooskõlas artikli 7 lõikega 15.“

Artikkel 18

Direktiivi 2014/65/EL muutmine

Direktiivi 2014/65/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 4 lõike 1 punkt 15 asendatakse järgmisega:






  „15) | „finantsinstrument“ – I lisa C jaos täpsustatud instrumendid, sealhulgas hajusraamatu tehnoloogia abil emiteeritud instrumendid;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 4 lõike 1 punkt 15 asendatakse järgmisega:

„15)

„finantsinstrument“ – I lisa C jaos täpsustatud instrumendid, sealhulgas hajusraamatu tehnoloogia abil emiteeritud instrumendid;“.

| 2) | Artiklisse 93 lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Hiljemalt 23. märtsiks 2023 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad artikli 4 lõike 1 punkti 15 järgimiseks vajalikud sätted ning edastavad need komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 23. märtsist 2023.
  Liikmesriikidel, kes artikli 4 lõike 1 punkti 15 järgimiseks vajalikke sätteid hiljemalt 23. märtsiks 2023 vastu võtta ei suuda, sest nende seadusandlikud menetlused kestavad kauem kui üheksa kuud, on erandina esimesest lõigust õigus saada alates 23. märtsist 2023 kuni kuuekuuline pikendus, tingimusel et nad annavad komisjonile hiljemalt 23. märtsiks 2023 teada, et neil on vaja pikendusvõimalust kasutada.“ |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 93 lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Hiljemalt 23. märtsiks 2023 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad artikli 4 lõike 1 punkti 15 järgimiseks vajalikud sätted ning edastavad need komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 23. märtsist 2023.

Liikmesriikidel, kes artikli 4 lõike 1 punkti 15 järgimiseks vajalikke sätteid hiljemalt 23. märtsiks 2023 vastu võtta ei suuda, sest nende seadusandlikud menetlused kestavad kauem kui üheksa kuud, on erandina esimesest lõigust õigus saada alates 23. märtsist 2023 kuni kuuekuuline pikendus, tingimusel et nad annavad komisjonile hiljemalt 23. märtsiks 2023 teada, et neil on vaja pikendusvõimalust kasutada.“

Artikkel 19

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Seda kohaldatakse alates 23. märtsist 2023, välja arvatud

| a) | artikli 8 lõige 5, artikli 9 lõige 5, artikli 10 lõige 6 ja artikkel 17, mida kohaldatakse alates 22. juunist 2022, ja |
| --- | --- |

a)

artikli 8 lõige 5, artikli 9 lõige 5, artikli 10 lõige 6 ja artikkel 17, mida kohaldatakse alates 22. juunist 2022, ja

| b) | artikkel 16, mida kohaldatakse alates 4. juulist 2021. |
| --- | --- |

b)

artikkel 16, mida kohaldatakse alates 4. juulist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  
  ELT C 244, 22.6.2021, lk 4.

1

(2)  
  ELT C 155, 30.4.2021, lk 31.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. aprilli 2022. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (ELT L 86, 24.3.2012, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ja määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1129, mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/71/EÜ (ELT L 168, 30.6.2017, lk 12).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta direktiiv 2013/50/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvusnõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta ja komisjoni direktiivi 2007/14/EÜ, milles sätestatakse direktiivi 2004/109/EÜ teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 294, 6.11.2013, lk 13).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsturgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teatavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013, mis käsitleb krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ja millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64).

19

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 2.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/859,

24. mai 2022,

millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1 ja artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestati kaupade kombineeritud nomenklatuur (edaspidi „CN“), et täita ühtaegu nii ühisest tollitariifistikust ja liidu väliskaubandusstatistikast kui ka kaupade impordi või ekspordiga seotud muust liidu poliitikast tulenevaid nõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestati kaupade kombineeritud nomenklatuur (edaspidi „CN“), et täita ühtaegu nii ühisest tollitariifistikust ja liidu väliskaubandusstatistikast kui ka kaupade impordi või ekspordiga seotud muust liidu poliitikast tulenevaid nõudeid.

| (2) | CNi aluseks on Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi (edaspidi „HS“) nomenklatuur, mida muudeti vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 28. juuni 2019. aasta soovitusele (edaspidi „2022. aasta HS“). Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1832, (2) millega asendati alates 1. jaanuarist 2022 määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, rakendati need muudatused CNi 2022. aasta versioonis (edaspidi „2022. aasta CN“). |
| --- | --- |

(2)

CNi aluseks on Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi (edaspidi „HS“) nomenklatuur, mida muudeti vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 28. juuni 2019. aasta soovitusele (edaspidi „2022. aasta HS“). Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1832, (2) millega asendati alates 1. jaanuarist 2022 määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, rakendati need muudatused CNi 2022. aasta versioonis (edaspidi „2022. aasta CN“).

| (3) | 2022. aasta HSis loodi eraldi alamrubriik 4421 20 00„kirstud“. 2021. aasta CNis klassifitseeriti „puitkiudplaatidest kirstud“ CN-koodi 4421 99 10 alla tollimaksumääraga 4 %, samas kui muudest materjalidest valmistatud kirstud klassifitseeriti CN-koodi 4421 99 91 alla, tollimaksumääraga „tollimaksuvaba“. 2022. aasta HSi muudatustega kanti 2022. aasta CNis puitkiudplaatidest kirstud üle uue CN-koodi 4421 20 00 alla, tollimaksumääraga „tollimaksuvaba“. |
| --- | --- |

(3)

2022. aasta HSis loodi eraldi alamrubriik 4421 20 00„kirstud“. 2021. aasta CNis klassifitseeriti „puitkiudplaatidest kirstud“ CN-koodi 4421 99 10 alla tollimaksumääraga 4 %, samas kui muudest materjalidest valmistatud kirstud klassifitseeriti CN-koodi 4421 99 91 alla, tollimaksumääraga „tollimaksuvaba“. 2022. aasta HSi muudatustega kanti 2022. aasta CNis puitkiudplaatidest kirstud üle uue CN-koodi 4421 20 00 alla, tollimaksumääraga „tollimaksuvaba“.

| (4) | Selleks et kehtestada 2022. aastal samasugune kauba tariifne sooduskohtlemine nagu 2021. aasta CNis, on vaja 2022. aasta CNi muuta, et võtta arvesse 2022. aasta HSi muudatusi ja näha ette eraldi alajaotis „puitkiudplaatidest kirstud“. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kehtestada 2022. aastal samasugune kauba tariifne sooduskohtlemine nagu 2021. aasta CNis, on vaja 2022. aasta CNi muuta, et võtta arvesse 2022. aasta HSi muudatusi ja näha ette eraldi alajaotis „puitkiudplaatidest kirstud“.

| (5) | 2022. aasta HSis loodi eraldi rubriik 8485 „Kihtlisandustootmise seadmed“, mida tuntakse ka kui 3D-printerid, mis omakorda jagati erinevatesse kategooriatesse vastavalt erinevatele materjalidele (nt metall, kips, tsement, keraamika või klaas jne). Rubriigi 8485 loomine tõi kaasa asjaomaste seadmete üleviimise 2021. aasta CNi (3) erinevatest alamrubriikidest ja konkreetsete CN-koodide loomise, et tagada samasugune kauba tariifne sooduskohtlemine nagu 2021. aasta CNis. |
| --- | --- |

(5)

2022. aasta HSis loodi eraldi rubriik 8485 „Kihtlisandustootmise seadmed“, mida tuntakse ka kui 3D-printerid, mis omakorda jagati erinevatesse kategooriatesse vastavalt erinevatele materjalidele (nt metall, kips, tsement, keraamika või klaas jne). Rubriigi 8485 loomine tõi kaasa asjaomaste seadmete üleviimise 2021. aasta CNi (3) erinevatest alamrubriikidest ja konkreetsete CN-koodide loomise, et tagada samasugune kauba tariifne sooduskohtlemine nagu 2021. aasta CNis.

| (6) | 2021. aasta CNis klassifitseeriti „kihtlisandustootmise seadmed liiva-, betooni- või muude mineraalsete toodete kihtide lisamiseks“ alamrubriiki 8474 80 90„muud“, tollimaksumääraga „tollimaksuvaba“. Pärast 2022. aasta HSi muutmist klassifitseeritakse need tooted 2022. aasta CNis uude alamrubriiki 8485 80 00 tollimaksumääraga 1,7 %. |
| --- | --- |

(6)

2021. aasta CNis klassifitseeriti „kihtlisandustootmise seadmed liiva-, betooni- või muude mineraalsete toodete kihtide lisamiseks“ alamrubriiki 8474 80 90„muud“, tollimaksumääraga „tollimaksuvaba“. Pärast 2022. aasta HSi muutmist klassifitseeritakse need tooted 2022. aasta CNis uude alamrubriiki 8485 80 00 tollimaksumääraga 1,7 %.

| (7) | Selleks et jätkuvalt võimaldada samasugust kauba tariifset sooduskohtlemist nagu alamrubriigi „kihtlisandustootmise seadmed liiva-, betooni- või muude mineraalsete toodete kihtide lisamiseks“ puhul 2021. aastal, on vaja muuta 2022. aasta CNi, luues eraldi tollimaksuvaba alajaotis. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et jätkuvalt võimaldada samasugust kauba tariifset sooduskohtlemist nagu alamrubriigi „kihtlisandustootmise seadmed liiva-, betooni- või muude mineraalsete toodete kihtide lisamiseks“ puhul 2021. aastal, on vaja muuta 2022. aasta CNi, luues eraldi tollimaksuvaba alajaotis.

| (8) | Lisaks tuleks 2022. aasta CNis nende seadmete osade suhtes kohaldada samasugust kauba tariifset sooduskohtlemist nagu 2021. aasta CNis. Seepärast on asjakohane muuta CN-koodi 8485 90 10 kirjeldust, et lisada liiva, betooni või muude mineraalide kihtlisandustootmise seadmete osad. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks tuleks 2022. aasta CNis nende seadmete osade suhtes kohaldada samasugust kauba tariifset sooduskohtlemist nagu 2021. aasta CNis. Seepärast on asjakohane muuta CN-koodi 8485 90 10 kirjeldust, et lisada liiva, betooni või muude mineraalide kihtlisandustootmise seadmete osad.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2658/87 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2658/87 vastavalt muuta.

| (10) | Selleks et tagada, et 3D-printerite ja nende osade tariifne sooduskohtlemine oleks 2022. aastal samasugune nagu 2021. aastal, tuleks vastavaid muudatusi kohaldada alates 1. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada, et 3D-printerite ja nende osade tariifne sooduskohtlemine oleks 2022. aastal samasugune nagu 2021. aastal, tuleks vastavaid muudatusi kohaldada alates 1. jaanuarist 2022.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Lisa punkti 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. mai 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Gerassimos THOMAS

---

(1)  
  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 12. oktoobri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1832, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 385, 29.10.2021, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 21. septembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1577, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 361, 30.10.2020, lk 1).

3

---

LISA

| 1) | Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa teises osas asendatakse koodi
  4421 20 00
  käsitlev kanne järgmisega:








  CN-kood | Kauba kirjeldus | Kokkuleppeline tollimaksumäär (%) | Täiendav mõõtühik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „4421 20 00 | kirstud | Tollimaksuvaba (1) | p/st |

1)

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa teises osas asendatakse koodi
  4421 20 00
  käsitlev kanne järgmisega:

CN-kood

Kauba kirjeldus

Kokkuleppeline tollimaksumäär (%)

Täiendav mõõtühik

„4421 20 00

kirstud

Tollimaksuvaba (1)

p/st

| 2) | Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa teises osas asendatakse koode
  8485 80 00
  kuni
  8485 90 90
  käsitlevad kanded järgmisega:








  CN-kood | Kauba kirjeldus | Kokkuleppeline tollimaksumäär (%) | Täiendav mõõtühik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| „8485 80 00 | muud |

2)

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa teises osas asendatakse koode
  8485 80 00
  kuni
  8485 90 90
  käsitlevad kanded järgmisega:

CN-kood

Kauba kirjeldus

Kokkuleppeline tollimaksumäär (%)

Täiendav mõõtühik

1

2

3

4

„8485 80 00

muud

1,7  (2)

p/st

8485 90

| osad: |
| --- |

osad:

8485 90 10

| – – | Alamrubriigi 8485 30 10 seadmete osad Kihtlisandustootmise seadmed liiva-, betooni- või muude mineraalsete toodete kihtide lisamiseks ja nende osad |
| --- | --- |

– –

Alamrubriigi 8485 30 10 seadmete osad Kihtlisandustootmise seadmed liiva-, betooni- või muude mineraalsete toodete kihtide lisamiseks ja nende osad

Tollimaksuvaba

p/st

8485 90 90

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

1,7

p/st

---

(1)  puitkiudplaatidest 4.“

(2)  kihtlisandustootmise seadmed liiva-, betooni- või muude mineraalsete toodete kihtide lisamiseks: Tollimaksuvaba
  “.

---

| 2.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/860,

1. juuni 2022,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa seoses punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 punkti a alapunkti ii ja punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõikele 2 võib komisjon omal algatusel või liikmesriikide esitatud teabe alusel algatada menetluse vitamiinist või mineraalainest erineva aine või sellist ainet sisaldava koostisosa kandmiseks kõnealuse määruse III lisasse, milles loetletakse ained, mille kasutamine toidus on keelatud, piiratud või liidus kontrollimisel, kui kõnealust ainet seostatakse määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõike 1 kohase võimaliku riskiga tarbijale. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõikele 2 võib komisjon omal algatusel või liikmesriikide esitatud teabe alusel algatada menetluse vitamiinist või mineraalainest erineva aine või sellist ainet sisaldava koostisosa kandmiseks kõnealuse määruse III lisasse, milles loetletakse ained, mille kasutamine toidus on keelatud, piiratud või liidus kontrollimisel, kui kõnealust ainet seostatakse määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõike 1 kohase võimaliku riskiga tarbijale.

| (2) | 2010. aastal paluti Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) esitada arvamus monakoliin K kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1924/2006 (2) artikli 13 kohaselt esitatud tervisealase väite teadusliku põhjendatuse kohta. 30. juunil 2011 (3) esitas toiduohutusamet teadusliku arvamuse punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K-d ja vere LDL-kolesteroolisisalduse normaaltaseme säilitamist käsitleva tervisealase väite põhjendatuse kohta. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et on tõestatud põhjuslik seos punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K tarbimise ning vere LDL-kolesteroolisisalduse normaaltaseme säilitamise vahel, kui ööpäevane annus on 10 mg. |
| --- | --- |

(2)

2010. aastal paluti Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) esitada arvamus monakoliin K kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1924/2006 (2) artikli 13 kohaselt esitatud tervisealase väite teadusliku põhjendatuse kohta. 30. juunil 2011 (3) esitas toiduohutusamet teadusliku arvamuse punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K-d ja vere LDL-kolesteroolisisalduse normaaltaseme säilitamist käsitleva tervisealase väite põhjendatuse kohta. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et on tõestatud põhjuslik seos punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K tarbimise ning vere LDL-kolesteroolisisalduse normaaltaseme säilitamise vahel, kui ööpäevane annus on 10 mg.

| (3) | 2012. aastal paluti toiduohutusametil esitada arvamus määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 kohaselt esitatud tervisealase väite kohta, mis käsitleb koostisainete kombinatsiooni, kuhu kuulub ka punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K. 12. juulil 2013 (4) esitas toiduohutusamet teadusliku arvamuse, milles tehti kindlaks põhjuslik seos sellise toote tarbimise, mis muude koostisainete hulgas sisaldab 2 mg punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K-d, ning vere LDL-kolesteroolisisalduse vähenemise vahel. |
| --- | --- |

(3)

2012. aastal paluti toiduohutusametil esitada arvamus määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 kohaselt esitatud tervisealase väite kohta, mis käsitleb koostisainete kombinatsiooni, kuhu kuulub ka punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K. 12. juulil 2013 (4) esitas toiduohutusamet teadusliku arvamuse, milles tehti kindlaks põhjuslik seos sellise toote tarbimise, mis muude koostisainete hulgas sisaldab 2 mg punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K-d, ning vere LDL-kolesteroolisisalduse vähenemise vahel.

| (4) | Eespool nimetatud teaduslikes arvamustes viitas toiduohutusamet seoses kasutuspiirangutega liidu turul kättesaadavate lovastatiini sisaldavate ravimite omaduste kokkuvõttele, sest leidis, et monakoliin K laktoonvorm on lovastatiiniga identne. Kõnealuses ravimi omaduste kokkuvõttes antakse tervishoiutöötajatele teavet nende ravimite ohutu ja tõhusa kasutamise kohta. Lovastatiini sisaldavate ravimite omaduste kokkuvõttes kirjeldatakse nende omadusi ja ametlikult heakskiidetud kasutustingimusi, samuti sisaldab see erihoiatusi ja ettevaatusabinõusid kasutamisel, milles viidatakse müopaatia/rabdomüolüüsi riskile, mida suurendab lovastatiini samaaegne kasutamine teatavate muude ravimitega, ning milles ei soovitata lovastatiini kasutada rasedatel ja imetavatel naistel. |
| --- | --- |

(4)

Eespool nimetatud teaduslikes arvamustes viitas toiduohutusamet seoses kasutuspiirangutega liidu turul kättesaadavate lovastatiini sisaldavate ravimite omaduste kokkuvõttele, sest leidis, et monakoliin K laktoonvorm on lovastatiiniga identne. Kõnealuses ravimi omaduste kokkuvõttes antakse tervishoiutöötajatele teavet nende ravimite ohutu ja tõhusa kasutamise kohta. Lovastatiini sisaldavate ravimite omaduste kokkuvõttes kirjeldatakse nende omadusi ja ametlikult heakskiidetud kasutustingimusi, samuti sisaldab see erihoiatusi ja ettevaatusabinõusid kasutamisel, milles viidatakse müopaatia/rabdomüolüüsi riskile, mida suurendab lovastatiini samaaegne kasutamine teatavate muude ravimitega, ning milles ei soovitata lovastatiini kasutada rasedatel ja imetavatel naistel.

| (5) | Nende toitumis- ja tervisealaste väidete töörühma arutelude käigus, milles käsitleti eespool nimetatud teaduslikke arvamusi, tõstatasid liikmesriigid võimalikud ohutusprobleemid seoses punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliini sisaldava toidu tarbimisega. |
| --- | --- |

(5)

Nende toitumis- ja tervisealaste väidete töörühma arutelude käigus, milles käsitleti eespool nimetatud teaduslikke arvamusi, tõstatasid liikmesriigid võimalikud ohutusprobleemid seoses punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliini sisaldava toidu tarbimisega.

| (6) | Punane fermenteeritud riis saadakse riisi fermenteerimisel pärmseente, peamiselt Monascus purpureus’e abil, mille tulemusena tekivad monakoliinid, mille hulgas on ülekaalus monakoliin K. Seda kasutatakse Hiinas traditsiooniliselt toiduvärvina ning seedimise ja vereringe soodustamiseks. ELis ei ole seda lubatud toiduvärvina kasutada, sest see ei ole kantud toidu lisaaineid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1333/2008 (5) esitatud liidu loetellu. Punase fermenteeritud riisi preparaate sisaldavaid toidulisandeid on märkimisväärses koguses turustatud ja tarbitud enne 15. maid 1997 ning seetõttu ei kohaldata nende suhtes uuendtoitu käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/2283 (6). Punase fermenteeritud riisi preparaatide kasutamiseks muudes toidugruppides on nõutav uuendtoitu käsitleva määrusega (EL) 2015/2283 antud luba. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira määruste (EL) 2015/2283 ja (EÜ) nr 1333/2008 kohaldamist. |
| --- | --- |

(6)

Punane fermenteeritud riis saadakse riisi fermenteerimisel pärmseente, peamiselt Monascus purpureus’e abil, mille tulemusena tekivad monakoliinid, mille hulgas on ülekaalus monakoliin K. Seda kasutatakse Hiinas traditsiooniliselt toiduvärvina ning seedimise ja vereringe soodustamiseks. ELis ei ole seda lubatud toiduvärvina kasutada, sest see ei ole kantud toidu lisaaineid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1333/2008 (5) esitatud liidu loetellu. Punase fermenteeritud riisi preparaate sisaldavaid toidulisandeid on märkimisväärses koguses turustatud ja tarbitud enne 15. maid 1997 ning seetõttu ei kohaldata nende suhtes uuendtoitu käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/2283 (6). Punase fermenteeritud riisi preparaatide kasutamiseks muudes toidugruppides on nõutav uuendtoitu käsitleva määrusega (EL) 2015/2283 antud luba. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira määruste (EL) 2015/2283 ja (EÜ) nr 1333/2008 kohaldamist.

| (7) | Komisjon alustas omal algatusel määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 kohast menetlust punases fermenteeritud riisis sisalduvate monakoliinide suhtes, kuna leidis, et liikmesriikidelt punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine käsitleva konsultatsiooni käigus saadud olemasoleva teabe põhjal on kõnealuse määruse artiklis 8 ning komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 307/2012 (7) artiklites 3 ja 4 sätestatud vajalikud tingimused ja nõuded täidetud. Kõnealune olemasolev teave sisaldas Prantsusmaa toidu-, keskkonna- ning töötervishoiu- ja tööohutusameti (ANSES) arvamust riski kohta, mis on seotud punase fermenteeritud riisi esinemisega toidulisandites (8). Kõnealuses arvamuses jõuti järeldusele, et „punase fermenteeritud riisi koostise tõttu ja eelkõige seetõttu, et see sisaldab monakoliin K-d (mida ravimina turustades nimetatakse lovastatiiniks), millel on statiinide kõrvaltoimetega sarnane kahjulik toime, ning mitmesuguses koguses teisi monakoliine, mille ohutust ei ole kindlaks tehtud, kujutab punase fermenteeritud riisi tarbimine endast mõnede tarbijate jaoks terviseriski.“ Olemasolev teave sisaldas ka Belgia kõrgema tervishoiunõukogu 13. veebruaril 2016 vastu võetud nõuandvat teadusaruannet, (9) milles anti hinnang punase fermenteeritud riisi põhiste toidulisandite oletatavale kasulikule mõjule ja võimalikule toksilisusele Belgia elanikkonna puhul. Kõnealuses aruandes viidati punase fermenteeritud riisi monakoliinide, eriti monakoliin K sisaldusega seotud riskile, mis hõlmab statiine võtvatel patsientidel täheldatud kõrvaltoimetega identset kahjulikku toimet; samuti viidati suuremale toksilise toime avaldumise riskile teatavate haavatavate elanikkonnarühmade, näiteks rasedate, maksa-, neeru- või lihashäireid põdevate inimeste, üle 70aastaste inimeste ning laste ja noorukite seas. Veel ühe asjakohase teadusliku hindamise tegi 2013. aastal Saksamaa teadusuuringute rahastamise organisatsioon DFG (10) ning selles järeldati, et „punane fermenteeritud riis ei ole ohutu toit/toidulisand“. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon alustas omal algatusel määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 kohast menetlust punases fermenteeritud riisis sisalduvate monakoliinide suhtes, kuna leidis, et liikmesriikidelt punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine käsitleva konsultatsiooni käigus saadud olemasoleva teabe põhjal on kõnealuse määruse artiklis 8 ning komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 307/2012 (7) artiklites 3 ja 4 sätestatud vajalikud tingimused ja nõuded täidetud. Kõnealune olemasolev teave sisaldas Prantsusmaa toidu-, keskkonna- ning töötervishoiu- ja tööohutusameti (ANSES) arvamust riski kohta, mis on seotud punase fermenteeritud riisi esinemisega toidulisandites (8). Kõnealuses arvamuses jõuti järeldusele, et „punase fermenteeritud riisi koostise tõttu ja eelkõige seetõttu, et see sisaldab monakoliin K-d (mida ravimina turustades nimetatakse lovastatiiniks), millel on statiinide kõrvaltoimetega sarnane kahjulik toime, ning mitmesuguses koguses teisi monakoliine, mille ohutust ei ole kindlaks tehtud, kujutab punase fermenteeritud riisi tarbimine endast mõnede tarbijate jaoks terviseriski.“ Olemasolev teave sisaldas ka Belgia kõrgema tervishoiunõukogu 13. veebruaril 2016 vastu võetud nõuandvat teadusaruannet, (9) milles anti hinnang punase fermenteeritud riisi põhiste toidulisandite oletatavale kasulikule mõjule ja võimalikule toksilisusele Belgia elanikkonna puhul. Kõnealuses aruandes viidati punase fermenteeritud riisi monakoliinide, eriti monakoliin K sisaldusega seotud riskile, mis hõlmab statiine võtvatel patsientidel täheldatud kõrvaltoimetega identset kahjulikku toimet; samuti viidati suuremale toksilise toime avaldumise riskile teatavate haavatavate elanikkonnarühmade, näiteks rasedate, maksa-, neeru- või lihashäireid põdevate inimeste, üle 70aastaste inimeste ning laste ja noorukite seas. Veel ühe asjakohase teadusliku hindamise tegi 2013. aastal Saksamaa teadusuuringute rahastamise organisatsioon DFG (10) ning selles järeldati, et „punane fermenteeritud riis ei ole ohutu toit/toidulisand“.

