# Jurnalul Oficial L 138/2022

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 138 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6517 mai 2022 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 138

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6517 mai 2022

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/748 al Consiliului din 16 mai 2022 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/735 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Sudanul de Sud | 1 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/749 al Comisiei din 8 februarie 2022 de modificare a standardelor tehnice de reglementare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2017/2417 în ceea ce privește tranziția către noi indici de referință menționați în anumite contracte derivate extrabursiere (
  1
  ) | 4 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/750 al Comisiei din 8 februarie 2022 de modificare a standardelor tehnice de reglementare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2015/2205 în ceea ce privește tranziția către noi indici de referință la care se raportează anumite contracte derivate extrabursiere (
  1
  ) | 6 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/751 al Comisiei din 16 mai 2022 privind neaprobarea substanței active cloropicrină, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (
  1
  ) | 11 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2022/752 a Consiliului din 5 aprilie 2022 de modificare a Deciziei 1999/70/CE privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale, în ceea ce privește auditorii externi ai Bank of Greece | 13 |
| | * | Decizia (PESC) 2022/753 a Consiliului din 16 mai 2022 de modificare a Deciziei (PESC) 2019/938 de sprijinire a unui proces de consolidare a încrederii care să ducă la instituirea unei zone fără arme nucleare și fără alte arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu | 15 |
| | * | Decizia (PESC) 2022/754 a Consiliului din 16 mai 2022 de modificare a Deciziei (PESC) 2019/797 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre | 16 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (PESC) 2022/755 a Consiliului din 16 mai 2022 de punere în aplicare a Deciziei (PESC) 2015/740 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Sudanul de Sud | 17 |
| | * | Decizia (UE) 2022/756 a Comisiei din 30 septembrie 2021 privind măsurile SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) puse în aplicare de Italia și de regiunea Sardinia în favoarea Saremar
  [notificată cu numărul C(2022) 6990]

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/757 a Comisiei din 11 mai 2022 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2021/1182 în ceea ce privește standardele armonizate pentru sistemele de management al calității, sterilizare și aplicarea managementului riscului la dispozitive medicale | 27 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2022/758 a Comisiei din 27 aprilie 2022 privind protecția jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului implicați în acțiuni de mobilizare publică împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive (acțiuni strategice în justiție împotriva mobilizării publice) | 30 |
| | | REGULAMENTE DE ORDINE INTERIOARĂ ȘI DE PROCEDURĂ |
| | * | Decizia nr. 28/2022 a Consiliului de administrație din 4 aprilie 2022 privind normele interne referitoare la restricționarea anumitor drepturi ale persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul activităților desfășurate de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă | 45 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/748 al Consiliului din 16 mai 2022 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/735 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Sudanul de Sud

1

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/749 al Comisiei din 8 februarie 2022 de modificare a standardelor tehnice de reglementare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2017/2417 în ceea ce privește tranziția către noi indici de referință menționați în anumite contracte derivate extrabursiere (
  1
  )

1

4

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/750 al Comisiei din 8 februarie 2022 de modificare a standardelor tehnice de reglementare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2015/2205 în ceea ce privește tranziția către noi indici de referință la care se raportează anumite contracte derivate extrabursiere (
  1
  )

1

6

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/751 al Comisiei din 16 mai 2022 privind neaprobarea substanței active cloropicrină, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (
  1
  )

1

11

DECIZII

*

Decizia (UE) 2022/752 a Consiliului din 5 aprilie 2022 de modificare a Deciziei 1999/70/CE privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale, în ceea ce privește auditorii externi ai Bank of Greece

13

*

Decizia (PESC) 2022/753 a Consiliului din 16 mai 2022 de modificare a Deciziei (PESC) 2019/938 de sprijinire a unui proces de consolidare a încrederii care să ducă la instituirea unei zone fără arme nucleare și fără alte arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu

15

*

Decizia (PESC) 2022/754 a Consiliului din 16 mai 2022 de modificare a Deciziei (PESC) 2019/797 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre

16

*

Decizia de punere în aplicare (PESC) 2022/755 a Consiliului din 16 mai 2022 de punere în aplicare a Deciziei (PESC) 2015/740 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Sudanul de Sud

17

*

Decizia (UE) 2022/756 a Comisiei din 30 septembrie 2021 privind măsurile SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) puse în aplicare de Italia și de regiunea Sardinia în favoarea Saremar
  [notificată cu numărul C(2022) 6990]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2022) 6990]

1

19

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/757 a Comisiei din 11 mai 2022 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2021/1182 în ceea ce privește standardele armonizate pentru sistemele de management al calității, sterilizare și aplicarea managementului riscului la dispozitive medicale

27

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2022/758 a Comisiei din 27 aprilie 2022 privind protecția jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului implicați în acțiuni de mobilizare publică împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive (acțiuni strategice în justiție împotriva mobilizării publice)

30

REGULAMENTE DE ORDINE INTERIOARĂ ȘI DE PROCEDURĂ

*

Decizia nr. 28/2022 a Consiliului de administrație din 4 aprilie 2022 privind normele interne referitoare la restricționarea anumitor drepturi ale persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul activităților desfășurate de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 17.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 138/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/748 AL CONSILIULUI

din 16 mai 2022

privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/735 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Sudanul de Sud

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/735 al Consiliului din 7 mai 2015 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Sudanul de Sud și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 748/2014 (1), în special articolul 22 alineatul (4),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 7 mai 2015, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) 2015/735. |
| --- | --- |

(1)

La 7 mai 2015, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) 2015/735.

| (2) | În conformitate cu articolul 22 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2015/735, Consiliul a reexaminat lista persoanelor cărora li se aplică măsuri restrictive din anexa II la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 22 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2015/735, Consiliul a reexaminat lista persoanelor cărora li se aplică măsuri restrictive din anexa II la regulamentul respectiv.

| (3) | Consiliul a concluzionat că ar trebui menținute măsurile restrictive împotriva unei persoane care figurează pe lista din anexa II la Regulamentul (UE) 2015/735 și că ar trebui actualizată și renumerotată rubrica referitoare la persoana respectivă. |
| --- | --- |

(3)

Consiliul a concluzionat că ar trebui menținute măsurile restrictive împotriva unei persoane care figurează pe lista din anexa II la Regulamentul (UE) 2015/735 și că ar trebui actualizată și renumerotată rubrica referitoare la persoana respectivă.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (UE) 2015/735 ar trebui să fie modificat în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (UE) 2015/735 ar trebui să fie modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa II la Regulamentul (UE) 2015/735 se modifică astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 mai 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  JO L 117, 8.5.2015, p. 13.

1

---

ANEXĂ

În anexa II la Regulamentul (UE) 2015/735, tabelul se înlocuiește cu următorul text:

| | „Nume | Informații de identificare | Motivele înscrierii pe listă | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Michael MAKUEI LUETH | Data nașterii: 1947
  Locul nașterii: Bor, Sudan (astăzi Sudanul de Sud)
  Genul: masculin | Michael Makuei Lueth a deținut funcția de ministru al informațiilor și radiodifuziunii din 2013 și continuă să dețină respectiva funcție în guvernul de tranziție de unitate națională. De asemenea, a fost în perioada 2014-2015 și în perioada 2016-2018 purtătorul de cuvânt public al delegației guvernamentale la negocierile de pace desfășurate sub egida Autorității Interguvernamentale pentru Dezvoltare.
  Makuei a obstrucționat procesul politic din Sudanul de Sud, în special prin obstrucționarea, prin declarații publice provocatoare a punerii în aplicare a Acordului privind soluționarea conflictului din Republica Sudanul de Sud (ARCSS) din august 2015 (înlocuit în septembrie 2018 de «ARCSS revitalizat» (R-ARCSS)), prin obstrucționarea activității Comisiei mixte de monitorizare și evaluare (JMEC) a ARCSS (redenumită «JMEC reconstituită» în cadrul R-ARCSS), precum și prin obstrucționarea înființării instituțiilor judiciare de tranziție în temeiul ARCSS, înființare care este prevăzută și în R-ARCSS. De asemenea, el a obstrucționat operațiile Forței Organizației Națiunilor Unite de protecție regională.
  Makuei este responsabil și de încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv de restrângerea libertății de exprimare. | 3.2.2018” |

„Nume

Informații de identificare

Motivele înscrierii pe listă

Data includerii pe listă

1.

Michael MAKUEI LUETH

Data nașterii: 1947

Locul nașterii: Bor, Sudan (astăzi Sudanul de Sud)

Genul: masculin

Michael Makuei Lueth a deținut funcția de ministru al informațiilor și radiodifuziunii din 2013 și continuă să dețină respectiva funcție în guvernul de tranziție de unitate națională. De asemenea, a fost în perioada 2014-2015 și în perioada 2016-2018 purtătorul de cuvânt public al delegației guvernamentale la negocierile de pace desfășurate sub egida Autorității Interguvernamentale pentru Dezvoltare.

Makuei a obstrucționat procesul politic din Sudanul de Sud, în special prin obstrucționarea, prin declarații publice provocatoare a punerii în aplicare a Acordului privind soluționarea conflictului din Republica Sudanul de Sud (ARCSS) din august 2015 (înlocuit în septembrie 2018 de «ARCSS revitalizat» (R-ARCSS)), prin obstrucționarea activității Comisiei mixte de monitorizare și evaluare (JMEC) a ARCSS (redenumită «JMEC reconstituită» în cadrul R-ARCSS), precum și prin obstrucționarea înființării instituțiilor judiciare de tranziție în temeiul ARCSS, înființare care este prevăzută și în R-ARCSS. De asemenea, el a obstrucționat operațiile Forței Organizației Națiunilor Unite de protecție regională.

Makuei este responsabil și de încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv de restrângerea libertății de exprimare.

3.2.2018”

---

| 17.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 138/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 138/4

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/749 AL COMISIEI

din 8 februarie 2022

de modificare a standardelor tehnice de reglementare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2017/2417 în ceea ce privește tranziția către noi indici de referință menționați în anumite contracte derivate extrabursiere

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 32 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) 2017/2417 al Comisiei (2) precizează, printre altele, clasele de instrumente financiare derivate extrabursiere (OTC) denominate în euro (EUR), liră sterlină (GBP) și dolar american (USD) care fac obiectul obligației de tranzacționare a instrumentelor financiare derivate, astfel cum este menționată la articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. Clasele denominate în GBP și USD se referă la indicii de referință pentru rata dobânzii interbancare oferite pe piața londoneză (LIBOR). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) 2017/2417 al Comisiei (2) precizează, printre altele, clasele de instrumente financiare derivate extrabursiere (OTC) denominate în euro (EUR), liră sterlină (GBP) și dolar american (USD) care fac obiectul obligației de tranzacționare a instrumentelor financiare derivate, astfel cum este menționată la articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. Clasele denominate în GBP și USD se referă la indicii de referință pentru rata dobânzii interbancare oferite pe piața londoneză (LIBOR).

| (2) | ICE Benchmark Administration (IBA), administratorul LIBOR, a anunțat că publicarea LIBOR GBP și JPY va înceta pentru toate maturitățile la sfârșitul anului 2021, în timp ce publicarea anumitor maturități ale LIBOR USD va înceta în iunie 2023. La 5 martie 2021, Autoritatea pentru Conduită Financiară din Regatul Unit (Financial Conduct Authority) a confirmat că toate maturitățile LIBOR fie vor înceta să fie furnizate de orice administrator, fie nu vor mai fi reprezentative. În plus, Comisia, Banca Centrală Europeană în capacitatea sa de supraveghere bancară (ECB Banking Supervision – Componenta de supraveghere bancară a BCE), Autoritatea Bancară Europeană (ABE) și Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) au emis o declarație comună pentru a încuraja cu fermitate contrapărțile să înceteze să utilizeze, cât mai curând posibil și, în orice caz, până la 31 decembrie 2021, orice rată LIBOR, inclusiv LIBOR USD, ca rată de referință în noile contracte. |
| --- | --- |

(2)

ICE Benchmark Administration (IBA), administratorul LIBOR, a anunțat că publicarea LIBOR GBP și JPY va înceta pentru toate maturitățile la sfârșitul anului 2021, în timp ce publicarea anumitor maturități ale LIBOR USD va înceta în iunie 2023. La 5 martie 2021, Autoritatea pentru Conduită Financiară din Regatul Unit (Financial Conduct Authority) a confirmat că toate maturitățile LIBOR fie vor înceta să fie furnizate de orice administrator, fie nu vor mai fi reprezentative. În plus, Comisia, Banca Centrală Europeană în capacitatea sa de supraveghere bancară (ECB Banking Supervision – Componenta de supraveghere bancară a BCE), Autoritatea Bancară Europeană (ABE) și Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) au emis o declarație comună pentru a încuraja cu fermitate contrapărțile să înceteze să utilizeze, cât mai curând posibil și, în orice caz, până la 31 decembrie 2021, orice rată LIBOR, inclusiv LIBOR USD, ca rată de referință în noile contracte.

| (3) | Așadar, după 31 decembrie 2021, contrapărțile nu vor mai putea încheia contracte derivate extrabursiere pe rata dobânzii care să se raporteze la LIBOR GBP, deoarece indicele de referință respectiv nu va mai fi publicat și se așteaptă de la contrapărți să nu mai încheie contracte derivate extrabursiere pe rata dobânzii care să se raporteze la LIBOR USD. Prin urmare, se preconizează că volumul rămas de tranzacții cu aceste instrumente financiare derivate va fi inexistent sau foarte scăzut, la fel ca și lichiditatea acestora. Același lucru este valabil și pentru volumul de tranzacții cu acele instrumente derivate care va fi compensat de contrapărți centrale (CPC) sau tranzacționat în locuri de tranzacționare și se preconizează o scădere a volumului sau a lichidității pentru instrumentele financiare derivate care se raportează la LIBOR USD. Aceste evenimente justifică o modificare a domeniului de aplicare al obligației de compensare și o modificare în consecință a Regulamentului delegat (UE) 2015/2205 al Comisiei (3), pentru a scoate din domeniul de aplicare al obligației de compensare instrumentele derivate care se raportează la LIBOR GBP și LIBOR USD. În consecință, clasele de instrumente financiare derivate care se raportează la LIBOR GBP sau la LIBOR USD și care în prezent fac obiectul obligației de tranzacționare a instrumentelor financiare derivate nu vor mai îndeplini, începând cu 3 ianuarie 2022, condiția pentru a fi supuse acestei obligații, prevăzută la articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. Prin urmare, aceste categorii de instrumente financiare derivate trebuie să fie eliminate din domeniul de aplicare al obligației de tranzacționare. |
| --- | --- |

(3)

Așadar, după 31 decembrie 2021, contrapărțile nu vor mai putea încheia contracte derivate extrabursiere pe rata dobânzii care să se raporteze la LIBOR GBP, deoarece indicele de referință respectiv nu va mai fi publicat și se așteaptă de la contrapărți să nu mai încheie contracte derivate extrabursiere pe rata dobânzii care să se raporteze la LIBOR USD. Prin urmare, se preconizează că volumul rămas de tranzacții cu aceste instrumente financiare derivate va fi inexistent sau foarte scăzut, la fel ca și lichiditatea acestora. Același lucru este valabil și pentru volumul de tranzacții cu acele instrumente derivate care va fi compensat de contrapărți centrale (CPC) sau tranzacționat în locuri de tranzacționare și se preconizează o scădere a volumului sau a lichidității pentru instrumentele financiare derivate care se raportează la LIBOR USD. Aceste evenimente justifică o modificare a domeniului de aplicare al obligației de compensare și o modificare în consecință a Regulamentului delegat (UE) 2015/2205 al Comisiei (3), pentru a scoate din domeniul de aplicare al obligației de compensare instrumentele derivate care se raportează la LIBOR GBP și LIBOR USD. În consecință, clasele de instrumente financiare derivate care se raportează la LIBOR GBP sau la LIBOR USD și care în prezent fac obiectul obligației de tranzacționare a instrumentelor financiare derivate nu vor mai îndeplini, începând cu 3 ianuarie 2022, condiția pentru a fi supuse acestei obligații, prevăzută la articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. Prin urmare, aceste categorii de instrumente financiare derivate trebuie să fie eliminate din domeniul de aplicare al obligației de tranzacționare.

| (4) | Având în vedere că încetarea planificată a LIBOR GBP este programată pentru sfârșitul anului 2021 și că, potrivit așteptărilor în materie de reglementare ale Comisiei, Componentei de supraveghere bancară a BCE, ESMA și ABE, contrapărțile trebuie să înceteze, cât mai curând posibil și, în orice caz, până la 31 decembrie 2021, să utilizeze oricare dintre ratele LIBOR ca rată de referință în contractele noi, se așteaptă ca renunțarea la instrumentele financiare derivate pe rata dobânzii bazate pe LIBOR să aibă loc rapid. În schimb, după 31 decembrie 2021, contrapărțile ar trebui să tranzacționeze sau să compenseze alte instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii, în special instrumentele financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la ratele dobânzii fără risc pentru GBP sau USD. Așadar, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare fără întârziere după publicare. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere că încetarea planificată a LIBOR GBP este programată pentru sfârșitul anului 2021 și că, potrivit așteptărilor în materie de reglementare ale Comisiei, Componentei de supraveghere bancară a BCE, ESMA și ABE, contrapărțile trebuie să înceteze, cât mai curând posibil și, în orice caz, până la 31 decembrie 2021, să utilizeze oricare dintre ratele LIBOR ca rată de referință în contractele noi, se așteaptă ca renunțarea la instrumentele financiare derivate pe rata dobânzii bazate pe LIBOR să aibă loc rapid. În schimb, după 31 decembrie 2021, contrapărțile ar trebui să tranzacționeze sau să compenseze alte instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii, în special instrumentele financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la ratele dobânzii fără risc pentru GBP sau USD. Așadar, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare fără întârziere după publicare.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2017/2417 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2017/2417 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(6)

Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (7) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4), |
| --- | --- |

(7)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului delegat (UE) 2017/2417

În anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/2417, tabelele 2 și 3 se elimină.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 februarie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2017/2417 al Comisiei din 17 noiembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la obligația de tranzacționare pentru anumite instrumente financiare derivate (JO L 343, 22.12.2017, p. 48).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2015/2205 al Comisiei din 6 august 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru obligația de compensare (JO L 314, 1.12.2015, p. 13).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

4

---

| 17.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 138/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 138/6

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/750 AL COMISIEI

din 8 februarie 2022

de modificare a standardelor tehnice de reglementare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2015/2205 în ceea ce privește tranziția către noi indici de referință la care se raportează anumite contracte derivate extrabursiere

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 5 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) 2015/2205 al Comisiei (2) precizează, printre altele, clasele de instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii denominate în euro (EUR), în lire sterline (GBP), în yeni japonezi (JPY) și în dolari americani (USD) care fac obiectul obligației de compensare. Aceste clase includ o clasă denominată în EUR care se raportează la rata medie a dobânzii overnight în euro (EONIA), precum și la mai multe clase denominate în GBP, JPY sau USD care se raportează la rata dobânzii interbancare oferite pe piața londoneză (LIBOR), în timp ce EONIA și LIBOR sunt doi indici de referință care vor înceta să existe. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) 2015/2205 al Comisiei (2) precizează, printre altele, clasele de instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii denominate în euro (EUR), în lire sterline (GBP), în yeni japonezi (JPY) și în dolari americani (USD) care fac obiectul obligației de compensare. Aceste clase includ o clasă denominată în EUR care se raportează la rata medie a dobânzii overnight în euro (EONIA), precum și la mai multe clase denominate în GBP, JPY sau USD care se raportează la rata dobânzii interbancare oferite pe piața londoneză (LIBOR), în timp ce EONIA și LIBOR sunt doi indici de referință care vor înceta să existe.