| (8) | Seepärast palus komisjon 2017. aastal kooskõlas määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikliga 8 toiduohutusametil esitada teaduslik arvamus punases fermenteeritud riisis sisalduvate monakoliinide ohutuse hindamise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast palus komisjon 2017. aastal kooskõlas määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikliga 8 toiduohutusametil esitada teaduslik arvamus punases fermenteeritud riisis sisalduvate monakoliinide ohutuse hindamise kohta.

| (9) | 25. juunil 2018 (11) võttis toiduohutusamet vastu teadusliku arvamuse punases fermenteeritud riisis sisalduvate monakoliinide ohutuse kohta. Toiduohutusamet leidis, et laktoonvormis monakoliin K on identne lovastatiiniga, mis on mitme ELis hüperkolesteroleemia raviks kasutada lubatud ravimi toimeaine. Punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K, mis avaldab mõju vere normaalse LDL-kolesteroolisisalduse säilitamisele, on saadav mitmes toidulisandis, mille soovitatav päevane tarbitav kogus võib olla erinev. Olemasoleva teabe põhjal jõudis toiduohutusamet järeldusele, et punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide sissevõtmine toidulisanditega võib tuua kaasa monakoliin K-ga kokkupuute mahus, mis on samas vahemikus lovastatiini ravidoosidega. Toiduohutusamet märkis, et punase fermenteeritud riisi kahjuliku toime profiil sarnanes lovastatiini kõrvaltoimete omale. Olles uurinud nelja juhtumiteadete allikat, (12) teatas toiduohutusamet, et kõige rohkem mõjutasid kõrvalnähud esinemissageduse kahanevas järjekorras luid, lihaseid ja sidekudet (sh rabdomüolüüs), maksa, närvisüsteemi, seedetrakti ning nahka ja nahaaluskudet. Toiduohutusamet leidis, et inimestel avaldunud kõrvaltoimete teadetes saadaolev teave loeti piisavaks, et järeldada, et toidulisandina kasutatavad punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinid kujutavad endast olulist ohutusprobleemi, kui nende päevane kasutuskogus on 10 mg. Peale selle leidis toiduohutusamet, et kahe nädala kuni ühe aasta jooksul võetud punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide nii madala päevase tarbitava koguse kui 3 mg korral teatati üksikutest raske kõrvaltoime juhtudest ning et esinesid rabdomüolüüsi, hepatiidi ja nahahäirete juhud, mis nõudsid haiglaravi. |
| --- | --- |

(9)

25. juunil 2018 (11) võttis toiduohutusamet vastu teadusliku arvamuse punases fermenteeritud riisis sisalduvate monakoliinide ohutuse kohta. Toiduohutusamet leidis, et laktoonvormis monakoliin K on identne lovastatiiniga, mis on mitme ELis hüperkolesteroleemia raviks kasutada lubatud ravimi toimeaine. Punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K, mis avaldab mõju vere normaalse LDL-kolesteroolisisalduse säilitamisele, on saadav mitmes toidulisandis, mille soovitatav päevane tarbitav kogus võib olla erinev. Olemasoleva teabe põhjal jõudis toiduohutusamet järeldusele, et punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide sissevõtmine toidulisanditega võib tuua kaasa monakoliin K-ga kokkupuute mahus, mis on samas vahemikus lovastatiini ravidoosidega. Toiduohutusamet märkis, et punase fermenteeritud riisi kahjuliku toime profiil sarnanes lovastatiini kõrvaltoimete omale. Olles uurinud nelja juhtumiteadete allikat, (12) teatas toiduohutusamet, et kõige rohkem mõjutasid kõrvalnähud esinemissageduse kahanevas järjekorras luid, lihaseid ja sidekudet (sh rabdomüolüüs), maksa, närvisüsteemi, seedetrakti ning nahka ja nahaaluskudet. Toiduohutusamet leidis, et inimestel avaldunud kõrvaltoimete teadetes saadaolev teave loeti piisavaks, et järeldada, et toidulisandina kasutatavad punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinid kujutavad endast olulist ohutusprobleemi, kui nende päevane kasutuskogus on 10 mg. Peale selle leidis toiduohutusamet, et kahe nädala kuni ühe aasta jooksul võetud punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide nii madala päevase tarbitava koguse kui 3 mg korral teatati üksikutest raske kõrvaltoime juhtudest ning et esinesid rabdomüolüüsi, hepatiidi ja nahahäirete juhud, mis nõudsid haiglaravi.

| (10) | Saadaoleva teabe põhjal ja mitme arvamuses esile tõstetud ebamäärasuse tõttu ei saanud toiduohutusamet anda komisjoni soovitud nõu üldelanikkonna ja vastavalt vajadusele haavatavate elanikkonnarühmade jaoks sobiva punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide päevase tarbitava koguse kohta, mis ei põhjusta probleeme seoses kahjuliku mõjuga tervisele. Toiduohutusamet selgitas, et punast fermenteeritud riisi sisaldavate toidulisandite koostise ja monakoliinisisalduse osas on ebamäärasust ning et punase fermenteeritud riisi monakoliine kasutatakse mitme koostisosaga toodetes, mille koostisosi ei ole eraldi ega koos täielikult hinnatud. Peale selle ei saa andmete puudumise tõttu hinnata monakoliinide ohutut kasutamist teatavates haavatavates tarbijarühmades ning esineb ebamäärasust selles osas, milline on punase fermenteeritud riisi põhiste toidulisandite mõju, kui neid tarbitakse koos toidu või ravimitega, mis inhibeerivad monakoliinide metabolismis osalevat ensüümi (CYP3A4). |
| --- | --- |

(10)

Saadaoleva teabe põhjal ja mitme arvamuses esile tõstetud ebamäärasuse tõttu ei saanud toiduohutusamet anda komisjoni soovitud nõu üldelanikkonna ja vastavalt vajadusele haavatavate elanikkonnarühmade jaoks sobiva punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide päevase tarbitava koguse kohta, mis ei põhjusta probleeme seoses kahjuliku mõjuga tervisele. Toiduohutusamet selgitas, et punast fermenteeritud riisi sisaldavate toidulisandite koostise ja monakoliinisisalduse osas on ebamäärasust ning et punase fermenteeritud riisi monakoliine kasutatakse mitme koostisosaga toodetes, mille koostisosi ei ole eraldi ega koos täielikult hinnatud. Peale selle ei saa andmete puudumise tõttu hinnata monakoliinide ohutut kasutamist teatavates haavatavates tarbijarühmades ning esineb ebamäärasust selles osas, milline on punase fermenteeritud riisi põhiste toidulisandite mõju, kui neid tarbitakse koos toidu või ravimitega, mis inhibeerivad monakoliinide metabolismis osalevat ensüümi (CYP3A4).

| (11) | Pärast punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine käsitleva toiduohutusameti arvamuse avaldamist sai komisjon kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 307/2012 artikli 4 lõikega 5 huvitatud isikutelt märkusi toiduohutusameti tehtud teadusliku riskihindamise kohta. Samuti esitasid huvitatud isikud avaldused, milles toetati punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide ohutut kasutamist koos tarbijate piisava teavitamisega selle aine ohutu kasutamise teemal. |
| --- | --- |

(11)

Pärast punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine käsitleva toiduohutusameti arvamuse avaldamist sai komisjon kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 307/2012 artikli 4 lõikega 5 huvitatud isikutelt märkusi toiduohutusameti tehtud teadusliku riskihindamise kohta. Samuti esitasid huvitatud isikud avaldused, milles toetati punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide ohutut kasutamist koos tarbijate piisava teavitamisega selle aine ohutu kasutamise teemal.

| (12) | Teaduslikku laadi märkuste korral esitas toiduohutusamet selgitusi huvitatud isikutega pärast vastuvõtmist peetud telekonverentside teel. Toiduohutusamet selgitas oma teadusliku arvamuse aluseks olevate tõendite allikaid ja seda, miks teatavaid, huvitatud isikute poolt avaliku andmepäringu käigus esitatud uuringute tulemusi ei käsitatud piisavalt usaldusväärsena ja teaduslikult stabiilsena, et neid ohutushinnangus arvesse võtta. Toiduohutusamet selgitas teaduslikke põhjendusi, mille kohaselt käsitati lovastatiini ohutusandmeid monakoliinide ohutushindamisel asjakohasena, ning seda, kuidas kasutati huvitatud isikute esitatud turustamisjärgseid andmeid kõrvalnähtude kohta hindamisel toetava tõendusmaterjalina. |
| --- | --- |

(12)

Teaduslikku laadi märkuste korral esitas toiduohutusamet selgitusi huvitatud isikutega pärast vastuvõtmist peetud telekonverentside teel. Toiduohutusamet selgitas oma teadusliku arvamuse aluseks olevate tõendite allikaid ja seda, miks teatavaid, huvitatud isikute poolt avaliku andmepäringu käigus esitatud uuringute tulemusi ei käsitatud piisavalt usaldusväärsena ja teaduslikult stabiilsena, et neid ohutushinnangus arvesse võtta. Toiduohutusamet selgitas teaduslikke põhjendusi, mille kohaselt käsitati lovastatiini ohutusandmeid monakoliinide ohutushindamisel asjakohasena, ning seda, kuidas kasutati huvitatud isikute esitatud turustamisjärgseid andmeid kõrvalnähtude kohta hindamisel toetava tõendusmaterjalina.

| (13) | Komisjon palus toiduohutusametilt tehnilist abi seoses kahe teadusuuringuga, milleks on punase fermenteeritud riisi toidulisandina kasutamise süstemaatiline ülevaade ja metaanalüüs (13) ning eksperdiarvamus punase fermenteeritud riisi toidulisandina kasutamise rolli kohta vereplasma kolesteroolisisalduse kontrolli all hoidmises, (14) mille huvitatud isik esitas komisjonile pärast toiduohutusameti teadusliku arvamuse vastuvõtmist. Toiduohutusamet märkis, et olenemata mis tahes sekkuva uuringu või metaanalüüsi tulemustest punase fermenteeritud riisi toidulisandina kasutamise ohutuse kohta on olemas teated punase fermenteeritud riisi tarbimisega seotud kõrvalnähtude kohta inimestel ning et monakoliin K laktoonvorm on identne lovastatiiniga, mille kõrvaltoimed on hästi dokumenteeritud, ning seetõttu tuleks esitatud uuringute andmeid arvestada koos kogu tõendusmaterjaliga, et teha üldised järeldused. Toiduohutusamet selgitas, et kõrvaltoimete teadete olemasolu ei saa tähelepanuta jätta ega ka ümber lükata selliste uuringute tulemustega, mis olid võrdlemisi väikese ulatusega ega olnud nende toimete avastamiseks kavandatud, ning et sellised uuringud nagu esitatud ülevaade ja eksperdiarvamus, milles esitati punast fermenteeritud riisi sisaldavate toodete võrdlev riski-kasu suhe, ei olnud toidule tahtlikult lisatavate ainete ohutuse hindamisel asjakohased. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon palus toiduohutusametilt tehnilist abi seoses kahe teadusuuringuga, milleks on punase fermenteeritud riisi toidulisandina kasutamise süstemaatiline ülevaade ja metaanalüüs (13) ning eksperdiarvamus punase fermenteeritud riisi toidulisandina kasutamise rolli kohta vereplasma kolesteroolisisalduse kontrolli all hoidmises, (14) mille huvitatud isik esitas komisjonile pärast toiduohutusameti teadusliku arvamuse vastuvõtmist. Toiduohutusamet märkis, et olenemata mis tahes sekkuva uuringu või metaanalüüsi tulemustest punase fermenteeritud riisi toidulisandina kasutamise ohutuse kohta on olemas teated punase fermenteeritud riisi tarbimisega seotud kõrvalnähtude kohta inimestel ning et monakoliin K laktoonvorm on identne lovastatiiniga, mille kõrvaltoimed on hästi dokumenteeritud, ning seetõttu tuleks esitatud uuringute andmeid arvestada koos kogu tõendusmaterjaliga, et teha üldised järeldused. Toiduohutusamet selgitas, et kõrvaltoimete teadete olemasolu ei saa tähelepanuta jätta ega ka ümber lükata selliste uuringute tulemustega, mis olid võrdlemisi väikese ulatusega ega olnud nende toimete avastamiseks kavandatud, ning et sellised uuringud nagu esitatud ülevaade ja eksperdiarvamus, milles esitati punast fermenteeritud riisi sisaldavate toodete võrdlev riski-kasu suhe, ei olnud toidule tahtlikult lisatavate ainete ohutuse hindamisel asjakohased.

| (14) | Võttes arvesse, et ei olnud võimalik kindlaks määrata punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliini päevast tarbitavat kogust, mis ei põhjusta probleeme inimeste tervisele, ning arvestades märkimisväärset kahjulikku mõju tervisele seoses punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide tarbitava kogusega 10 mg päevas ja üksikjuhtudel isegi rasket kõrvaltoimet tervisele nii väikese tarbimiskoguse juures kui 3 mg päevas, tuleks keelata punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide kasutamine koguses alates 3 mg igapäevaseks tarbimiseks soovitatava toote portsjoni kohta. Seepärast tuleks kõnealune aine kanda määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa B osasse ning selle lisamist toidule või kasutamist toidu tootmisel tuleks lubada üksnes kõnealuses lisas täpsustatud tingimustel. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse, et ei olnud võimalik kindlaks määrata punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliini päevast tarbitavat kogust, mis ei põhjusta probleeme inimeste tervisele, ning arvestades märkimisväärset kahjulikku mõju tervisele seoses punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide tarbitava kogusega 10 mg päevas ja üksikjuhtudel isegi rasket kõrvaltoimet tervisele nii väikese tarbimiskoguse juures kui 3 mg päevas, tuleks keelata punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide kasutamine koguses alates 3 mg igapäevaseks tarbimiseks soovitatava toote portsjoni kohta. Seepärast tuleks kõnealune aine kanda määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa B osasse ning selle lisamist toidule või kasutamist toidu tootmisel tuleks lubada üksnes kõnealuses lisas täpsustatud tingimustel.

| (15) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ (15) artikli 6 kohaselt peavad toidulisandite märgistusel olema esitatud toote soovitatav päevase tarbimise kogus ning hoiatus soovitatava päevase doosi ületamise eest. Kuna samaaegselt võib tarbida erinevaid punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavaid toiduaineid või toidulisandeid, on võimalik ületada määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisas esitatud piirnormi, mistõttu tuleb ette näha asjakohased märgistusnõuded kõigi punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavate toitude jaoks. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ (15) artikli 6 kohaselt peavad toidulisandite märgistusel olema esitatud toote soovitatav päevase tarbimise kogus ning hoiatus soovitatava päevase doosi ületamise eest. Kuna samaaegselt võib tarbida erinevaid punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavaid toiduaineid või toidulisandeid, on võimalik ületada määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisas esitatud piirnormi, mistõttu tuleb ette näha asjakohased märgistusnõuded kõigi punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavate toitude jaoks.

| (16) | Selleks, et punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldava toidu märgistusel esitada täielik teave monakoliinide sisalduse kohta, tuleb ette näha asjakohased märgistamisnõuded kõigi punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavate toitude jaoks. |
| --- | --- |

(16)

Selleks, et punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldava toidu märgistusel esitada täielik teave monakoliinide sisalduse kohta, tuleb ette näha asjakohased märgistamisnõuded kõigi punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavate toitude jaoks.

| (17) | Kuna toiduohutusamet tegi kahjuliku toime riski kindlaks ravimitega esineva koostoime tõttu, on vaja hoiatada kolesterooli vähendavaid ravimeid kasutavaid inimesi, et nad väldiksid samal ajal punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavate toitude kasutamist. Toiduohutusamet märkis, et punase fermenteeritud riisi kahjuliku toime profiil sarnanes lovastatiini kõrvaltoimete omaga ning et seetõttu on asjakohane hoiatada inimesi, et nad terviseprobleemide korral arsti poole pöörduksid. Kuna toiduohutusamet ei saanud andmete puudumise tõttu hinnata monakoliinide ohutut kasutamist teatavates haavatavates tarbijarühmades ning seega on endiselt võimalik, et seoses punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide kasutamisega esineb kahjulikku mõju tervisele, on asjakohane soovitada rasedatel või imetavatel naistel, üle 70aastastel isikutel, lastel ja noorukitel punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavaid toite mitte kasutada. Eespool öeldut arvesse võttes on vaja sätestada kõigi punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavate toiduainete asjakohased märgistamisnõuded. |
| --- | --- |

(17)

Kuna toiduohutusamet tegi kahjuliku toime riski kindlaks ravimitega esineva koostoime tõttu, on vaja hoiatada kolesterooli vähendavaid ravimeid kasutavaid inimesi, et nad väldiksid samal ajal punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavate toitude kasutamist. Toiduohutusamet märkis, et punase fermenteeritud riisi kahjuliku toime profiil sarnanes lovastatiini kõrvaltoimete omaga ning et seetõttu on asjakohane hoiatada inimesi, et nad terviseprobleemide korral arsti poole pöörduksid. Kuna toiduohutusamet ei saanud andmete puudumise tõttu hinnata monakoliinide ohutut kasutamist teatavates haavatavates tarbijarühmades ning seega on endiselt võimalik, et seoses punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide kasutamisega esineb kahjulikku mõju tervisele, on asjakohane soovitada rasedatel või imetavatel naistel, üle 70aastastel isikutel, lastel ja noorukitel punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavaid toite mitte kasutada. Eespool öeldut arvesse võttes on vaja sätestada kõigi punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavate toiduainete asjakohased märgistamisnõuded.

| (18) | Toiduohutusamet ei suutnud kindlaks teha üldelanikkonna ja vastavalt vajadusele haavatavate elanikkonnarühmade jaoks sobivat punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide tarbitavat kogust, mis ei põhjusta probleeme seoses kahjuliku mõjuga tervisele. Kuna on endiselt võimalik, et seoses punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide kasutamisega esineb kahjulikku mõju tervisele, kuid teaduslik ebakindlus sellega seoses püsib, ning võttes arvesse, et punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine tohib kasutada ainult toidulisandites ja toiduohutusamet ei saanud kindlaks teha kõnealuste toidulisandite kasutamise ulatust, tuleks punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide kasutamist liidus uurida ning seetõttu tuleks need lisada määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa C osasse. Võttes arvesse toiduohutusameti teaduslikus arvamuses kirjeldatud ebamäärasust ning huvitatud isikute avaldusi punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide ohutusprofiili kohta, on kõnealustel huvitatud isikutel määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõike 4 kohane võimalus esitada toiduohutusametile rakendusmääruse (EL) nr 307/2012 artikli 5 kohaseid punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide ohutust tõendavaid andmeid. Määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõike 5 kohaselt peaks komisjon nelja aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest tegema otsuse, kas kanda punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinid vastavalt III lisa A või B osasse, võttes arvesse toiduohutusameti arvamust mis tahes esitatud andmete kohta. |
| --- | --- |

(18)

Toiduohutusamet ei suutnud kindlaks teha üldelanikkonna ja vastavalt vajadusele haavatavate elanikkonnarühmade jaoks sobivat punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide tarbitavat kogust, mis ei põhjusta probleeme seoses kahjuliku mõjuga tervisele. Kuna on endiselt võimalik, et seoses punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide kasutamisega esineb kahjulikku mõju tervisele, kuid teaduslik ebakindlus sellega seoses püsib, ning võttes arvesse, et punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine tohib kasutada ainult toidulisandites ja toiduohutusamet ei saanud kindlaks teha kõnealuste toidulisandite kasutamise ulatust, tuleks punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide kasutamist liidus uurida ning seetõttu tuleks need lisada määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa C osasse. Võttes arvesse toiduohutusameti teaduslikus arvamuses kirjeldatud ebamäärasust ning huvitatud isikute avaldusi punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide ohutusprofiili kohta, on kõnealustel huvitatud isikutel määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõike 4 kohane võimalus esitada toiduohutusametile rakendusmääruse (EL) nr 307/2012 artikli 5 kohaseid punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide ohutust tõendavaid andmeid. Määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõike 5 kohaselt peaks komisjon nelja aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest tegema otsuse, kas kanda punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinid vastavalt III lisa A või B osasse, võttes arvesse toiduohutusameti arvamust mis tahes esitatud andmete kohta.

| (19) | Määrust (EÜ) nr 1925/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(19)

Määrust (EÜ) nr 1925/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (20) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | B osa „Piiratud kasutusega ained“ tabelisse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:







  Piiratud kasutusega aine | Kasutustingimused | Täiendavad nõuded |
| --- | --- | --- | --- |
| „Punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinid | Toote igapäevaseks tarbimiseks ettenähtud üksikportsjonis peab olema vähem kui 3 mg punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine. | Märgistusel esitatakse toote maksimaalne päevas tarbitav üksikportsjonite arv ja hoiatus mitte tarbida päevas 3 mg või rohkem punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine.
  Märgistusel esitatakse monakoliinide sisaldus toote portsjoni kohta.
  Märgistusel peavad olema järgmised hoiatused:
  „Ei ole tarbimiseks rasedatele või imetavatele naistele, alla 18aastastele lastele ja üle 70aastastele täiskasvanutele.“;
  „Kui teil tekib selle toote tarbimise ajal terviseprobleeme, pöörduge arsti poole.“;
  „Mitte tarbida, kui võtate kolesterooli vähendavaid ravimeid.“;
  „Mitte tarbida, kui tarbite juba muid punast fermenteeritud riisi sisaldavaid tooteid.“ |

1.

B osa „Piiratud kasutusega ained“ tabelisse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

Piiratud kasutusega aine

Kasutustingimused

Täiendavad nõuded

„Punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinid

Toote igapäevaseks tarbimiseks ettenähtud üksikportsjonis peab olema vähem kui 3 mg punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine.

Märgistusel esitatakse toote maksimaalne päevas tarbitav üksikportsjonite arv ja hoiatus mitte tarbida päevas 3 mg või rohkem punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine.

Märgistusel esitatakse monakoliinide sisaldus toote portsjoni kohta.

Märgistusel peavad olema järgmised hoiatused:

„Ei ole tarbimiseks rasedatele või imetavatele naistele, alla 18aastastele lastele ja üle 70aastastele täiskasvanutele.“;

„Kui teil tekib selle toote tarbimise ajal terviseprobleeme, pöörduge arsti poole.“;

„Mitte tarbida, kui võtate kolesterooli vähendavaid ravimeid.“;

„Mitte tarbida, kui tarbite juba muid punast fermenteeritud riisi sisaldavaid tooteid.“

| 2. | C osa „Ained, mis on ühenduses uurimisel/kontrollimisel“ tabelisse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

  „Punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinid“ |
| --- | --- |

2.

C osa „Ained, mis on ühenduses uurimisel/kontrollimisel“ tabelisse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

„Punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinid“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. juuni 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (ELT L 404, 30.12.2006, lk 9).

2

(3)  EFSA Journal 2011; 9(7):2304.

3

(4)  EFSA Journal 2013; 11(7):3327.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001 (ELT L 327, 11.12.2015, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 11. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 307/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta) artikli 8 rakenduseeskirjad (ELT L 102, 12.4.2012, lk 2).

7

(8)  ANSESi arvamuse taotlus nr 2012-SA-0228: Prantsusmaa toidu-, keskkonna- ning töötervishoiu- ja tööohutusameti arvamus toidulisanditest esineva punase fermenteeritud riisiga seotud riskide kohta, 14. veebruar 2014.

8

(9)  Avis du Conseil Superieur de la Sante N° 9312: Compléments alimentaires à base de „levure de riz rouge“, 3. veebruar 2016.

9

(10)  Stellungnahme der Gemeinsamen Experten kommission BVL/BfArM: Einstufung von Rotschimmelreisprodukten, 8.2.2016.

10

(11)  EFSA Journal 2019; 16(8):5368.

11

(12)  Maailma Terviseorganisatsioon, Prantsusmaa toidu-, keskkonna- ning töötervishoiu- ja tööohutusamet; Itaalia looduslike tervisetoodete seiresüsteem; The Food and Drug Administration (Ameerika Ühendriikide Toidu- ja Ravimiamet).

12

(13)  Fogacci, F., Banach, M., Mikhailidis, D. P. et al, „Safety of red yeast rice supplementation: A systematic review and meta-analysis of randomized controlled trials“, Pharmacological Research, 143 (2019), 1–16.

13

et al

Pharmacological Research

(14)  Banach, M., Bruckert, E., Descamps, O. S. et al, „The role of red yeast rice (RYR) supplementation in plasma cholesterol control: A review and expert opinion“, Atherosclerosis Supplements, 17. august 2019.

14

et al

Atherosclerosis Supplements

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 183, 12.7.2002, lk 51).

15

---

| 2.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/861,

1. juuni 2022,

millega kehtestatakse erakorralised eeskirjad seoses liikmesriikide esitatud teise taotlusega koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liidu toetuse saamiseks ning tehakse erand rakendusmäärusest (EL) 2017/39 seoses liidu toetuse ümberjaotamisega ajavahemikuks 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 25 esimese lõigu punkti d,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 24. veebruaril 2022 alanud Venemaa sõjaline agressioon Ukraina vastu on toonud kaasa massilise põgenikevoolu Ukrainast liitu. Põgenikud on enamasti naised ja lapsed. Mitmed liikmesriigid seisavad silmitsi enneolematute probleemidega, et integreerida Ukrainast ümberasustatud lapsed kiiresti oma haridussüsteemi. |
| --- | --- |

(1)

24. veebruaril 2022 alanud Venemaa sõjaline agressioon Ukraina vastu on toonud kaasa massilise põgenikevoolu Ukrainast liitu. Põgenikud on enamasti naised ja lapsed. Mitmed liikmesriigid seisavad silmitsi enneolematute probleemidega, et integreerida Ukrainast ümberasustatud lapsed kiiresti oma haridussüsteemi.

| (2) | Liidu toetus, mida antakse haridusasutustes puu- ja köögiviljade ning piima ja piimatoodete jagamiseks (edaspidi „koolikava“), ja mis on sätestatud määruses (EL) nr 1308/2013, on suunatud lastele, kes käivad korrapäraselt liikmesriikide lasteaedades, eelkoolides või alg- või keskkoolides. Seepärast võivad koolikavas osaleda Ukrainast pärit ümberasustatud lapsed, kes on integreeritud liikmesriikide haridussüsteemi. Kuna kava raames toetatavate laste arv kas absoluutarvudes või protsendina elanikkonnast on suurenenud, võib Venemaa sissetungist Ukrainasse kõige enam mõjutatud liikmesriikidel tekkida raskusi, kui liidu toetuse raames neile makstavaid eraldisi ei suurendata. |
| --- | --- |

(2)

Liidu toetus, mida antakse haridusasutustes puu- ja köögiviljade ning piima ja piimatoodete jagamiseks (edaspidi „koolikava“), ja mis on sätestatud määruses (EL) nr 1308/2013, on suunatud lastele, kes käivad korrapäraselt liikmesriikide lasteaedades, eelkoolides või alg- või keskkoolides. Seepärast võivad koolikavas osaleda Ukrainast pärit ümberasustatud lapsed, kes on integreeritud liikmesriikide haridussüsteemi. Kuna kava raames toetatavate laste arv kas absoluutarvudes või protsendina elanikkonnast on suurenenud, võib Venemaa sissetungist Ukrainasse kõige enam mõjutatud liikmesriikidel tekkida raskusi, kui liidu toetuse raames neile makstavaid eraldisi ei suurendata.

| (3) | Vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 (3) artikli 3 lõike 1 punktile a esitasid liikmesriigid komisjonile 31. jaanuariks 2022 oma taotlused koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liidu toetuse saamiseks 2022/2023. õppeaastal, mis kestab 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023. Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2022/493 (4) on komisjon nende taotluste alusel, mis esitati enne Venemaa sissetungi Ukrainasse, määranud kindlaks liidu toetuste lõplikud eraldised liikmesriikide kaupa. Olemasolev teave selle kohta, mil määral mõned liikmesriigid on viimastel õppeaastatel liidu toetuse lõplikke eraldisi kasutanud, osutab ohule, et mõned liikmesriigid ei pruugi oma lõplikku eraldist täielikult ära kasutada. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 (3) artikli 3 lõike 1 punktile a esitasid liikmesriigid komisjonile 31. jaanuariks 2022 oma taotlused koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liidu toetuse saamiseks 2022/2023. õppeaastal, mis kestab 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023. Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2022/493 (4) on komisjon nende taotluste alusel, mis esitati enne Venemaa sissetungi Ukrainasse, määranud kindlaks liidu toetuste lõplikud eraldised liikmesriikide kaupa. Olemasolev teave selle kohta, mil määral mõned liikmesriigid on viimastel õppeaastatel liidu toetuse lõplikke eraldisi kasutanud, osutab ohule, et mõned liikmesriigid ei pruugi oma lõplikku eraldist täielikult ära kasutada.

| (4) | Võttes arvesse hiljuti tekkinud vajadusi ning liidu ja liikmesriikide solidaarsust Ukrainaga, on asjakohane kehtestada erakorralised eeskirjad, mis võimaldavad liikmesriikidel esitada 15. juuniks 2022 teise taotluse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liidu toetuse saamiseks ajavahemikul 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023. See võimalus peaks olema seotud vajadusega toetada Ukrainast ümberasustatud lapsi, kes on sel ajavahemikul kantud liikmesriikide haridusasutustesse. Liikmesriikidel peaks olema võimalik kas väljendada oma soovi kasutada rakendusotsuse (EL) 2022/493 I lisas sätestatud liidu toetuse lõplikust eraldisest suuremat summat või märkida lõpliku eraldise summa, mida ei taotleta, kui ei soovita kasutada kõnealuse eraldise kogusummat. Esimene võimalus peaks piirduma liikmesriikidega, kes on tõendanud, et nende lõplik liidu toetus on asjakohaselt ära kasutatud, võttes aluseks rahaliste vahendite kasutamise 2018/2019. õppeaastal, mis oli viimane õppeaasta enne COVID-19 pandeemiat. Nende taotlused peaksid põhinema üksnes selliste Ukrainast ümberasustatud laste arvul, kes kuuluvad rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 2 lõike 1 punkti f kohases liikmesriikide strateegias määratletud sihtrühma, ning seda põhjendatakse nõuetekohaselt kättesaadavate andmetega. Kui liikmesriik ei esita teist taotlust, loetakse tema lõplikud eraldised, mis on sätestatud rakendusotsuse (EL) 2022/493 I lisas, kinnitatuks. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse hiljuti tekkinud vajadusi ning liidu ja liikmesriikide solidaarsust Ukrainaga, on asjakohane kehtestada erakorralised eeskirjad, mis võimaldavad liikmesriikidel esitada 15. juuniks 2022 teise taotluse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liidu toetuse saamiseks ajavahemikul 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023. See võimalus peaks olema seotud vajadusega toetada Ukrainast ümberasustatud lapsi, kes on sel ajavahemikul kantud liikmesriikide haridusasutustesse. Liikmesriikidel peaks olema võimalik kas väljendada oma soovi kasutada rakendusotsuse (EL) 2022/493 I lisas sätestatud liidu toetuse lõplikust eraldisest suuremat summat või märkida lõpliku eraldise summa, mida ei taotleta, kui ei soovita kasutada kõnealuse eraldise kogusummat. Esimene võimalus peaks piirduma liikmesriikidega, kes on tõendanud, et nende lõplik liidu toetus on asjakohaselt ära kasutatud, võttes aluseks rahaliste vahendite kasutamise 2018/2019. õppeaastal, mis oli viimane õppeaasta enne COVID-19 pandeemiat. Nende taotlused peaksid põhinema üksnes selliste Ukrainast ümberasustatud laste arvul, kes kuuluvad rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 2 lõike 1 punkti f kohases liikmesriikide strateegias määratletud sihtrühma, ning seda põhjendatakse nõuetekohaselt kättesaadavate andmetega. Kui liikmesriik ei esita teist taotlust, loetakse tema lõplikud eraldised, mis on sätestatud rakendusotsuse (EL) 2022/493 I lisas, kinnitatuks.

| (5) | Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud liidu toetuse ümberjaotamise eeskirjad. Komisjon määrab kindlaks lõpliku toetussumma, jaotades ümber taotlemata soovituslikud eraldised või nende taotlemata osad. On asjakohane teha nendest eeskirjadest erand, et võimaldada komisjonil võtta arvesse ka uusi taotlusi, mis on seotud Venemaa sissetungiga Ukrainasse, et määrata kindlaks liidu toetuse muudetud lõplik eraldis ajavahemikuks 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023. Vastavalt määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 5 lõike 5 teisele lõigule peab liidu toetuse mis tahes taotlemata lõplike eraldiste ümberjaotamine põhinema kuue- kuni kümneaastaste laste arvul liikmesriikides. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud liidu toetuse ümberjaotamise eeskirjad. Komisjon määrab kindlaks lõpliku toetussumma, jaotades ümber taotlemata soovituslikud eraldised või nende taotlemata osad. On asjakohane teha nendest eeskirjadest erand, et võimaldada komisjonil võtta arvesse ka uusi taotlusi, mis on seotud Venemaa sissetungiga Ukrainasse, et määrata kindlaks liidu toetuse muudetud lõplik eraldis ajavahemikuks 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023. Vastavalt määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 5 lõike 5 teisele lõigule peab liidu toetuse mis tahes taotlemata lõplike eraldiste ümberjaotamine põhinema kuue- kuni kümneaastaste laste arvul liikmesriikides.

| (6) | Kuna koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks ajavahemikuks 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023 antava liidu toetuse lõplike eraldiste kindlaksmääramine, võttes arvesse teist taotlust liidu toetuse saamiseks, peaks toimuma võimalikult kiiresti, et liikmesriigid saaksid koolikava rakendamiseks vajalikke ettevalmistavaid tegevusi õigel ajal kavandada ja ellu viia, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(6)

Kuna koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks ajavahemikuks 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023 antava liidu toetuse lõplike eraldiste kindlaksmääramine, võttes arvesse teist taotlust liidu toetuse saamiseks, peaks toimuma võimalikult kiiresti, et liikmesriigid saaksid koolikava rakendamiseks vajalikke ettevalmistavaid tegevusi õigel ajal kavandada ja ellu viia, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid võivad 15. juuniks 2022 seoses ajavahemikuga 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023 esitada teise taotluse liidu toetuse saamiseks, märkides:

| a) | oma soovi kasutada koolipuu- ja köögivilja ning koolipiima jaoks rakendusotsuse (EL) 2022/493 I lisas sätestatud liidu toetuse lõplikust eraldisest suuremat summat, ja taotletav maksimaalne lisasumma, kui täiendavad vahendid on olemas; või |
| --- | --- |

a)

oma soovi kasutada koolipuu- ja köögivilja ning koolipiima jaoks rakendusotsuse (EL) 2022/493 I lisas sätestatud liidu toetuse lõplikust eraldisest suuremat summat, ja taotletav maksimaalne lisasumma, kui täiendavad vahendid on olemas; või

| b) | rakendusotsuse (EL) 2022/493 I lisas sätestatud koolipuuvilja ja -köögivilja ja/või koolipiima jaotamiseks ette nähtud liidu toetuse lõpliku eraldise summa, mida ei taotleta, kui ei soovita kasutada kõnealuse eraldise kogusummat. |
| --- | --- |

b)

rakendusotsuse (EL) 2022/493 I lisas sätestatud koolipuuvilja ja -köögivilja ja/või koolipiima jaotamiseks ette nähtud liidu toetuse lõpliku eraldise summa, mida ei taotleta, kui ei soovita kasutada kõnealuse eraldise kogusummat.

Liikmesriigid võivad taotleda liidu lisatoetust vastavalt esimese lõigu punktile a üksnes juhul, kui ajavahemikul 1. augustist 2018 kuni 31. juulini 2019 kestnud 2018/2019. õppeaastaks oli liidu toetuse lõpliku eraldise kasutamine 75 % või rohkem, võttes arvesse komisjonile saadetud kuludeklaratsioone kuni 31. detsembrini 2021 kantud kulude kohta vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 (5) artiklile 10. Nende taotlus põhineb selliste Ukrainast ümberasustatud laste arvul, kes kõnealuse taotluse esitamise ajal kuuluvad rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 2 lõike 1 punkti f kohases liikmesriikide strateegias määratletud sihtrühma, ning seda põhjendatakse nõuetekohaselt kättesaadavate andmetega.

Kui liikmesriik ei esita liidu toetuse taotlust vastavalt esimesele lõigule, loetakse tema lõplikud eraldised, mis on sätestatud rakendusotsuse (EL) 2022/493 I lisas, kinnitatuks.

Artikkel 2

Erandina rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 7 lõikest 1 võib komisjon 15. juuliks 2022 otsustada võtta arvesse ka käesoleva määruse artikli 1 kohaselt esitatud teist taotlust liidu toetuse saamiseks, et määrata kindlaks liidu toetuse lõplikud eraldised ajavahemikuks 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. juuni 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

2

(3)  Komisjoni 3. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/39, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 kohaldamise eeskirjad seoses liidu toetusega, mida antakse haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ja piima tarnimiseks (ELT L 5, 10.1.2017, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 21. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/493, milles käsitletakse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikul 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023 liikmesriikidele antava liidu toetuse lõplikke eraldisi ning muudetakse rakendusotsust (EL) 2021/462 (ELT L 100, 28.3.2022, lk 55).

4

(5)  Komisjoni 6. augusti 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 908/2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses makse- ja muude asutustega, finantsjuhtimisega, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, kontrollieeskirjadega, tagatistega ja läbipaistvusega (ELT L 255, 28.8.2014, lk 59).

5

---

| 2.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/862,

1. juuni 2022,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 474/2006 (2) on kehtestatud nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 474/2006 (2) on kehtestatud nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 4 lõike 3 kohaselt on teatavad liikmesriigid ja Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“) edastanud komisjonile teavet, mis on kõnealuse nimekirja ajakohastamise seisukohast oluline. Asjakohast teavet on esitanud ka kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid. Kõnealust nimekirja tuleks esitatud teabe põhjal ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 4 lõike 3 kohaselt on teatavad liikmesriigid ja Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“) edastanud komisjonile teavet, mis on kõnealuse nimekirja ajakohastamise seisukohast oluline. Asjakohast teavet on esitanud ka kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid. Kõnealust nimekirja tuleks esitatud teabe põhjal ajakohastada.

| (3) | Komisjon teavitas kõiki asjaomaseid lennuettevõtjaid kas otse või nende regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutuste kaudu olulistest üksikasjadest ja kaalutlustest, mille alusel otsustatakse kehtestada nende suhtes tegevuskeeld liidus või muudetakse määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisa või B lisa nimekirja kantud lennuettevõtja suhtes kehtestatud tegevuskeelu tingimusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas kõiki asjaomaseid lennuettevõtjaid kas otse või nende regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutuste kaudu olulistest üksikasjadest ja kaalutlustest, mille alusel otsustatakse kehtestada nende suhtes tegevuskeeld liidus või muudetakse määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisa või B lisa nimekirja kantud lennuettevõtja suhtes kehtestatud tegevuskeelu tingimusi.

| (4) | Komisjon andis asjaomastele lennuettevõtjatele võimaluse tutvuda kõikide asjaomaste dokumentidega, esitada kirjalikke märkusi ning teha komisjonile ja määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 15 alusel loodud komiteele (edaspidi „ELi lennuohutuskomitee“) suuline ettekanne. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon andis asjaomastele lennuettevõtjatele võimaluse tutvuda kõikide asjaomaste dokumentidega, esitada kirjalikke märkusi ning teha komisjonile ja määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 15 alusel loodud komiteele (edaspidi „ELi lennuohutuskomitee“) suuline ettekanne.

| (5) | Komisjon on teavitanud ELi lennuohutuskomiteed käimasolevatest ühiskonsultatsioonidest, mida peetakse määruse (EÜ) nr 2111/2005 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 473/2006 (3) raames Armeenia, Iraagi, Kasahstani, Lõuna-Sudaani, Moldova, Pakistani ja Venemaa pädevate asutuste ning lennuettevõtjatega. Komisjon teavitas ELi lennuohutuskomiteed ka tsiviillennunduse olukorrast Brazzaville’i Kongos, Ekvatoriaal-Guineas, Madagaskaril ja Surinames. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on teavitanud ELi lennuohutuskomiteed käimasolevatest ühiskonsultatsioonidest, mida peetakse määruse (EÜ) nr 2111/2005 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 473/2006 (3) raames Armeenia, Iraagi, Kasahstani, Lõuna-Sudaani, Moldova, Pakistani ja Venemaa pädevate asutuste ning lennuettevõtjatega. Komisjon teavitas ELi lennuohutuskomiteed ka tsiviillennunduse olukorrast Brazzaville’i Kongos, Ekvatoriaal-Guineas, Madagaskaril ja Surinames.

| (6) | Amet teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed tehnilistest hindamistest, mis tehti komisjoni määruse (EL) nr 452/2014 (4) sätete alusel välja antud kolmandate riikide lennuettevõtjate lubade esialgseks hindamiseks ja nendega seotud pidevaks järelevalveks. |
| --- | --- |

(6)

Amet teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed tehnilistest hindamistest, mis tehti komisjoni määruse (EL) nr 452/2014 (4) sätete alusel välja antud kolmandate riikide lennuettevõtjate lubade esialgseks hindamiseks ja nendega seotud pidevaks järelevalveks.

| (7) | Amet teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed ka välismaiste õhusõidukite ohutuse hindamise programmi (edaspidi „SAFA programm“) raames komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (5) kohaselt seisuplatsil tehtud kontrollide analüüsi tulemustest. |
| --- | --- |

(7)

Amet teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed ka välismaiste õhusõidukite ohutuse hindamise programmi (edaspidi „SAFA programm“) raames komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (5) kohaselt seisuplatsil tehtud kontrollide analüüsi tulemustest.

| (8) | Amet teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed ka tehnilise abi projektidest kolmandates riikides, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 474/2006 kohast tegevuskeeldu. Lisaks andis amet teavet edasise tehnilise abi kavade ja taotluste kohta ning kolmandate riikide tsiviillennundusametite haldus- ja tehnilise võimekuse suurendamiseks tehtava koostöö kohta, eesmärgiga aidata neil kõrvaldada puudujäägid kohaldatavate rahvusvaheliste tsiviillennunduse ohutusstandardite järgimisel. Liikmesriike kutsuti üles reageerima sellistele taotlustele, lähtudes mõlema poole huvidest ning kooskõlastatult komisjoni ja ametiga. Sellega seoses rõhutas komisjon, kui kasulik on anda rahvusvahelise lennundusvaldkonna osalistele eelkõige Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (edaspidi „ICAO“) lennuohutusalase partnerlusabi vahendi (Aviation Safety Implementation Assistance Partnership tool) kaudu teavet kolmandatele riikidele ettenähtud sellise tehnilise abi kohta, mida liit ja selle liikmesriigid annavad lennuohutuse suurendamiseks kogu maailmas. |
| --- | --- |

(8)

Amet teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed ka tehnilise abi projektidest kolmandates riikides, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 474/2006 kohast tegevuskeeldu. Lisaks andis amet teavet edasise tehnilise abi kavade ja taotluste kohta ning kolmandate riikide tsiviillennundusametite haldus- ja tehnilise võimekuse suurendamiseks tehtava koostöö kohta, eesmärgiga aidata neil kõrvaldada puudujäägid kohaldatavate rahvusvaheliste tsiviillennunduse ohutusstandardite järgimisel. Liikmesriike kutsuti üles reageerima sellistele taotlustele, lähtudes mõlema poole huvidest ning kooskõlastatult komisjoni ja ametiga. Sellega seoses rõhutas komisjon, kui kasulik on anda rahvusvahelise lennundusvaldkonna osalistele eelkõige Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (edaspidi „ICAO“) lennuohutusalase partnerlusabi vahendi (Aviation Safety Implementation Assistance Partnership tool) kaudu teavet kolmandatele riikidele ettenähtud sellise tehnilise abi kohta, mida liit ja selle liikmesriigid annavad lennuohutuse suurendamiseks kogu maailmas.

| (9) | Eurocontrol andis komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele ajakohastatud teavet SAFA programmi ja kolmandate riikide lennuettevõtjate häirefunktsiooni staatuse kohta ning statistika tegevuskeelu saanud lennuettevõtjatega seotud ohuteadete kohta. |
| --- | --- |

(9)

Eurocontrol andis komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele ajakohastatud teavet SAFA programmi ja kolmandate riikide lennuettevõtjate häirefunktsiooni staatuse kohta ning statistika tegevuskeelu saanud lennuettevõtjatega seotud ohuteadete kohta.