| (2) | European Money Markets Institute, administratorul EONIA, a anunțat că EONIA va înceta să existe la sfârșitul anului 2021. În mod similar, ICE Benchmark Administrator, administratorul LIBOR, a comunicat că încetarea LIBOR în GBP, LIBOR în JPY și a anumitor fixinguri ale LIBOR în USD va avea loc, de asemenea, la sfârșitul anului 2021, iar publicarea tuturor celorlalte rate ale LIBOR în USD va înceta în iunie 2023. La 5 martie 2021, Autoritatea pentru Conduită Financiară (Financial Conduct Authority) din Regatul Unit a confirmat că parametrii LIBOR fie vor înceta să fie furnizați de către un administrator, fie nu vor mai fi reprezentativi. În plus, Comisia, Banca Centrală Europeană în cadrul activității sale de supraveghere bancară (supravegherea bancară a BCE), Autoritatea Bancară Europeană (ABE) și Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) au publicat o declarație comună pentru a încuraja ferm contrapărțile înceteze utilizarea ratelor LIBOR, inclusiv a LIBOR în USD, ca rată de referință în noile contracte, cât mai curând posibil și, în orice caz, cel târziu la 31 decembrie 2021. |
| --- | --- |

(2)

European Money Markets Institute, administratorul EONIA, a anunțat că EONIA va înceta să existe la sfârșitul anului 2021. În mod similar, ICE Benchmark Administrator, administratorul LIBOR, a comunicat că încetarea LIBOR în GBP, LIBOR în JPY și a anumitor fixinguri ale LIBOR în USD va avea loc, de asemenea, la sfârșitul anului 2021, iar publicarea tuturor celorlalte rate ale LIBOR în USD va înceta în iunie 2023. La 5 martie 2021, Autoritatea pentru Conduită Financiară (Financial Conduct Authority) din Regatul Unit a confirmat că parametrii LIBOR fie vor înceta să fie furnizați de către un administrator, fie nu vor mai fi reprezentativi. În plus, Comisia, Banca Centrală Europeană în cadrul activității sale de supraveghere bancară (supravegherea bancară a BCE), Autoritatea Bancară Europeană (ABE) și Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) au publicat o declarație comună pentru a încuraja ferm contrapărțile înceteze utilizarea ratelor LIBOR, inclusiv a LIBOR în USD, ca rată de referință în noile contracte, cât mai curând posibil și, în orice caz, cel târziu la 31 decembrie 2021.

| (3) | După 31 decembrie 2021, contrapărțile nu vor mai putea, prin urmare, să participe la instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la EONIA, LIBOR în GBP sau LIBOR în JPY, deoarece acești indici de referință nu vor mai exista și nu ar trebui să mai participe la instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la LIBOR în USD. La data respectivă, nu vor mai exista, prin urmare, nici volume și nici lichidități în instrumentele financiare derivate care se raportează la EONIA, la LIBOR în GBP sau la LIBOR în JPY, iar aceste tranzacții nu vor fi nici compensate de contrapărțile centrale (CPC). La aceeași dată, nu ar trebui să existe nici lichidități semnificative în instrumentele financiare derivate care se raportează la LIBOR în USD. Prin urmare, clasele de instrumente financiare derivate care fac în prezent obiectul obligației de compensare și care se raportează la EONIA, la LIBOR în GBP sau la LIBOR în JPY nu vor mai îndeplini două dintre condițiile necesare pentru a face obiectul obligației de compensare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012, și anume atingerea unui nivel suficient de lichiditate și compensarea de către o CPC autorizată sau recunoscută, în timp ce clasele de instrumente financiare derivate care fac în prezent obiectul obligației de compensare și care se raportează la LIBOR în USD nu vor mai îndeplini una dintre condițiile necesare pentru a face obiectul unei obligații de compensare stabilite în Regulamentul (UE) nr. 648/2012, și anume atingerea unui nivel suficient de lichiditate. Aceste clase ar trebui, așadar, eliminate din domeniul de aplicare al obligației de compensare. |
| --- | --- |

(3)

După 31 decembrie 2021, contrapărțile nu vor mai putea, prin urmare, să participe la instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la EONIA, LIBOR în GBP sau LIBOR în JPY, deoarece acești indici de referință nu vor mai exista și nu ar trebui să mai participe la instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la LIBOR în USD. La data respectivă, nu vor mai exista, prin urmare, nici volume și nici lichidități în instrumentele financiare derivate care se raportează la EONIA, la LIBOR în GBP sau la LIBOR în JPY, iar aceste tranzacții nu vor fi nici compensate de contrapărțile centrale (CPC). La aceeași dată, nu ar trebui să existe nici lichidități semnificative în instrumentele financiare derivate care se raportează la LIBOR în USD. Prin urmare, clasele de instrumente financiare derivate care fac în prezent obiectul obligației de compensare și care se raportează la EONIA, la LIBOR în GBP sau la LIBOR în JPY nu vor mai îndeplini două dintre condițiile necesare pentru a face obiectul obligației de compensare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012, și anume atingerea unui nivel suficient de lichiditate și compensarea de către o CPC autorizată sau recunoscută, în timp ce clasele de instrumente financiare derivate care fac în prezent obiectul obligației de compensare și care se raportează la LIBOR în USD nu vor mai îndeplini una dintre condițiile necesare pentru a face obiectul unei obligații de compensare stabilite în Regulamentul (UE) nr. 648/2012, și anume atingerea unui nivel suficient de lichiditate. Aceste clase ar trebui, așadar, eliminate din domeniul de aplicare al obligației de compensare.

| (4) | Autoritățile de reglementare și participanții la piață lucrează la instituirea unor rate de înlocuire pentru monedele respective și, în special, la dezvoltarea unor noi rate fără risc, care sunt utilizate în prezent ca indici de referință în cadrul instrumentelor și al contractelor financiare. În special, ratele fără risc, care sunt rata dobânzii pe termen scurt în euro (EURSTR), Secured Overnight Financing Rate (SOFR), Sterling Over Night Index Average (SONIA) și Tokyo Overnight Average Rate (TONA) au fost elaborate pentru EUR, USD, GBP și, respectiv, JPY. Mai precis, în ceea ce privește piața instrumentelor financiare derivate extrabursiere, aceasta înseamnă în prezent că contractele derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la EURSTR, SOFR, SONIA și TONA sunt tranzacționate de contrapărți și sunt compensate de anumite CPC-uri. |
| --- | --- |

(4)

Autoritățile de reglementare și participanții la piață lucrează la instituirea unor rate de înlocuire pentru monedele respective și, în special, la dezvoltarea unor noi rate fără risc, care sunt utilizate în prezent ca indici de referință în cadrul instrumentelor și al contractelor financiare. În special, ratele fără risc, care sunt rata dobânzii pe termen scurt în euro (EURSTR), Secured Overnight Financing Rate (SOFR), Sterling Over Night Index Average (SONIA) și Tokyo Overnight Average Rate (TONA) au fost elaborate pentru EUR, USD, GBP și, respectiv, JPY. Mai precis, în ceea ce privește piața instrumentelor financiare derivate extrabursiere, aceasta înseamnă în prezent că contractele derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la EURSTR, SOFR, SONIA și TONA sunt tranzacționate de contrapărți și sunt compensate de anumite CPC-uri.

| (5) | ESMA a fost informată cu privire la clasele de instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la EURSTR, SOFR, SONIA sau TONA pe care anumite CPC-uri au fost autorizate să le compenseze. Pentru fiecare dintre aceste clase, ESMA a evaluat criteriile care sunt esențiale pentru ca acestea să facă obiectul obligației de compensare, inclusiv nivelul de standardizare, volumul și lichiditatea, precum și disponibilitatea informațiilor privind prețurile. Având ca obiectiv general reducerea riscului sistemic, ESMA a stabilit clasele de instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la unele dintre acele rate fără risc care ar trebui să facă obiectul obligației de compensare în conformitate cu procedura prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Aceste clase ar trebui, așadar, incluse în domeniul de aplicare al obligației de compensare. |
| --- | --- |

(5)

ESMA a fost informată cu privire la clasele de instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la EURSTR, SOFR, SONIA sau TONA pe care anumite CPC-uri au fost autorizate să le compenseze. Pentru fiecare dintre aceste clase, ESMA a evaluat criteriile care sunt esențiale pentru ca acestea să facă obiectul obligației de compensare, inclusiv nivelul de standardizare, volumul și lichiditatea, precum și disponibilitatea informațiilor privind prețurile. Având ca obiectiv general reducerea riscului sistemic, ESMA a stabilit clasele de instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la unele dintre acele rate fără risc care ar trebui să facă obiectul obligației de compensare în conformitate cu procedura prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Aceste clase ar trebui, așadar, incluse în domeniul de aplicare al obligației de compensare.

| (6) | În general, diferitele contrapărți au nevoie de mai mult sau mai puțin timp pentru a introduce mecanismele necesare pentru a începe compensarea instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care fac obiectul obligației de compensare. În acest caz, însă, contrapărțile au avut timp să se pregătească pentru tranziția indicelui de referință și pentru încetarea planificată a EONIA, LIBOR în EUR, LIBOR în GBP sau LIBOR în JPY, care era prevăzută pentru sfârșitul anului 2021, inclusiv în ceea ce privește acordurile lor de compensare. Pentru contrapărțile care fac deja obiectul obligației de compensare și care compensează instrumentele financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii denominate în EUR sau în GBP, compensarea claselor care se raportează la noile rate fără risc în monedele respective nu necesită modificări semnificative, sau nu necesită modificări deloc, ale contractelor sau ale proceselor lor de compensare. Într-adevăr, atunci când contrapărțile încheie acorduri de compensare pentru a compensa instrumentele financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii denominate în EUR sau GBP, compensarea instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la ratele fără risc în monedele respective nu necesită nici stabilirea, nici punerea în aplicare a unor acorduri de compensare cu totul noi, așa cum s-a întâmplat atunci când au început pentru prima dată compensarea instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii denominate în monedele respective. Deoarece compensarea instrumentelor derivate care se raportează la noile rate fără risc face parte dintr-o pregătire mai amplă a tranziției de la EONIA și LIBOR la noi indici de referință, nu este necesară nicio altă măsură de introducere treptată pentru a se asigura o punere în aplicare ordonată și în timp util a acestei obligații. Modificările aduse pentru introducerea noilor clase de instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la ratele fără risc și sunt denominate în EUR și GBP ar trebui să înceapă să se aplice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(6)

În general, diferitele contrapărți au nevoie de mai mult sau mai puțin timp pentru a introduce mecanismele necesare pentru a începe compensarea instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care fac obiectul obligației de compensare. În acest caz, însă, contrapărțile au avut timp să se pregătească pentru tranziția indicelui de referință și pentru încetarea planificată a EONIA, LIBOR în EUR, LIBOR în GBP sau LIBOR în JPY, care era prevăzută pentru sfârșitul anului 2021, inclusiv în ceea ce privește acordurile lor de compensare. Pentru contrapărțile care fac deja obiectul obligației de compensare și care compensează instrumentele financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii denominate în EUR sau în GBP, compensarea claselor care se raportează la noile rate fără risc în monedele respective nu necesită modificări semnificative, sau nu necesită modificări deloc, ale contractelor sau ale proceselor lor de compensare. Într-adevăr, atunci când contrapărțile încheie acorduri de compensare pentru a compensa instrumentele financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii denominate în EUR sau GBP, compensarea instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la ratele fără risc în monedele respective nu necesită nici stabilirea, nici punerea în aplicare a unor acorduri de compensare cu totul noi, așa cum s-a întâmplat atunci când au început pentru prima dată compensarea instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii denominate în monedele respective. Deoarece compensarea instrumentelor derivate care se raportează la noile rate fără risc face parte dintr-o pregătire mai amplă a tranziției de la EONIA și LIBOR la noi indici de referință, nu este necesară nicio altă măsură de introducere treptată pentru a se asigura o punere în aplicare ordonată și în timp util a acestei obligații. Modificările aduse pentru introducerea noilor clase de instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la ratele fără risc și sunt denominate în EUR și GBP ar trebui să înceapă să se aplice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

| (7) | În urma declarației comune a Comisiei, a ESMA, a supravegherii bancare a BCE și a ABE prin care încurajează ferm contrapărțile să înceteze utilizarea oricăreia dintre ratele LIBOR ca rată de referință în noile contracte cât mai curând posibil și, în orice caz, cel târziu la 31 decembrie 2021, contrapărțile au trebuit să planifice încheierea perioadei în care se pot raporta la LIBOR în USD, inclusiv în ceea ce privește acordurile lor de compensare. Aceleași considerații se aplică și în cazul dolarului american cu privire la capacitatea contrapărților care au încheiat acorduri de compensare pentru compensarea instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii denominate într-o anumită monedă de a le adapta într-o perioadă de tranziție destul de scurtă pentru a compensa instrumentele derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la ratele fără risc în aceeași monedă, dar unele elemente suplimentare arată că pregătirile pe care le fac sunt mai puțin avansate pentru USD. În special, CPC-urile nu au comunicat încă momentul în care vor converti instrumentele financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la LIBOR în USD compensate în prezent în instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la SOFR și nu este încă clar în ce mod se va adapta compensarea obligatorie pe piața internă pentru aceste instrumente financiare derivate. Această complexitate suplimentară înseamnă că contrapărțile au nevoie de mai mult timp pentru a se pregăti pentru obligația de compensare a instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la rata fără risc în USD și, prin urmare, este necesară introducerea unei noi perioade de tranziție pentru a asigura o punere în aplicare ordonată și în timp util a acestei obligații. Modificările aduse pentru introducerea noii clase de instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la rate fără risc și sunt denominate în USD ar trebui să înceapă să se aplice la trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(7)

În urma declarației comune a Comisiei, a ESMA, a supravegherii bancare a BCE și a ABE prin care încurajează ferm contrapărțile să înceteze utilizarea oricăreia dintre ratele LIBOR ca rată de referință în noile contracte cât mai curând posibil și, în orice caz, cel târziu la 31 decembrie 2021, contrapărțile au trebuit să planifice încheierea perioadei în care se pot raporta la LIBOR în USD, inclusiv în ceea ce privește acordurile lor de compensare. Aceleași considerații se aplică și în cazul dolarului american cu privire la capacitatea contrapărților care au încheiat acorduri de compensare pentru compensarea instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii denominate într-o anumită monedă de a le adapta într-o perioadă de tranziție destul de scurtă pentru a compensa instrumentele derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la ratele fără risc în aceeași monedă, dar unele elemente suplimentare arată că pregătirile pe care le fac sunt mai puțin avansate pentru USD. În special, CPC-urile nu au comunicat încă momentul în care vor converti instrumentele financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la LIBOR în USD compensate în prezent în instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la SOFR și nu este încă clar în ce mod se va adapta compensarea obligatorie pe piața internă pentru aceste instrumente financiare derivate. Această complexitate suplimentară înseamnă că contrapărțile au nevoie de mai mult timp pentru a se pregăti pentru obligația de compensare a instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la rata fără risc în USD și, prin urmare, este necesară introducerea unei noi perioade de tranziție pentru a asigura o punere în aplicare ordonată și în timp util a acestei obligații. Modificările aduse pentru introducerea noii clase de instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la rate fără risc și sunt denominate în USD ar trebui să înceapă să se aplice la trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

| (8) | Încetarea planificată a EONIA, a LIBOR în GBP și a LIBOR în JPY este programată pentru sfârșitul anului 2021; așadar, începând cu 3 ianuarie 2022, nu va mai fi posibilă tranzacționarea sau compensarea instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la acești indici de referință. În același fel, în urma declarației comune a Comisiei, a ESMA, a supravegherii bancare a BCE și a ABE care încurajează ferm contrapărțile să înceteze utilizarea oricăreia dintre ratele LIBOR ca rată de referință în noile contracte cât mai curând posibil și, în orice caz, cel târziu la 31 decembrie 2021, se așteaptă ca, începând cu 3 ianuarie 2022, contrapărțile să nu negocieze sau să compenseze instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la LIBOR în USD. În schimb, începând cu 3 ianuarie 2022, contrapărțile vor tranzacționa sau vor compensa alte instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii, în special instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la ratele fără risc. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare fără întârziere după publicare. |
| --- | --- |

(8)

Încetarea planificată a EONIA, a LIBOR în GBP și a LIBOR în JPY este programată pentru sfârșitul anului 2021; așadar, începând cu 3 ianuarie 2022, nu va mai fi posibilă tranzacționarea sau compensarea instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la acești indici de referință. În același fel, în urma declarației comune a Comisiei, a ESMA, a supravegherii bancare a BCE și a ABE care încurajează ferm contrapărțile să înceteze utilizarea oricăreia dintre ratele LIBOR ca rată de referință în noile contracte cât mai curând posibil și, în orice caz, cel târziu la 31 decembrie 2021, se așteaptă ca, începând cu 3 ianuarie 2022, contrapărțile să nu negocieze sau să compenseze instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la LIBOR în USD. În schimb, începând cu 3 ianuarie 2022, contrapărțile vor tranzacționa sau vor compensa alte instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii, în special instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care se raportează la ratele fără risc. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare fără întârziere după publicare.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2015/2205 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2015/2205 ar trebui modificat în consecință.

| (10) | Prezentul regulament are la bază proiectul de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către ESMA. |
| --- | --- |

(10)

Prezentul regulament are la bază proiectul de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către ESMA.

| (11) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente, a solicitat opinia Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor înființat în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și a consultat Comitetul european pentru risc sistemic, |
| --- | --- |

(11)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente, a solicitat opinia Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor înființat în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și a consultat Comitetul european pentru risc sistemic,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificare adusă Regulamentului delegat (UE) 2015/2205

Regulamentul delegat (UE) 2015/2205 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduc următoarele alineate (1a) și (1b):

  „(1a)   Prin derogare de la alineatul (1), în cazul contractelor care aparțin unei clase de instrumente financiare derivate extrabursiere enumerate în anexă, la rândurile D.4.1 și D.4.2 din tabelul 4, obligația de compensare pentru aceste contracte produce efecte la 18 mai 2022.


  (1b)   Prin derogare de la alineatul (1), în cazul contractelor care aparțin unei clase de instrumente financiare derivate extrabursiere enumerate în anexă, la rândul D.4.3 din tabelul 4, obligația de compensare pentru aceste contracte produce efecte la 18 august 2022.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

se introduc următoarele alineate (1a) și (1b):

„(1a)   Prin derogare de la alineatul (1), în cazul contractelor care aparțin unei clase de instrumente financiare derivate extrabursiere enumerate în anexă, la rândurile D.4.1 și D.4.2 din tabelul 4, obligația de compensare pentru aceste contracte produce efecte la 18 mai 2022.