Liidu lennuettevõtjad

Liidu lennuettevõtjad

| (10) | Pärast seda, kui amet oli analüüsinud liidu lennuettevõtjate õhusõidukitele seisuplatsil tehtud kontrollide ja ameti korraldatud standardimiskontrollide tulemusi, mida oli täiendatud ka liikmesriikide lennuametite tehtud konkreetsete kontrollide ja auditite tulemustega, on mitu liikmesriiki ja amet, kes tegutsevad pädevate asutustena, võtnud teatavaid parandus- ja täitemeetmeid ning teavitanud neist meetmetes komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed. |
| --- | --- |

(10)

Pärast seda, kui amet oli analüüsinud liidu lennuettevõtjate õhusõidukitele seisuplatsil tehtud kontrollide ja ameti korraldatud standardimiskontrollide tulemusi, mida oli täiendatud ka liikmesriikide lennuametite tehtud konkreetsete kontrollide ja auditite tulemustega, on mitu liikmesriiki ja amet, kes tegutsevad pädevate asutustena, võtnud teatavaid parandus- ja täitemeetmeid ning teavitanud neist meetmetes komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed.

| (11) | Liikmesriigid ja amet, kes tegutsevad pädevate asutustena, kinnitasid uuesti, et kui asjaomasest ohutusteabest peaks ilmnema, et asjakohaste ohutusstandardite järgimata jätmine liidu lennuettevõtjate poolt põhjustaks otseseid ohutusriske, on nad valmis võtma vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid ja amet, kes tegutsevad pädevate asutustena, kinnitasid uuesti, et kui asjaomasest ohutusteabest peaks ilmnema, et asjakohaste ohutusstandardite järgimata jätmine liidu lennuettevõtjate poolt põhjustaks otseseid ohutusriske, on nad valmis võtma vajalikke meetmeid.

Armeenia lennuettevõtjad

Armeenia lennuettevõtjad

| (12) | 2020. aasta juunis kanti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/736 (6) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse Armeenias sertifitseeritud lennuettevõtjad. |
| --- | --- |

(12)

2020. aasta juunis kanti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/736 (6) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse Armeenias sertifitseeritud lennuettevõtjad.

6

| (13) | Komisjon, amet, liikmesriigid ja Armeenia tsiviillennunduskomitee (edaspidi „CAC“) korraldasid 29. aprillil 2022 tehnilise koosoleku, mille käigus CAC esitas ajakohastatud teabe meetmete kohta, mis ta oli pärast 3. novembril 2021 toimunud tehnilist koosolekut võtnud kindlakstehtud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. Peamised meetmed hõlmasid tsiviillennundusalaste õigusaktide ja neid toetavate eeskirjade muudatusi, CACi struktuuri ja töötajatega seotud parandusmeetmeid ning CACi inspektorite kvalifikatsiooni ja koolitamisega (sealhulgas inspektorite täiendav esmakutseõpe, korduvkoolitus ja töökohapõhine õpe) seotud haldussüsteemi ajakohastamist. Lisaks selgitas CAC, et ta töötas eri valdkondades välja täiendavad järelevalvemenetlused ja kontrollkaardid ning koostas riikliku lennundusohutuskava ja lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamise määruse, mis mõlemad võetakse vastu 2022. aastal. Komisjon ja amet kontrollivad hoolikalt kogu esitatud teavet. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon, amet, liikmesriigid ja Armeenia tsiviillennunduskomitee (edaspidi „CAC“) korraldasid 29. aprillil 2022 tehnilise koosoleku, mille käigus CAC esitas ajakohastatud teabe meetmete kohta, mis ta oli pärast 3. novembril 2021 toimunud tehnilist koosolekut võtnud kindlakstehtud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. Peamised meetmed hõlmasid tsiviillennundusalaste õigusaktide ja neid toetavate eeskirjade muudatusi, CACi struktuuri ja töötajatega seotud parandusmeetmeid ning CACi inspektorite kvalifikatsiooni ja koolitamisega (sealhulgas inspektorite täiendav esmakutseõpe, korduvkoolitus ja töökohapõhine õpe) seotud haldussüsteemi ajakohastamist. Lisaks selgitas CAC, et ta töötas eri valdkondades välja täiendavad järelevalvemenetlused ja kontrollkaardid ning koostas riikliku lennundusohutuskava ja lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamise määruse, mis mõlemad võetakse vastu 2022. aastal. Komisjon ja amet kontrollivad hoolikalt kogu esitatud teavet.

| (14) | CAC esitas ajakohastatud teabe seoses oma parandusmeetmete kavaga, mille ta oli koostanud selleks, et käsitleda liidu 2020. aasta kohapealse kontrollkäigu ajal tehtud tähelepanekuid. Kõnealused meetmed hõlmasid muu hulgas personali planeerimis- ja koolitusprotsesside ajakohastamist, mitut menetlust ja kontrollkaarte ohutusjärelevalvetoimingute parandamiseks, elektroonilise andmebaasi rakendamist järelevalvetegevuse toetamiseks ning lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamise süsteemi väljatöötamist. |
| --- | --- |

(14)

CAC esitas ajakohastatud teabe seoses oma parandusmeetmete kavaga, mille ta oli koostanud selleks, et käsitleda liidu 2020. aasta kohapealse kontrollkäigu ajal tehtud tähelepanekuid. Kõnealused meetmed hõlmasid muu hulgas personali planeerimis- ja koolitusprotsesside ajakohastamist, mitut menetlust ja kontrollkaarte ohutusjärelevalvetoimingute parandamiseks, elektroonilise andmebaasi rakendamist järelevalvetegevuse toetamiseks ning lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamise süsteemi väljatöötamist.

| (15) | Lisaks käivitas amet (osana liidu jõupingutustest toetada CACi lennuohutusega seotud puudujääkide kõrvaldamisel) 2022. aasta märtsis spetsiaalse tehnilise projekti, mille eesmärk oli tugevdada CACi ohutusjärelevalvet lennutegevuse ja lennukõlblikkuse valdkonnas. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks käivitas amet (osana liidu jõupingutustest toetada CACi lennuohutusega seotud puudujääkide kõrvaldamisel) 2022. aasta märtsis spetsiaalse tehnilise projekti, mille eesmärk oli tugevdada CACi ohutusjärelevalvet lennutegevuse ja lennukõlblikkuse valdkonnas.

| (16) | Kogu kättesaadava teabe põhjal leitakse, et CAC on oma ohutusjärelevalvesuutlikkust märkimisväärselt parandanud. Samuti tunnistatakse, et CAC näib olevat kindlalt otsustanud jätkata jõupingutusi oma järelevalvesuutlikkuse suurendamiseks ja kindlakstehtud ohutusprobleemide lahendamiseks. Nendest positiivsetest arengutest hoolimata ei ole praegu piisavalt tõendeid selle kohta, et CAC on tulemuslikult kõrvaldanud kõik 2020. aasta veebruaris toimunud kohapealse kontrollkäigu tulemusel kindlaks tehtud puudused, mille tõttu otsustati kehtestada tegevuskeeld vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2020/736. Võimalike parandusmeetmete kohta esitatud teave tuleb üle kontrollida täiendavate tehniliste kohtumiste käigus ning vajaduse korral tutvuda olukorraga kohapeal. |
| --- | --- |

(16)

Kogu kättesaadava teabe põhjal leitakse, et CAC on oma ohutusjärelevalvesuutlikkust märkimisväärselt parandanud. Samuti tunnistatakse, et CAC näib olevat kindlalt otsustanud jätkata jõupingutusi oma järelevalvesuutlikkuse suurendamiseks ja kindlakstehtud ohutusprobleemide lahendamiseks. Nendest positiivsetest arengutest hoolimata ei ole praegu piisavalt tõendeid selle kohta, et CAC on tulemuslikult kõrvaldanud kõik 2020. aasta veebruaris toimunud kohapealse kontrollkäigu tulemusel kindlaks tehtud puudused, mille tõttu otsustati kehtestada tegevuskeeld vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2020/736. Võimalike parandusmeetmete kohta esitatud teave tuleb üle kontrollida täiendavate tehniliste kohtumiste käigus ning vajaduse korral tutvuda olukorraga kohapeal.

| (17) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Armeenia lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Armeenia lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (18) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Armeenias serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Armeenias serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Armeenias serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Armeenias serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

Iraagi lennuettevõtjad

Iraagi lennuettevõtjad

| (19) | 2015. aasta detsembris kanti lennuettevõtja Iraqi Airways komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2322 (7) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse. |
| --- | --- |

(19)

2015. aasta detsembris kanti lennuettevõtja Iraqi Airways komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2322 (7) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse.

Iraqi Airways

7

| (20) | 2022. aasta veebruaris esitasid Iraagi tsiviillennundusamet (edaspidi „ICAA“) ja lennuettevõtja Iraqi Airways komisjonile teabe, milles kirjeldati ohutusjärelevalve- ja -juhtimissüsteemide ning suutlikkuse parandamiseks võetud meetmeid. Saadud teabe põhjal märgib komisjon, et kindlakstehtud ohutusprobleemide lahendamisel on tehtud mõningaid edusamme. Siiski leiti teatavaid puudusi, sealhulgas ICAA inspektorite poolt nii sertifitseerimis- kui ka järelevalveprotsessides kasutatavate kontrollkaartide kvaliteet ning ICAA koolituskava ja selle rakendamine. ICAA järelevalvetulemuste hindamisel ilmnes mitu probleemi, mis eelkõige puudutasid järelevalve käigus leitud puuduste kirjeldamist ja asjaomaste järelmeetmete tagamist. Sellega seoses märgiti ka, et ICAA inspektorid ei võtnud vajaduse tekkides asjakohaseid täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(20)

2022. aasta veebruaris esitasid Iraagi tsiviillennundusamet (edaspidi „ICAA“) ja lennuettevõtja Iraqi Airways komisjonile teabe, milles kirjeldati ohutusjärelevalve- ja -juhtimissüsteemide ning suutlikkuse parandamiseks võetud meetmeid. Saadud teabe põhjal märgib komisjon, et kindlakstehtud ohutusprobleemide lahendamisel on tehtud mõningaid edusamme. Siiski leiti teatavaid puudusi, sealhulgas ICAA inspektorite poolt nii sertifitseerimis- kui ka järelevalveprotsessides kasutatavate kontrollkaartide kvaliteet ning ICAA koolituskava ja selle rakendamine. ICAA järelevalvetulemuste hindamisel ilmnes mitu probleemi, mis eelkõige puudutasid järelevalve käigus leitud puuduste kirjeldamist ja asjaomaste järelmeetmete tagamist. Sellega seoses märgiti ka, et ICAA inspektorid ei võtnud vajaduse tekkides asjakohaseid täitemeetmeid.

Iraqi Airways

| (21) | Lennuettevõtja Iraqi Airways esitatud teabe hindamine näitas, et lennuettevõtja on teinud eri valdkondades märkimisväärseid edusamme. Märgiti, et lennuettevõtja oli palganud väliskonsultandi, kelle teenuseid kasutati lennuettevõtja auditeerimiseks ja selleks, et välja töötada parandusmeetmete kava, mida praegu rakendatakse. |
| --- | --- |

(21)

Lennuettevõtja Iraqi Airways esitatud teabe hindamine näitas, et lennuettevõtja on teinud eri valdkondades märkimisväärseid edusamme. Märgiti, et lennuettevõtja oli palganud väliskonsultandi, kelle teenuseid kasutati lennuettevõtja auditeerimiseks ja selleks, et välja töötada parandusmeetmete kava, mida praegu rakendatakse.

Iraqi Airways

| (22) | Algatati lennuandmete seire programm, et veelgi suurendada andmehulka, mida analüüsitakse ja kasutatakse ohutuse parandamise meetmete väljatöötamiseks. Lisaks loodi asutusesisene aruandlussüsteem, algatati ohutusalased kohtumised eri strateegilistel tasanditel ning vaadati läbi mõned organisatsiooni käsiraamatud. |
| --- | --- |

(22)

Algatati lennuandmete seire programm, et veelgi suurendada andmehulka, mida analüüsitakse ja kasutatakse ohutuse parandamise meetmete väljatöötamiseks. Lisaks loodi asutusesisene aruandlussüsteem, algatati ohutusalased kohtumised eri strateegilistel tasanditel ning vaadati läbi mõned organisatsiooni käsiraamatud.

| (23) | Vaatamata eespool nimetatud edusammudele on siiski veel kõrvaldamata probleeme – näiteks ootavad paigaldamist mitu hoolduse, lennutegevuse ja dokumendihaldusega seotud tarkvaralahendust. Lennuettevõtja peab tõhustama oma tegevust ja menetlusi, mis on seotud ICAA kindlaks tehtud järelevalvealaste puuduste kõrvaldamisega. Lisaks paistab, et ehkki lennuettevõtja Iraqi Airways on välja töötanud kvaliteedijuhtimissüsteemi, ei suuda ta võtta asjakohaseid järelmeetmeid, et kõrvaldada kõik selle süsteemi raames kindlaks tehtud puudused. |
| --- | --- |

(23)

Vaatamata eespool nimetatud edusammudele on siiski veel kõrvaldamata probleeme – näiteks ootavad paigaldamist mitu hoolduse, lennutegevuse ja dokumendihaldusega seotud tarkvaralahendust. Lennuettevõtja peab tõhustama oma tegevust ja menetlusi, mis on seotud ICAA kindlaks tehtud järelevalvealaste puuduste kõrvaldamisega. Lisaks paistab, et ehkki lennuettevõtja Iraqi Airways on välja töötanud kvaliteedijuhtimissüsteemi, ei suuda ta võtta asjakohaseid järelmeetmeid, et kõrvaldada kõik selle süsteemi raames kindlaks tehtud puudused.

Iraqi Airways

| (24) | Komisjon, amet, liikmesriigid, ICAA ja lennuettevõtja Iraqi Airways korraldasid Iraagi esitatud taotluse põhjal ning komisjoni pideva järelevalvetegevuse raames kaks tehnilist koosolekut (14. detsembril 2021 ja 4. mail 2022). ICAA tutvustas mõlemal koosolekul edusamme, mis on tehtud selleks, et kõrvaldada ohutusprobleemid seoses ICAA suutlikkusega tagada riigis tõhus ohutusjärelevalve, eelkõige lennuettevõtja Iraqi Airways puhul. Lennuettevõtja Iraqi Airways tutvustas edusamme, mida ta oli teinud selleks, et kõrvaldada varem kindlaks tehtud ohutuspuudujäägid, mille tõttu amet keeldus lennuettevõtjale kolmanda riigi lennuettevõtja loa andmisest, ning muid asjaomaseid täiustusi ohutuse valdkonnas. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon, amet, liikmesriigid, ICAA ja lennuettevõtja Iraqi Airways korraldasid Iraagi esitatud taotluse põhjal ning komisjoni pideva järelevalvetegevuse raames kaks tehnilist koosolekut (14. detsembril 2021 ja 4. mail 2022). ICAA tutvustas mõlemal koosolekul edusamme, mis on tehtud selleks, et kõrvaldada ohutusprobleemid seoses ICAA suutlikkusega tagada riigis tõhus ohutusjärelevalve, eelkõige lennuettevõtja Iraqi Airways puhul. Lennuettevõtja Iraqi Airways tutvustas edusamme, mida ta oli teinud selleks, et kõrvaldada varem kindlaks tehtud ohutuspuudujäägid, mille tõttu amet keeldus lennuettevõtjale kolmanda riigi lennuettevõtja loa andmisest, ning muid asjaomaseid täiustusi ohutuse valdkonnas.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (25) | ICAA ja lennuettevõtja Iraqi Airways on näidanud, et neil on selge visioon ja soov parandada õigusnormidele vastavust ja ohutustaset. Siiski oleks vaja teha täiendavaid edusamme. Komisjon jätkab koostööd ICAAga ja lennuettevõtjaga Iraqi Airways, et jälgida ja toetada nende jõupingutusi ohutusjärelevalve- ja ohutusjuhtimisalase suutlikkuse suurendamiseks. Sellega seoses märgiti, et amet algatab 2022. aastal tehnilise abi projekti, mis aitaks ICAA-l Iraagi lennuohutusalast järelevalvet tõhusamaks muuta. |
| --- | --- |

(25)

ICAA ja lennuettevõtja Iraqi Airways on näidanud, et neil on selge visioon ja soov parandada õigusnormidele vastavust ja ohutustaset. Siiski oleks vaja teha täiendavaid edusamme. Komisjon jätkab koostööd ICAAga ja lennuettevõtjaga Iraqi Airways, et jälgida ja toetada nende jõupingutusi ohutusjärelevalve- ja ohutusjuhtimisalase suutlikkuse suurendamiseks. Sellega seoses märgiti, et amet algatab 2022. aastal tehnilise abi projekti, mis aitaks ICAA-l Iraagi lennuohutusalast järelevalvet tõhusamaks muuta.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (26) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Iraagi lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Iraagi lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (27) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Iraagis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Iraagis serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(27)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Iraagis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Iraagis serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (28) | Kui asjakohasest ohutusteabest ilmnevad asjaomaste rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmise tõttu tekkinud otsesed ohutusriskid, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohased lisameetmed. |
| --- | --- |

(28)

Kui asjakohasest ohutusteabest ilmnevad asjaomaste rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmise tõttu tekkinud otsesed ohutusriskid, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohased lisameetmed.

Kasahstani lennuettevõtjad

Kasahstani lennuettevõtjad

| (29) | 2016. aasta detsembris kustutati Kasahstanis serditud lennuettevõtjad komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2214 (8) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisast, välja arvatud lennuettevõtja Air Astana, kes oli 2015. aastal rakendusmäärusega (EL) 2015/2322 B lisast välja jäetud. |
| --- | --- |

(29)

2016. aasta detsembris kustutati Kasahstanis serditud lennuettevõtjad komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2214 (8) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisast, välja arvatud lennuettevõtja Air Astana, kes oli 2015. aastal rakendusmäärusega (EL) 2015/2322 B lisast välja jäetud.

8

Air Astana

| (30) | ELi lennuohutuskomitees 2021. aasta oktoobris peetud arutelude järelmeetmena korraldasid komisjoni, ameti ja liikmesriikide eksperdid (edaspidi „hindamisrühm“) Kasahstanis liidu kohapealse kontrollkäigu, külastades Kasahstani tsiviillennunduskomiteed (edaspidi „CAC KZ“), Kasahstani lennuameti aktsiaseltsi (edaspidi „AAK“) ning kolme Kasahstanis serditud lennuettevõtja (Air Astana, Jupiter Jet ja Qazaq Air) bürood. |
| --- | --- |

(30)

ELi lennuohutuskomitees 2021. aasta oktoobris peetud arutelude järelmeetmena korraldasid komisjoni, ameti ja liikmesriikide eksperdid (edaspidi „hindamisrühm“) Kasahstanis liidu kohapealse kontrollkäigu, külastades Kasahstani tsiviillennunduskomiteed (edaspidi „CAC KZ“), Kasahstani lennuameti aktsiaseltsi (edaspidi „AAK“) ning kolme Kasahstanis serditud lennuettevõtja (Air Astana, Jupiter Jet ja Qazaq Air) bürood.

Air Astana

Jupiter Jet

Qazaq Air

| (31) | AAK esitas hindamisrühma poolt kindlaks tehtud ja teatatud puuduste kõrvaldamiseks 2. veebruaril 2022 komisjonile parandusmeetmete kava. Komisjon hindas koos ametiga parandusmeetmete kava ning esitas CAC KZ-le ja AAK-le märkusi ja kohandamisettepanekuid. |
| --- | --- |

(31)

AAK esitas hindamisrühma poolt kindlaks tehtud ja teatatud puuduste kõrvaldamiseks 2. veebruaril 2022 komisjonile parandusmeetmete kava. Komisjon hindas koos ametiga parandusmeetmete kava ning esitas CAC KZ-le ja AAK-le märkusi ja kohandamisettepanekuid.

| (32) | 27. ja 28. aprillil 2022 korraldasid komisjon, amet, liikmesriigid ning CAC KZi ja AAK esindajad tehnilise koosoleku. Koosoleku eesmärk oli saada ülevaade sellest, kuidas CAC KZ ja AAK arendavad ja rakendavad oma parandusmeetmete kava, ning asjaomastest meetmetest, mis on võetud selleks, et nende ohutusjärelevalvesüsteem järgiks tulemuslikult rahvusvahelisi ohutusstandardeid. |
| --- | --- |

(32)

27. ja 28. aprillil 2022 korraldasid komisjon, amet, liikmesriigid ning CAC KZi ja AAK esindajad tehnilise koosoleku. Koosoleku eesmärk oli saada ülevaade sellest, kuidas CAC KZ ja AAK arendavad ja rakendavad oma parandusmeetmete kava, ning asjaomastest meetmetest, mis on võetud selleks, et nende ohutusjärelevalvesüsteem järgiks tulemuslikult rahvusvahelisi ohutusstandardeid.

| (33) | Esitatud parandusmeetmete kava, arutelude ning tehnilisel koosolekul tutvustatud tõendite põhjal leiti, et kohapealse kontrollkäigu raames tehtud tähelepanekute käsitlemisel on tehtud edusamme. On ilmne, et kõikide tähelepanekutega on teataval määral tegeletud ja osa neist võib lugeda lahendatuks. |
| --- | --- |

(33)

Esitatud parandusmeetmete kava, arutelude ning tehnilisel koosolekul tutvustatud tõendite põhjal leiti, et kohapealse kontrollkäigu raames tehtud tähelepanekute käsitlemisel on tehtud edusamme. On ilmne, et kõikide tähelepanekutega on teataval määral tegeletud ja osa neist võib lugeda lahendatuks.

| (34) | Kohtumine näitas, et CAC KZ ja AAK peavad esitama komisjonile teatavate toimingute ja võetud meetmete kohta siiski täiendavaid selgitusi ja tõendeid. Samuti palus komisjon CAC KZ-l ja AAK-l läbi vaadata parandusmeetmete kava ja arendada edasi liidu kohapealse kontrollkäigu käigus kindlaks tehtud ohutuspuudujääkide algpõhjuste analüüsi, et arutada seda järgmisel tehnilisel koosolekul. |
| --- | --- |

(34)

Kohtumine näitas, et CAC KZ ja AAK peavad esitama komisjonile teatavate toimingute ja võetud meetmete kohta siiski täiendavaid selgitusi ja tõendeid. Samuti palus komisjon CAC KZ-l ja AAK-l läbi vaadata parandusmeetmete kava ja arendada edasi liidu kohapealse kontrollkäigu käigus kindlaks tehtud ohutuspuudujääkide algpõhjuste analüüsi, et arutada seda järgmisel tehnilisel koosolekul.

| (35) | ELi lennuohutuskomitee 2021. aasta novembris peetud arutelude järelmeetmena kutsus komisjon CAC KZ, AAK ja lennuettevõtja Air Astana17. mail 2022 ELi lennuohutuskomiteesse ärakuulamisele, ja seda kinnitati ka 2022. aasta aprillis toimunud tehnilisel koosolekul. |
| --- | --- |

(35)

ELi lennuohutuskomitee 2021. aasta novembris peetud arutelude järelmeetmena kutsus komisjon CAC KZ, AAK ja lennuettevõtja Air Astana17. mail 2022 ELi lennuohutuskomiteesse ärakuulamisele, ja seda kinnitati ka 2022. aasta aprillis toimunud tehnilisel koosolekul.

Air Astana

| (36) | Ärakuulamise käigus tutvustasid CAC KZ ja AAK komisjonile ning ELi lennuohutuskomiteele Kasahstanis serditud lennuettevõtjate ohutusjärelevalve tagamiseks kehtestatud süsteemi. Nad tutvustasid Kasahstani lennuohutuse riiklikku arengukava, mis sisaldab meetmeid Kasahstani lennutranspordi tõhususe suurendamiseks, ja hõlmab muu hulgas ka asjakohaste rahvusvaheliste ohutusstandardite tõhusat rakendamist. Lisaks tutvustas AAK viimaseid muudatusi oma organisatsioonilises struktuuris, Kasahstani lennundussektori suurust ning ICAO poolt 2021. aasta augustis korraldatud koordineeritud valideerimismissiooni tulemusi. |
| --- | --- |

(36)

Ärakuulamise käigus tutvustasid CAC KZ ja AAK komisjonile ning ELi lennuohutuskomiteele Kasahstanis serditud lennuettevõtjate ohutusjärelevalve tagamiseks kehtestatud süsteemi. Nad tutvustasid Kasahstani lennuohutuse riiklikku arengukava, mis sisaldab meetmeid Kasahstani lennutranspordi tõhususe suurendamiseks, ja hõlmab muu hulgas ka asjakohaste rahvusvaheliste ohutusstandardite tõhusat rakendamist. Lisaks tutvustas AAK viimaseid muudatusi oma organisatsioonilises struktuuris, Kasahstani lennundussektori suurust ning ICAO poolt 2021. aasta augustis korraldatud koordineeritud valideerimismissiooni tulemusi.

| (37) | CAC KZ ja AAK rõhutasid oma kindlat soovi olukorda jätkuvalt parandada ning esitasid komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele põhjaliku ja üksikasjaliku ülevaate sellest, kuidas on rakendatud liidu poolt 2021. aasta septembris korraldatud kohapealse kontrollkäigu tulemuste põhjal koostatud parandusmeetmete kava. Parandusmeetmete kava hõlmas edaspidiseks püstitatud strateegilisi eesmärke, nagu Kasahstani õigusraamistiku muutmine, AAK käsiraamatud ja menetlused, kvaliteedijuhtimissüsteemi jätkuv parandamine ning rahvusvaheliste ohutusstandardite veelgi tõhusam rakendamine. |
| --- | --- |

(37)

CAC KZ ja AAK rõhutasid oma kindlat soovi olukorda jätkuvalt parandada ning esitasid komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele põhjaliku ja üksikasjaliku ülevaate sellest, kuidas on rakendatud liidu poolt 2021. aasta septembris korraldatud kohapealse kontrollkäigu tulemuste põhjal koostatud parandusmeetmete kava. Parandusmeetmete kava hõlmas edaspidiseks püstitatud strateegilisi eesmärke, nagu Kasahstani õigusraamistiku muutmine, AAK käsiraamatud ja menetlused, kvaliteedijuhtimissüsteemi jätkuv parandamine ning rahvusvaheliste ohutusstandardite veelgi tõhusam rakendamine.

| (38) | Ärakuulamise käigus kohustusid CAC KZ ja AAK hoidma komisjoni kursis edasiste meetmetega, mis võetakse liidu 2021. aasta kohapealse kontrollkäigu ajal tehtud muude tähelepanekute suhtes. Lisaks kinnitasid CAC KZ ja AAK ärakuulamise käigus oma valmisolekut jätkata ohutusalast dialoogi, mis muu hulgas hõlmab asjakohase ohutusteabe edastamist ja täiendavaid koosolekuid, mis toimuvad komisjoni kindlaksmääratud ajal ja kohas. |
| --- | --- |

(38)

Ärakuulamise käigus kohustusid CAC KZ ja AAK hoidma komisjoni kursis edasiste meetmetega, mis võetakse liidu 2021. aasta kohapealse kontrollkäigu ajal tehtud muude tähelepanekute suhtes. Lisaks kinnitasid CAC KZ ja AAK ärakuulamise käigus oma valmisolekut jätkata ohutusalast dialoogi, mis muu hulgas hõlmab asjakohase ohutusteabe edastamist ja täiendavaid koosolekuid, mis toimuvad komisjoni kindlaksmääratud ajal ja kohas.

| (39) | Tõendid näitavad, et CAC KZ ja AAK võetud meetmed aitavad juba praegu suurendada nende suutlikkust teostada järelevalvet Kasahstani lennutegevuse üle. Siiski tuleks veelgi parandada nende suutlikkust jälgida, et Kasahstanis serditud lennuettevõtjate tegevus oleks kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste ohutusstandarditega, ning muu hulgas tagada, et selliseks ohutusjärelevalveks on olemas piisavad vahendid. |
| --- | --- |

(39)

Tõendid näitavad, et CAC KZ ja AAK võetud meetmed aitavad juba praegu suurendada nende suutlikkust teostada järelevalvet Kasahstani lennutegevuse üle. Siiski tuleks veelgi parandada nende suutlikkust jälgida, et Kasahstanis serditud lennuettevõtjate tegevus oleks kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste ohutusstandarditega, ning muu hulgas tagada, et selliseks ohutusjärelevalveks on olemas piisavad vahendid.

| (40) | Esitatud teabest ilmneb, et alates 2021. aasta oktoobrist on CAC KZ ja AAK teinud märkimisväärseid edusamme asjakohaste rahvusvaheliste ohutusstandardite rakendamisel. Komisjon ja amet märkisid, et nad kavatsevad ka edaspidi toetada CAC KZi ja AAK jõupingutusi Kasahstani lennuohutussüsteemi täiendavaks tugevdamiseks. |
| --- | --- |

(40)

Esitatud teabest ilmneb, et alates 2021. aasta oktoobrist on CAC KZ ja AAK teinud märkimisväärseid edusamme asjakohaste rahvusvaheliste ohutusstandardite rakendamisel. Komisjon ja amet märkisid, et nad kavatsevad ka edaspidi toetada CAC KZi ja AAK jõupingutusi Kasahstani lennuohutussüsteemi täiendavaks tugevdamiseks.

| (41) | Ärakuulamise käigus andis lennuettevõtja Air Astana ülevaate oma praegusest õhusõidukipargist ning olemasolevatest ressurssidest ja rajatistest. Ta kirjeldas oma töökindlat ja hoolikalt välja arendatud ohutusjuhtimissüsteemi ja kvaliteedijuhtimissüsteemi. Lennuettevõtja märkis, et ta kasutab ohutus-, kvaliteedi- ja riskijuhtimisandmete, sealhulgas väsimusriski juhtimise süsteemi integreerimiseks tarkvaravahendeid. |
| --- | --- |

(41)

Ärakuulamise käigus andis lennuettevõtja Air Astana ülevaate oma praegusest õhusõidukipargist ning olemasolevatest ressurssidest ja rajatistest. Ta kirjeldas oma töökindlat ja hoolikalt välja arendatud ohutusjuhtimissüsteemi ja kvaliteedijuhtimissüsteemi. Lennuettevõtja märkis, et ta kasutab ohutus-, kvaliteedi- ja riskijuhtimisandmete, sealhulgas väsimusriski juhtimise süsteemi integreerimiseks tarkvaravahendeid.

Air Astana

| (42) | Vastuseks ELi lennuohutuskomitee järelepärimisele andis lennuettevõtja ülevaate ka lennuettevõtja Air Astana suhtes aastatel 2021–2022 tehtud järelevalvetoimingutest ning kinnitas, et tema koostöö CAC KZi ja AAKga on paranenud. |
| --- | --- |

(42)

Vastuseks ELi lennuohutuskomitee järelepärimisele andis lennuettevõtja ülevaate ka lennuettevõtja Air Astana suhtes aastatel 2021–2022 tehtud järelevalvetoimingutest ning kinnitas, et tema koostöö CAC KZi ja AAKga on paranenud.

Air Astana

| (43) | ELi lennuohutuskomitee jõudis oma arutelude põhjal järeldusele, et erilist tähelepanu tuleks pöörata Kasahstani ohutusalase olukorra ja selle arengu pidevale jälgimisele, sealhulgas CAC KZ ja AAK korrapäraste eduaruannete kaudu, ning võimalusele kutsuda nad osalema veel ühel ärakuulamisel ELi lennuohutuskomitees. |
| --- | --- |

(43)

ELi lennuohutuskomitee jõudis oma arutelude põhjal järeldusele, et erilist tähelepanu tuleks pöörata Kasahstani ohutusalase olukorra ja selle arengu pidevale jälgimisele, sealhulgas CAC KZ ja AAK korrapäraste eduaruannete kaudu, ning võimalusele kutsuda nad osalema veel ühel ärakuulamisel ELi lennuohutuskomitees.

| (44) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Kasahstani lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Kasahstani lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (45) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Kasahstanis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi nende lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(45)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Kasahstanis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi nende lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (46) | Kui asjakohasest ohutusteabest ilmnevad asjaomaste rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmise tõttu tekkinud otsesed ohutusriskid, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohased lisameetmed. |
| --- | --- |

(46)

Kui asjakohasest ohutusteabest ilmnevad asjaomaste rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmise tõttu tekkinud otsesed ohutusriskid, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohased lisameetmed.

Moldova lennuettevõtjad

Moldova lennuettevõtjad

| (47) | 2021. aasta novembris jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/2070 (9) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisast välja Moldova lennuettevõtjad, välja arvatud lennuettevõtjad Air Moldova, Aerotranscargo ja Fly One, keda ei ole kunagi kantud A ega B lisasse. |
| --- | --- |

(47)

2021. aasta novembris jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/2070 (9) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisast välja Moldova lennuettevõtjad, välja arvatud lennuettevõtjad Air Moldova, Aerotranscargo ja Fly One, keda ei ole kunagi kantud A ega B lisasse.

9

Air Moldova

Aerotranscargo

Fly One

| (48) | Moldova tsiviillennundusamet (edaspidi „CAAM“) esitas 31. märtsi 2022. aasta kirjas teavet ja ajakohastatud teavet ohutusjärelevalve kohta ajavahemikul 2021. aasta novembrist kuni 2022. aasta märtsini. Lisaks 2021. aasta septembris toimunud liidu kohapealse kontrollkäigu alusel välja töötatud parandusmeetmete kava ajakohastamisele sisaldas CAAMi esitatud teave ka Moldova riikliku lennundusalase õigusraamistiku viimaste muudatustega seotud ajakohastusi. |
| --- | --- |

(48)

Moldova tsiviillennundusamet (edaspidi „CAAM“) esitas 31. märtsi 2022. aasta kirjas teavet ja ajakohastatud teavet ohutusjärelevalve kohta ajavahemikul 2021. aasta novembrist kuni 2022. aasta märtsini. Lisaks 2021. aasta septembris toimunud liidu kohapealse kontrollkäigu alusel välja töötatud parandusmeetmete kava ajakohastamisele sisaldas CAAMi esitatud teave ka Moldova riikliku lennundusalase õigusraamistiku viimaste muudatustega seotud ajakohastusi.

| (49) | Komisjon on pärast saadud teabe ja dokumentide läbivaatamist seisukohal, et kõiki 2021. aasta septembris toimunud kohapealsest kontrollkäigust tulenevaid allesjäänud avatud tähelepanekuid on edukalt käsitletud ja need võib lugeda lahendatuks. Tehtud edusamme silmas pidades peab komisjon piisavaks, kui CAAM esitab igal aastal ajakohastatud teabe, kuni osutub vajalikuks otsustada teisiti. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon on pärast saadud teabe ja dokumentide läbivaatamist seisukohal, et kõiki 2021. aasta septembris toimunud kohapealsest kontrollkäigust tulenevaid allesjäänud avatud tähelepanekuid on edukalt käsitletud ja need võib lugeda lahendatuks. Tehtud edusamme silmas pidades peab komisjon piisavaks, kui CAAM esitab igal aastal ajakohastatud teabe, kuni osutub vajalikuks otsustada teisiti.

| (50) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Moldova lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Moldova lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (51) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Moldovas serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Moldovas serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(51)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Moldovas serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Moldovas serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (52) | Kui asjakohasest ohutusteabest ilmnevad asjaomaste rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmise tõttu tekkinud otsesed ohutusriskid, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohased lisameetmed. |
| --- | --- |

(52)

Kui asjakohasest ohutusteabest ilmnevad asjaomaste rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmise tõttu tekkinud otsesed ohutusriskid, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohased lisameetmed.

Pakistani lennuettevõtjad

Pakistani lennuettevõtjad

| (53) | 2007. aasta märtsis lisati komisjoni määrusega (EÜ) nr 235/2007 (10) määruse (EÜ) nr 474/2006 B lisasse lennuettevõtja Pakistan International Airlines, mis hiljem kustutati sealt 2007. aasta novembris komisjoni määrusega (EÜ) nr 1400/2007 (11). |
| --- | --- |

(53)

2007. aasta märtsis lisati komisjoni määrusega (EÜ) nr 235/2007 (10) määruse (EÜ) nr 474/2006 B lisasse lennuettevõtja Pakistan International Airlines, mis hiljem kustutati sealt 2007. aasta novembris komisjoni määrusega (EÜ) nr 1400/2007 (11).

10

Pakistan International Airlines

11

| (54) | Pakistani lennundusministri 24. juuni 2020. aasta avaldusest selgus, et suur hulk Pakistani tsiviillennundusameti (edaspidi „PCAA“)poolt välja antud piloodilube on saadud pettuse teel. |
| --- | --- |

(54)

Pakistani lennundusministri 24. juuni 2020. aasta avaldusest selgus, et suur hulk Pakistani tsiviillennundusameti (edaspidi „PCAA“)poolt välja antud piloodilube on saadud pettuse teel.

| (55) | Seda asjaolu ja PCAA-poolse tõhusa ohutusjärelevalve ilmset puudumist arvesse võttes peatas amet alates 1. juulist 2020 lennuettevõtjate Pakistan International Airlines ja Vision Air kolmanda riigi lennuettevõtja loa. |
| --- | --- |

(55)

Seda asjaolu ja PCAA-poolse tõhusa ohutusjärelevalve ilmset puudumist arvesse võttes peatas amet alates 1. juulist 2020 lennuettevõtjate Pakistan International Airlines ja Vision Air kolmanda riigi lennuettevõtja loa.

Pakistan International Airlines

Vision Air

| (56) | 1. juulil 2020 alustas komisjon Pakistani tsiviillennundusametiga konsultatsioone vastavalt määruse (EÜ) nr 473/2006 artikli 3 lõikele 2. Sellega seoses korraldas komisjon ameti ja liikmesriikide osalusel PCAAga mitu tehnilist koosolekut (9. juulil ja 25. septembril 2020, 15. ja 16. märtsil 2021, 15. oktoobril 2021 ja 16. märtsil 2022). |
| --- | --- |

(56)

1. juulil 2020 alustas komisjon Pakistani tsiviillennundusametiga konsultatsioone vastavalt määruse (EÜ) nr 473/2006 artikli 3 lõikele 2. Sellega seoses korraldas komisjon ameti ja liikmesriikide osalusel PCAAga mitu tehnilist koosolekut (9. juulil ja 25. septembril 2020, 15. ja 16. märtsil 2021, 15. oktoobril 2021 ja 16. märtsil 2022).

| (57) | Koosolekutel arutati eri küsimusi, eelkõige Pakistani serditud lennuettevõtjate üle teostatavat järelevalvet ja nende ohutusjuhtimissüsteemi. Eelkõige palus komisjon teavet ja tõendeid selle kontrollimiseks, et samasugune olukord ei valitse muudes valdkondades, näiteks salongipersonali sertimine, hooldusinseneri loa väljaandmine või lennuettevõtjate sertimine. |
| --- | --- |

(57)

Koosolekutel arutati eri küsimusi, eelkõige Pakistani serditud lennuettevõtjate üle teostatavat järelevalvet ja nende ohutusjuhtimissüsteemi. Eelkõige palus komisjon teavet ja tõendeid selle kontrollimiseks, et samasugune olukord ei valitse muudes valdkondades, näiteks salongipersonali sertimine, hooldusinseneri loa väljaandmine või lennuettevõtjate sertimine.

| (58) | PCAAga 16. märtsil 2022 vahetatud teabes keskenduti hiljutise ICAO üldise ohutusjärelevalve auditiprogrammi (USOAP) kontrollkäigu tulemustele. Komisjon rõhutas, et konsulteerimismenetluse järgmiste etappide kindlaksmääramisel seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, võetakse auditiaruande sisu nõuetekohaselt arvesse. Koosolekul andis PCAA ülevaate aruande peamistest aspektidest ja lubas selle pärast lõplikku vormistamist esitada komisjonile tutvumiseks. |
| --- | --- |

(58)

PCAAga 16. märtsil 2022 vahetatud teabes keskenduti hiljutise ICAO üldise ohutusjärelevalve auditiprogrammi (USOAP) kontrollkäigu tulemustele. Komisjon rõhutas, et konsulteerimismenetluse järgmiste etappide kindlaksmääramisel seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, võetakse auditiaruande sisu nõuetekohaselt arvesse. Koosolekul andis PCAA ülevaate aruande peamistest aspektidest ja lubas selle pärast lõplikku vormistamist esitada komisjonile tutvumiseks.

| (59) | Pärast aruande kättesaamist on komisjon kindlaks teinud, et see ei sisalda ühtegi viidet valdkondadele, mis vajaksid kohest parandusmeetmete võtmist. Kuigi aruandest nähtub, et enamik PCAA kohustuste täitmiseks vajalikke elemente on paigas, peaks PCAA eelkõige piloodilubade puhul suuniseid ja menetlusi muutma, täiendama või parandama. Lisaks märgib komisjon, et Pakistan peaks täiustama oma siseriiklikke õigusakte, lisades sätted täitmise tagamise poliitika ja kontrollitöötajate piiramatu juurdepääsu kohta, mis on vajalik tõhusa järelevalve tagamiseks. |
| --- | --- |

(59)

Pärast aruande kättesaamist on komisjon kindlaks teinud, et see ei sisalda ühtegi viidet valdkondadele, mis vajaksid kohest parandusmeetmete võtmist. Kuigi aruandest nähtub, et enamik PCAA kohustuste täitmiseks vajalikke elemente on paigas, peaks PCAA eelkõige piloodilubade puhul suuniseid ja menetlusi muutma, täiendama või parandama. Lisaks märgib komisjon, et Pakistan peaks täiustama oma siseriiklikke õigusakte, lisades sätted täitmise tagamise poliitika ja kontrollitöötajate piiramatu juurdepääsu kohta, mis on vajalik tõhusa järelevalve tagamiseks.

| (60) | Tuginedes olemasolevatele tõenditele ja PCAAga peetud teabevahetuse põhjal antud hinnangule, tunnustab komisjon PCAA jõupingutusi võtta väljaselgitatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks vastu parandusmeetmete kava. Komisjon märgib koos ameti ja liikmesriikidega, et pärast ICAO USOAPi raames korraldatud külastust on Pakistanis alustatud ulatuslikku arenguprotsessi, mille käigus muu hulgas muudetakse ka esmaseid lennundusalaseid õigusakte. |
| --- | --- |

(60)

Tuginedes olemasolevatele tõenditele ja PCAAga peetud teabevahetuse põhjal antud hinnangule, tunnustab komisjon PCAA jõupingutusi võtta väljaselgitatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks vastu parandusmeetmete kava. Komisjon märgib koos ameti ja liikmesriikidega, et pärast ICAO USOAPi raames korraldatud külastust on Pakistanis alustatud ulatuslikku arenguprotsessi, mille käigus muu hulgas muudetakse ka esmaseid lennundusalaseid õigusakte.

| (61) | Seda silmas pidades jätkab komisjon koostööd PCAAga, et teha kindlaks, kas määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaselt on vaja astuda täiendavaid samme, ning jälgib edasisi meetmeid, mida võetakse Pakistanis tekkinud ohutusjärelevalveolukorra parandamiseks. Sellise pideva järelevalvetegevuse käigus selgitatakse välja, millal tuleks korraldada liidu kohapealne kontrollkäik. |
| --- | --- |

(61)

Seda silmas pidades jätkab komisjon koostööd PCAAga, et teha kindlaks, kas määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaselt on vaja astuda täiendavaid samme, ning jälgib edasisi meetmeid, mida võetakse Pakistanis tekkinud ohutusjärelevalveolukorra parandamiseks. Sellise pideva järelevalvetegevuse käigus selgitatakse välja, millal tuleks korraldada liidu kohapealne kontrollkäik.

| (62) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Pakistani lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Pakistani lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (63) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Pakistanis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid , seades prioriteediks kõigi Pakistanis serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(63)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Pakistanis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid , seades prioriteediks kõigi Pakistanis serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (64) | Kui asjakohasest ohutusteabest ilmnevad asjaomaste rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmise tõttu tekkinud otsesed ohutusriskid, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohased lisameetmed. |
| --- | --- |

(64)

Kui asjakohasest ohutusteabest ilmnevad asjaomaste rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmise tõttu tekkinud otsesed ohutusriskid, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohased lisameetmed.

Venemaa lennuettevõtjad

Venemaa lennuettevõtjad

| (65) | 8. aprillil 2022 kanti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/594 (12) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse Venemaa lennuettevõtjad, kes käitasid üht või mitut rakendusmääruse (EL) 2022/594 põhjenduses 4 või 5 nimetatud õhusõidukit. |
| --- | --- |

(65)

8. aprillil 2022 kanti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/594 (12) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse Venemaa lennuettevõtjad, kes käitasid üht või mitut rakendusmääruse (EL) 2022/594 põhjenduses 4 või 5 nimetatud õhusõidukit.

12

| (66) | 28. aprillil 2022 teatas Venemaa föderaalne lennutranspordiamet (edaspidi „FATA“) komisjonile, et kõik viited rahvusvaheliste tsiviillennundusstandardite rikkumisele ning rakendusmääruses (EL) 2022/594 osutatud ohutusprobleemidele on tema arvates on põhjendamatud. Siiski ei esitanud FATA oma väite toetamiseks asjakohast teavet. |
| --- | --- |

(66)

28. aprillil 2022 teatas Venemaa föderaalne lennutranspordiamet (edaspidi „FATA“) komisjonile, et kõik viited rahvusvaheliste tsiviillennundusstandardite rikkumisele ning rakendusmääruses (EL) 2022/594 osutatud ohutusprobleemidele on tema arvates on põhjendamatud. Siiski ei esitanud FATA oma väite toetamiseks asjakohast teavet.

| (67) | Komisjon on oma pideva järelevalve käigus leidnud tõendeid selle kohta, et lennuettevõtja I Fly on kandnud rakendusmääruse (EL) 2022/594 põhjenduses 5 nimetatud õhusõidukid Venemaa õhusõidukiregistrisse ning et ta on neid õhusõidukeid käitades teadlikult rikkunud asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid. Õhusõidukid on kantud Venemaa registrisse omanike nõusolekuta, samuti ei ole jätkatud ohutusalast koostööd Iiri lennuametiga, kes on nende õhusõidukite tunnustatud registreerimisriik. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon on oma pideva järelevalve käigus leidnud tõendeid selle kohta, et lennuettevõtja I Fly on kandnud rakendusmääruse (EL) 2022/594 põhjenduses 5 nimetatud õhusõidukid Venemaa õhusõidukiregistrisse ning et ta on neid õhusõidukeid käitades teadlikult rikkunud asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid. Õhusõidukid on kantud Venemaa registrisse omanike nõusolekuta, samuti ei ole jätkatud ohutusalast koostööd Iiri lennuametiga, kes on nende õhusõidukite tunnustatud registreerimisriik.

I Fly

| (68) | Seepärast on komisjon vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2022/594 ja määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, tuleks muuta, kandes lennuettevõtja I Fly määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse. |
| --- | --- |

(68)

Seepärast on komisjon vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2022/594 ja määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, tuleks muuta, kandes lennuettevõtja I Fly määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse.