(1b)   Prin derogare de la alineatul (1), în cazul contractelor care aparțin unei clase de instrumente financiare derivate extrabursiere enumerate în anexă, la rândul D.4.3 din tabelul 4, obligația de compensare pentru aceste contracte produce efecte la 18 august 2022.”;

| (b) | la alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Prin derogare de la alineatele (1), (1a) și (1b), în cazul contractelor care aparțin unei clase de instrumente financiare derivate extrabursiere prevăzute în anexă și care sunt încheiate între contrapărți care fac parte din același grup, dintre care una este stabilită într-o țară terță și cealaltă este stabilită în Uniune, obligația de compensare produce efecte la:






  (a) | 30 iunie 2022 în cazul în care nu s-a adoptat nicio decizie privind echivalența, în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 4 din regulamentul menționat, referitoare la contractele derivate extrabursiere prevăzute în anexa la prezentul regulament în ceea ce privește țara terță în cauză; |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Prin derogare de la alineatele (1), (1a) și (1b), în cazul contractelor care aparțin unei clase de instrumente financiare derivate extrabursiere prevăzute în anexă și care sunt încheiate între contrapărți care fac parte din același grup, dintre care una este stabilită într-o țară terță și cealaltă este stabilită în Uniune, obligația de compensare produce efecte la:

(a)

30 iunie 2022 în cazul în care nu s-a adoptat nicio decizie privind echivalența, în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 4 din regulamentul menționat, referitoare la contractele derivate extrabursiere prevăzute în anexa la prezentul regulament în ceea ce privește țara terță în cauză;

| (b) | cea mai îndepărtată dintre următoarele date în cazul în care s-a adoptat o decizie privind echivalența, în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 4 din regulamentul menționat, referitoare la contractele derivate extrabursiere menționate în anexa la prezentul regulament în ceea ce privește țara terță în cauză:






  (i) | 60 de zile de la data intrării în vigoare a deciziei privind echivalența, adoptată în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 4 din regulamentul menționat, referitoare la contractele derivate extrabursiere menționate în anexa la prezentul regulament în ceea ce privește țara terță în cauză; |
| --- | --- | --- |

(b)

cea mai îndepărtată dintre următoarele date în cazul în care s-a adoptat o decizie privind echivalența, în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 4 din regulamentul menționat, referitoare la contractele derivate extrabursiere menționate în anexa la prezentul regulament în ceea ce privește țara terță în cauză:

(i)

60 de zile de la data intrării în vigoare a deciziei privind echivalența, adoptată în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în scopul articolului 4 din regulamentul menționat, referitoare la contractele derivate extrabursiere menționate în anexa la prezentul regulament în ceea ce privește țara terță în cauză;

| (ii) | data de la care obligația de compensare produce efecte în temeiul alineatului (1).”; |
| --- | --- |

(ii)

data de la care obligația de compensare produce efecte în temeiul alineatului (1).”;

| (c) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   Prin derogare de la alineatele (1), (1a), (1b) și (2), în cazul contractelor care aparțin unei clase de instrumente financiare derivate extrabursiere enumerate în anexă, obligația de compensare produce efecte de la 18 februarie 2022, în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:






  (a) | obligația de compensare nu a fost declanșată până la 18 februarie 2021; |
| --- | --- | --- |

(c)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Prin derogare de la alineatele (1), (1a), (1b) și (2), în cazul contractelor care aparțin unei clase de instrumente financiare derivate extrabursiere enumerate în anexă, obligația de compensare produce efecte de la 18 februarie 2022, în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

(a)

obligația de compensare nu a fost declanșată până la 18 februarie 2021;

| (b) | contra ctele sunt novate în unicul scop de a înlocui contrapartea stabilită în Regatul Unit cu o contraparte stabilită într-un stat membru.” |
| --- | --- |

(b)

contra ctele sunt novate în unicul scop de a înlocui contrapartea stabilită în Regatul Unit cu o contraparte stabilită într-un stat membru.”

| 2. | Anexa se înlocuiește cu textul care figurează în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexa se înlocuiește cu textul care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 februarie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2015/2205 al Comisiei din 6 august 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru obligația de compensare (JO L 314, 1.12.2015, p. 13).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

3

---

ANEXĂ

„ANEXĂ

Clase de instrumente financiare derivate extrabursiere pe rata dobânzii care fac obiectul obligației de compensare

Tabelul 1

Clase de swapuri de bază

| ID | Tip | Indice de referință | Monedă de decontare | Scadență | Tip monedă de decontare | Opționalitate | Tip valoare noțională |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A.1.1 | De bază | EURIBOR | EUR | 28 de zile-50 de ani | Monedă unică | Nu | Constantă sau variabilă |

ID

Tip

Indice de referință

Monedă de decontare

Scadență

Tip monedă de decontare

Opționalitate

Tip valoare noțională

A.1.1

De bază

EURIBOR

EUR

28 de zile-50 de ani

Monedă unică

Nu

Constantă sau variabilă

Tabelul 2

Clase de swapuri pe rată fixă spre fluctuantă a dobânzii

| ID | Tip | Indice de referință | Monedă de decontare | Scadență | Tip monedă de decontare | Opționalitate | Tip valoare noțională |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A.2.1 | Fixă spre fluctuantă | EURIBOR | EUR | 28 de zile-50 de ani | Monedă unică | Nu | Constantă sau variabilă |

ID

Tip

Indice de referință

Monedă de decontare

Scadență

Tip monedă de decontare

Opționalitate

Tip valoare noțională

A.2.1

Fixă spre fluctuantă

EURIBOR

EUR

28 de zile-50 de ani

Monedă unică

Nu

Constantă sau variabilă

Tabelul 3

Clase de contracte forward pe rata dobânzii

| ID | Tip | Indice de referință | Monedă de decontare | Scadență | Tip monedă de decontare | Opționalitate | Tip valoare noțională |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A.3.1 | FRA | EURIBOR | EUR | 3 zile-3 ani | Monedă unică | Nu | Constantă sau variabilă |

ID

Tip

Indice de referință

Monedă de decontare

Scadență

Tip monedă de decontare

Opționalitate

Tip valoare noțională

A.3.1

FRA

EURIBOR

EUR

3 zile-3 ani

Monedă unică

Nu

Constantă sau variabilă

Tabelul 4

Clase de swapuri pe indicii ratei dobânzii overnight

| ID | Tip | Indice de referință | Monedă de decontare | Scadență | Tip monedă de decontare | Opționalitate | Tip valoare noțională |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A.4.2 | OIS | FedFunds | USD | 7 zile-3 ani | Monedă unică | Nu | Constantă sau variabilă |
| D.4.1 | OIS | EURSTR | EUR | 7 zile-3 ani | Monedă unică | Nu | Constantă sau variabilă |
| D.4.2 | OIS | SONIA | GBP | 7 zile-50 de ani | Monedă unică | Nu | Constantă sau variabilă |
| D.4.3 | OIS | SOFR | USD | 7 zile-3 ani | Monedă unică | Nu | Constantă sau variabilă |

ID

Tip

Indice de referință

Monedă de decontare

Scadență

Tip monedă de decontare

Opționalitate

Tip valoare noțională

A.4.2

OIS

FedFunds

USD

7 zile-3 ani

Monedă unică

Nu

Constantă sau variabilă

D.4.1

OIS

EURSTR

EUR

7 zile-3 ani

Monedă unică

Nu

Constantă sau variabilă

D.4.2

OIS

SONIA

GBP

7 zile-50 de ani

Monedă unică

Nu

Constantă sau variabilă

D.4.3

OIS

SOFR

USD

7 zile-3 ani

Monedă unică

Nu

Constantă sau variabilă

---

| 17.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 138/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 138/11

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/751 AL COMISIEI

din 16 mai 2022

privind neaprobarea substanței active cloropicrină, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE (1) ale Consiliului, în special articolul 13 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 21 decembrie 2014, European Chloropicrin Group (ECG) a prezentat Regatului Unit (denumit în continuare „statul membru raportor”) o cerere de aprobare a substanței active cloropicrină în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

La 21 decembrie 2014, European Chloropicrin Group (ECG) a prezentat Regatului Unit (denumit în continuare „statul membru raportor”) o cerere de aprobare a substanței active cloropicrină în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (2) | În temeiul articolului 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, la 18 iunie 2014, statul membru raportor a notificat solicitantului, celorlalte state membre, Comisiei și Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) admisibilitatea cererii. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, la 18 iunie 2014, statul membru raportor a notificat solicitantului, celorlalte state membre, Comisiei și Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) admisibilitatea cererii.

| (3) | Pentru substanța activă respectivă, au fost evaluate efectele asupra sănătății umane și animale, precum și asupra mediului, în conformitate cu articolul 11 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, pentru utilizările propuse de solicitant. Statul membru raportor a prezentat Comisiei și autorității un proiect de raport de evaluare la 12 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(3)

Pentru substanța activă respectivă, au fost evaluate efectele asupra sănătății umane și animale, precum și asupra mediului, în conformitate cu articolul 11 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, pentru utilizările propuse de solicitant. Statul membru raportor a prezentat Comisiei și autorității un proiect de raport de evaluare la 12 decembrie 2017.

| (4) | În temeiul articolului 12 alineatul (1) din regulamentul respectiv, autoritatea a transmis proiectul de raport de evaluare primit de la statul membru raportor solicitantului și celorlalte state membre și a organizat o consultare publică cu privire la el. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 12 alineatul (1) din regulamentul respectiv, autoritatea a transmis proiectul de raport de evaluare primit de la statul membru raportor solicitantului și celorlalte state membre și a organizat o consultare publică cu privire la el.

| (5) | În temeiul articolului 12 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, autoritatea a cerut solicitantului să furnizeze informații suplimentare statelor membre, Comisiei și autorității. |
| --- | --- |

(5)

În temeiul articolului 12 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, autoritatea a cerut solicitantului să furnizeze informații suplimentare statelor membre, Comisiei și autorității.

| (6) | În cursul procesului de evaluare inter pares, în urma notificării de către Regatul Unit a intenției sale de a se retrage din Uniune în temeiul articolului 50 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Italia a preluat responsabilitatea pentru această substanță activă în calitate de stat membru raportor în iunie 2019. |
| --- | --- |

(6)

În cursul procesului de evaluare inter pares, în urma notificării de către Regatul Unit a intenției sale de a se retrage din Uniune în temeiul articolului 50 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Italia a preluat responsabilitatea pentru această substanță activă în calitate de stat membru raportor în iunie 2019.

| (7) | Evaluarea informațiilor suplimentare efectuată de către statul membru raportor a fost transmisă autorității sub forma unui proiect de raport de evaluare actualizat. |
| --- | --- |

(7)

Evaluarea informațiilor suplimentare efectuată de către statul membru raportor a fost transmisă autorității sub forma unui proiect de raport de evaluare actualizat.

| (8) | Proiectul de raport de evaluare a fost examinat de statele membre și de autoritate. Autoritatea a prezentat Comisiei concluzia (2) sa privind evaluarea riscurilor prezentate de substanța activă cloropicrină la 30 ianuarie 2020. |
| --- | --- |

(8)

Proiectul de raport de evaluare a fost examinat de statele membre și de autoritate. Autoritatea a prezentat Comisiei concluzia (2) sa privind evaluarea riscurilor prezentate de substanța activă cloropicrină la 30 ianuarie 2020.

| (9) | În concluzia sa, autoritatea a indicat că, pe baza informațiilor disponibile, nu a putut finaliza evaluarea riscurilor pentru consumatori, operatori, lucrători, trecători și rezidenți și a identificat potențiale motive de îngrijorare pentru apele subterane, macroorganismele și microorganismele din sol și artropodele nevizate care trăiesc în sol. |
| --- | --- |

(9)

În concluzia sa, autoritatea a indicat că, pe baza informațiilor disponibile, nu a putut finaliza evaluarea riscurilor pentru consumatori, operatori, lucrători, trecători și rezidenți și a identificat potențiale motive de îngrijorare pentru apele subterane, macroorganismele și microorganismele din sol și artropodele nevizate care trăiesc în sol.

| (10) | În plus, evaluarea riscurilor pentru organismele acvatice, pentru albine, pentru artropodele nevizate care trăiesc în frunze, pentru râme și plantele terestre nevizate nu a putut fi finalizată. |
| --- | --- |

(10)

În plus, evaluarea riscurilor pentru organismele acvatice, pentru albine, pentru artropodele nevizate care trăiesc în frunze, pentru râme și plantele terestre nevizate nu a putut fi finalizată.

| (11) | Comisia a invitat solicitantul să își prezinte observațiile privind concluzia autorității și, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, privind proiectul de raport de examinare. Solicitantul și-a prezentat observațiile, care au fost examinate cu atenție. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a invitat solicitantul să își prezinte observațiile privind concluzia autorității și, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, privind proiectul de raport de examinare. Solicitantul și-a prezentat observațiile, care au fost examinate cu atenție.

| (12) | La 22 octombrie 2021, Comisia a prezentat Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale un raport de reexaminare și un proiect de regulament privind neaprobarea substanței active cloropicrină. Comisia a observat că preocupările identificate de autoritate nu au putut fi eliminate și că, în consecință, nu s-a putut concluziona că sunt îndeplinite criteriile de aprobare. |
| --- | --- |

(12)

La 22 octombrie 2021, Comisia a prezentat Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale un raport de reexaminare și un proiect de regulament privind neaprobarea substanței active cloropicrină. Comisia a observat că preocupările identificate de autoritate nu au putut fi eliminate și că, în consecință, nu s-a putut concluziona că sunt îndeplinite criteriile de aprobare.

| (13) | Prin scrisoarea din 18 ianuarie 2022, solicitantul și-a retras cererea de aprobare a cloropicrinei. Prin urmare, cloropicrina nu trebuie să fie aprobată. |
| --- | --- |

(13)

Prin scrisoarea din 18 ianuarie 2022, solicitantul și-a retras cererea de aprobare a cloropicrinei. Prin urmare, cloropicrina nu trebuie să fie aprobată.

| (14) | Prezentul regulament nu împiedică transmiterea unei noi cereri pentru aprobarea substanței cloropicrină în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(14)

Prezentul regulament nu împiedică transmiterea unei noi cereri pentru aprobarea substanței cloropicrină în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (15) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(15)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Neaprobarea substanței active

Substanța activă cloropicrină nu se autorizează.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 mai 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal 2020; 18(3):6028, „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance chloropicrin” (Concluzia evaluării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active cloropicrină), doi:10.2903/j.efsa.2020.6028.

2

EFSA Journal 2020; 18(3):6028

inter pares

---

DECIZII

| 17.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 138/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 138/13

---

DECIZIA (UE) 2022/752 A CONSILIULUI

din 5 aprilie 2022

de modificare a Deciziei 1999/70/CE privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale, în ceea ce privește auditorii externi ai Bank of Greece

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 27.1,

având în vedere Recomandarea Băncii Centrale Europene din 17 februarie 2022 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Bank of Greece (BCE/2022/3) (1),

întrucât:

| (1) | Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro trebuie să fie efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(1)

Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro trebuie să fie efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

| (2) | Mandatul actualilor auditori externi ai Bank of Greece, Deloitte Certified Public Accountants S.A., se va încheia după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2021. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2022. |
| --- | --- |

(2)

Mandatul actualilor auditori externi ai Bank of Greece, Deloitte Certified Public Accountants S.A., se va încheia după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2021. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2022.

| (3) | Bank of Greece a selectat Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2022-2026, cu opțiunea de a prelungi acest mandat pentru exercițiile financiare 2027 și 2028. |
| --- | --- |

(3)

Bank of Greece a selectat Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2022-2026, cu opțiunea de a prelungi acest mandat pentru exercițiile financiare 2027 și 2028.

| (4) | Consiliul guvernatorilor BCE a recomandat desemnarea Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. în calitate de auditori externi ai Bank of Greece pentru exercițiile financiare 2022-2026, cu opțiunea de a prelungi acest mandat pentru exercițiile financiare 2027 și 2028. |
| --- | --- |

(4)

Consiliul guvernatorilor BCE a recomandat desemnarea Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. în calitate de auditori externi ai Bank of Greece pentru exercițiile financiare 2022-2026, cu opțiunea de a prelungi acest mandat pentru exercițiile financiare 2027 și 2028.

| (5) | În urma recomandării Consiliului guvernatorilor BCE, Decizia 1999/70/CE a Consiliului (2) ar trebui să fie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(5)

În urma recomandării Consiliului guvernatorilor BCE, Decizia 1999/70/CE a Consiliului (2) ar trebui să fie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 1 din Decizia 1999/70/CE, alineatul (12) se înlocuiește cu următorul text:

„(12)   Se aprobă desemnarea Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. în calitate de auditori externi ai Bank of Greece pentru exercițiile financiare 2022-2026.”

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la data notificării.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Băncii Centrale Europene.

Adoptată la Luxemburg, 5 aprilie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

B. LE MAIRE

---

(1)  
  JO C 102, 2.3.2022, p. 1.

1

(2)  Decizia 1999/70/CE a Consiliului din 25 ianuarie 1999 privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale (JO L 22, 29.1.1999, p. 69).

2

---

| 17.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 138/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 138/15

---

DECIZIA (PESC) 2022/753 A CONSILIULUI

din 16 mai 2022

de modificare a Deciziei (PESC) 2019/938 de sprijinire a unui proces de consolidare a încrederii care să ducă la instituirea unei zone fără arme nucleare și fără alte arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28 alineatul (1) și articolul 31 alineatul (1),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 6 iunie 2019, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2019/938 (1). |
| --- | --- |

(1)

La 6 iunie 2019, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2019/938 (1).

| (2) | Decizia (PESC) 2019/938 a prevăzut o perioadă de punere în aplicare de 36 de luni pentru activitățile menționate la articolul 1 din decizia respectivă, perioadă care începe la data încheierii acordului de finanțare prevăzut la articolul 3 alineatul (3) din decizia menționată. |
| --- | --- |

(2)

Decizia (PESC) 2019/938 a prevăzut o perioadă de punere în aplicare de 36 de luni pentru activitățile menționate la articolul 1 din decizia respectivă, perioadă care începe la data încheierii acordului de finanțare prevăzut la articolul 3 alineatul (3) din decizia menționată.

| (3) | Partenerul de punere în aplicare, Institutul Organizației Națiunilor Unite pentru Cercetare în Domeniul Dezarmării, a solicitat o prelungire cu 12 luni a perioadei de punere în aplicare respective, până la 10 iulie 2023, având în vedere întârzierea în punerea în aplicare a activităților de proiect desfășurate în temeiul Deciziei (PESC) 2019/938 din cauza impactului pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(3)

Partenerul de punere în aplicare, Institutul Organizației Națiunilor Unite pentru Cercetare în Domeniul Dezarmării, a solicitat o prelungire cu 12 luni a perioadei de punere în aplicare respective, până la 10 iulie 2023, având în vedere întârzierea în punerea în aplicare a activităților de proiect desfășurate în temeiul Deciziei (PESC) 2019/938 din cauza impactului pandemiei de COVID-19.

| (4) | Continuarea până la 10 iulie 2023 a activităților menționate la articolul 1 din Decizia (PESC) 2019/938 nu are nicio implicație în ceea ce privește resursele financiare până la 10 iulie 2023, |
| --- | --- |

(4)

Continuarea până la 10 iulie 2023 a activităților menționate la articolul 1 din Decizia (PESC) 2019/938 nu are nicio implicație în ceea ce privește resursele financiare până la 10 iulie 2023,

| (5) | Decizia (PESC) 2019/938 ar trebui să fie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Decizia (PESC) 2019/938 ar trebui să fie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 5 din Decizia (PESC) 2019/938, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Aceasta expiră la 10 iulie 2023.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 16 mai 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Decizia (PESC) 2019/938 a Consiliului din 6 iunie 2019 de sprijinire a unui proces de consolidare a încrederii care să ducă la instituirea unei zone fără arme nucleare și fără alte arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu (JO L 149, 7.6.2019, p. 63).

1

---

| 17.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 138/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 138/16

---

DECIZIA (PESC) 2022/754 A CONSILIULUI

din 16 mai 2022

de modificare a Deciziei (PESC) 2019/797 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 17 mai 2019, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2019/797 (1). |
| --- | --- |

(1)

La 17 mai 2019, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2019/797 (1).

| (2) | Decizia (PESC) 2019/797 se aplică până la 18 mai 2022. Pe baza unei reexaminări a deciziei menționate, valabilitatea respectivei decizii ar trebui prelungită până la 18 mai 2025, iar măsurile restrictive prevăzute în respectiva decizie ar trebui prelungite până la 18 mai 2023. |
| --- | --- |

(2)

Decizia (PESC) 2019/797 se aplică până la 18 mai 2022. Pe baza unei reexaminări a deciziei menționate, valabilitatea respectivei decizii ar trebui prelungită până la 18 mai 2025, iar măsurile restrictive prevăzute în respectiva decizie ar trebui prelungite până la 18 mai 2023.

| (3) | Prin urmare, Decizia (PESC) 2019/797 ar trebui să fie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Decizia (PESC) 2019/797 ar trebui să fie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Articolul 10 din Decizia (PESC) 2019/797 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 10

Prezenta decizie se aplică până la 18 mai 2025 și se reexaminează permanent. Măsurile prevăzute la articolele 4 și 5 se aplică persoanelor fizice și juridice, entităților și organismelor de pe lista cuprinsă în anexă până la 18 mai 2023.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 16 mai 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Decizia (PESC) 2019/797 a Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre (JO L 129I, 17.5.2019, p. 13).

1

---

| 17.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 138/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 138/17

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (PESC) 2022/755 A CONSILIULUI

din 16 mai 2022

de punere în aplicare a Deciziei (PESC) 2015/740 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Sudanul de Sud

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 31 alineatul (2),

având în vedere Decizia (PESC) 2015/740 a Consiliului din 7 mai 2015 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Sudanul de Sud și de abrogare a Deciziei 2014/449/PESC (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 7 mai 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/740. |
| --- | --- |

(1)

La 7 mai 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/740.

| (2) | În conformitate cu articolul 12 alineatul (2) din Decizia (PESC) 2015/740, Consiliul a reexaminat lista persoanelor cărora li se aplică măsuri restrictive din anexa II la decizia respectivă. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 12 alineatul (2) din Decizia (PESC) 2015/740, Consiliul a reexaminat lista persoanelor cărora li se aplică măsuri restrictive din anexa II la decizia respectivă.

| (3) | Consiliul a concluzionat că ar trebui menținute măsurile restrictive împotriva unei persoane care figurează pe lista din anexa II la Decizia (PESC) 2015/740 și că ar trebui actualizată și renumerotată rubrica referitoare la persoana respectivă. |
| --- | --- |

(3)

Consiliul a concluzionat că ar trebui menținute măsurile restrictive împotriva unei persoane care figurează pe lista din anexa II la Decizia (PESC) 2015/740 și că ar trebui actualizată și renumerotată rubrica referitoare la persoana respectivă.

| (4) | Prin urmare, Decizia (PESC) 2015/740 ar trebui să fie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Decizia (PESC) 2015/740 ar trebui să fie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa II la Decizia (PESC) 2015/740 se modifică astfel cum se prevede în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 16 mai 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Decizia (PESC) 2015/740 a Consiliului din 7 mai 2015 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Sudanul de Sud și de abrogare a Deciziei 2014/449/PESC (JO L 117, 8.5.2015, p. 52).

1

---

ANEXĂ

În anexa II la Decizia (PESC) 2015/740, tabelul se înlocuiește cu următorul text:

| | Nume | Informații de identificare | Motivele înscrierii pe listă | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | Michael MAKUEI LUETH | Data nașterii: 1947
  Locul nașterii: Bor, Sudan (astăzi Sudanul de Sud)
  Genul: masculin | Michael Makuei Lueth a deținut funcția de ministru al informațiilor și radiodifuziunii din 2013 și continuă să dețină respectiva funcție în guvernul de tranziție de unitate națională. De asemenea, a fost în perioada 2014-2015 și în perioada 2016-2018 purtătorul de cuvânt public al delegației guvernamentale la negocierile de pace desfășurate sub egida Autorității Interguvernamentale pentru Dezvoltare.
  Makuei a obstrucționat procesul politic din Sudanul de Sud, în special prin obstrucționarea, prin declarații publice provocatoare a punerii în aplicare a Acordului privind soluționarea conflictului din Republica Sudanul de Sud (ARCSS) din august 2015 (înlocuit în septembrie 2018 de «ARCSS revitalizat» (R-ARCSS)], prin obstrucționarea activității Comisiei mixte de monitorizare și evaluare (JMEC) a ARCSS (redenumită «JMEC reconstituită» în cadrul R-ARCSS), precum și prin obstrucționarea înființării instituțiilor judiciare de tranziție în temeiul ARCSS, înființare care este prevăzută și în R-ARCSS. De asemenea, el a obstrucționat operațiile Forței Organizației Națiunilor Unite de protecție regională.
  Makuei este responsabil și de încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv de restrângerea libertății de exprimare. | 3.2.2018” |

Nume

Informații de identificare

Motivele înscrierii pe listă

Data includerii pe listă

„1.

Michael MAKUEI LUETH

Data nașterii: 1947

Locul nașterii: Bor, Sudan (astăzi Sudanul de Sud)

Genul: masculin

Michael Makuei Lueth a deținut funcția de ministru al informațiilor și radiodifuziunii din 2013 și continuă să dețină respectiva funcție în guvernul de tranziție de unitate națională. De asemenea, a fost în perioada 2014-2015 și în perioada 2016-2018 purtătorul de cuvânt public al delegației guvernamentale la negocierile de pace desfășurate sub egida Autorității Interguvernamentale pentru Dezvoltare.

Makuei a obstrucționat procesul politic din Sudanul de Sud, în special prin obstrucționarea, prin declarații publice provocatoare a punerii în aplicare a Acordului privind soluționarea conflictului din Republica Sudanul de Sud (ARCSS) din august 2015 (înlocuit în septembrie 2018 de «ARCSS revitalizat» (R-ARCSS)], prin obstrucționarea activității Comisiei mixte de monitorizare și evaluare (JMEC) a ARCSS (redenumită «JMEC reconstituită» în cadrul R-ARCSS), precum și prin obstrucționarea înființării instituțiilor judiciare de tranziție în temeiul ARCSS, înființare care este prevăzută și în R-ARCSS. De asemenea, el a obstrucționat operațiile Forței Organizației Națiunilor Unite de protecție regională.

Makuei este responsabil și de încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv de restrângerea libertății de exprimare.

3.2.2018”

---

| 17.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 138/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 138/19

---

DECIZIA (UE) 2022/756 A COMISIEI

din 30 septembrie 2021

privind măsurile SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) puse în aplicare de Italia și de regiunea Sardinia în favoarea Saremar

[notificată cu numărul C(2022) 6990]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | La 6 august 1999, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) în ceea ce privește ajutorul plătit pe baza contractelor inițiale de servicii publice (denumite în continuare „convențiile inițiale”) către cele șase întreprinderi care formau Grupul Tirrenia la momentul respectiv (2). |
| --- | --- |

(1)

La 6 august 1999, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) în ceea ce privește ajutorul plătit pe baza contractelor inițiale de servicii publice (denumite în continuare „convențiile inițiale”) către cele șase întreprinderi care formau Grupul Tirrenia la momentul respectiv (2).

2

| (2) | În etapa de investigare, autoritățile italiene au solicitat disjungerea cauzei privind Grupul Tirrenia, astfel încât să se poată acorda prioritate pronunțării unei hotărâri definitive numai cu privire la Tirrenia di Navigazione („Tirrenia”). Această solicitare a fost motivată de autoritățile italiene prin planul de privatizare a grupului, începând cu Tirrenia, și prin intenția lor de a accelera procesul legat de întreprinderea respectivă. |
| --- | --- |

(2)

În etapa de investigare, autoritățile italiene au solicitat disjungerea cauzei privind Grupul Tirrenia, astfel încât să se poată acorda prioritate pronunțării unei hotărâri definitive numai cu privire la Tirrenia di Navigazione („Tirrenia”). Această solicitare a fost motivată de autoritățile italiene prin planul de privatizare a grupului, începând cu Tirrenia, și prin intenția lor de a accelera procesul legat de întreprinderea respectivă.

| (3) | Comisia a fost de acord cu solicitarea autorităților italiene și, prin Decizia 2001/851/CE (3) a Comisiei, a închis procedura lansată cu privire la ajutorul acordat întreprinderii Tirrenia. Ajutorul a fost declarat compatibil sub rezerva anumitor angajamente asumate de autoritățile italiene. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a fost de acord cu solicitarea autorităților italiene și, prin Decizia 2001/851/CE (3) a Comisiei, a închis procedura lansată cu privire la ajutorul acordat întreprinderii Tirrenia. Ajutorul a fost declarat compatibil sub rezerva anumitor angajamente asumate de autoritățile italiene.

3

| (4) | Prin Decizia 2005/163/CE a Comisiei (4) („Decizia din 2004”), Comisia a declarat compensația acordată întreprinderilor din cadrul Grupului Tirrenia, altele decât Tirrenia (5), ca fiind parțial compatibilă cu piața internă, parțial compatibilă sub rezerva respectării anumitor angajamente de către autoritățile italiene și parțial incompatibilă cu piața internă. Decizia din 2004 s-a bazat pe datele contabile din perioada 1992-2001 și a inclus condiții în vederea asigurării compatibilității compensației pe întreaga durată a convențiilor inițiale (și anume, până în 2008). |
| --- | --- |

(4)

Prin Decizia 2005/163/CE a Comisiei (4) („Decizia din 2004”), Comisia a declarat compensația acordată întreprinderilor din cadrul Grupului Tirrenia, altele decât Tirrenia (5), ca fiind parțial compatibilă cu piața internă, parțial compatibilă sub rezerva respectării anumitor angajamente de către autoritățile italiene și parțial incompatibilă cu piața internă. Decizia din 2004 s-a bazat pe datele contabile din perioada 1992-2001 și a inclus condiții în vederea asigurării compatibilității compensației pe întreaga durată a convențiilor inițiale (și anume, până în 2008).

4

5

| (5) | Prin Hotărârea din 4 martie 2009 în cauzele T-265/04, T-292/04 și T-504/04 (6), Tribunalul a anulat decizia din 2004. |
| --- | --- |

(5)

Prin Hotărârea din 4 martie 2009 în cauzele T-265/04, T-292/04 și T-504/04 (6), Tribunalul a anulat decizia din 2004.

6

| (6) | La 5 octombrie 2011, prin Decizia C(2011) 6961 a Comisiei (7) („Decizia din 2011”), Comisia a deschis procedura oficială de investigare cu privire la diversele măsuri adoptate de Italia în favoarea întreprinderilor fostului Grup Tirrenia. Investigația a vizat, printre altele, compensațiile acordate întreprinderii Saremar – Sardegna Regionale Marittima („Saremar”) pentru exploatarea mai multor rute maritime începând cu 1 ianuarie 2009, precum și o serie de alte măsuri acordate în favoarea întreprinderii respective. |
| --- | --- |

(6)

La 5 octombrie 2011, prin Decizia C(2011) 6961 a Comisiei (7) („Decizia din 2011”), Comisia a deschis procedura oficială de investigare cu privire la diversele măsuri adoptate de Italia în favoarea întreprinderilor fostului Grup Tirrenia. Investigația a vizat, printre altele, compensațiile acordate întreprinderii Saremar – Sardegna Regionale Marittima („Saremar”) pentru exploatarea mai multor rute maritime începând cu 1 ianuarie 2009, precum și o serie de alte măsuri acordate în favoarea întreprinderii respective.

7

| (7) | Decizia din 2011 a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile vizate de investigație. |
| --- | --- |

(7)

Decizia din 2011 a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile vizate de investigație.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (8) | La 7 noiembrie 2012, Comisia a extins procedura de investigare, printre altele, cu privire la anumite măsuri de sprijin acordate de regiunea Sardinia în favoarea întreprinderii Saremar. La 19 decembrie 2012, Comisia a adoptat o versiune modificată (8) a deciziei respective [Decizia C(2012) 9452 a Comisiei, denumită în continuare „Decizia din 2012”]. |
| --- | --- |

(8)

La 7 noiembrie 2012, Comisia a extins procedura de investigare, printre altele, cu privire la anumite măsuri de sprijin acordate de regiunea Sardinia în favoarea întreprinderii Saremar. La 19 decembrie 2012, Comisia a adoptat o versiune modificată (8) a deciziei respective [Decizia C(2012) 9452 a Comisiei, denumită în continuare „Decizia din 2012”].

8

| (9) | Decizia din 2012 a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (9). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile vizate de investigație. |
| --- | --- |

(9)

Decizia din 2012 a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (9). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile vizate de investigație.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

9

| (10) | Prin scrisoarea din 14 mai 2013, regiunea Sardinia a solicitat Comisiei să disjungă măsurile referitoare la Saremar din procedura oficială de investigare inițiată prin Deciziile din 2011 și 2012 și să acorde prioritate măsurilor respective, în special având în vedere privatizarea iminentă a întreprinderii. |
| --- | --- |

(10)

Prin scrisoarea din 14 mai 2013, regiunea Sardinia a solicitat Comisiei să disjungă măsurile referitoare la Saremar din procedura oficială de investigare inițiată prin Deciziile din 2011 și 2012 și să acorde prioritate măsurilor respective, în special având în vedere privatizarea iminentă a întreprinderii.

| (11) | Comisia a fost de acord cu solicitarea autorităților din Sardinia și, prin Decizia (UE) 2018/261 (10) („Decizia din 2014”), a închis procedura oficială de investigare cu privire la anumite măsuri acordate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar. Dintre cele cinci măsuri adoptate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar, patru au fost evaluate în cadrul Deciziei din 2014, cu excepția proiectului „Bonus Sardo – Vacanza” (a se vedea considerentul 29 din prezenta decizie). |
| --- | --- |

(11)

Comisia a fost de acord cu solicitarea autorităților din Sardinia și, prin Decizia (UE) 2018/261 (10) („Decizia din 2014”), a închis procedura oficială de investigare cu privire la anumite măsuri acordate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar. Dintre cele cinci măsuri adoptate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar, patru au fost evaluate în cadrul Deciziei din 2014, cu excepția proiectului „Bonus Sardo – Vacanza” (a se vedea considerentul 29 din prezenta decizie).

10

| (12) | Saremar și regiunea Sardinia au introdus acțiuni în anulare împotriva Deciziei din 2014 la Tribunal. Tribunalul a respins aceste acțiuni prin hotărârile sale din 6 aprilie 2017 în cauzele T-219/14 (11) și T-220/14 (12). Nici Saremar, nici regiunea Sardinia nu au introdus recursuri împotriva acestor hotărâri, care sunt în prezent definitive. |
| --- | --- |

(12)

Saremar și regiunea Sardinia au introdus acțiuni în anulare împotriva Deciziei din 2014 la Tribunal. Tribunalul a respins aceste acțiuni prin hotărârile sale din 6 aprilie 2017 în cauzele T-219/14 (11) și T-220/14 (12). Nici Saremar, nici regiunea Sardinia nu au introdus recursuri împotriva acestor hotărâri, care sunt în prezent definitive.

11

12

| (13) | Prin Decizia (UE) 2020/1411 (13), Comisia a încheiat investigația referitoare la întreprinderile din cadrul Grupului Tirrenia, altele decât Tirrenia, pentru perioada 1992-2008. Comisia a concluzionat că ajutorul acordat pentru furnizarea de servicii de cabotaj maritim a constituit un ajutor existent, în timp ce ajutorul acordat pentru furnizarea de servicii de transport maritim internațional a fost compatibil cu Cadrul privind serviciile de interes economic general („SIEG”) din 2011 („Cadrul SIEG din 2011”) (14). |
| --- | --- |

(13)

Prin Decizia (UE) 2020/1411 (13), Comisia a încheiat investigația referitoare la întreprinderile din cadrul Grupului Tirrenia, altele decât Tirrenia, pentru perioada 1992-2008. Comisia a concluzionat că ajutorul acordat pentru furnizarea de servicii de cabotaj maritim a constituit un ajutor existent, în timp ce ajutorul acordat pentru furnizarea de servicii de transport maritim internațional a fost compatibil cu Cadrul privind serviciile de interes economic general („SIEG”) din 2011 („Cadrul SIEG din 2011”) (14).

13

14

| (14) | Prin Decizia (UE) 2020/1412 (15), Comisia a închis procedura oficială de investigare referitoare la măsurile acordate în favoarea întreprinderii Tirrenia și a achizitorului acesteia, CIN, în perioada 2009-2020. |
| --- | --- |

(14)

Prin Decizia (UE) 2020/1412 (15), Comisia a închis procedura oficială de investigare referitoare la măsurile acordate în favoarea întreprinderii Tirrenia și a achizitorului acesteia, CIN, în perioada 2009-2020.

15

| (15) | Prin Decizile (UE) 2021/4268 (16) și (UE) 2021/4271 (17), Comisia a închis procedura oficială de investigare referitoare la măsurile acordate în favoarea întreprinderilor Siremar și Toremar și a achizitorilor acestora începând din 2009. |
| --- | --- |

(15)

Prin Decizile (UE) 2021/4268 (16) și (UE) 2021/4271 (17), Comisia a închis procedura oficială de investigare referitoare la măsurile acordate în favoarea întreprinderilor Siremar și Toremar și a achizitorilor acestora începând din 2009.

16

17

| (16) | Prezenta decizie se referă numai la măsurile în favoarea întreprinderii Saremar identificate în Deciziile din 2011 și 2012, care nu au fost vizate de Decizia din 2014, astfel cum se arată în considerentele 28 și 29. Comisia va aborda toate măsurile rămase care fac obiectul Deciziilor din 2011 și 2012, cu numerele de caz SA.32014, SA.32015 și SA.32016, prin decizii separate. Astfel, toate acele măsuri rămase vizează alte întreprinderi din cadrul fostului Grup Tirrenia (și anume, Caremar și Laziomar). |
| --- | --- |

(16)

Prezenta decizie se referă numai la măsurile în favoarea întreprinderii Saremar identificate în Deciziile din 2011 și 2012, care nu au fost vizate de Decizia din 2014, astfel cum se arată în considerentele 28 și 29. Comisia va aborda toate măsurile rămase care fac obiectul Deciziilor din 2011 și 2012, cu numerele de caz SA.32014, SA.32015 și SA.32016, prin decizii separate. Astfel, toate acele măsuri rămase vizează alte întreprinderi din cadrul fostului Grup Tirrenia (și anume, Caremar și Laziomar).

2.   CONTEXTUL ȘI DESCRIEREA MĂSURILOR SUPUSE INVESTIGAȚIEI

CONTEXTUL ȘI DESCRIEREA MĂSURILOR SUPUSE INVESTIGAȚIEI

2.1.   Context

Context

2.1.1.   Convențiile inițiale

Convențiile inițiale

| (17) | Grupul Tirrenia a fost deținut inițial de statul italian prin intermediul întreprinderii Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A („Fintecna”) (18) și a inclus șase întreprinderi, și anume Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar și Toremar. Aceste întreprinderi au furnizat servicii de transport maritim în temeiul unor contracte separate de servicii publice, încheiate în 1991 cu statul italian, care au fost în vigoare timp de douăzeci de ani, în perioada ianuarie 1989-decembrie 2008. Fintecna deținea 100 % din capitalul social al întreprinderii Tirrenia. Tirrenia deținea integral întreprinderile Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar și Toremar (denumite împreună „întreprinderile regionale”). Adriatica, care exploata mai multe rute între Italia și Albania, Croația, Grecia și Muntenegru, a fuzionat cu Tirrenia în 2004. |
| --- | --- |

(17)

Grupul Tirrenia a fost deținut inițial de statul italian prin intermediul întreprinderii Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A („Fintecna”) (18) și a inclus șase întreprinderi, și anume Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar și Toremar. Aceste întreprinderi au furnizat servicii de transport maritim în temeiul unor contracte separate de servicii publice, încheiate în 1991 cu statul italian, care au fost în vigoare timp de douăzeci de ani, în perioada ianuarie 1989-decembrie 2008. Fintecna deținea 100 % din capitalul social al întreprinderii Tirrenia. Tirrenia deținea integral întreprinderile Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar și Toremar (denumite împreună „întreprinderile regionale”). Adriatica, care exploata mai multe rute între Italia și Albania, Croația, Grecia și Muntenegru, a fuzionat cu Tirrenia în 2004.

18

| (18) | Scopul convențiilor inițiale a fost acela de a garanta regularitatea și fiabilitatea unui număr ridicat de servicii de transport maritim, care asigurau în principal legătura dintre Italia continentală și Sicilia, Sardinia și alte insule italiene mai mici. În acest scop, statul italian a acordat sprijin financiar sub forma subvențiilor plătite direct fiecărei întreprinderi din Grupul Tirrenia. |
| --- | --- |

(18)

Scopul convențiilor inițiale a fost acela de a garanta regularitatea și fiabilitatea unui număr ridicat de servicii de transport maritim, care asigurau în principal legătura dintre Italia continentală și Sicilia, Sardinia și alte insule italiene mai mici. În acest scop, statul italian a acordat sprijin financiar sub forma subvențiilor plătite direct fiecărei întreprinderi din Grupul Tirrenia.

| (19) | Saremar exploata anumite rute de cabotaj la nivel exclusiv local între Sardinia și insulele de la nord-est și sud-vest de aceasta, precum și o rută internațională spre Corsica, în temeiul convenției inițiale cu statul. |
| --- | --- |

(19)

Saremar exploata anumite rute de cabotaj la nivel exclusiv local între Sardinia și insulele de la nord-est și sud-vest de aceasta, precum și o rută internațională spre Corsica, în temeiul convenției inițiale cu statul.