I Fly

| (69) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et FATA poolt serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Armeenias serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(69)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et FATA poolt serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Armeenias serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

Lõuna-Sudaani lennuettevõtjad

Lõuna-Sudaani lennuettevõtjad

| (70) | Lõuna-Sudaanis sertifitseeritud lennuettevõtjaid ei ole kunagi olnud kantud määruse (EÜ) nr 474/2006 A või B lisasse. |
| --- | --- |

(70)

Lõuna-Sudaanis sertifitseeritud lennuettevõtjaid ei ole kunagi olnud kantud määruse (EÜ) nr 474/2006 A või B lisasse.

| (71) | Viimase nelja aasta jooksul on Lõuna-Sudaanis aset leidnud neli surmaga lõppenud õnnetust ning mitmed muud õnnetused ja tõsised lennuintsidendid, milles sageli osalevad kahtlaste registreerimismärkidega õhusõidukid. |
| --- | --- |

(71)

Viimase nelja aasta jooksul on Lõuna-Sudaanis aset leidnud neli surmaga lõppenud õnnetust ning mitmed muud õnnetused ja tõsised lennuintsidendid, milles sageli osalevad kahtlaste registreerimismärkidega õhusõidukid.

| (72) | Komisjon alustas 26. märtsil 2021 Lõuna-Sudaani tsiviillennundusametiga (edaspidi „SSCAA“) ametlikke konsultatsioone vastavalt määruse (EÜ) nr 473/2006 artikli 3 lõikele 2. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon alustas 26. märtsil 2021 Lõuna-Sudaani tsiviillennundusametiga (edaspidi „SSCAA“) ametlikke konsultatsioone vastavalt määruse (EÜ) nr 473/2006 artikli 3 lõikele 2.

| (73) | Järgnenud kirjavahetuses teatas SSCAA, et surmaga lõppenud õnnetuses osalenud lennuettevõtja South Sudan Supreme Airlines lennuettevõtja sertifikaat (AOC) on peatatud ning et õnnetuses osalenud õhusõiduki registreerimisega seotud kahtluste tõttu vaatas SSCAA läbi kõik õhusõiduki käitajad ja kõik lennuettevõtja sertifikaadid kogu riigis. Samuti teatas SSCAA, et praegu võetakse õigusaktide, käsiraamatute ja koolituse väljatöötamise ning läbivaatamisega seotud parandusmeetmeid. 5. novembril 2021 esitati dokumendid, mis sisaldavad teavet SSCAA inspekteerimis-, järelevalve- ja auditiprogrammi kohta ning aruandeid teatavate lennuettevõtjate ja Lõuna-Sudaanis tegutsevate välisriikides registreeritud õhusõidukite läbivaatamise kohta. |
| --- | --- |

(73)

Järgnenud kirjavahetuses teatas SSCAA, et surmaga lõppenud õnnetuses osalenud lennuettevõtja South Sudan Supreme Airlines lennuettevõtja sertifikaat (AOC) on peatatud ning et õnnetuses osalenud õhusõiduki registreerimisega seotud kahtluste tõttu vaatas SSCAA läbi kõik õhusõiduki käitajad ja kõik lennuettevõtja sertifikaadid kogu riigis. Samuti teatas SSCAA, et praegu võetakse õigusaktide, käsiraamatute ja koolituse väljatöötamise ning läbivaatamisega seotud parandusmeetmeid. 5. novembril 2021 esitati dokumendid, mis sisaldavad teavet SSCAA inspekteerimis-, järelevalve- ja auditiprogrammi kohta ning aruandeid teatavate lennuettevõtjate ja Lõuna-Sudaanis tegutsevate välisriikides registreeritud õhusõidukite läbivaatamise kohta.

South Sudan Supreme Airlines

| (74) | 28. märtsil 2022 edastas SSCAA vastused komisjoni 26. märtsil 2021 saadetud küsimustikule. Küsimustikule antud vastustest nähtub, et SSCAA ei ole tõhusat järelevalvesüsteemi veel välja töötanud ega kasutusele võtnud. Lisaks märgib SSCAA, et ehkki ta ei ole välja andnud ühtegi luba ega lennuettevõtja sertifikaati ning et riigis ei ole registreeritud ühtegi õhusõidukit, on ta välja andnud lennutegevuslube välisriigis registreeritud õhusõidukitele nende käitamiseks Lõuna-Sudaanis. Puuduvad tõendid sellise järelevalvetegevuse kohta, mis annaks alust kõnealuseid lube välja anda, samuti puuduvad tõendid asjakohase pideva järelevalve kohta. |
| --- | --- |

(74)

28. märtsil 2022 edastas SSCAA vastused komisjoni 26. märtsil 2021 saadetud küsimustikule. Küsimustikule antud vastustest nähtub, et SSCAA ei ole tõhusat järelevalvesüsteemi veel välja töötanud ega kasutusele võtnud. Lisaks märgib SSCAA, et ehkki ta ei ole välja andnud ühtegi luba ega lennuettevõtja sertifikaati ning et riigis ei ole registreeritud ühtegi õhusõidukit, on ta välja andnud lennutegevuslube välisriigis registreeritud õhusõidukitele nende käitamiseks Lõuna-Sudaanis. Puuduvad tõendid sellise järelevalvetegevuse kohta, mis annaks alust kõnealuseid lube välja anda, samuti puuduvad tõendid asjakohase pideva järelevalve kohta.

| (75) | Komisjon teavitas 22. veebruaril 2022 SSCAAd oma kavatsusest võtta Lõuna-Sudaani tsiviillennundusjärelevalvega seotud olukorra läbivaatamine ELi lennuohutuskomitee järgmise koosoleku päevakorda ning kutsus SSCAAd osalema 18. mail 2022 ELi lennuohutuskomitees toimuval ärakuulamisel. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon teavitas 22. veebruaril 2022 SSCAAd oma kavatsusest võtta Lõuna-Sudaani tsiviillennundusjärelevalvega seotud olukorra läbivaatamine ELi lennuohutuskomitee järgmise koosoleku päevakorda ning kutsus SSCAAd osalema 18. mail 2022 ELi lennuohutuskomitees toimuval ärakuulamisel.

| (76) | Ärakuulamisel andis SSCAA komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele ülevaate oma organisatsioonilisest struktuurist ning esitas teavet Lõuna-Sudaani lennundussektori suuruse kohta. Selles kirjeldati SSCAA eri direktoraatide ülesandeid ja kohustusi ning anti üldteavet ameti personali kohta. Ta selgitas, et SSCAA sõltub tsiviillennunduseeskirjade kehtestamisel ja tõhusa järelevalveprotsessi väljatöötamisel endiselt suurel määral Ida-Aafrika Ühenduse tsiviillennundusohutuse ja lennundusjulgestuse järelevalve ameti (EAC-CASSOA) toetusest. Sellega seoses märkis SSCAA, et igasugune abi ja toetus tema tegevusele oleks teretulnud. |
| --- | --- |

(76)

Ärakuulamisel andis SSCAA komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele ülevaate oma organisatsioonilisest struktuurist ning esitas teavet Lõuna-Sudaani lennundussektori suuruse kohta. Selles kirjeldati SSCAA eri direktoraatide ülesandeid ja kohustusi ning anti üldteavet ameti personali kohta. Ta selgitas, et SSCAA sõltub tsiviillennunduseeskirjade kehtestamisel ja tõhusa järelevalveprotsessi väljatöötamisel endiselt suurel määral Ida-Aafrika Ühenduse tsiviillennundusohutuse ja lennundusjulgestuse järelevalve ameti (EAC-CASSOA) toetusest. Sellega seoses märkis SSCAA, et igasugune abi ja toetus tema tegevusele oleks teretulnud.

| (77) | SSCAA kinnitas, et ta ei ole välja andnud ühtki lennuettevõtja sertifikaati ega oma veel õhusõidukite registrit. SSCAA teatas siiski, et tal on kavas pärast EAC-CASSOA poolt 23. mail 2022 korraldataval koolitusel osalemist asutada õhusõidukite register ja omandada suutlikkus alustada lennuettevõtjate sertifitseerimist ICAO suunistele tugineva viieetapilise sertifitseerimisprotsessi abil. |
| --- | --- |

(77)

SSCAA kinnitas, et ta ei ole välja andnud ühtki lennuettevõtja sertifikaati ega oma veel õhusõidukite registrit. SSCAA teatas siiski, et tal on kavas pärast EAC-CASSOA poolt 23. mail 2022 korraldataval koolitusel osalemist asutada õhusõidukite register ja omandada suutlikkus alustada lennuettevõtjate sertifitseerimist ICAO suunistele tugineva viieetapilise sertifitseerimisprotsessi abil.

| (78) | SSCAA teatas komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele, et ta on välisriikide lennuettevõtjatele välja andnud 24 lennutegevusluba ning et mõned neist loa saanud lennuettevõtjatest teenindavad riigisiseseid lende. Näib, et see on ainus sertifitseerimistegevus, mida SSCAA teostab. SSCAA selgitas, et selliste lubade väljaandmise menetlus põhineb lennuettevõtja sertifikaadi valideerimisel, mis hõlmab dokumentidega tutvumist ja õhusõidukite füüsilist kontrolli. See teave esitati siiski ainult ärakuulamisel ning seega ei olnud võimalik kontrollida, kuidas valideerimisprotsess läbi viiakse. |
| --- | --- |

(78)

SSCAA teatas komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele, et ta on välisriikide lennuettevõtjatele välja andnud 24 lennutegevusluba ning et mõned neist loa saanud lennuettevõtjatest teenindavad riigisiseseid lende. Näib, et see on ainus sertifitseerimistegevus, mida SSCAA teostab. SSCAA selgitas, et selliste lubade väljaandmise menetlus põhineb lennuettevõtja sertifikaadi valideerimisel, mis hõlmab dokumentidega tutvumist ja õhusõidukite füüsilist kontrolli. See teave esitati siiski ainult ärakuulamisel ning seega ei olnud võimalik kontrollida, kuidas valideerimisprotsess läbi viiakse.

| (79) | Ärakuulamisel tõi SSCAA ka näite välisriigi lennuettevõtja suhtes võetud täitemeetmete kohta, mis hõlmas tegevusloa tühistamist pärast seda, kui SSCAA sai teada, et lennuettevõtja pädev asutus oli tema lennuettevõtja sertifikaadi tühistanud. |
| --- | --- |

(79)

Ärakuulamisel tõi SSCAA ka näite välisriigi lennuettevõtja suhtes võetud täitemeetmete kohta, mis hõlmas tegevusloa tühistamist pärast seda, kui SSCAA sai teada, et lennuettevõtja pädev asutus oli tema lennuettevõtja sertifikaadi tühistanud.

| (80) | Komisjon ja ELi lennuohutuskomitee võtsid teadmiseks, et SSCAA ei teosta lennuettevõtjate üle regulatiivset järelevalvet, kuna ta ei ole välja andnud ühtki lennuettevõtja sertifikaati, ning et kogu lennutegevust riigis teostavad lennuettevõtjad, kellele on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud välisriigi ametiasutused. Seega, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisas sätestatud ühiseid kriteeriume, ei ole SSCAA sertifitseerinud ühtegi lennuettevõtjat, kelle suhtes saaks võtta liidu tasandil meetmeid. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon ja ELi lennuohutuskomitee võtsid teadmiseks, et SSCAA ei teosta lennuettevõtjate üle regulatiivset järelevalvet, kuna ta ei ole välja andnud ühtki lennuettevõtja sertifikaati, ning et kogu lennutegevust riigis teostavad lennuettevõtjad, kellele on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud välisriigi ametiasutused. Seega, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisas sätestatud ühiseid kriteeriume, ei ole SSCAA sertifitseerinud ühtegi lennuettevõtjat, kelle suhtes saaks võtta liidu tasandil meetmeid.

| (81) | Lisaks võtsid komisjon ja ELi lennuohutuskomitee teadmiseks SSCAA väite selle kohta, et ta ei kavatse lennuettevõtja sertifikaate välja anda enne, kui ta on saavutanud sertifitseerimis- ja järelevalvesuutlikkuse, mis võimaldaks tal rakendada asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid ja tagada nende täitmine. |
| --- | --- |

(81)

Lisaks võtsid komisjon ja ELi lennuohutuskomitee teadmiseks SSCAA väite selle kohta, et ta ei kavatse lennuettevõtja sertifikaate välja anda enne, kui ta on saavutanud sertifitseerimis- ja järelevalvesuutlikkuse, mis võimaldaks tal rakendada asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid ja tagada nende täitmine.

| (82) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et Lõuna-Sudaani lennuettevõtjate puhul ei ole alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et Lõuna-Sudaani lennuettevõtjate puhul ei ole alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (83) | Komisjon jätkab oma pideva järelevalvetegevuse käigus Lõuna-Sudaani lennuohutusolukorra tähelepanelikku jälgimist. ELi lennuohutuskomitee jõudis järeldusele, et Lõuna-Sudaani puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ohutusolukorrale ja arengusuundumustele ning et SSCAA-l tuleks paluda esitada korrapäraselt aruandeid tsiviillennunduseeskirjade kehtestamisel tehtud edusammude, tõhusa ohutusjärelevalveprotsessi väljatöötamise ja lennuettevõtja sertifikaatide väljaandmisega seotud suutlikkuse kohta. Kui komisjon saab teada otsesest ohutusriskist, mis tuleneb asjakohaste rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmata jätmisest, näiteks lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmine enne, kui SSCAA-l on piisav sertifitseerimis- ja järelevalvesuutlikkus, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005 täiendavaid meetmeid, näiteks kehtestada asjaomaste lennuettevõtjate suhtes tegevuskeeld ja lisada need määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon jätkab oma pideva järelevalvetegevuse käigus Lõuna-Sudaani lennuohutusolukorra tähelepanelikku jälgimist. ELi lennuohutuskomitee jõudis järeldusele, et Lõuna-Sudaani puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ohutusolukorrale ja arengusuundumustele ning et SSCAA-l tuleks paluda esitada korrapäraselt aruandeid tsiviillennunduseeskirjade kehtestamisel tehtud edusammude, tõhusa ohutusjärelevalveprotsessi väljatöötamise ja lennuettevõtja sertifikaatide väljaandmisega seotud suutlikkuse kohta. Kui komisjon saab teada otsesest ohutusriskist, mis tuleneb asjakohaste rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmata jätmisest, näiteks lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmine enne, kui SSCAA-l on piisav sertifitseerimis- ja järelevalvesuutlikkus, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005 täiendavaid meetmeid, näiteks kehtestada asjaomaste lennuettevõtjate suhtes tegevuskeeld ja lisada need määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse.

| (84) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 474/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(84)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 474/2006 vastavalt muuta.

| (85) | Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artiklites 5 ja 6 on märgitud, et ohutusele avalduvat mõju arvestades on vaja võtta lisade ajakohastamisega seotud otsused vastu kiiresti ja vajaduse korral viivitamata. Seepärast on tundliku teabe ja reisijate kaitsmiseks vaja, et kõik otsused, millega ajakohastatakse nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või -piiranguid, avaldatakse ja need jõustuvad kohe pärast vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(85)

Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artiklites 5 ja 6 on märgitud, et ohutusele avalduvat mõju arvestades on vaja võtta lisade ajakohastamisega seotud otsused vastu kiiresti ja vajaduse korral viivitamata. Seepärast on tundliku teabe ja reisijate kaitsmiseks vaja, et kõik otsused, millega ajakohastatakse nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või -piiranguid, avaldatakse ja need jõustuvad kohe pärast vastuvõtmist.

| (86) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 15 kohaselt asutatud ELi lennuohutuskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(86)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 15 kohaselt asutatud ELi lennuohutuskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 474/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | A lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga; |
| --- | --- |

1)

A lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga;

| 2) | B lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2)

B lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. juuni 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Adina VĂLEAN

---

(1)  
  ELT L 344, 27.12.2005, lk 15.

1

(2)  Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 84, 23.3.2006, lk 14).

2

(3)  Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 473/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 84, 23.3.2006, lk 8).

3

(4)  Komisjoni 29. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 452/2014, millega kehtestatakse kolmandate riikide käitajate lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt (ELT L 133, 6.5.2014, lk 12).

4

(5)  Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 2. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/736, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid (ELT L 172, 3.6.2020, lk 7).

6

(7)  Komisjoni 10. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2322, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 328, 12.12.2015, lk 67).

7

(8)  Komisjoni 8. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2214, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu (ELT L 334, 9.12.2016, lk 6).

8

(9)  Komisjoni 25. novembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2070, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid (ELT L 421, 26.11.2021, lk 31).

9

(10)  Komisjoni 5. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 235/2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 66, 6.3.2007, lk 3).

10

(11)  Komisjoni 28. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1400/2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjate kohta, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 311, 29.11.2007, lk 12).

11

(12)  Komisjoni 8. aprilli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/594, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid (ELT L 114, 12.4.2022, lk 49).

12

---

I LISA

„A LISA

NIMEKIRI LENNUETTEVÕTJATEST, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE LIIDU PIIRES TEGEVUSKEELDU, ERANDITEGA
   (1)

| Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) | Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) või lennutegevusloa number | ICAO kolmetäheline kood | Lennuettevõtja päritoluriik |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Suriname |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Iraan |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Iraak |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10-12/05 | MEV | Nigeeria |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabwe |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Afganistani ametiasutused, sealhulgas: | | | Afganistan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistan |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afganistan |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Angola ametiasutused, välja arvatud TAAG Angola Airlines ja Heli Malongo, sealhulgas: | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | Teadmata | Angola |
| AIR JET | AO-006/11–08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Teadmata | Angola |
| HELIANG | AO 007/11–08/18 YYY | Teadmata | Angola |
| SJL | AO-014/13-08/18YYY | Teadmata | Angola |
| SONAIR | AO-002/11–08/17 SOR | SOR | Angola |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Armeenia ametiasutused, sealhulgas: | | | Armeenia |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armeenia |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armeenia |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armeenia |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Armeenia |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armeenia |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armeenia |
| SKYBALL | AM AOC 073 | Ei kohaldata | Armeenia |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Brazzaville’i Kongo ametiasutused, sealhulgas: | | | Kongo-Brazzaville |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Kongo-Brazzaville |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Kongo-Brazzaville |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Kongo-Brazzaville |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Kongo-Brazzaville |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Teadmata | Kongo-Brazzaville |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused, sealhulgas: | | | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| COMPAGNIE AFRICAINE D'AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Djibouti ametiasutused, sealhulgas: | | | Djibouti |
| DAALLO AIRLINES | Teadmata | DAO | Djibouti |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused, sealhulgas: | | | Ekvatoriaal-Guinea |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ekvatoriaal-Guinea |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Teadmata | Ekvatoriaal-Guinea |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Eritrea ametiasutused, sealhulgas: | | | Eritrea |
| ERITREAN AIRLINES | AOC nr 004 | ERT | Eritrea |
| NASAIR ERITREA | AOC nr 005 | NAS | Eritrea |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kõrgõzstani ametiasutused, sealhulgas: | | | Kõrgõzstan |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kõrgõzstan |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | Teadmata | Kõrgõzstan |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kõrgõzstan |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kõrgõzstan |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kõrgõzstan |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kõrgõzstan |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kõrgõzstan |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kõrgõzstan |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kõrgõzstan |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kõrgõzstan |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused | | | Libeeria |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Liibüa ametiasutused, sealhulgas: | | | Liibüa |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Liibüa |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Liibüa |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Teadmata | Liibüa |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Liibüa |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Liibüa |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Liibüa |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Liibüa |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Liibüa |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Liibüa |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Liibüa |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Nepali ametiasutused, sealhulgas: | | | Nepal |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Teadmata | Nepal |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Teadmata | Nepal |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepal |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Teadmata | Nepal |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Teadmata | Nepal |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Teadmata | Nepal |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepal |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Teadmata | Nepal |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Teadmata | Nepal |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Teadmata | Nepal |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Teadmata | Nepal |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Teadmata | Nepal |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepal |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Teadmata | Nepal |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepal |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Teadmata | Nepal |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepal |
| SITA AIR | 033/2000 | Teadmata | Nepal |
| TARA AIR | 053/2009 | Teadmata | Nepal |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepal |
| Järgmised lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Venemaa ametiasutused: | | | Venemaa |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Venemaa |
| AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD | 458 | TUP | Venemaa |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Venemaa |
| JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA" | 464 | SYL | Venemaa |
| JOINT STOCK COMPANY "RUSJET" | 498 | RSJ | Venemaa |
| JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO" | 567 | UVT | Venemaa |
| JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES | 31 | SBI | Venemaa |
| JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES | 466 | AUL | Venemaa |
| JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES | 480 | IAE | Venemaa |
| JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES" | 18 | SVR | Venemaa |
| JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY | 230 | DRU | Venemaa |
| JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES | 452 | TYA | Venemaa |
| JS AVIATION COMPANY "RUSLINE" | 225 | RLU | Venemaa |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Venemaa |
| LLC "NORD WIND" | 516 | NWS | Venemaa |
| LLC “AIRCOMPANY IKAR” | 36 | KAR | Venemaa |
| LTD. I FLY | 533 | RSY | Venemaa |
| POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Venemaa |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES" | 1 | AFL | Venemaa |
| ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SDM | Venemaa |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Venemaa |
| UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Venemaa |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused, sealhulgas: | | | São Tomé ja Príncipe |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | São Tomé ja Príncipe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | São Tomé ja Príncipe |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused | | | Sierra Leone |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sudaani ametiasutused, sealhulgas: | | | Sudaan |
| ALFA AIRLINES SD | 54 | AAJ | Sudaan |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudaan |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudaan |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudaan |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudaan |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudaan |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudaan |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudaan |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudaan |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudaan |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudaan |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudaan |

Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev)

Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) või lennutegevusloa number

ICAO kolmetäheline kood

Lennuettevõtja päritoluriik

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Suriname

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Iraan

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Iraak

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10-12/05

MEV

Nigeeria

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabwe

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Afganistani ametiasutused, sealhulgas:

Afganistan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistan

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afganistan

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Angola ametiasutused, välja arvatud TAAG Angola Airlines ja Heli Malongo, sealhulgas:

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

Teadmata

Angola

AIR JET

AO-006/11–08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Teadmata

Angola

HELIANG

AO 007/11–08/18 YYY

Teadmata

Angola

SJL

AO-014/13-08/18YYY

Teadmata

Angola

SONAIR

AO-002/11–08/17 SOR

SOR

Angola

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Armeenia ametiasutused, sealhulgas:

Armeenia

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armeenia

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armeenia

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armeenia

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Armeenia

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armeenia

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armeenia

SKYBALL

AM AOC 073

Ei kohaldata

Armeenia

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Brazzaville’i Kongo ametiasutused, sealhulgas:

Kongo-Brazzaville

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Kongo-Brazzaville

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Kongo-Brazzaville

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Kongo-Brazzaville

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Kongo-Brazzaville

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Teadmata

Kongo-Brazzaville

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused, sealhulgas:

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

COMPAGNIE AFRICAINE D'AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Djibouti ametiasutused, sealhulgas:

Djibouti

DAALLO AIRLINES

Teadmata

DAO

Djibouti

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused, sealhulgas:

Ekvatoriaal-Guinea

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ekvatoriaal-Guinea

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Teadmata

Ekvatoriaal-Guinea

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Eritrea ametiasutused, sealhulgas:

Eritrea

ERITREAN AIRLINES

AOC nr 004

ERT

Eritrea

NASAIR ERITREA

AOC nr 005

NAS

Eritrea

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kõrgõzstani ametiasutused, sealhulgas:

Kõrgõzstan

AEROSTAN

08

BSC

Kõrgõzstan

AIR COMPANY AIR KG

50

Teadmata

Kõrgõzstan

AIR MANAS

17

MBB

Kõrgõzstan

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kõrgõzstan

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kõrgõzstan

HELI SKY

47

HAC

Kõrgõzstan

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kõrgõzstan

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kõrgõzstan

TEZ JET

46

TEZ

Kõrgõzstan

VALOR AIR

07

VAC

Kõrgõzstan

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused

Libeeria

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Liibüa ametiasutused, sealhulgas:

Liibüa

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Liibüa

AIR LIBYA

004/01

TLR

Liibüa

AL MAHA AVIATION

030/18

Teadmata

Liibüa

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Liibüa

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Liibüa

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Liibüa

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Liibüa

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Liibüa

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Liibüa

PETRO AIR

025/08

PEO

Liibüa

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Nepali ametiasutused, sealhulgas:

Nepal

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Teadmata

Nepal

ALTITUDE AIR

085/2016

Teadmata

Nepal

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepal

FISHTAIL AIR

017/2001

Teadmata

Nepal

SUMMIT AIR

064/2010

Teadmata

Nepal

HELI EVEREST

086/2016

Teadmata

Nepal

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepal

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Teadmata

Nepal

MAKALU AIR

057A/2009

Teadmata

Nepal

MANANG AIR PVT

082/2014

Teadmata

Nepal

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Teadmata

Nepal

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Teadmata

Nepal

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepal

SAURYA AIRLINES

083/2014

Teadmata

Nepal

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepal

SIMRIK AIR

034/2000

Teadmata

Nepal

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepal

SITA AIR

033/2000

Teadmata

Nepal

TARA AIR

053/2009

Teadmata

Nepal

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepal

Järgmised lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Venemaa ametiasutused:

Venemaa

AURORA AIRLINES

486

SHU

Venemaa

AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD

458

TUP

Venemaa

IZHAVIA

479

IZA

Venemaa

JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA"

464

SYL

Venemaa

JOINT STOCK COMPANY "RUSJET"

498

RSJ

Venemaa

JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO"

567

UVT

Venemaa

JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES

31

SBI

Venemaa

JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES

466

AUL

Venemaa

JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES

480

IAE

Venemaa

JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES"

18

SVR

Venemaa

JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY

230

DRU

Venemaa

JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES

452

TYA

Venemaa

JS AVIATION COMPANY "RUSLINE"

225

RLU

Venemaa

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Venemaa

LLC "NORD WIND"

516

NWS

Venemaa

LLC “AIRCOMPANY IKAR”

36

KAR

Venemaa

LTD. I FLY

533

RSY

Venemaa

POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Venemaa

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES"

1

AFL

Venemaa

ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY

2

SDM

Venemaa

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Venemaa

UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Venemaa

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused, sealhulgas:

São Tomé ja Príncipe

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

São Tomé ja Príncipe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

São Tomé ja Príncipe

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused

Sierra Leone

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sudaani ametiasutused, sealhulgas:

Sudaan

ALFA AIRLINES SD

54

AAJ

Sudaan

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudaan

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudaan

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudaan

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudaan

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudaan

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudaan

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudaan

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudaan

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudaan

SUN AIR

51

SNR

Sudaan

TARCO AIR

56

TRQ

Sudaan

---

(1)  A lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes ei kohaldata tegevuskeeldu, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid.

1

wet-lease

---

II LISA

„B LISA

NIMEKIRI LENNUETTEVÕTJATEST, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE LIIDU PIIRES TEGEVUSPIIRANGUID
   (1)

| Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) | Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number | ICAO kolmetäheline kood | Käitaja päritoluriik | Õhusõiduki liik, mille suhtes kohaldatakse piirangut | Piiranguga õhusõiduki registritunnus(ed) ja, kui see/need on kättesaadav(ad), seerianumber/seerianumbrid | Õhusõiduki registreerinud riik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Iraan | Kõik Fokker F100 ja Boeing B747 tüüpi õhusõidukid. | Fokker F100 tüüpi õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis; Boeing B747 tüüpi õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis. | Iraan |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Põhja-Korea | Kõik õhusõidukid, v.a kaks TU-204 tüüpi õhusõidukit. | Kõik õhusõidukid, v.a P-632, P-633. | Põhja-Korea |

Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev)

Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number

ICAO kolmetäheline kood

Käitaja päritoluriik

Õhusõiduki liik, mille suhtes kohaldatakse piirangut

Piiranguga õhusõiduki registritunnus(ed) ja, kui see/need on kättesaadav(ad), seerianumber/seerianumbrid

Õhusõiduki registreerinud riik

IRAN AIR

FS100

IRA

Iraan

Kõik Fokker F100 ja Boeing B747 tüüpi õhusõidukid.

Fokker F100 tüüpi õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis; Boeing B747 tüüpi õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis.

Iraan

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Põhja-Korea

Kõik õhusõidukid, v.a kaks TU-204 tüüpi õhusõidukit.

Kõik õhusõidukid, v.a P-632, P-633.

Põhja-Korea

---

(1)  B lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes ei kohaldata tegevuskeeldu, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid.

1

wet-lease

---

OTSUSED

| 2.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/62

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/863,

24. mai 2022,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga moodustatud ELi-CTC ühiskomitees seoses kõnealuse konventsiooni muudatustega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis nõukogu otsusega 87/415/EMÜ (1) ühistransiidiprotseduuri konventsiooni (edaspidi „konventsioon“), (2) mis jõustus 1. jaanuaril 1988. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis nõukogu otsusega 87/415/EMÜ (1) ühistransiidiprotseduuri konventsiooni (edaspidi „konventsioon“), (2) mis jõustus 1. jaanuaril 1988.

| (2) | Konventsiooni artikli 15 lõike 3 punkti a kohaselt võib konventsiooni artikli 14 lõike 1 kohaselt moodustatud ühiskomitee (edaspidi „ELi-CTC ühiskomitee“) oma otsusega võtta vastu konventsiooni liidete muudatusi. |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooni artikli 15 lõike 3 punkti a kohaselt võib konventsiooni artikli 14 lõike 1 kohaselt moodustatud ühiskomitee (edaspidi „ELi-CTC ühiskomitee“) oma otsusega võtta vastu konventsiooni liidete muudatusi.

| (3) | ELi-CTC ühiskomiteel tuleb 2022. aasta alguses vastu võtta otsus konventsiooni I, IIIa ja IV liite muutmise kohta. |
| --- | --- |

(3)

ELi-CTC ühiskomiteel tuleb 2022. aasta alguses vastu võtta otsus konventsiooni I, IIIa ja IV liite muutmise kohta.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ELi-CTC ühiskomitees võetav seisukoht, kuna kõnealune otsus on liidule siduv. Kuna ELi-CTC ühiskomitee tuleb tavaliselt kokku vaid üks kord aastas, on asjakohane lubada liidu seisukoha väljendamist kas mõnel eelseisval kohtumisel või kirjaliku menetluse teel. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ELi-CTC ühiskomitees võetav seisukoht, kuna kõnealune otsus on liidule siduv. Kuna ELi-CTC ühiskomitee tuleb tavaliselt kokku vaid üks kord aastas, on asjakohane lubada liidu seisukoha väljendamist kas mõnel eelseisval kohtumisel või kirjaliku menetluse teel.

| (5) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (3) B lisa ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (4) B lisa muudeti vastavalt komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2021/234 (5) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/235 (6). Nendes lisades nähakse ette transiidideklaratsiooni ühised andmenõuded, vormingud ja koodid, et paremini ühtlustada ühiseid andmenõudeid, mida kasutatakse teabe säilitamiseks ja vahetamiseks tolliasutuste vahel ning tolliasutuste ja ettevõtjate vahel. Nimetatud muudatusi oli vaja, et tagada eri liiki deklaratsioonide ja teadete puhul kasutatavate elektrooniliste tollisüsteemide koostalitlusvõime. Seepärast tuleks vastavalt muuta konventsiooni IIIa liidet, mille sõnastus peegeldab delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 B lisa ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 B lisa. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (3) B lisa ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (4) B lisa muudeti vastavalt komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2021/234 (5) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/235 (6). Nendes lisades nähakse ette transiidideklaratsiooni ühised andmenõuded, vormingud ja koodid, et paremini ühtlustada ühiseid andmenõudeid, mida kasutatakse teabe säilitamiseks ja vahetamiseks tolliasutuste vahel ning tolliasutuste ja ettevõtjate vahel. Nimetatud muudatusi oli vaja, et tagada eri liiki deklaratsioonide ja teadete puhul kasutatavate elektrooniliste tollisüsteemide koostalitlusvõime. Seepärast tuleks vastavalt muuta konventsiooni IIIa liidet, mille sõnastus peegeldab delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 B lisa ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 B lisa.

| (6) | Konventsiooni IIIa liite muutmise tõttu on vaja lõiked ja jaod ümber nummerdada. Seepärast tuleks konventsiooni I liites esinevad viited IIIa liitele viia kooskõlla uue numeratsiooniga. |
| --- | --- |

(6)

Konventsiooni IIIa liite muutmise tõttu on vaja lõiked ja jaod ümber nummerdada. Seepärast tuleks konventsiooni I liites esinevad viited IIIa liitele viia kooskõlla uue numeratsiooniga.

| (7) | Konventsiooni IV liite sätted reguleerivad vastastikust abi nõuete sissenõudmisel. Need sätted on olulised, kuna kaitsevad ühistransiidiprotseduuri riikide, liidu ja liikmesriikide finantshuve. Need sätted tuleks läbi vaadata, et viia need kooskõlla vastavate liidu õigusnormidega, |
| --- | --- |

(7)

Konventsiooni IV liite sätted reguleerivad vastastikust abi nõuete sissenõudmisel. Need sätted on olulised, kuna kaitsevad ühistransiidiprotseduuri riikide, liidu ja liikmesriikide finantshuve. Need sätted tuleks läbi vaadata, et viia need kooskõlla vastavate liidu õigusnormidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ELi-CTC ühiskomitee eelseisval kohtumisel või ELi-CTC ühiskomitees kirjaliku menetluse teel, põhineb käesolevale otsusele lisatud ELi-CTC ühiskomitee otsuse eelnõul (7).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 24. mai 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  Nõukogu 15. juuni 1987. aasta otsus 87/415/EMÜ Euroopa Ühenduse, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise ühist transiidiprotseduuri käsitleva konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2).

1

(2)  
  EÜT L 226, 13.8.1987, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

4

(5)  Komisjoni 7. detsembri 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/234, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 ühiste andmenõuete osas ja delegeeritud määrust (EL) 2016/341 teatavatel vormidel kasutatavate koodide osas (ELT L 63, 23.2.2021, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 8. veebruari 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/235, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447 ühiste andmenõuete vormingute ja koodide, teatavate järelevalve-eeskirjade ning kauba tolliprotseduurile suunamiseks pädeva tolliasutuse osas (ELT L 63, 23.2.2021, lk 386).

6

(7)  Vt dokument ST 7680/22 ADD 1 aadressil http://register.consilium.europa.eu.

7

---

| 2.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/64

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/864,

24. mai 2022,

millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Lietuvos bankase välisaudiitorite osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 4 Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 29. märtsi 2022. aasta soovitust Euroopa Liidu Nõukogule Lietuvos bankase välisaudiitorite kohta (EKP/2022/15 (1))

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Lietuvos bankase praeguse välisaudiitori Ernst & Young Baltic UAB volitused lõppesid pärast majandusaasta 2021 auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitor alates majandusaastast 2022. |
| --- | --- |

(2)

Lietuvos bankase praeguse välisaudiitori Ernst & Young Baltic UAB volitused lõppesid pärast majandusaasta 2021 auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitor alates majandusaastast 2022.

| (3) | Lietuvos bankas on valinud majandusaastateks 2022–2024 oma välisaudiitoriks UAB ROSK Consultingu. |
| --- | --- |

(3)

Lietuvos bankas on valinud majandusaastateks 2022–2024 oma välisaudiitoriks UAB ROSK Consultingu.

| (4) | EKP nõukogu soovitas Lietuvos bankase välisaudiitoriks majandusaastateks 2022–2024 määrata UAB ROSK Consultingu. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu soovitas Lietuvos bankase välisaudiitoriks majandusaastateks 2022–2024 määrata UAB ROSK Consultingu.

| (5) | EKP nõukogu soovitusest tulenevalt tuleks nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

EKP nõukogu soovitusest tulenevalt tuleks nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 19 asendatakse järgmisega:

„19.   UAB ROSK Consulting kinnitatakse Lietuvos bankase välisaudiitoriks majandusaastateks 2022–2024.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa Keskpangale.

Brüssel, 24. mai 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  
  ELT C 153, 7.4.2022, lk 7.

1

(2)  Nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta otsus 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta (EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69).

2

---

| 2.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/66

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/865,

24. mai 2022,

millega antakse Tšehhi Vabariigile luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punkti 7 kohaselt lubatakse Tšehhi Vabariigil vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi valuutas tema ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt ei ületa 35 000 eurot. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punkti 7 kohaselt lubatakse Tšehhi Vabariigil vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi valuutas tema ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt ei ületa 35 000 eurot.

| (2) | Komisjonis 23. novembril 2021 registreeritud kirjaga taotles Tšehhi luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punktist 7 ning vabastatakse käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi valuutas tema ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt ei ületa 85 000 eurot (edaspidi „erimeede“). Erimeedet kohaldataks kuni 31. detsembrini 2024, mis on kuupäev, mil liikmesriigid peavad üle võtma nõukogu direktiivi (EL) 2020/285 (2). Kõnealuse direktiiviga lubatakse liikmesriikidel alates 1. jaanuarist 2025 vabastada käibemaksust selliste maksukohustuslaste kaubatarned ja osutatud teenused, kelle aastakäive asjaomases liikmesriigis ei ületa 85 000 eurot või sellega võrdväärset summat riigi valuutas. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonis 23. novembril 2021 registreeritud kirjaga taotles Tšehhi luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punktist 7 ning vabastatakse käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi valuutas tema ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt ei ületa 85 000 eurot (edaspidi „erimeede“). Erimeedet kohaldataks kuni 31. detsembrini 2024, mis on kuupäev, mil liikmesriigid peavad üle võtma nõukogu direktiivi (EL) 2020/285 (2). Kõnealuse direktiiviga lubatakse liikmesriikidel alates 1. jaanuarist 2025 vabastada käibemaksust selliste maksukohustuslaste kaubatarned ja osutatud teenused, kelle aastakäive asjaomases liikmesriigis ei ületa 85 000 eurot või sellega võrdväärset summat riigi valuutas.

| (3) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt edastas komisjon 16. detsembri 2021. aasta kirjaga Tšehhi taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 20. detsembri 2021. aasta kirjas Tšehhile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt edastas komisjon 16. detsembri 2021. aasta kirjaga Tšehhi taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 20. detsembri 2021. aasta kirjas Tšehhile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (4) | Erimeede on kooskõlas direktiiviga (EL) 2020/285 ja selle eesmärk on vähendada väikeettevõtjate jaoks nõuete täitmisega seotud koormust ja vältida konkurentsimoonutusi siseturul. |
| --- | --- |

(4)

Erimeede on kooskõlas direktiiviga (EL) 2020/285 ja selle eesmärk on vähendada väikeettevõtjate jaoks nõuete täitmisega seotud koormust ja vältida konkurentsimoonutusi siseturul.

| (5) | Erimeede jääb maksukohustuslastele vabatahtlikuks, kuna nad võivad ikka valida tavapäraste käibemaksureeglite kohaldamise kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 290. |
| --- | --- |

(5)

Erimeede jääb maksukohustuslastele vabatahtlikuks, kuna nad võivad ikka valida tavapäraste käibemaksureeglite kohaldamise kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 290.

| (6) | Tšehhi esitatud teabe kohaselt mõjutab erimeede Tšehhi poolt lõpptarbimisetapil kogutava maksutulu summat üksnes tühises ulatuses. |
| --- | --- |

(6)

Tšehhi esitatud teabe kohaselt mõjutab erimeede Tšehhi poolt lõpptarbimisetapil kogutava maksutulu summat üksnes tühises ulatuses.

| (7) | Pärast nõukogu määruse (EL, Euratom) 2021/769 (3) jõustumist ei arvuta Tšehhi käibemaksupõhiste omavahendite aruande alusel alates 2022. eelarveaastast hüvitist. |
| --- | --- |

(7)

Pärast nõukogu määruse (EL, Euratom) 2021/769 (3) jõustumist ei arvuta Tšehhi käibemaksupõhiste omavahendite aruande alusel alates 2022. eelarveaastast hüvitist.

| (8) | Kuna Tšehhi eeldab, et erimeede toob kaasa käibemaksukohustuste vähenemise ning seega halduskoormuse ja nõuete täitmise kulude vähenemise nii väikeettevõtjate kui ka maksuhaldurite jaoks ning et see ei mõjuta oluliselt käibemaksu kogutulu, tuleks Tšehhile anda luba erimeetme kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Kuna Tšehhi eeldab, et erimeede toob kaasa käibemaksukohustuste vähenemise ning seega halduskoormuse ja nõuete täitmise kulude vähenemise nii väikeettevõtjate kui ka maksuhaldurite jaoks ning et see ei mõjuta oluliselt käibemaksu kogutulu, tuleks Tšehhile anda luba erimeetme kehtestamiseks.

| (9) | Erimeetme kohaldamine peaks olema ajaliselt piiratud. Ajaline piirang peaks olema piisav, et võimaldada komisjonil hinnata künnise tõhusust ja asjakohasust. Lisaks peavad liikmesriigid direktiivi (EL) 2020/285 artikli 3 lõike 1 kohaselt võtma vastu ja avaldama 31. detsembriks 2024 kõnealuse direktiivi, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja kehtestatakse väikeettevõtjatele lihtsamad käibemaksureeglid, artikli 1 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning kohaldama neid alates 1. jaanuarist 2025. Seepärast on asjakohane anda Tšehhile luba kohaldada erimeedet kuni 31. detsembrini 2024, |
| --- | --- |

(9)

Erimeetme kohaldamine peaks olema ajaliselt piiratud. Ajaline piirang peaks olema piisav, et võimaldada komisjonil hinnata künnise tõhusust ja asjakohasust. Lisaks peavad liikmesriigid direktiivi (EL) 2020/285 artikli 3 lõike 1 kohaselt võtma vastu ja avaldama 31. detsembriks 2024 kõnealuse direktiivi, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja kehtestatakse väikeettevõtjatele lihtsamad käibemaksureeglid, artikli 1 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning kohaldama neid alates 1. jaanuarist 2025. Seepärast on asjakohane anda Tšehhile luba kohaldada erimeedet kuni 31. detsembrini 2024,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punktist 7 võib Tšehhi Vabariik vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi valuutas tema ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt ei ületa 85 000 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2024.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.

Brüssel, 24. mai 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 18. veebruari 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/285, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) väikeettevõtete erikorra osas ning määrust (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ja teabevahetuse osas, mille eesmärk on teostada järelevalvet väikeettevõtete erikorra nõuetekohase kohaldamise üle (ELT L 62, 2.3.2020, lk 13).

2

(3)  Nõukogu 30. aprilli 2021. aasta määrus (EL, Euratom) 2021/769, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra kohta (ELT L 165, 11.5.2021, lk 9).

3

---

| 2.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/68

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/866,

25. mai 2022,

milles käsitletakse lahendamata vastuväiteid biotsiidile Primer PIP loa andmise tingimuste kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 3318 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 11. märtsil 2016 esitas ettevõtja Lanxess Deutschland GmbH (edaspidi „taotleja“) Prantsusmaale taotluse biotsiidi Primer PIP (edaspidi „biotsiid“) paralleelseks vastastikuseks tunnustamiseks kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 34. Asjaomane biotsiid on tooteliiki 8 kuuluv puidukonservant, mida kasutatakse ennetavaks töötlemiseks puidu värvust muutvate seente, puitu hävitavate kandseente ja puidumardikate (vastsete) vastu. Toode kantakse puidule käsitsi sissekastmise, automatiseeritud sissekastmise või automatiseeritud pihustamise teel; toode sisaldab toimeainetena propikonasooli, IPBCd ja permetriini. Saksamaa on referentliikmesriik, kes vastutab taotluse hindamise eest, nagu on osutatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 34 lõikes 1. |
| --- | --- |

(1)

11. märtsil 2016 esitas ettevõtja Lanxess Deutschland GmbH (edaspidi „taotleja“) Prantsusmaale taotluse biotsiidi Primer PIP (edaspidi „biotsiid“) paralleelseks vastastikuseks tunnustamiseks kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 34. Asjaomane biotsiid on tooteliiki 8 kuuluv puidukonservant, mida kasutatakse ennetavaks töötlemiseks puidu värvust muutvate seente, puitu hävitavate kandseente ja puidumardikate (vastsete) vastu. Toode kantakse puidule käsitsi sissekastmise, automatiseeritud sissekastmise või automatiseeritud pihustamise teel; toode sisaldab toimeainetena propikonasooli, IPBCd ja permetriini. Saksamaa on referentliikmesriik, kes vastutab taotluse hindamise eest, nagu on osutatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 34 lõikes 1.

| (2) | Prantsusmaa edastas 9. märtsil 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 35 lõikega 2 koordineerimisrühmale vastuväited, märkides, et Saksamaa kehtestatud loatingimuste puhul ei ole tagatud, et biotsiid vastab kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud nõudele. Prantsusmaa leiab, et biotsiidi ohutu käitlemise tagamiseks tuleb käsitsi sissekastmise ja automatiseeritud pihustamise korral kanda isikukaitsevahendeid, milleks on kemikaalikindlad kaitsekindad, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes) ja vähemalt 6. tüübi kaitseülikond, nagu on sätestatud Euroopa standardis EN 13034; automatiseeritud sissekastmise korral tuleb kanda isikukaitsevahendeid, milleks on kemikaalikindlad kaitsekindad, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes); ning värskelt töödeldud puidu käsitsi järeltöötlemise korral tuleb kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele. Prantsusmaa seisukoht on, et tehniliste ja korralduslike meetmete kohaldamine vastavalt nõukogu direktiivile 98/24/EÜ (2) isikukaitsevahendite kasutamise võimaliku asendamisega ei taga piisavat kaitset, kui selliseid meetmeid ei ole biotsiidi hindamise raames täpsustatud ega hinnatud. |
| --- | --- |

(2)

Prantsusmaa edastas 9. märtsil 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 35 lõikega 2 koordineerimisrühmale vastuväited, märkides, et Saksamaa kehtestatud loatingimuste puhul ei ole tagatud, et biotsiid vastab kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud nõudele. Prantsusmaa leiab, et biotsiidi ohutu käitlemise tagamiseks tuleb käsitsi sissekastmise ja automatiseeritud pihustamise korral kanda isikukaitsevahendeid, milleks on kemikaalikindlad kaitsekindad, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes) ja vähemalt 6. tüübi kaitseülikond, nagu on sätestatud Euroopa standardis EN 13034; automatiseeritud sissekastmise korral tuleb kanda isikukaitsevahendeid, milleks on kemikaalikindlad kaitsekindad, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes); ning värskelt töödeldud puidu käsitsi järeltöötlemise korral tuleb kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele. Prantsusmaa seisukoht on, et tehniliste ja korralduslike meetmete kohaldamine vastavalt nõukogu direktiivile 98/24/EÜ (2) isikukaitsevahendite kasutamise võimaliku asendamisega ei taga piisavat kaitset, kui selliseid meetmeid ei ole biotsiidi hindamise raames täpsustatud ega hinnatud.