2.1.2.   Prelungirea convențiilor inițiale

Prelungirea convențiilor inițiale

| (20) | Convențiile inițiale, inclusiv cea aplicabilă întreprinderii Saremar, au fost prelungite de trei ori. |
| --- | --- |

(20)

Convențiile inițiale, inclusiv cea aplicabilă întreprinderii Saremar, au fost prelungite de trei ori.

| (21) | În primul rând, articolul 26 din Decretul-lege nr. 207 din 30 decembrie 2008, convertit în Legea nr. 14 din 27 februarie 2009, prevedea prelungirea convențiilor inițiale, care urmau să expire inițial la 31 decembrie 2008, până la 31 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(21)

În primul rând, articolul 26 din Decretul-lege nr. 207 din 30 decembrie 2008, convertit în Legea nr. 14 din 27 februarie 2009, prevedea prelungirea convențiilor inițiale, care urmau să expire inițial la 31 decembrie 2008, până la 31 decembrie 2009.

| (22) | În al doilea rând, articolul 19b din Decretul-lege nr. 135 din 25 septembrie 2009 („Decretul-lege 135/2009”), convertit în Legea nr. 166 din 20 noiembrie 2009 („Legea din 2009”), prevedea că, având în vedere privatizarea întreprinderilor din cadrul Grupului Tirrenia, participațiile întreprinderilor regionale, cu excepția Siremar, urmau să fie transferate de la întreprinderea-mamă Tirrenia, după cum urmează:






  (a) | Caremar către regiunea Campania. Ulterior, regiunea Campania a transferat către regiunea Lazio întreprinderea în activitate care asigura legăturile de transport cu arhipelagul Pontino (înființând, astfel, întreprinderea Laziomar) (19); |
| --- | --- | --- |

(22)

În al doilea rând, articolul 19b din Decretul-lege nr. 135 din 25 septembrie 2009 („Decretul-lege 135/2009”), convertit în Legea nr. 166 din 20 noiembrie 2009 („Legea din 2009”), prevedea că, având în vedere privatizarea întreprinderilor din cadrul Grupului Tirrenia, participațiile întreprinderilor regionale, cu excepția Siremar, urmau să fie transferate de la întreprinderea-mamă Tirrenia, după cum urmează:

b

(a)

Caremar către regiunea Campania. Ulterior, regiunea Campania a transferat către regiunea Lazio întreprinderea în activitate care asigura legăturile de transport cu arhipelagul Pontino (înființând, astfel, întreprinderea Laziomar) (19);

19

| (b) | Saremar către regiunea Sardinia; |
| --- | --- |

(b)

Saremar către regiunea Sardinia;

| (c) | Toremar către regiunea Toscana. |
| --- | --- |

(c)

Toremar către regiunea Toscana.

| (23) | Legea din 2009 preciza, de asemenea, că urmau să se încheie convenții noi între statul italian și Tirrenia și Siremar până la 31 decembrie 2009. Totodată, serviciile regionale aveau să fie reglementate în noile contracte de servicii publice, care urmau să fie încheiate de Saremar, Toremar și Caremar cu autoritățile regionale respective până la 31 decembrie 2009 (Sardinia și Toscana) și 28 februarie 2010 (Campania și Lazio). Noile convenții sau contracte de servicii publice urmau să fie scoase la licitație alături de întreprinderile însele. Noii proprietari ai fiecăreia dintre aceste întreprinderi urmau să semneze respectiva convenție sau respectivul contract de servicii publice. (20) |
| --- | --- |

(23)

Legea din 2009 preciza, de asemenea, că urmau să se încheie convenții noi între statul italian și Tirrenia și Siremar până la 31 decembrie 2009. Totodată, serviciile regionale aveau să fie reglementate în noile contracte de servicii publice, care urmau să fie încheiate de Saremar, Toremar și Caremar cu autoritățile regionale respective până la 31 decembrie 2009 (Sardinia și Toscana) și 28 februarie 2010 (Campania și Lazio). Noile convenții sau contracte de servicii publice urmau să fie scoase la licitație alături de întreprinderile însele. Noii proprietari ai fiecăreia dintre aceste întreprinderi urmau să semneze respectiva convenție sau respectivul contract de servicii publice. (20)

20

| (24) | În acest scop, Legea din 2009 a prelungit convențiile inițiale, inclusiv pe cea aplicabilă întreprinderii Saremar, de la 1 ianuarie 2010 până la 30 septembrie 2010. |
| --- | --- |

(24)

În acest scop, Legea din 2009 a prelungit convențiile inițiale, inclusiv pe cea aplicabilă întreprinderii Saremar, de la 1 ianuarie 2010 până la 30 septembrie 2010.

| (25) | În fine, Legea nr. 163 din 1 octombrie 2010 care a convertit Decretul-lege nr. 125 din 5 august 2010 („Legea din 2010”) a prevăzut prelungirea convențiilor inițiale, inclusiv a celei aplicabile întreprinderii Saremar, de la 1 octombrie 2010 până la finalizarea proceselor de privatizare a Tirrenia și Siremar. |
| --- | --- |

(25)

În fine, Legea nr. 163 din 1 octombrie 2010 care a convertit Decretul-lege nr. 125 din 5 august 2010 („Legea din 2010”) a prevăzut prelungirea convențiilor inițiale, inclusiv a celei aplicabile întreprinderii Saremar, de la 1 octombrie 2010 până la finalizarea proceselor de privatizare a Tirrenia și Siremar.

2.1.3.   Punerea în aplicare a Deciziei din 2014

Punerea în aplicare a Deciziei din 2014

| (26) | Prin Decizia din 2014, Comisia a declarat două măsuri de ajutor acordate în favoarea Saremar ca fiind incompatibile cu piața internă, în timp ce alte două măsuri s-au dovedit a nu constitui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În acest context, Comisia a dispus recuperarea:






  (a) | sumei de 10 milioane EUR reprezentând compensații plătite către Saremar pentru exploatarea a două rute suplimentare care leagă Sardinia de Italia continentală; |
| --- | --- | --- |

(26)

Prin Decizia din 2014, Comisia a declarat două măsuri de ajutor acordate în favoarea Saremar ca fiind incompatibile cu piața internă, în timp ce alte două măsuri s-au dovedit a nu constitui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În acest context, Comisia a dispus recuperarea:

(a)

sumei de 10 milioane EUR reprezentând compensații plătite către Saremar pentru exploatarea a două rute suplimentare care leagă Sardinia de Italia continentală;

| (b) | unei recapitalizări planificate în valoare de 6 099 961 EUR (din care suma de 824 309,69 EUR fusese deja plătită către Saremar). |
| --- | --- |

(b)

unei recapitalizări planificate în valoare de 6 099 961 EUR (din care suma de 824 309,69 EUR fusese deja plătită către Saremar).

| (27) | Italia a pus în aplicare Decizia din 2014, chiar dacă anumite proceduri rămân pendinte la momentul adoptării prezentei decizii. Mai exact:






  (a) | prin scrisoarea din 10 aprilie 2015, autoritățile italiene au raportat că, la 15 ianuarie 2015, Tribunale di Cagliari hotărâse că întreprinderea Saremar urma să fie admisă în procedura concordato preventivo. Procedura avea ca scop vânzarea tuturor activelor Saremar și plata creanțelor creditorilor, fără continuarea activităților comerciale ale Saremar ulterior unei anumite date (stabilită inițial la 31 decembrie 2015). Creanțele aferente ajutoarelor de stat au fost înregistrate în ordinea corespunzătoare și au inclus dobânda pentru recuperare acumulată până la 1 iulie 2014, pentru suma de 11 131 231,60 EUR. Aceasta din urmă este data la care Saremar a solicitat admiterea procedurii concordato preventivo care, în conformitate cu legislația italiană, oprește acumularea de dobânzi (21); |
| --- | --- | --- |

(27)

Italia a pus în aplicare Decizia din 2014, chiar dacă anumite proceduri rămân pendinte la momentul adoptării prezentei decizii. Mai exact:

(a)

prin scrisoarea din 10 aprilie 2015, autoritățile italiene au raportat că, la 15 ianuarie 2015, Tribunale di Cagliari hotărâse că întreprinderea Saremar urma să fie admisă în procedura concordato preventivo. Procedura avea ca scop vânzarea tuturor activelor Saremar și plata creanțelor creditorilor, fără continuarea activităților comerciale ale Saremar ulterior unei anumite date (stabilită inițial la 31 decembrie 2015). Creanțele aferente ajutoarelor de stat au fost înregistrate în ordinea corespunzătoare și au inclus dobânda pentru recuperare acumulată până la 1 iulie 2014, pentru suma de 11 131 231,60 EUR. Aceasta din urmă este data la care Saremar a solicitat admiterea procedurii concordato preventivo care, în conformitate cu legislația italiană, oprește acumularea de dobânzi (21);

concordato preventivo

concordato preventivo

21

| (b) | prin scrisoarea din 28 octombrie 2015, autoritățile italiene au informat Comisia că vânzarea navelor întreprinderii Saremar și cesiunea obligațiilor de serviciu public îndeplinite de Saremar urmau să fie supuse unor proceduri de achiziții diferite. Totodată, acestea au transmis decretul emis de Tribunale di Cagliari la 22 iulie 2015 prin care s-a validat procedura concordato preventivo (așa-numita „omologazione”) și au informat Comisia că fuseseră primite opt manifestări ale interesului pentru navele întreprinderii Saremar. Prin scrisoarea din 21 ianuarie 2016, autoritățile italiene au confirmat că Saremar va continua să funcționeze numai până la 31 martie 2016. Acestea au raportat, de asemenea, că navele întreprinderii Saremar au fost vândute întreprinderii Delcoservizi Srl („Delcoservizi”), transferul efectiv urmând să aibă loc până la 30 aprilie 2016, și că procedura de atribuire a contractului de servicii publice era încă în desfășurare, fiind primite două manifestări ale interesului; |
| --- | --- |

(b)

prin scrisoarea din 28 octombrie 2015, autoritățile italiene au informat Comisia că vânzarea navelor întreprinderii Saremar și cesiunea obligațiilor de serviciu public îndeplinite de Saremar urmau să fie supuse unor proceduri de achiziții diferite. Totodată, acestea au transmis decretul emis de Tribunale di Cagliari la 22 iulie 2015 prin care s-a validat procedura concordato preventivo (așa-numita „omologazione”) și au informat Comisia că fuseseră primite opt manifestări ale interesului pentru navele întreprinderii Saremar. Prin scrisoarea din 21 ianuarie 2016, autoritățile italiene au confirmat că Saremar va continua să funcționeze numai până la 31 martie 2016. Acestea au raportat, de asemenea, că navele întreprinderii Saremar au fost vândute întreprinderii Delcoservizi Srl („Delcoservizi”), transferul efectiv urmând să aibă loc până la 30 aprilie 2016, și că procedura de atribuire a contractului de servicii publice era încă în desfășurare, fiind primite două manifestări ale interesului;

concordato preventivo

| (c) | prin scrisoarea din 19 mai 2016, autoritățile italiene au raportat atribuirea contractului de servicii publice întreprinderii Delcomar Srl („Delcomar”). În consecință, la 31 martie 2016, Saremar a încetat exploatarea oricăror legături de transport maritim și, începând cu 1 aprilie 2016, Delcomar prestează serviciul public. Totodată, autoritățile italiene au informat Comisia că, în urma transferului activelor întreprinderii Saremar, care a avut loc tot la 31 martie 2016, Consiliul regional din Sardinia a dispus lichidarea Saremar prin Decizia nr. 24/23 din 22 aprilie 2016. În decizia respectivă, Consiliul regional a precizat că, întrucât Saremar și-a încetat toate activitățile la 31 martie 2016, întreprinderea nu mai avea niciun scop și trebuia să fie lichidată, iar regiunea a desemnat un nou lichidator; |
| --- | --- |

(c)

prin scrisoarea din 19 mai 2016, autoritățile italiene au raportat atribuirea contractului de servicii publice întreprinderii Delcomar Srl („Delcomar”). În consecință, la 31 martie 2016, Saremar a încetat exploatarea oricăror legături de transport maritim și, începând cu 1 aprilie 2016, Delcomar prestează serviciul public. Totodată, autoritățile italiene au informat Comisia că, în urma transferului activelor întreprinderii Saremar, care a avut loc tot la 31 martie 2016, Consiliul regional din Sardinia a dispus lichidarea Saremar prin Decizia nr. 24/23 din 22 aprilie 2016. În decizia respectivă, Consiliul regional a precizat că, întrucât Saremar și-a încetat toate activitățile la 31 martie 2016, întreprinderea nu mai avea niciun scop și trebuia să fie lichidată, iar regiunea a desemnat un nou lichidator;

| (d) | prin scrisoarea din 20 iulie 2016, autoritățile italiene au informat Comisia că, având în vedere fondurile primite în urma lichidării activelor întreprinderii Saremar și tabelul creanțelor, nu se putea aloca pentru creanțele aferente ajutorului de stat decât suma de 4 452 226,42 EUR (aproximativ 40 % din sumele datorate). De asemenea, acestea au confirmat că Saremar se afla în proces de disponibilizare a întregului personal și că urma să fie radiată de la Registrul Comerțului după finalizarea procesului de lichidare, precum și că nu au existat legături de niciun fel între vânzătorul (Saremar) și cumpărătorul (Delcoservizi) activelor. În sfârșit, prin scrisoarea din 17 iulie 2017, autoritățile italiene au furnizat dovada plății sumei de 4 452 226,42 EUR de către lichidatorii întreprinderii Saremar către regiune. |
| --- | --- |

(d)

prin scrisoarea din 20 iulie 2016, autoritățile italiene au informat Comisia că, având în vedere fondurile primite în urma lichidării activelor întreprinderii Saremar și tabelul creanțelor, nu se putea aloca pentru creanțele aferente ajutorului de stat decât suma de 4 452 226,42 EUR (aproximativ 40 % din sumele datorate). De asemenea, acestea au confirmat că Saremar se afla în proces de disponibilizare a întregului personal și că urma să fie radiată de la Registrul Comerțului după finalizarea procesului de lichidare, precum și că nu au existat legături de niciun fel între vânzătorul (Saremar) și cumpărătorul (Delcoservizi) activelor. În sfârșit, prin scrisoarea din 17 iulie 2017, autoritățile italiene au furnizat dovada plății sumei de 4 452 226,42 EUR de către lichidatorii întreprinderii Saremar către regiune.

2.2.   Măsuri incluse în domeniul de aplicare al Deciziilor din 2011 și 2012

Măsuri incluse în domeniul de aplicare al Deciziilor din 2011 și 2012

| (28) | Următoarele măsuri au făcut obiectul unei evaluări în cadrul procedurii oficiale de investigare deschise prin Deciziile din 2011 și 2012:






  1. | compensația pentru prestarea de SIEG în temeiul prelungirii convențiilor inițiale (măsura 1); |
| --- | --- | --- |

(28)

Următoarele măsuri au făcut obiectul unei evaluări în cadrul procedurii oficiale de investigare deschise prin Deciziile din 2011 și 2012:

1.

compensația pentru prestarea de SIEG în temeiul prelungirii convențiilor inițiale (măsura 1);

| 2. | prelungirea ilegală a ajutorului pentru salvare acordat întreprinderilor Tirrenia și Siremar (măsura 2); |
| --- | --- |

2.

prelungirea ilegală a ajutorului pentru salvare acordat întreprinderilor Tirrenia și Siremar (măsura 2);

| 3. | privatizarea întreprinderilor din cadrul fostului Grup Tirrenia (22) (măsura 3); |
| --- | --- |

3.

privatizarea întreprinderilor din cadrul fostului Grup Tirrenia (22) (măsura 3);

22

| 4. | compensația plătită pentru prestarea SIEG în temeiul viitoarelor convenții/contracte de servicii publice (măsura 4); |
| --- | --- |

4.

compensația plătită pentru prestarea SIEG în temeiul viitoarelor convenții/contracte de servicii publice (măsura 4);

| 5. | prioritatea la acostare (măsura 5); |
| --- | --- |

5.

prioritatea la acostare (măsura 5);

| 6. | măsurile stabilite prin Legea din 2010 (măsura 6); |
| --- | --- |

6.

măsurile stabilite prin Legea din 2010 (măsura 6);

| 7. | cinci măsuri suplimentare adoptate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar (măsura 7). |
| --- | --- |

7.

cinci măsuri suplimentare adoptate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar (măsura 7).

| (29) | Prin Decizia din 2014, Comisia a închis procedura oficială de investigare referitoare la patru dintre cele cinci măsuri adoptate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar, menționate mai sus ca măsura 7. Cu toate acestea, Comisia nu a ajuns la o concluzie cu privire la cea de-a cincea măsură: proiectul Bonus Sardo – Vacanza (23). Prin urmare, în cazul Saremar, Comisia nu a adoptat încă o poziție cu privire la compatibilitatea cu piața internă a măsurilor 1, 3, 4, 5, 6 și a proiectului Bonus Sardo – Vacanza. |
| --- | --- |

(29)

Prin Decizia din 2014, Comisia a închis procedura oficială de investigare referitoare la patru dintre cele cinci măsuri adoptate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar, menționate mai sus ca măsura 7. Cu toate acestea, Comisia nu a ajuns la o concluzie cu privire la cea de-a cincea măsură: proiectul Bonus Sardo – Vacanza (23). Prin urmare, în cazul Saremar, Comisia nu a adoptat încă o poziție cu privire la compatibilitatea cu piața internă a măsurilor 1, 3, 4, 5, 6 și a proiectului Bonus Sardo – Vacanza.

23

3.   LICHIDAREA BENEFICIARULUI ȘI LIPSA UNEI CONTINUITĂȚI ECONOMICE

LICHIDAREA BENEFICIARULUI ȘI LIPSA UNEI CONTINUITĂȚI ECONOMICE

| (30) | Comisia reamintește că sistemul de control ex ante al noilor măsuri de ajutor de către Comisie prevăzut la articolul 108 alineatul (3) din TFUE este conceput pentru a evita acordarea unui ajutor incompatibil cu piața internă (24). În ceea ce privește recuperarea ajutoarelor incompatibile, potrivit unei jurisprudențe constante a Curții, competența Comisiei de a obliga statele membre să recupereze ajutoarele considerate de Comisie ca fiind incompatibile cu piața internă urmărește să elimine denaturarea concurenței cauzată de avantajul competitiv de care a profitat beneficiarul ajutorului, restabilind astfel situația anterioară plății ajutoarelor menționate (25). În cazul în care o întreprindere nu poate rambursa ajutorul, atunci punerea în aplicare a recuperării obligă statul membru în cauză să determine lichidarea întreprinderii respective (26), adică încetarea activităților acesteia și vânzarea activelor sale în condiții de piață. |
| --- | --- |

(30)

Comisia reamintește că sistemul de control ex ante al noilor măsuri de ajutor de către Comisie prevăzut la articolul 108 alineatul (3) din TFUE este conceput pentru a evita acordarea unui ajutor incompatibil cu piața internă (24). În ceea ce privește recuperarea ajutoarelor incompatibile, potrivit unei jurisprudențe constante a Curții, competența Comisiei de a obliga statele membre să recupereze ajutoarele considerate de Comisie ca fiind incompatibile cu piața internă urmărește să elimine denaturarea concurenței cauzată de avantajul competitiv de care a profitat beneficiarul ajutorului, restabilind astfel situația anterioară plății ajutoarelor menționate (25). În cazul în care o întreprindere nu poate rambursa ajutorul, atunci punerea în aplicare a recuperării obligă statul membru în cauză să determine lichidarea întreprinderii respective (26), adică încetarea activităților acesteia și vânzarea activelor sale în condiții de piață.

ex ante

24

25

26

| (31) | Cu alte cuvinte, obiectivul principal al sistemului de control al ajutoarelor de stat este acela de a preveni acordarea unui ajutor de stat incompatibil. În consecință, în cazul în care concurența pe piața internă este denaturată prin plata unui ajutor de stat ilegal și incompatibil, trebuie să se asigure restabilirea situației anterioare respectivei denaturări a concurenței, dacă este necesar, prin lichidarea beneficiarului. |
| --- | --- |

(31)

Cu alte cuvinte, obiectivul principal al sistemului de control al ajutoarelor de stat este acela de a preveni acordarea unui ajutor de stat incompatibil. În consecință, în cazul în care concurența pe piața internă este denaturată prin plata unui ajutor de stat ilegal și incompatibil, trebuie să se asigure restabilirea situației anterioare respectivei denaturări a concurenței, dacă este necesar, prin lichidarea beneficiarului.

| (32) | În acest context, Comisia constată că măsurile pendinte, identificate în considerentele 28 și 29, se referă fie la întreprinderea Saremar, aflată în prezent în lichidare (măsurile 1 și Bonus Sardo Vacanza), fie la succesorii Saremar ulterior privatizării acesteia (măsurile 3 și 4), fie la ambele (măsurile 5 și 6). Totuși, privatizarea întreprinderii Saremar nu a avut loc, potrivit descrierii și evaluării preliminare de la considerentele 149 și 150, 238-246, 305 și 306 din Decizia din 2012. În schimb, Saremar a fost lichidată, iar activele acesteia și contractul de servicii publice au fost scoase la licitație în cadrul unor proceduri de achiziții separate. |
| --- | --- |

(32)

În acest context, Comisia constată că măsurile pendinte, identificate în considerentele 28 și 29, se referă fie la întreprinderea Saremar, aflată în prezent în lichidare (măsurile 1 și Bonus Sardo Vacanza), fie la succesorii Saremar ulterior privatizării acesteia (măsurile 3 și 4), fie la ambele (măsurile 5 și 6). Totuși, privatizarea întreprinderii Saremar nu a avut loc, potrivit descrierii și evaluării preliminare de la considerentele 149 și 150, 238-246, 305 și 306 din Decizia din 2012. În schimb, Saremar a fost lichidată, iar activele acesteia și contractul de servicii publice au fost scoase la licitație în cadrul unor proceduri de achiziții separate.

| (33) | În temeiul legislației italiene (27), odată ce o întreprindere intră în lichidare, activele sale sunt vândute, iar veniturile obținute din vânzare sunt transferate creditorilor săi, în funcție de rangul creanțelor acestora în tabelul creanțelor. În acest context, Comisia trebuie să stabilească mai întâi dacă continuarea investigației referitoare la Saremar mai servește unui scop. În caz contrar, aceasta trebuie să stabilească dacă este posibil să existe o continuitate economică între Saremar și orice alte întreprinderi, pe baza jurisprudenței Curții de Justiție. |
| --- | --- |

(33)

În temeiul legislației italiene (27), odată ce o întreprindere intră în lichidare, activele sale sunt vândute, iar veniturile obținute din vânzare sunt transferate creditorilor săi, în funcție de rangul creanțelor acestora în tabelul creanțelor. În acest context, Comisia trebuie să stabilească mai întâi dacă continuarea investigației referitoare la Saremar mai servește unui scop. În caz contrar, aceasta trebuie să stabilească dacă este posibil să existe o continuitate economică între Saremar și orice alte întreprinderi, pe baza jurisprudenței Curții de Justiție.

27

| (34) | Referitor la întreprinderea Saremar, Comisia remarcă mai întâi că, la 15 ianuarie 2015, în urma Deciziei din 2014, Saremar a intrat în procedura concordato preventivo și a fost desemnat un lichidator. În cadrul legislației italiene, concordato preventivo este o procedură care urmărește în mod normal asigurarea continuității activităților comerciale. Totuși, Comisia constată că, în acest caz, întreprinderea a fost admisă în procedura concordato preventivo con cessione dei beni, adică o procedură de lichidare, convenită cu creditorii, pentru vânzarea activelor întreprinderii și încetarea activității acesteia, cu o continuare doar temporară a activităților. Această procedură este supravegheată de un judecător, care trebuie să valideze acordul dintre creditori. În acest caz, Comisia precizează că, la 22 iulie 2015, Tribunale di Cagliari a validat acordul dintre creditorii întreprinderii Saremar, dispunând continuarea activităților până la 31 decembrie 2015 (a se vedea considerentul 27). Prin urmare, Comisia consideră că procedura aleasă presupunea deja că, la finalul acesteia, Saremar ar urma să iasă de pe piață. |
| --- | --- |

(34)

Referitor la întreprinderea Saremar, Comisia remarcă mai întâi că, la 15 ianuarie 2015, în urma Deciziei din 2014, Saremar a intrat în procedura concordato preventivo și a fost desemnat un lichidator. În cadrul legislației italiene, concordato preventivo este o procedură care urmărește în mod normal asigurarea continuității activităților comerciale. Totuși, Comisia constată că, în acest caz, întreprinderea a fost admisă în procedura concordato preventivo con cessione dei beni, adică o procedură de lichidare, convenită cu creditorii, pentru vânzarea activelor întreprinderii și încetarea activității acesteia, cu o continuare doar temporară a activităților. Această procedură este supravegheată de un judecător, care trebuie să valideze acordul dintre creditori. În acest caz, Comisia precizează că, la 22 iulie 2015, Tribunale di Cagliari a validat acordul dintre creditorii întreprinderii Saremar, dispunând continuarea activităților până la 31 decembrie 2015 (a se vedea considerentul 27). Prin urmare, Comisia consideră că procedura aleasă presupunea deja că, la finalul acesteia, Saremar ar urma să iasă de pe piață.

concordato preventivo

concordato preventivo

concordato preventivo con cessione dei beni

| (35) | Într-adevăr, Comisia constată că Saremar și-a încetat toate activitățile economice la 31 martie 2016 (a se vedea considerentul 27), inclusiv serviciile de transport cu feribotul pe rutele exploatate pe baza unui contract de servicii publice. Contractul de servicii publice a fost încredințat din acel moment întreprinderii Delcomar. În paralel, navele sale au fost vândute întreprinderii Delcoservizi. Ulterior vânzării activelor Saremar, la 22 aprilie 2016, Consiliul regional din Sardinia a dispus lichidarea întreprinderii Saremar prin Decizia nr. 24/23. |
| --- | --- |

(35)

Într-adevăr, Comisia constată că Saremar și-a încetat toate activitățile economice la 31 martie 2016 (a se vedea considerentul 27), inclusiv serviciile de transport cu feribotul pe rutele exploatate pe baza unui contract de servicii publice. Contractul de servicii publice a fost încredințat din acel moment întreprinderii Delcomar. În paralel, navele sale au fost vândute întreprinderii Delcoservizi. Ulterior vânzării activelor Saremar, la 22 aprilie 2016, Consiliul regional din Sardinia a dispus lichidarea întreprinderii Saremar prin Decizia nr. 24/23.

| (36) | Totodată, Italia a pus în aplicare în mod corect Decizia din 2014, deși cu întârziere. Creanțele aferente ajutoarelor de stat, în valoare de 10 824 309,69 EUR, plus dobânda până la recuperare, au fost înregistrate în mod corespunzător în tabelul creanțelor întreprinderii. Din suma respectivă nu a putut fi plătită Italiei decât o sumă de aproximativ 4,4 milioane EUR ulterior vânzării activelor Saremar. Totuși, întrucât procedura de insolvență a Saremar a condus la lichidarea acesteia, iar întreprinderea nu mai desfășoară nicio activitate (28), Comisia a închis provizoriu procedura de recuperare prin scrisoarea din 13 septembrie 2017, trimisă Italiei. |
| --- | --- |

(36)

Totodată, Italia a pus în aplicare în mod corect Decizia din 2014, deși cu întârziere. Creanțele aferente ajutoarelor de stat, în valoare de 10 824 309,69 EUR, plus dobânda până la recuperare, au fost înregistrate în mod corespunzător în tabelul creanțelor întreprinderii. Din suma respectivă nu a putut fi plătită Italiei decât o sumă de aproximativ 4,4 milioane EUR ulterior vânzării activelor Saremar. Totuși, întrucât procedura de insolvență a Saremar a condus la lichidarea acesteia, iar întreprinderea nu mai desfășoară nicio activitate (28), Comisia a închis provizoriu procedura de recuperare prin scrisoarea din 13 septembrie 2017, trimisă Italiei.

28

| (37) | Pe baza celor de mai sus, Comisia constată că întreprinderea Saremar nu desfășoară nicio activitate economică de peste cinci ani, activele sale au fost vândute, personalul său disponibilizat iar aceasta va fi radiată din Registrul Comerțului după finalizarea procedurii de lichidare. Orice posibilă denaturare a concurenței sau orice efect pe care măsurile menționate în considerentele 28 și 29 l-ar putea avea asupra schimburilor comerciale a luat sfârșit odată cu încetarea activității întreprinderii Saremar. Totodată, cererea de recuperare din Decizia din 2014 a fost satisfăcută doar parțial (pentru aproximativ 40 % din suma datorată, a se vedea considerentele 27 și 36). |
| --- | --- |

(37)

Pe baza celor de mai sus, Comisia constată că întreprinderea Saremar nu desfășoară nicio activitate economică de peste cinci ani, activele sale au fost vândute, personalul său disponibilizat iar aceasta va fi radiată din Registrul Comerțului după finalizarea procedurii de lichidare. Orice posibilă denaturare a concurenței sau orice efect pe care măsurile menționate în considerentele 28 și 29 l-ar putea avea asupra schimburilor comerciale a luat sfârșit odată cu încetarea activității întreprinderii Saremar. Totodată, cererea de recuperare din Decizia din 2014 a fost satisfăcută doar parțial (pentru aproximativ 40 % din suma datorată, a se vedea considerentele 27 și 36).

| (38) | În acest context, Comisia constată că sunt deja îndeplinite obiectivele atât în ceea ce privește controlul, cât și recuperarea ajutoarelor de stat menționate mai sus, și anume prevenirea acordării unui ajutor de stat incompatibil și asigurarea restabilirii situației anterioare denaturării concurenței cauzate de ajutorul de stat incompatibil cu piața internă. Într-adevăr, Saremar nu mai este un operator economic activ pe piață și se află deja în lichidare, iar creanțele aferente ajutoarelor de stat nu au putut fi plătite decât parțial în urma vânzării activelor întreprinderii Saremar, din cauza fondurilor insuficiente. Prin urmare, continuarea investigației referitoare la Saremar nu mai servește niciunui scop. |
| --- | --- |

(38)

În acest context, Comisia constată că sunt deja îndeplinite obiectivele atât în ceea ce privește controlul, cât și recuperarea ajutoarelor de stat menționate mai sus, și anume prevenirea acordării unui ajutor de stat incompatibil și asigurarea restabilirii situației anterioare denaturării concurenței cauzate de ajutorul de stat incompatibil cu piața internă. Într-adevăr, Saremar nu mai este un operator economic activ pe piață și se află deja în lichidare, iar creanțele aferente ajutoarelor de stat nu au putut fi plătite decât parțial în urma vânzării activelor întreprinderii Saremar, din cauza fondurilor insuficiente. Prin urmare, continuarea investigației referitoare la Saremar nu mai servește niciunui scop.

| (39) | În ceea ce privește chestiunea potențialei continuități economice între Saremar și succesorii săi, pot fi luați în considerare următorii factori, potrivit jurisprudenței: obiectul transferului (activele și pasivele, menținerea personalului, activele grupate), prețul de transfer, identitatea proprietarilor întreprinderii achizitoare și ai întreprinderii inițiale, momentul în care s-a realizat transferul (după începerea investigației, inițierea procedurii sau hotărârea finală) și logica economică a tranzacției (29). |
| --- | --- |

(39)

În ceea ce privește chestiunea potențialei continuități economice între Saremar și succesorii săi, pot fi luați în considerare următorii factori, potrivit jurisprudenței: obiectul transferului (activele și pasivele, menținerea personalului, activele grupate), prețul de transfer, identitatea proprietarilor întreprinderii achizitoare și ai întreprinderii inițiale, momentul în care s-a realizat transferul (după începerea investigației, inițierea procedurii sau hotărârea finală) și logica economică a tranzacției (29).

29

| (40) | În acest context, Comisia precizează că, în cadrul procedurii de recuperare în vederea punerii în aplicare a Deciziei din 2014, aceasta a evaluat deja dacă obligația de rambursare a ajutorului acordat întreprinderii Saremar ar trebui extinsă la alte întreprinderi către care este posibil ca activele sau activitățile beneficiarului să fi fost transferate. Într-adevăr, în cadrul respectivei proceduri de recuperare, Comisia a acceptat că obligația de recuperare ar viza numai întreprinderea Saremar, excluzând existența unei continuități economice în ceea ce privește Delcomar sau Delcoservizi (denumite împreună „succesorii”), din următoarele motive:






  (a) | exploatarea de servicii de transport cu feribotul pe unele rute pe baza unui contract de servicii publice și alocarea navelor s-au realizat prin intermediul a două proceduri de achiziții separate, transparente, publice și nediscriminatorii; |
| --- | --- | --- |

(40)

În acest context, Comisia precizează că, în cadrul procedurii de recuperare în vederea punerii în aplicare a Deciziei din 2014, aceasta a evaluat deja dacă obligația de rambursare a ajutorului acordat întreprinderii Saremar ar trebui extinsă la alte întreprinderi către care este posibil ca activele sau activitățile beneficiarului să fi fost transferate. Într-adevăr, în cadrul respectivei proceduri de recuperare, Comisia a acceptat că obligația de recuperare ar viza numai întreprinderea Saremar, excluzând existența unei continuități economice în ceea ce privește Delcomar sau Delcoservizi (denumite împreună „succesorii”), din următoarele motive:

(a)

exploatarea de servicii de transport cu feribotul pe unele rute pe baza unui contract de servicii publice și alocarea navelor s-au realizat prin intermediul a două proceduri de achiziții separate, transparente, publice și nediscriminatorii;

| (b) | personalul Saremar a fost concediat și reangajat doar parțial de către succesori (30); |
| --- | --- |

(b)

personalul Saremar a fost concediat și reangajat doar parțial de către succesori (30);

30

| (c) | succesorii sunt operatori privați, în timp ce Saremar este deținută în proporție de 100 % de regiunea Sardinia și, prin urmare, nu a putut fi stabilită nicio relație între vânzătorul și cumpărătorului activelor; |
| --- | --- |

(c)

succesorii sunt operatori privați, în timp ce Saremar este deținută în proporție de 100 % de regiunea Sardinia și, prin urmare, nu a putut fi stabilită nicio relație între vânzătorul și cumpărătorului activelor;

| (d) | deciziile de investiții sau de ofertare ale succesorilor sunt decizii de piață. |
| --- | --- |

(d)

deciziile de investiții sau de ofertare ale succesorilor sunt decizii de piață.

| (41) | De la închiderea provizorie a cazului de recuperare, Comisia nu a primit nicio informație care să o determine să își schimbe opinia în această privință. Prin urmare, pe baza informațiilor disponibile, se poate exclude existența unei continuități economice între întreprinderile Saremar și Delcomar sau Delcoservizi sau ambele. Comisia va continua să urmărească lichidarea Saremar până la radierea acesteia din Registrul Comerțului. Abia apoi va putea să închidă definitiv procedura de recuperare aferentă Deciziei din 2014 (31). |
| --- | --- |

(41)

De la închiderea provizorie a cazului de recuperare, Comisia nu a primit nicio informație care să o determine să își schimbe opinia în această privință. Prin urmare, pe baza informațiilor disponibile, se poate exclude existența unei continuități economice între întreprinderile Saremar și Delcomar sau Delcoservizi sau ambele. Comisia va continua să urmărească lichidarea Saremar până la radierea acesteia din Registrul Comerțului. Abia apoi va putea să închidă definitiv procedura de recuperare aferentă Deciziei din 2014 (31).

31

| (42) | În acest context, având în vedere lichidarea întreprinderii Saremar și absența unei continuități economice cu succesorii acesteia, procedura oficială de investigare privind măsurile încă nesoluționate acordate în favoarea Saremar sau a succesorilor săi, inițiată în temeiul articolului 108 alineatul (2) primul paragraf din TFUE, nu mai servește niciunui scop. |
| --- | --- |

(42)

În acest context, având în vedere lichidarea întreprinderii Saremar și absența unei continuități economice cu succesorii acesteia, procedura oficială de investigare privind măsurile încă nesoluționate acordate în favoarea Saremar sau a succesorilor săi, inițiată în temeiul articolului 108 alineatul (2) primul paragraf din TFUE, nu mai servește niciunui scop.

| (43) | Prezenta decizie nu privește și nu aduce atingere niciunui alt aspect vizat de Deciziile din 2011 și 2012 (32) sau care a fost adus la cunoștința Comisiei de către părțile interesate în cursul investigației deschise în temeiul deciziilor respective, |
| --- | --- |

(43)

Prezenta decizie nu privește și nu aduce atingere niciunui alt aspect vizat de Deciziile din 2011 și 2012 (32) sau care a fost adus la cunoștința Comisiei de către părțile interesate în cursul investigației deschise în temeiul deciziilor respective,

32

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta decizie, procedura inițiată în temeiul articolului 108 alineatul (2) primul paragraf din TFUE la 5 octombrie 2011 și prelungită la 19 decembrie 2012, referitoare la întreprinderea Saremar și la succesorii acesteia, se încheie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

Adoptată la Bruxelles, 30 septembrie 2021.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 28, 1.2.2012, p. 18 și JO C 84, 22.3.2013, p. 58.

1

(2)  
  JO C 306, 23.10.1999, p. 2. Fostul Grup Tirrenia era format din întreprinderile Tirrenia di Navigazione S.p.A., Adriatica S.p.A., Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A., Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A., Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. și Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A.

2

(3)  Decizia 2001/851/CE a Comisiei din 21 iunie 2001 privind ajutoarele de stat plătite de Italia companiei maritime Tirrenia di Navigazione (JO L 318, 4.12.2001, p. 9).

3

(4)  Decizia 2005/163/CE a Comisiei din 16 martie 2004 privind ajutoarele de stat plătite de Italia companiilor maritime Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar și Toremar (Gruppo Tirrenia) (JO L 53, 26.2.2005, p. 29).

4

(5)  Mai exact: Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar și Toremar.

5

(6)  Cauzele conexate T-265/04, T-292/04 și T-504/04, Tirrenia di Navigazione/Comisia, ECLI:EU:T:2009:48.

6

(7)  
  JO C 28, 1.2.2012, p. 18.

7

(8)  Toate modificările au vizat măsuri în favoarea Saremar.

8

(9)  
  JO C 84, 22.3.2013, p. 58.

9

(10)  Decizia (UE) 2018/261 a Comisiei din 22 ianuarie 2014 privind ajutoarele de stat SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) acordate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar (JO L 49, 22.2.2018, p. 22).

10

(11)  Cauza T-219/14, Regione autonoma della Sardegna/Comisia, ECLI:EU:T:2017:266.

11

(12)  Cauza T-220/14, Saremar/Comisia ECLI:EU:T:2017:267.

12

(13)  Decizia (UE) 2020/1411 a Comisiei din 2 martie 2020 privind ajutorul de stat nr. C 64/99 (ex NN 68/99) pus în aplicare de Italia pentru societățile de transport maritim Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar și Toremar (Tirrenia Group) (JO L 332, 12.10.2020, p. 1).

13

(14)  Comunicare a Comisiei: Cadrul Uniunii Europene pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (JO C 8, 11.1.2012, p. 15).

14

(15)  Decizia (UE) 2020/1412 a Comisiei din 2 martie 2020 privind măsurile SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (ex 11/NN) puse în aplicare de Italia pentru Tirrenia di Navigazione și achizitorul acesteia, Compagnia Italiana di Navigazione (JO L 332, 12.10.2020, p. 45).

15

(16)  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

16

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(17)  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

17

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(18)  Fintecna este deținută integral de Ministerul Economiei și Finanțelor și este specializată în gestionarea participațiilor și a proceselor de privatizare, precum și în proiecte de raționalizare și restructurare a întreprinderilor care se confruntă cu dificultăți industriale, financiare sau organizatorice.