| (3) | Saksamaa on seisukohal, et direktiivis 98/24/EÜ on kehtestatud töötajate kaitseks võetavate erinevate riskivähendusmeetmete eelistamise järjekord ning tehniliste ja korralduslike meetmete kohaldamine biotsiidi kasutamise puhul on prioriseeritud isikukaitsevahendite kandmise suhtes. Saksamaa sõnul peab tööandja asjaomase direktiivi kohaselt otsustama, milliseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid tuleb kohaldada, ning kuna selliseid meetmeid on palju, ei ole biotsiidile loa andmise käigus võimalik neid kirjeldada ja hinnata. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa on seisukohal, et direktiivis 98/24/EÜ on kehtestatud töötajate kaitseks võetavate erinevate riskivähendusmeetmete eelistamise järjekord ning tehniliste ja korralduslike meetmete kohaldamine biotsiidi kasutamise puhul on prioriseeritud isikukaitsevahendite kandmise suhtes. Saksamaa sõnul peab tööandja asjaomase direktiivi kohaselt otsustama, milliseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid tuleb kohaldada, ning kuna selliseid meetmeid on palju, ei ole biotsiidile loa andmise käigus võimalik neid kirjeldada ja hinnata.

| (4) | Kuna koordineerimisrühm kokkuleppele ei jõudnud, edastas Saksamaa lahendamata vastuväite 28. oktoobril 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikega 1 komisjonile. Saksamaa esitas komisjonile üksikasjaliku ülevaate küsimusest, mille osas liikmesriigid ei suutnud kokkulepet saavutada, ning lahkarvamuste põhjused. Kõnealune ülevaade edastati asjaomastele liikmesriikidele ja taotlejale. |
| --- | --- |

(4)

Kuna koordineerimisrühm kokkuleppele ei jõudnud, edastas Saksamaa lahendamata vastuväite 28. oktoobril 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikega 1 komisjonile. Saksamaa esitas komisjonile üksikasjaliku ülevaate küsimusest, mille osas liikmesriigid ei suutnud kokkulepet saavutada, ning lahkarvamuste põhjused. Kõnealune ülevaade edastati asjaomastele liikmesriikidele ja taotlejale.

| (5) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 2 lõike 3 punktides b ja c on sätestatud, et kõnealune määrus ei piira nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ (3) ja direktiivi 98/24/EÜ kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 2 lõike 3 punktides b ja c on sätestatud, et kõnealune määrus ei piira nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ (3) ja direktiivi 98/24/EÜ kohaldamist.

| (6) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii on loa andmise tingimusena märgitud, et biotsiid ei avalda otseselt ega oma jääkide kaudu vastuvõetamatut mõju inimeste tervisele. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii on loa andmise tingimusena märgitud, et biotsiid ei avalda otseselt ega oma jääkide kaudu vastuvõetamatut mõju inimeste tervisele.

| (7) | Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktis 9 on sätestatud, et kõnealuse lisaga kehtestatud ühispõhimõtete kohaldamisel kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punktis b osutatud biotsiidide toimikute hindamiseks, ning arvestades sama määruse artiklis 19 sätestatud muid tingimusi, on biotsiidile loa andmise või mitteandmise otsuse tegemise voli pädeval asutusel või komisjonil. Selline luba võib sisaldada biotsiidi kasutuspiiranguid või muid tingimusi. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktis 9 on sätestatud, et kõnealuse lisaga kehtestatud ühispõhimõtete kohaldamisel kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punktis b osutatud biotsiidide toimikute hindamiseks, ning arvestades sama määruse artiklis 19 sätestatud muid tingimusi, on biotsiidile loa andmise või mitteandmise otsuse tegemise voli pädeval asutusel või komisjonil. Selline luba võib sisaldada biotsiidi kasutuspiiranguid või muid tingimusi.

| (8) | Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punkti 18 alapunktis d on sätestatud, et biotsiidi riskihindamisega määratakse vajalikud meetmed inimeste, loomade ja keskkonna kaitseks nii biotsiidi kavandatud tavakasutuse jooksul kui ka tõepärase halvima stsenaariumi korral. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punkti 18 alapunktis d on sätestatud, et biotsiidi riskihindamisega määratakse vajalikud meetmed inimeste, loomade ja keskkonna kaitseks nii biotsiidi kavandatud tavakasutuse jooksul kui ka tõepärase halvima stsenaariumi korral.

| (9) | Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punkti 56 alapunktis 2 on sätestatud, et sama määruse artikli 19 lõike 1 punkti b kriteeriumidele vastavust hinnates on üks otsustest, mille hindav asutus peab tegema, see, kas biotsiid võib vastata kriteeriumidele, arvestades konkreetsete tingimuste või piirangute järgimist. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punkti 56 alapunktis 2 on sätestatud, et sama määruse artikli 19 lõike 1 punkti b kriteeriumidele vastavust hinnates on üks otsustest, mille hindav asutus peab tegema, see, kas biotsiid võib vastata kriteeriumidele, arvestades konkreetsete tingimuste või piirangute järgimist.

| (10) | Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktis 62 on sätestatud, et vajaduse korral jõuab taotlust hindav asutus järeldusele, et kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunkti iii kriteeriumi saab täita üksnes kohaldades ennetus- ja kaitsemeetmeid, sealhulgas tööprotsesside kavandamine, tehniline kontroll, sobivate vahendite ja materjalide kasutamine, ühiskaitsemeetmete kohaldamine ning kui kokkupuudet ei saa muul viisil vältida, individuaalsed kaitsemeetmed, sealhulgas isikukaitsevahendite, nagu respiraatorite, hingamismaskide, kombinesoonide, kinnaste ja kaitseprillide kandmine, et vähendada kutseliste kasutajate kokkupuudet kahjulike ainetega. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktis 62 on sätestatud, et vajaduse korral jõuab taotlust hindav asutus järeldusele, et kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunkti iii kriteeriumi saab täita üksnes kohaldades ennetus- ja kaitsemeetmeid, sealhulgas tööprotsesside kavandamine, tehniline kontroll, sobivate vahendite ja materjalide kasutamine, ühiskaitsemeetmete kohaldamine ning kui kokkupuudet ei saa muul viisil vältida, individuaalsed kaitsemeetmed, sealhulgas isikukaitsevahendite, nagu respiraatorite, hingamismaskide, kombinesoonide, kinnaste ja kaitseprillide kandmine, et vähendada kutseliste kasutajate kokkupuudet kahjulike ainetega.

| (11) | Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktis 62 ei ole siiski sätestatud, et hindamine, mille tulemusel jõutakse järeldusele, et kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud kriteeriumi saab täita üksnes ennetus- ja kaitsemeetmete kohaldamisega, peab toimuma kooskõlas direktiiviga 98/24/EÜ. Samuti ei ole selles sõnaselgelt sätestatud, et seda direktiivi ei kohaldata. Seetõttu ei saa nendest sätetest järeldada, et direktiiv 98/24/EÜ ei ole kohaldatav. Lisaks on direktiivi 98/24/EÜ kohased asjaomased kohustused kehtestatud tööandjatele, mitte liikmesriikide ametiasutustele. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktis 62 ei ole siiski sätestatud, et hindamine, mille tulemusel jõutakse järeldusele, et kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud kriteeriumi saab täita üksnes ennetus- ja kaitsemeetmete kohaldamisega, peab toimuma kooskõlas direktiiviga 98/24/EÜ. Samuti ei ole selles sõnaselgelt sätestatud, et seda direktiivi ei kohaldata. Seetõttu ei saa nendest sätetest järeldada, et direktiiv 98/24/EÜ ei ole kohaldatav. Lisaks on direktiivi 98/24/EÜ kohased asjaomased kohustused kehtestatud tööandjatele, mitte liikmesriikide ametiasutustele.

| (12) | Direktiivi 98/24/EÜ artiklis 4 on sätestatud, et keemiliste mõjurite esinemisest töötajate ohutusele ja tervisele tuleneva riski hindamisel peavad tööandjad hankima tarnijalt või muudest kergesti kättesaadavatest allikatest vajalikku lisateavet ning et vajaduse korral peab selline teave sisaldama erihinnangut kasutajatele tuleneva riski kohta, nagu on kehtestatud keemilisi mõjureid käsitlevate ühenduse õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivi 98/24/EÜ artiklis 4 on sätestatud, et keemiliste mõjurite esinemisest töötajate ohutusele ja tervisele tuleneva riski hindamisel peavad tööandjad hankima tarnijalt või muudest kergesti kättesaadavatest allikatest vajalikku lisateavet ning et vajaduse korral peab selline teave sisaldama erihinnangut kasutajatele tuleneva riski kohta, nagu on kehtestatud keemilisi mõjureid käsitlevate ühenduse õigusaktide alusel.

| (13) | Direktiivi 98/24/EÜ artiklis 6 on sätestatud töötajate kaitseks keemilistest ainetest tööl tuleneva riski vastu tööandja poolt võetavad meetmed tähtsuse järjekorras. Esmatähtsaks tuleb pidada ohtliku aine asendamist ning kui see ei ole võimalik, tuleb ohtliku keemilise mõjuri põhjustatud riski töötajate ohutusele ja tervisele tööl vähendada miinimumini, kohaldades kaitse- ja ennetusmeetmeid. Kui kokkupuudet ohtlike mõjuritega ei ole võimalik ära hoida muul viisil, tuleb tagada töötajate kaitse, kasutades individuaalseid kaitsevahendeid, kaasa arvatud isikukaitsevahendid. |
| --- | --- |

(13)

Direktiivi 98/24/EÜ artiklis 6 on sätestatud töötajate kaitseks keemilistest ainetest tööl tuleneva riski vastu tööandja poolt võetavad meetmed tähtsuse järjekorras. Esmatähtsaks tuleb pidada ohtliku aine asendamist ning kui see ei ole võimalik, tuleb ohtliku keemilise mõjuri põhjustatud riski töötajate ohutusele ja tervisele tööl vähendada miinimumini, kohaldades kaitse- ja ennetusmeetmeid. Kui kokkupuudet ohtlike mõjuritega ei ole võimalik ära hoida muul viisil, tuleb tagada töötajate kaitse, kasutades individuaalseid kaitsevahendeid, kaasa arvatud isikukaitsevahendid.

| (14) | Arvestades biotsiidi kasutamise viise ja hindavalt asutuselt kättesaadavat teavet, ei ole biotsiidi loa taotluses ega taotluse hindamise käigus selliseid tehnilisi ega korralduslikke meetmeid kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(14)

Arvestades biotsiidi kasutamise viise ja hindavalt asutuselt kättesaadavat teavet, ei ole biotsiidi loa taotluses ega taotluse hindamise käigus selliseid tehnilisi ega korralduslikke meetmeid kindlaks määratud.

| (15) | Seepärast leiab komisjon, et biotsiid vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimusele, juhul kui biotsiidi loal ja märgistusel on biotsiidi kasutamise kohta esitatud järgmine tingimus: „Käsitsi sissekastmise ja automatiseeritud pihustamise korral tuleb kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes) ja vähemalt 6. tüübi kaitseülikonda, nagu on sätestatud Euroopa standardis EN 13034; automatiseeritud sissekastmise korral tuleb kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes); ning värskelt töödeldud puidu käsitsi järeltöötlemise korral tuleb kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes). See ei piira nõukogu direktiivi 98/24/EÜ ja muude töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamist tööandjate poolt.“ |
| --- | --- |

(15)

Seepärast leiab komisjon, et biotsiid vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimusele, juhul kui biotsiidi loal ja märgistusel on biotsiidi kasutamise kohta esitatud järgmine tingimus: „Käsitsi sissekastmise ja automatiseeritud pihustamise korral tuleb kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes) ja vähemalt 6. tüübi kaitseülikonda, nagu on sätestatud Euroopa standardis EN 13034; automatiseeritud sissekastmise korral tuleb kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes); ning värskelt töödeldud puidu käsitsi järeltöötlemise korral tuleb kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes). See ei piira nõukogu direktiivi 98/24/EÜ ja muude töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamist tööandjate poolt.“

| (16) | Kui aga loa taotleja teeb kindlaks tõhusad tehnilised või korralduslikud meetmed ning lubade andmisega tegelev asutus nõustub, et need meetmed vähendavad kokkupuudet samaväärsel või kõrgemal tasemel, või lubade andmisega tegelev asutus teeb ise kindlaks meetmed, mis vähendavad kokkupuudet samaväärsel või kõrgemal tasemel, siis peaksid sellised meetmed asendama isikukaitsevahendite kandmise nõude ning need tuleks ära näidata biotsiidi loal ja märgistusel. |
| --- | --- |

(16)

Kui aga loa taotleja teeb kindlaks tõhusad tehnilised või korralduslikud meetmed ning lubade andmisega tegelev asutus nõustub, et need meetmed vähendavad kokkupuudet samaväärsel või kõrgemal tasemel, või lubade andmisega tegelev asutus teeb ise kindlaks meetmed, mis vähendavad kokkupuudet samaväärsel või kõrgemal tasemel, siis peaksid sellised meetmed asendama isikukaitsevahendite kandmise nõude ning need tuleks ära näidata biotsiidi loal ja märgistusel.

| (17) | 15. veebruaril 2021 andis komisjon taotlejale võimaluse esitada kirjalikke märkusi kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikega 2. Taotleja ei esitanud märkusi. |
| --- | --- |

(17)

15. veebruaril 2021 andis komisjon taotlejale võimaluse esitada kirjalikke märkusi kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikega 2. Taotleja ei esitanud märkusi.

| (18) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Biotsiidiregistris registrinumbriga BC-XP022475-16 registreeritud biotsiid vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimusele, juhul kui biotsiidi loal ja märgistusel on biotsiidi kasutamise kohta esitatud järgmine tingimus: „Käsitsi sissekastmise ja automatiseeritud pihustamise korral tuleb kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes) ja vähemalt 6. tüübi kaitseülikonda, nagu on sätestatud Euroopa standardis EN 13034; automatiseeritud sissekastmise korral tuleb kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes); ning värskelt töödeldud puidu käsitsi järeltöötlemise korral tuleb kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes), mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele. See ei piira nõukogu direktiivi 98/24/EÜ ja muude töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamist tööandjate poolt.“

Kui loa taotleja teeb kindlaks tõhusad tehnilised või korralduslikud meetmed ning lubade andmisega tegelev asutus nõustub, et need meetmed vähendavad kokkupuudet samaväärsel või kõrgemal tasemel, kui seda võimaldab esimese lõigus nimetatud kaitsevahendite kandmine, või kui lubade andmisega tegelev asutus teeb ise kindlaks meetmed, mis vähendavad kokkupuudet samaväärsel või kõrgemal tasemel, kui seda võimaldab esimese lõigus nimetatud kaitsevahendite kandmine, siis peaksid sellised meetmed asendama isikukaitsevahendite kandmise nõude ning need tuleks ära näidata biotsiidi loal ja märgistusel. Sellisel juhul ei kohaldata esimeses lõigus sätestatud kohustust lisada biotsiidi kasutamise kohta esitatud tingimus.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. mai 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11).

2

(3)  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).

3

---

SOOVITUSED

| 2.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/72

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2022/867,

1. juuni 2022,

liikmesriikide kriisiolukorra naftavarude kasutuselevõtu kohta pärast sissetungi Ukrainasse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivi 2009/119/EÜ (1) eesmärk on tagada nafta varustuskindluse kõrge tase liikmesriikide solidaarsusel põhinevate usaldusväärsete ja läbipaistvate mehhanismide kaudu. Eelkõige sätestatakse selles eeskirjad ja menetlused, mida tuleb kohaldada hädaolukorras. 1. märtsil ja 1. aprillil 2022 tegi Rahvusvahelise Energiaagentuuri (EIA) haldusnõukogu otsuse kriisiolukorra naftavarude kasutamise kooskõlastatud kavade kohta, et lasta ringlusse vastavalt 60 ja 120 miljonit barrelit naftat (2). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivi 2009/119/EÜ (1) eesmärk on tagada nafta varustuskindluse kõrge tase liikmesriikide solidaarsusel põhinevate usaldusväärsete ja läbipaistvate mehhanismide kaudu. Eelkõige sätestatakse selles eeskirjad ja menetlused, mida tuleb kohaldada hädaolukorras. 1. märtsil ja 1. aprillil 2022 tegi Rahvusvahelise Energiaagentuuri (EIA) haldusnõukogu otsuse kriisiolukorra naftavarude kasutamise kooskõlastatud kavade kohta, et lasta ringlusse vastavalt 60 ja 120 miljonit barrelit naftat (2).

| (2) | Komisjon ja liikmesriigid arutasid neljal nafta koordineerimisrühma koosolekul (22. ja 25. veebruaril ning 2. ja 31. märtsil) Rahvusvahelise Energiaagentuuri ühiste meetmete võimalust, oodatavat kasu ja mõju. 4. märtsil ja 5. aprillil 2022 nafta koordineerimisrühmale saadetud kirjades tuletasid komisjoni talitused liikmesriikidele meelde liidu õiguse alusel kohaldatavaid asjakohaseid sätteid ja kohustusi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon ja liikmesriigid arutasid neljal nafta koordineerimisrühma koosolekul (22. ja 25. veebruaril ning 2. ja 31. märtsil) Rahvusvahelise Energiaagentuuri ühiste meetmete võimalust, oodatavat kasu ja mõju. 4. märtsil ja 5. aprillil 2022 nafta koordineerimisrühmale saadetud kirjades tuletasid komisjoni talitused liikmesriikidele meelde liidu õiguse alusel kohaldatavaid asjakohaseid sätteid ja kohustusi.

| (3) | Rahvusvahelise Energiaagentuuri ühismeetmes osales 18 liikmesriiki (sealhulgas kaks liikmesriiki, kes ei ole Rahvusvahelise Energiaagentuuri liikmed) ning nad võtsid vabatahtliku kohustuse lasta ringlusse ligikaudu 40 miljonit barrelit toornafta ekvivalenti. |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvahelise Energiaagentuuri ühismeetmes osales 18 liikmesriiki (sealhulgas kaks liikmesriiki, kes ei ole Rahvusvahelise Energiaagentuuri liikmed) ning nad võtsid vabatahtliku kohustuse lasta ringlusse ligikaudu 40 miljonit barrelit toornafta ekvivalenti.

| (4) | Praegu liidus hoitavate kriisiolukorra naftavarude maht on väikseim alates 2013. aastast. Vastavalt direktiivi 2009/119/EÜ artiklile 3 kajastavad need toornafta ja naftatoodete puhasimporti 2020. aastal, mis oli ebatavaliselt väike tarbimise vähenemise tõttu COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks võetud sanitaarmeetmete tõttu (liikumispiirangud ja piiratud liikuvus). Toornafta ja naftatoodete mahud, mis on vajalikud uue iga-aastase varude säilitamise kohustuse täitmiseks, mida kohaldatakse 12 kuu jooksul alates 1. juulist 2022, võivad mõne liikmesriigi puhul suureneda kuni 30 %. |
| --- | --- |

(4)

Praegu liidus hoitavate kriisiolukorra naftavarude maht on väikseim alates 2013. aastast. Vastavalt direktiivi 2009/119/EÜ artiklile 3 kajastavad need toornafta ja naftatoodete puhasimporti 2020. aastal, mis oli ebatavaliselt väike tarbimise vähenemise tõttu COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks võetud sanitaarmeetmete tõttu (liikumispiirangud ja piiratud liikuvus). Toornafta ja naftatoodete mahud, mis on vajalikud uue iga-aastase varude säilitamise kohustuse täitmiseks, mida kohaldatakse 12 kuu jooksul alates 1. juulist 2022, võivad mõne liikmesriigi puhul suureneda kuni 30 %.

| (5) | Praeguses ebakindlas olukorras seoses Ukraina sõja arenguga on äärmiselt oluline piirata nõudlust toornafta ja naftatoodete järele nii palju kui võimalik ning vältida naftaturule lisasurve tekitamist. Seetõttu ei ole soovitav, et liikmesriigid täiendavad lähiajal neid kriisiolukorra naftavarusid, mis võetakse kasutusele või lastakse ringlusse vastavalt direktiivi 2009/119/EÜ artiklile 20, välja arvatud juhul, kui see ohustab nende valmisolekut energiavarustuskindluseks. Siiski on praegu ennatlik kehtestada kindel ajavahemik ringlusse lastud varude täiendamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Praeguses ebakindlas olukorras seoses Ukraina sõja arenguga on äärmiselt oluline piirata nõudlust toornafta ja naftatoodete järele nii palju kui võimalik ning vältida naftaturule lisasurve tekitamist. Seetõttu ei ole soovitav, et liikmesriigid täiendavad lähiajal neid kriisiolukorra naftavarusid, mis võetakse kasutusele või lastakse ringlusse vastavalt direktiivi 2009/119/EÜ artiklile 20, välja arvatud juhul, kui see ohustab nende valmisolekut energiavarustuskindluseks. Siiski on praegu ennatlik kehtestada kindel ajavahemik ringlusse lastud varude täiendamiseks.

| (6) | Liikmesriigid peaksid vältima täiendavate toornafta ja naftatoodete ostmist, et valmistuda tulevaseks uueks iga-aastaseks varude säilitamise kohustuseks alates 2022. aasta juulist, mis paratamatult suurendaks praegust nõudlust nende kaupade järele. Pidades silmas direktiivi 2009/119/EÜ artikli 20 lõiget 6, vaatab komisjon praeguse kriisi arengut silmas pidades läbi ajavahemiku, mille jooksul liikmesriigid peavad oma varud nõutavate miinimumtasemetega taas vastavusse viima. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid peaksid vältima täiendavate toornafta ja naftatoodete ostmist, et valmistuda tulevaseks uueks iga-aastaseks varude säilitamise kohustuseks alates 2022. aasta juulist, mis paratamatult suurendaks praegust nõudlust nende kaupade järele. Pidades silmas direktiivi 2009/119/EÜ artikli 20 lõiget 6, vaatab komisjon praeguse kriisi arengut silmas pidades läbi ajavahemiku, mille jooksul liikmesriigid peavad oma varud nõutavate miinimumtasemetega taas vastavusse viima.

| (7) | Komisjon konsulteeris käesoleva soovituse osas nafta koordineerimisrühmaga 14. märtsil 2021 toimunud koosolekul, kus osalesid Rahvusvahelise Energiaagentuuri sekretariaadi esindajad, |
| --- | --- |

(7)

Komisjon konsulteeris käesoleva soovituse osas nafta koordineerimisrühmaga 14. märtsil 2021 toimunud koosolekul, kus osalesid Rahvusvahelise Energiaagentuuri sekretariaadi esindajad,

SOOVITAB JÄRGMIST:

| 1. | Liikmesriigid ei peaks oma kriisiolukorra naftavarusid direktiiviga 2009/119/EÜ nõutavate miinimumtasemetega taas vastavusse viima enne 1. novembrit 2022, välja arvatud juhul, kui see ohustaks nende valmisolekut energiavarustuskindluseks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisjon vaatab käesoleva soovituse läbi, konsulteerides nafta koordineerimisrühmaga ja koostöös Rahvusvahelise Energiaagentuuriga, et määrata kindlaks varude säilitamise kohustuste kohaldamise kuupäev, võttes arvesse praeguse kriisi arengut. |
| --- | --- |

2.

Brüssel, 1. juuni 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Kadri SIMSON

---

(1)  Nõukogu 14. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/119/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid (ELT L 265, 9.10.2009, lk 9).

1

(2)  Juhatuse 277. ja 279. erakorraline koosolek.

2

---