18

(19)  Acest transfer a fost formalizat la 1 iunie 2011.

19

(20)  Articolul 19b alineatul (10) din Decretul-lege nr. 135/2009.

20

b

(21)  A se vedea punctele 130 și 133 din Comunicarea Comisiei privind recuperarea ajutoarelor de stat ilegale și incompatibile, C 247/1, 23 iulie 2019.

21

(22)  Aceasta include amânarea plății de către CIN a unei părți din prețul de achiziție pentru achiziționarea sucursalei comerciale a Tirrenia și o serie de presupuse măsuri suplimentare de ajutor în contextul privatizării sucursalei comerciale Siremar (de exemplu, contragaranții și majorarea capitalului de către stat pentru CdI).

22

(23)  Decizia din 2014 a indicat că acest proiect va fi evaluat în cadrul unei decizii separate.

23

(24)  Hotărârea Curții de Justiție din 3 martie 2020, Vodafone Magyarország, C-75/18, ECLI:EU:C:2020:139, punctul 19.

24

(25)  Hotărârea Curții de Justiție din 11 decembrie 2012, Comisia/Spania (Magefesa II), C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, punctul 105.

25

(26)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 ianuarie 2018, Comisia/Grecia (United Textiles), C-363/16, ECLI:EU:C:2018:12, punctul 36.

26

(27)  Regio Decreto 16 marzo 1942, n. 267, cu modificările ulterioare (așa-numita „Legge Fallimentare”).

27

(28)  A se vedea punctul 129 din Comunicarea Comisiei privind recuperarea ajutoarelor de stat ilegale și incompatibile, C 247/1, 23 iulie 2019.

28

(29)  Cauza T-121/15, Fortischem a.s./Comisia, ECLI:EU:T:2019:684, punctul 208.

29

(30)  Pe baza informațiilor de care dispune Comisia, mai puțin de 20 % din personalul Saremar ar fi fost reangajat de Delcomar.

30

(31)  A se vedea punctele 136-140 din Comunicarea Comisiei privind recuperarea ajutoarelor de stat ilegale și incompatibile, C 247/1, 23 iulie 2019.

31

(32)  A se vedea considerentele 6 și 8 din prezenta decizie.

32

---

| 17.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 138/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 138/27

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/757 A COMISIEI

din 11 mai 2022

de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2021/1182 în ceea ce privește standardele armonizate pentru sistemele de management al calității, sterilizare și aplicarea managementului riscului la dispozitive medicale

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în special articolul 10 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului (2), dispozitivele care sunt în conformitate cu standardele armonizate relevante sau cu părțile relevante ale respectivelor standarde, ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt considerate a fi în conformitate cu cerințele respectivului regulament, elaborate pe baza respectivelor standarde sau a unor părți ale acestora. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului (2), dispozitivele care sunt în conformitate cu standardele armonizate relevante sau cu părțile relevante ale respectivelor standarde, ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt considerate a fi în conformitate cu cerințele respectivului regulament, elaborate pe baza respectivelor standarde sau a unor părți ale acestora.

| (2) | Regulamentul (UE) 2017/745 a înlocuit Directivele 90/385/CEE (3) și 93/42/CEE ale Consiliului (4) începând cu 26 mai 2021. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) 2017/745 a înlocuit Directivele 90/385/CEE (3) și 93/42/CEE ale Consiliului (4) începând cu 26 mai 2021.

| (3) | Prin Decizia de punere în aplicare C(2021) 2406 (5), Comisia a înaintat Comitetului European de Standardizare (CEN) și Comitetului European de Standardizare în Electrotehnică (Cenelec) o cerere de revizuire a standardelor armonizate existente privind dispozitivele medicale elaborate în sprijinul Directivelor 90/385/CEE și 93/42/CEE și de elaborare de noi standarde armonizate în sprijinul Regulamentului (UE) 2017/745. |
| --- | --- |

(3)

Prin Decizia de punere în aplicare C(2021) 2406 (5), Comisia a înaintat Comitetului European de Standardizare (CEN) și Comitetului European de Standardizare în Electrotehnică (Cenelec) o cerere de revizuire a standardelor armonizate existente privind dispozitivele medicale elaborate în sprijinul Directivelor 90/385/CEE și 93/42/CEE și de elaborare de noi standarde armonizate în sprijinul Regulamentului (UE) 2017/745.

| (4) | Pe baza cererii prevăzute în Decizia de punere în aplicare C(2021) 2406, CEN și Cenelec au revizuit standardele armonizate EN 285:2015 și EN ISO 14971:2019, ale căror referințe nu sunt publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, pentru a ține seama de cele mai recente progrese tehnice și științifice și pentru a le adapta la cerințele Regulamentului (UE) 2017/745. Acest lucru a dus la adoptarea standardului armonizat revizuit EN 285: 2015 + A1:2021 privind sterilizarea și a modificării EN ISO 14971:2019/A11:2021 a standardului armonizat EN ISO 14971:2019 privind aplicarea managementului riscului la dispozitive medicale. |
| --- | --- |

(4)

Pe baza cererii prevăzute în Decizia de punere în aplicare C(2021) 2406, CEN și Cenelec au revizuit standardele armonizate EN 285:2015 și EN ISO 14971:2019, ale căror referințe nu sunt publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, pentru a ține seama de cele mai recente progrese tehnice și științifice și pentru a le adapta la cerințele Regulamentului (UE) 2017/745. Acest lucru a dus la adoptarea standardului armonizat revizuit EN 285: 2015 + A1:2021 privind sterilizarea și a modificării EN ISO 14971:2019/A11:2021 a standardului armonizat EN ISO 14971:2019 privind aplicarea managementului riscului la dispozitive medicale.

| (5) | Comisia, împreună cu CEN și cu Cenelec, a evaluat dacă standardele armonizate EN 285:2015+A1:2021 și EN ISO 14971:2019, astfel cum a fost modificat prin EN ISO 14971:2019/A11:2021, respectă cererea prevăzută în Decizia de punere în aplicare C(2021) 2406. |
| --- | --- |

(5)

Comisia, împreună cu CEN și cu Cenelec, a evaluat dacă standardele armonizate EN 285:2015+A1:2021 și EN ISO 14971:2019, astfel cum a fost modificat prin EN ISO 14971:2019/A11:2021, respectă cererea prevăzută în Decizia de punere în aplicare C(2021) 2406.

| (6) | Standardele armonizate EN 285:2015+A1:2021 și EN ISO 14971:2019, astfel cum a fost modificat prin EN ISO 14971:2019/A11:2021, îndeplinesc cerințele pe care urmăresc să le acopere și care sunt prevăzute în Regulamentul (UE) 2017/745. Prin urmare, este adecvat să se publice referințele standardelor armonizate EN 285:2015+A1:2021 și EN ISO 14971:2019 și a modificării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(6)

Standardele armonizate EN 285:2015+A1:2021 și EN ISO 14971:2019, astfel cum a fost modificat prin EN ISO 14971:2019/A11:2021, îndeplinesc cerințele pe care urmăresc să le acopere și care sunt prevăzute în Regulamentul (UE) 2017/745. Prin urmare, este adecvat să se publice referințele standardelor armonizate EN 285:2015+A1:2021 și EN ISO 14971:2019 și a modificării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (7) | Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1182 a Comisiei (6) conține referințele standardelor armonizate elaborate în sprijinul Regulamentului (UE) 2017/745. |
| --- | --- |

(7)

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1182 a Comisiei (6) conține referințele standardelor armonizate elaborate în sprijinul Regulamentului (UE) 2017/745.

| (8) | Pentru a se asigura că referințele standardelor armonizate elaborate în sprijinul Regulamentului (UE) 2017/745 sunt enumerate într-un singur act, referințele standardelor armonizate EN 285:2015+A1:2021 și EN ISO 14971:2019 și referința modificării sale trebuie să fie incluse în Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1182. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a se asigura că referințele standardelor armonizate elaborate în sprijinul Regulamentului (UE) 2017/745 sunt enumerate într-un singur act, referințele standardelor armonizate EN 285:2015+A1:2021 și EN ISO 14971:2019 și referința modificării sale trebuie să fie incluse în Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1182.

| (9) | Referința standardului armonizat EN ISO 13485:2016 privind sistemele de management al calității și referința modificării sale EN ISO 13485:2016/A11:2021 sunt publicate prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1182. Totuși, publicarea respectivă nu include referința rectificării standardului respectiv – EN ISO 13485:2016/AC:2018. Rectificarea corectează doar aspecte formale din cuvântul-înainte european și anexele informative, fără a afecta substanța standardului armonizat. Standardul armonizat EN ISO 13485:2016, astfel cum este modificat prin EN ISO 13485:2016/A11:2021 și corectat prin EN ISO 13485:2016/AC:2018, îndeplinește cerințele pe care urmărește să le acopere și care sunt prevăzute în Regulamentul (UE) 2017/745. Pentru a se asigura că rectificările efectuate prin EN ISO 13485 2016/AC:2018 se aplică în scopul prezumției de conformitate cu cerințele relevante din Regulamentul (UE) 2017/745, este necesar să se includă referința rectificării respective în Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1182. Din motive de securitate juridică, referința rectificării EN ISO 13485:2016/AC:2018 trebuie să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu efect retroactiv. |
| --- | --- |

(9)

Referința standardului armonizat EN ISO 13485:2016 privind sistemele de management al calității și referința modificării sale EN ISO 13485:2016/A11:2021 sunt publicate prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1182. Totuși, publicarea respectivă nu include referința rectificării standardului respectiv – EN ISO 13485:2016/AC:2018. Rectificarea corectează doar aspecte formale din cuvântul-înainte european și anexele informative, fără a afecta substanța standardului armonizat. Standardul armonizat EN ISO 13485:2016, astfel cum este modificat prin EN ISO 13485:2016/A11:2021 și corectat prin EN ISO 13485:2016/AC:2018, îndeplinește cerințele pe care urmărește să le acopere și care sunt prevăzute în Regulamentul (UE) 2017/745. Pentru a se asigura că rectificările efectuate prin EN ISO 13485 2016/AC:2018 se aplică în scopul prezumției de conformitate cu cerințele relevante din Regulamentul (UE) 2017/745, este necesar să se includă referința rectificării respective în Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1182. Din motive de securitate juridică, referința rectificării EN ISO 13485:2016/AC:2018 trebuie să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu efect retroactiv.

| (10) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1182 trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1182 trebuie modificată în consecință.

| (11) | Conformitatea cu un standard armonizat conferă o prezumție de conformitate cu cerințele esențiale corespunzătoare stabilite în legislația de armonizare a Uniunii, începând de la data publicării referinței standardului respectiv în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prin urmare, prezenta decizie trebuie să intre în vigoare la data publicării, |
| --- | --- |

(11)

Conformitatea cu un standard armonizat conferă o prezumție de conformitate cu cerințele esențiale corespunzătoare stabilite în legislația de armonizare a Uniunii, începând de la data publicării referinței standardului respectiv în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prin urmare, prezenta decizie trebuie să intre în vigoare la data publicării,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1182 se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Punctul 1 din anexă se aplică de la data de 5 ianuarie 2022.

Adoptată la Bruxelles, 11 mai 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 316, 14.11.2012, p. 12.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2017 privind dispozitivele medicale, de modificare a Directivei 2001/83/CE, a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 1223/2009 și de abrogare a Directivelor 90/385/CEE și 93/42/CEE ale Consiliului (JO L 117, 5.5.2017, p. 1).

2

(3)  Directiva 90/385/CEE a Consiliului din 20 iunie 1990 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la dispozitivele medicale active implantabile (JO L 189, 20.7.1990, p. 17).

3

(4)  Directiva 93/42/CEE a Consiliului din 14 iunie 1993 privind dispozitivele medicale (JO L 169, 12.7.1993, p. 1).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare C(2021) 2406 a Comisiei din 14 aprilie 2021 privind o cerere de standardizare adresată Comitetului European de Standardizare și Comitetului European de Standardizare în Electrotehnică în ceea ce privește dispozitivele medicale în sprijinul Regulamentului (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului și dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro în sprijinul Regulamentului (UE) 2017/746 al Parlamentului European și al Consiliului.

5

in vitro

(6)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1182 a Comisiei din 16 iulie 2021 privind standardele armonizate privind dispozitivele medicale elaborate în sprijinul Regulamentului (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 256, 19.7.2021, p. 100).

6

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1182 se modifică după cum urmează:

| 1. | Rubrica nr. 10 se înlocuiește cu următorul text:






  Nr. | Referința standardului |
| --- | --- | --- |
| „10. | EN ISO 13485:2016
  Dispozitive medicale. Sisteme de management al calității. Cerințe pentru scopuri de reglementare (ISO 13485:2016)
  EN ISO 13485:2016/AC:2018
  EN ISO 13485:2016/A11:2021”. |

1.

Rubrica nr. 10 se înlocuiește cu următorul text:

Nr.

Referința standardului

„10.

EN ISO 13485:2016

Dispozitive medicale. Sisteme de management al calității. Cerințe pentru scopuri de reglementare (ISO 13485:2016)

EN ISO 13485:2016/AC:2018

EN ISO 13485:2016/A11:2021”.

| 2. | Se adaugă următoarele rubrici:






  Nr. | Referința standardului |
| --- | --- | --- |
| „15. | EN 285:2015+A1:2021
  Sterilizare. Sterilizatoare cu abur. Sterilizatoare mari |
| 16. | EN ISO 14971:2019
  Dispozitive medicale. Aplicarea managementului riscului la dispozitive medicale (ISO 14971:2019)
  EN ISO 14971:2019/A11:2021”. |

2.

Se adaugă următoarele rubrici:

Nr.

Referința standardului

„15.

EN 285:2015+A1:2021

Sterilizare. Sterilizatoare cu abur. Sterilizatoare mari

16.

EN ISO 14971:2019

Dispozitive medicale. Aplicarea managementului riscului la dispozitive medicale (ISO 14971:2019)

EN ISO 14971:2019/A11:2021”.

---

RECOMANDĂRI

| 17.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 138/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 138/30

---

RECOMANDAREA (UE) 2022/758 A COMISIEI

din 27 aprilie 2022

privind protecția jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului implicați în acțiuni de mobilizare publică împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive („acțiuni strategice în justiție împotriva mobilizării publice”)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

| (1) | Potrivit articolului 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților. |
| --- | --- |

(1)

Potrivit articolului 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților.

| (2) | Potrivit articolului 10 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, orice cetățean al Uniunii are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii. Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”) prevede, printre altele, dreptul la respectarea vieții private și de familie (articolul 7), dreptul la protecția datelor cu caracter personal (articolul 8, dreptul la libertatea de exprimare și de informare, care cuprinde respectarea libertății și pluralismului mijloacelor de informare în masă (articolul 11), precum și dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil (articolul 47). |
| --- | --- |

(2)

Potrivit articolului 10 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, orice cetățean al Uniunii are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii. Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”) prevede, printre altele, dreptul la respectarea vieții private și de familie (articolul 7), dreptul la protecția datelor cu caracter personal (articolul 8, dreptul la libertatea de exprimare și de informare, care cuprinde respectarea libertății și pluralismului mijloacelor de informare în masă (articolul 11), precum și dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil (articolul 47).

| (3) | Dreptul la libertatea de exprimare și de informare, astfel cum este prevăzut la articolul 11 din Cartă, cuprinde libertatea de opinie și libertatea de a primi și de a transmite informații și idei fără amestecul autorităților publice și fără a ține seama de frontiere. Deși nu este un drept absolut, orice restrângere a acestuia trebuie să fie prevăzută de lege, să respecte substanța dreptului și să fie impusă numai în cazul în care este necesară și numai dacă răspunde efectiv obiectivelor de interes general recunoscute de Uniune sau necesității protejării drepturilor și libertăților celorlalți [articolul 52 alineatul (1) din Cartă]. |
| --- | --- |

(3)

Dreptul la libertatea de exprimare și de informare, astfel cum este prevăzut la articolul 11 din Cartă, cuprinde libertatea de opinie și libertatea de a primi și de a transmite informații și idei fără amestecul autorităților publice și fără a ține seama de frontiere. Deși nu este un drept absolut, orice restrângere a acestuia trebuie să fie prevăzută de lege, să respecte substanța dreptului și să fie impusă numai în cazul în care este necesară și numai dacă răspunde efectiv obiectivelor de interes general recunoscute de Uniune sau necesității protejării drepturilor și libertăților celorlalți [articolul 52 alineatul (1) din Cartă].

| (4) | În conformitate cu articolul 52 alineatul (3) din Cartă și cu Explicațiile cu privire la Cartă, articolul 11 din Cartă ar trebui să aibă înțelesul și domeniul de aplicare al articolului 10 privind libertatea de exprimare și de informare din Convenția europeană a drepturilor omului, astfel cum a fost interpretată de Curtea Europeană a Drepturilor Omului. Articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului protejează libertatea de exprimare și de informare. În cadrul domeniului de aplicare al Convenției europene a drepturilor omului, orice restricție trebuie să fie prevăzută de lege, să constituie o măsură necesară într-o societate democratică și să urmărească obiectivele legitime prevăzute la articolul 10 alineatul (2) din Convenția europeană a drepturilor omului. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 52 alineatul (3) din Cartă și cu Explicațiile cu privire la Cartă, articolul 11 din Cartă ar trebui să aibă înțelesul și domeniul de aplicare al articolului 10 privind libertatea de exprimare și de informare din Convenția europeană a drepturilor omului, astfel cum a fost interpretată de Curtea Europeană a Drepturilor Omului. Articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului protejează libertatea de exprimare și de informare. În cadrul domeniului de aplicare al Convenției europene a drepturilor omului, orice restricție trebuie să fie prevăzută de lege, să constituie o măsură necesară într-o societate democratică și să urmărească obiectivele legitime prevăzute la articolul 10 alineatul (2) din Convenția europeană a drepturilor omului.

| (5) | Convenția europeană a drepturilor omului prevede, de asemenea, în sarcina statelor contractante obligația pozitivă de a proteja libertatea și pluralismul mijloacelor de informare în masă și de a crea un mediu favorabil participării la dezbaterile publice (1). Jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului prevede în continuare că libertatea de exprimare constituie unul dintre fundamentele esențiale ale unei societăți democratice și se aplică nu numai informațiilor sau ideilor primite favorabil ori considerate ca fiind inofensive sau indiferente, ci și celor care afectează, șochează sau neliniștesc statul sau o anumită parte a populației (2). Aceasta a clarificat, de asemenea, că „într-o societate democratică, chiar și grupurile de campanie mici și informale (...) trebuie să fie în măsură să își desfășoare activitățile în mod eficient” și că „există un interes public puternic de a permite unor astfel de grupuri și persoane din afara publicului larg să contribuie la dezbaterea publică prin diseminarea de informații și idei cu privire la chestiuni de interes public general” (3). |
| --- | --- |

(5)

Convenția europeană a drepturilor omului prevede, de asemenea, în sarcina statelor contractante obligația pozitivă de a proteja libertatea și pluralismul mijloacelor de informare în masă și de a crea un mediu favorabil participării la dezbaterile publice (1). Jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului prevede în continuare că libertatea de exprimare constituie unul dintre fundamentele esențiale ale unei societăți democratice și se aplică nu numai informațiilor sau ideilor primite favorabil ori considerate ca fiind inofensive sau indiferente, ci și celor care afectează, șochează sau neliniștesc statul sau o anumită parte a populației (2). Aceasta a clarificat, de asemenea, că „într-o societate democratică, chiar și grupurile de campanie mici și informale (...) trebuie să fie în măsură să își desfășoare activitățile în mod eficient” și că „există un interes public puternic de a permite unor astfel de grupuri și persoane din afara publicului larg să contribuie la dezbaterea publică prin diseminarea de informații și idei cu privire la chestiuni de interes public general” (3).

| (6) | Jurnaliștii joacă un rol important în facilitarea dezbaterii publice și în transmiterea și primirea de informații, opinii și idei (4). Este esențial ca acestora să li se aloce spațiul necesar pentru a contribui la o dezbatere deschisă, liberă și echitabilă și pentru a combate dezinformarea și alte ingerințe cu caracter manipulator inclusiv ale unor actori din țări terțe. Jurnaliștii ar trebui să fie în măsură să își desfășoare activitățile în mod eficace pentru a se asigura că cetățenii au acces la o multitudine de opinii în cadrul democrațiilor europene. |
| --- | --- |

(6)

Jurnaliștii joacă un rol important în facilitarea dezbaterii publice și în transmiterea și primirea de informații, opinii și idei (4). Este esențial ca acestora să li se aloce spațiul necesar pentru a contribui la o dezbatere deschisă, liberă și echitabilă și pentru a combate dezinformarea și alte ingerințe cu caracter manipulator inclusiv ale unor actori din țări terțe. Jurnaliștii ar trebui să fie în măsură să își desfășoare activitățile în mod eficace pentru a se asigura că cetățenii au acces la o multitudine de opinii în cadrul democrațiilor europene.

| (7) | Apărătorii drepturilor omului joacă totodată un rol important la nivelul democrațiilor europene, în special în ceea ce privește respectarea drepturilor fundamentale, a valorilor democratice, a incluziunii sociale, a protecției mediului și a statului de drept. Aceștia ar trebui să aibă posibilitatea de a participa în mod activ la viața publică și de a-și face cunoscute opiniile cu privire la chestiuni de natură politică și procese decizionale, fără teama de intimidare. Apărătorii drepturilor omului sunt persoane sau organizații implicate în apărarea drepturilor fundamentale și a unei serii de alte drepturi, inclusiv drepturile în domeniul mediului și al climei, drepturile femeilor, drepturile persoanelor LGBTIQ, drepturile persoanelor cu origine rasială sau etnică minoritară, drepturile lucrătorilor sau libertățile religioase. |
| --- | --- |

(7)

Apărătorii drepturilor omului joacă totodată un rol important la nivelul democrațiilor europene, în special în ceea ce privește respectarea drepturilor fundamentale, a valorilor democratice, a incluziunii sociale, a protecției mediului și a statului de drept. Aceștia ar trebui să aibă posibilitatea de a participa în mod activ la viața publică și de a-și face cunoscute opiniile cu privire la chestiuni de natură politică și procese decizionale, fără teama de intimidare. Apărătorii drepturilor omului sunt persoane sau organizații implicate în apărarea drepturilor fundamentale și a unei serii de alte drepturi, inclusiv drepturile în domeniul mediului și al climei, drepturile femeilor, drepturile persoanelor LGBTIQ, drepturile persoanelor cu origine rasială sau etnică minoritară, drepturile lucrătorilor sau libertățile religioase.

| (8) | O democrație sănătoasă și prosperă presupune posibilitatea participării active a cetățenilor la dezbateri publice. Pentru a asigura o participare pertinentă, aceștia ar trebui să poată avea acces la informații fiabile, care să le permită să își formeze propriile opinii și să își exercite propria putere de apreciere într-un spațiu public în care opiniile diferite pot fi exprimate în mod liber. |
| --- | --- |

(8)

O democrație sănătoasă și prosperă presupune posibilitatea participării active a cetățenilor la dezbateri publice. Pentru a asigura o participare pertinentă, aceștia ar trebui să poată avea acces la informații fiabile, care să le permită să își formeze propriile opinii și să își exercite propria putere de apreciere într-un spațiu public în care opiniile diferite pot fi exprimate în mod liber.

| (9) | Pentru a promova acest mediu, este important ca jurnaliștii și apărătorii drepturilor omului să beneficieze de protecție împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate și abuzive împotriva mobilizării publice (cunoscute sub denumirea de „SLAPP”). Aceste proceduri judiciare sunt acțiuni fie în mod vădit nefondate, fie în tot sau în parte nefondate, care conțin elemente de abuz ce justifică presupunerea că principalul scop al procedurilor judiciare este de a preveni, restricționa sau sancționa mobilizarea publică. Indicii ale unui astfel de abuz sunt natura disproporționată, excesivă sau nerezonabilă a acțiunii sau a unei părți a acesteia, existența acțiunilor multiple intentate de reclamant în legătură cu chestiuni similare sau intimidare, hărțuire sau amenințări din partea reclamantului sau a reprezentanților acestuia înainte de inițierea unei proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive. Aceste proceduri constituie un abuz în materie de utilizare a procedurilor judiciare și plasează sarcini inutile asupra instanțelor, întrucât scopul lor nu este accesul la justiție, ci hărțuirea și reducerea la tăcere a persoanelor învinuite. Procedurile îndelungate împovărează sistemele judiciare naționale. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a promova acest mediu, este important ca jurnaliștii și apărătorii drepturilor omului să beneficieze de protecție împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate și abuzive împotriva mobilizării publice (cunoscute sub denumirea de „SLAPP”). Aceste proceduri judiciare sunt acțiuni fie în mod vădit nefondate, fie în tot sau în parte nefondate, care conțin elemente de abuz ce justifică presupunerea că principalul scop al procedurilor judiciare este de a preveni, restricționa sau sancționa mobilizarea publică. Indicii ale unui astfel de abuz sunt natura disproporționată, excesivă sau nerezonabilă a acțiunii sau a unei părți a acesteia, existența acțiunilor multiple intentate de reclamant în legătură cu chestiuni similare sau intimidare, hărțuire sau amenințări din partea reclamantului sau a reprezentanților acestuia înainte de inițierea unei proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive. Aceste proceduri constituie un abuz în materie de utilizare a procedurilor judiciare și plasează sarcini inutile asupra instanțelor, întrucât scopul lor nu este accesul la justiție, ci hărțuirea și reducerea la tăcere a persoanelor învinuite. Procedurile îndelungate împovărează sistemele judiciare naționale.

| (10) | Procedurile judiciare vădit nefondate și abuzive împotriva mobilizării publice pot lua forma unei game largi de abuzuri juridice, în special în materie civilă sau penală, dar și în materie de drept administrativ și se poate baza pe diverse motive. |
| --- | --- |

(10)

Procedurile judiciare vădit nefondate și abuzive împotriva mobilizării publice pot lua forma unei game largi de abuzuri juridice, în special în materie civilă sau penală, dar și în materie de drept administrativ și se poate baza pe diverse motive.

| (11) | Astfel de proceduri judiciare sunt adesea inițiate de persoane sau entități cu autoritate (de exemplu, grupuri de lobby, corporații și organe de stat), în încercarea de a reduce dezbaterea publică la tăcere. Acestea implică adesea un dezechilibru de putere între părți, reclamantul aflându-se într-o poziție superioară persoanei învinuite, de exemplu din punct de vedere financiar sau politic. Deși nu este o componentă indispensabilă a procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive, existența unui dezechilibru de putere sporește semnificativ efectele dăunătoare, precum și efectele de intimidare ale procedurilor judiciare împotriva mobilizării publice. |
| --- | --- |

(11)

Astfel de proceduri judiciare sunt adesea inițiate de persoane sau entități cu autoritate (de exemplu, grupuri de lobby, corporații și organe de stat), în încercarea de a reduce dezbaterea publică la tăcere. Acestea implică adesea un dezechilibru de putere între părți, reclamantul aflându-se într-o poziție superioară persoanei învinuite, de exemplu din punct de vedere financiar sau politic. Deși nu este o componentă indispensabilă a procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive, existența unui dezechilibru de putere sporește semnificativ efectele dăunătoare, precum și efectele de intimidare ale procedurilor judiciare împotriva mobilizării publice.

| (12) | Procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice pot avea un impact negativ asupra credibilității și reputației jurnaliștilor și apărătorilor drepturilor omului, în special, și pot epuiza resursele financiare și de altă natură ale acestora. Procedurile în cauză pot avea consecințe grave la nivel psihologic pentru persoanele vizate și pentru membrii familiilor acestora. Procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice pun în pericol capacitatea jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului de a-și desfășura activitățile. Ca urmare a unor astfel de proceduri, publicarea informațiilor referitoare la o chestiune de interes public poate fi amânată sau împiedicată în totalitate. Existența unor astfel de proceduri poate avea, în sens mai larg, un efect disuasiv asupra activității jurnaliștilor și, în special, a apărătorilor drepturilor omului, contribuind la autocenzură în perspectiva unor eventuale proceduri judiciare viitoare, având drept consecință pauperizarea dezbaterii publice în defavoarea întregii societăți. Durata procedurilor, presiunea financiară și amenințarea cu sancțiuni penale constituie instrumente puternice de intimidare și reducere la tăcere a vocilor critice. |
| --- | --- |

(12)

Procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice pot avea un impact negativ asupra credibilității și reputației jurnaliștilor și apărătorilor drepturilor omului, în special, și pot epuiza resursele financiare și de altă natură ale acestora. Procedurile în cauză pot avea consecințe grave la nivel psihologic pentru persoanele vizate și pentru membrii familiilor acestora. Procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice pun în pericol capacitatea jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului de a-și desfășura activitățile. Ca urmare a unor astfel de proceduri, publicarea informațiilor referitoare la o chestiune de interes public poate fi amânată sau împiedicată în totalitate. Existența unor astfel de proceduri poate avea, în sens mai larg, un efect disuasiv asupra activității jurnaliștilor și, în special, a apărătorilor drepturilor omului, contribuind la autocenzură în perspectiva unor eventuale proceduri judiciare viitoare, având drept consecință pauperizarea dezbaterii publice în defavoarea întregii societăți. Durata procedurilor, presiunea financiară și amenințarea cu sancțiuni penale constituie instrumente puternice de intimidare și reducere la tăcere a vocilor critice.

| (13) | Persoanele vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice se confruntă adesea cu o serie de proceduri judiciare desfășurate simultan în mai multe jurisdicții. Procedurile judiciare inițiate în jurisdicția unui stat membru împotriva unei persoane având reședința în alt stat membru au, de regulă, un caracter mai complex și mai costisitor pentru persoana învinuită. Reclamanții din cadrul procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice pot utiliza, de asemenea, instrumente procedurale pentru a crește durata și costul soluționării litigiului și pot introduce cauze într-o jurisdicție pe care o percep ca fiind favorabilă cauzei lor, mai degrabă decât pe rolul instanței cel mai bine plasate pentru a soluționa cererea. |
| --- | --- |

(13)

Persoanele vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice se confruntă adesea cu o serie de proceduri judiciare desfășurate simultan în mai multe jurisdicții. Procedurile judiciare inițiate în jurisdicția unui stat membru împotriva unei persoane având reședința în alt stat membru au, de regulă, un caracter mai complex și mai costisitor pentru persoana învinuită. Reclamanții din cadrul procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice pot utiliza, de asemenea, instrumente procedurale pentru a crește durata și costul soluționării litigiului și pot introduce cauze într-o jurisdicție pe care o percep ca fiind favorabilă cauzei lor, mai degrabă decât pe rolul instanței cel mai bine plasate pentru a soluționa cererea.

| (14) | Utilizarea procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice este tot mai intensă în Uniunea Europeană. Potrivit unor studii recente (5), astfel de proceduri sunt utilizate din ce în ce mai frecvent la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

(14)

Utilizarea procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice este tot mai intensă în Uniunea Europeană. Potrivit unor studii recente (5), astfel de proceduri sunt utilizate din ce în ce mai frecvent la nivelul statelor membre.

| (15) | În rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 (6), Parlamentul European a condamnat recurgerea la acțiuni SLAPP pentru a reduce la tăcere sau a intimida jurnaliștii de investigație și organele de presă și a crea un climat de teamă în ceea ce privește raportarea anumitor subiecte, invitând Comisia să prezinte o propunere de prevenire a acestora. În Rezoluția (7) sa din 11 noiembrie 2021 referitoare la consolidarea democrației și a libertății și pluralismului mass-mediei în UE: recurgerea nejustificată la acțiuni de drept civil și penal pentru a reduce la tăcere jurnaliștii, ONG-urile și societatea civilă, Parlamentul European a subliniat din nou prevalența fenomenului și necesitatea unor garanții efective pentru victimele sale în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(15)

În rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 (6), Parlamentul European a condamnat recurgerea la acțiuni SLAPP pentru a reduce la tăcere sau a intimida jurnaliștii de investigație și organele de presă și a crea un climat de teamă în ceea ce privește raportarea anumitor subiecte, invitând Comisia să prezinte o propunere de prevenire a acestora. În Rezoluția (7) sa din 11 noiembrie 2021 referitoare la consolidarea democrației și a libertății și pluralismului mass-mediei în UE: recurgerea nejustificată la acțiuni de drept civil și penal pentru a reduce la tăcere jurnaliștii, ONG-urile și societatea civilă, Parlamentul European a subliniat din nou prevalența fenomenului și necesitatea unor garanții efective pentru victimele sale în întreaga Uniune.

| (16) | Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor (8) raportează, de asemenea, un număr tot mai mare de cazuri semnalate privind amenințări grave la adresa siguranței jurnaliștilor și a libertății mass-mediei în Europa, inclusiv numeroase cazuri de intimidare judiciară. Raportul anual din 2021 al asociațiilor partenere către Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor subliniază creșterea accentuată a cazurilor semnalate în materie de SLAPP raportate în 2020 față de anul precedent, atât în ceea ce privește numărul cazurilor semnalate, cât și al jurisdicțiilor statelor membre vizate ale Consiliului Europei (9). În Recomandarea sa din 13 aprilie 2016 privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori media (10), Consiliul Europei a recomandat statelor sale membre să ia măsurile legislative și/sau de altă natură care se impun pentru a preveni utilizarea vădit nefondată, abuzivă sau rău intenționată a legii și a procesului juridic cu scopul de a intimida și a reduce la tăcere jurnaliștii și alți actori din domeniul mass-mediei. |
| --- | --- |

(16)

Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor (8) raportează, de asemenea, un număr tot mai mare de cazuri semnalate privind amenințări grave la adresa siguranței jurnaliștilor și a libertății mass-mediei în Europa, inclusiv numeroase cazuri de intimidare judiciară. Raportul anual din 2021 al asociațiilor partenere către Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor subliniază creșterea accentuată a cazurilor semnalate în materie de SLAPP raportate în 2020 față de anul precedent, atât în ceea ce privește numărul cazurilor semnalate, cât și al jurisdicțiilor statelor membre vizate ale Consiliului Europei (9). În Recomandarea sa din 13 aprilie 2016 privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori media (10), Consiliul Europei a recomandat statelor sale membre să ia măsurile legislative și/sau de altă natură care se impun pentru a preveni utilizarea vădit nefondată, abuzivă sau rău intenționată a legii și a procesului juridic cu scopul de a intimida și a reduce la tăcere jurnaliștii și alți actori din domeniul mass-mediei.

| (17) | Rapoartele Comisiei din 2020 (11) și 2021 (12) privind statul de drept subliniază că, în mai multe state membre, jurnaliștii și alte părți implicate în protejarea interesului public se confruntă din ce în ce mai mult cu amenințări și atacuri în legătură cu publicațiile și activitatea lor, sub diferite forme, inclusiv prin desfășurarea acțiunilor SLAPP. |
| --- | --- |

(17)

Rapoartele Comisiei din 2020 (11) și 2021 (12) privind statul de drept subliniază că, în mai multe state membre, jurnaliștii și alte părți implicate în protejarea interesului public se confruntă din ce în ce mai mult cu amenințări și atacuri în legătură cu publicațiile și activitatea lor, sub diferite forme, inclusiv prin desfășurarea acțiunilor SLAPP.

| (18) | Un exemplu frapant de utilizare a procedurilor judiciare împotriva mobilizării publice în Uniune este cel al jurnalistei Daphne Caruana Galizia, împotriva căreia, la momentul asasinării sale, existau pe rol peste 40 de procese civile și penale de calomnie și defăimare în legătură cu activitatea sa de investigație. |
| --- | --- |

(18)

Un exemplu frapant de utilizare a procedurilor judiciare împotriva mobilizării publice în Uniune este cel al jurnalistei Daphne Caruana Galizia, împotriva căreia, la momentul asasinării sale, existau pe rol peste 40 de procese civile și penale de calomnie și defăimare în legătură cu activitatea sa de investigație.

| (19) | Planul de acțiune pentru democrația europeană (13) prezentat de Comisie la 3 decembrie 2020 subliniază rolul fundamental al mass-mediei libere și pluraliste în cadrul democrațiilor, precum și importanța societății civile. Printre altele, planul evidențiază rolul important pe care îl joacă mass-media independentă și pluralistă în a le permite cetățenilor să ia decizii în cunoștință de cauză, precum și în combaterea manipulării informațiilor și a ingerințelor în spațiul informațional, inclusiv a dezinformării. În acest context, Comisia a adoptat deja Recomandarea (UE) 2021/1534 referitoare la garantarea protecției, a siguranței și a capacitării jurnaliștilor și a celorlalți profesioniști din domeniul mass-mediei în Uniunea Europeană (14). Recomandarea urmărește să asigure condiții de muncă mai sigure pentru toți profesioniștii din domeniul mass-mediei, într-un mediu lipsit de temeri și intimidări, atât online, cât și offline. Având în vedere amenințarea tot mai mare pe care o reprezintă procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice la adresa libertății mass-mediei și a mobilizării publice, Uniunea ar trebui să pună la punct o abordare coerentă și eficace pentru a contracara astfel de proceduri. Prezenta recomandare vine în completarea Recomandării (UE) 2021/1534 prin furnizarea de recomandări specifice privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. Aceasta nu se limitează la protecția jurnaliștilor și a altor profesioniști din domeniul mass-mediei, ci include în domeniul său de aplicare și apărătorii drepturilor omului. Prezenta recomandare ar trebui să abordeze amenințarea specifică reprezentată de procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice și, astfel, să sprijine buna funcționare a sistemului de control și echilibru într-o democrație sănătoasă. Aceasta ar trebui să ofere statelor membre orientări pentru a lua măsuri eficace, adecvate și proporționale în vederea abordării unor astfel de proceduri, precum și pentru a asigura, în acest context, cu precădere protecția jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului. Măsurile recomandate ar trebui să includă sensibilizarea și dezvoltarea cunoștințelor de specialitate, în special în rândul practicienilor în domeniul dreptului și al persoanelor vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, pentru a se asigura că cei vizați de astfel de proceduri beneficiază de sprijin, precum și pentru a susține creșterea gradului de monitorizare. |
| --- | --- |

(19)

Planul de acțiune pentru democrația europeană (13) prezentat de Comisie la 3 decembrie 2020 subliniază rolul fundamental al mass-mediei libere și pluraliste în cadrul democrațiilor, precum și importanța societății civile. Printre altele, planul evidențiază rolul important pe care îl joacă mass-media independentă și pluralistă în a le permite cetățenilor să ia decizii în cunoștință de cauză, precum și în combaterea manipulării informațiilor și a ingerințelor în spațiul informațional, inclusiv a dezinformării. În acest context, Comisia a adoptat deja Recomandarea (UE) 2021/1534 referitoare la garantarea protecției, a siguranței și a capacitării jurnaliștilor și a celorlalți profesioniști din domeniul mass-mediei în Uniunea Europeană (14). Recomandarea urmărește să asigure condiții de muncă mai sigure pentru toți profesioniștii din domeniul mass-mediei, într-un mediu lipsit de temeri și intimidări, atât online, cât și offline. Având în vedere amenințarea tot mai mare pe care o reprezintă procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice la adresa libertății mass-mediei și a mobilizării publice, Uniunea ar trebui să pună la punct o abordare coerentă și eficace pentru a contracara astfel de proceduri. Prezenta recomandare vine în completarea Recomandării (UE) 2021/1534 prin furnizarea de recomandări specifice privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. Aceasta nu se limitează la protecția jurnaliștilor și a altor profesioniști din domeniul mass-mediei, ci include în domeniul său de aplicare și apărătorii drepturilor omului. Prezenta recomandare ar trebui să abordeze amenințarea specifică reprezentată de procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice și, astfel, să sprijine buna funcționare a sistemului de control și echilibru într-o democrație sănătoasă. Aceasta ar trebui să ofere statelor membre orientări pentru a lua măsuri eficace, adecvate și proporționale în vederea abordării unor astfel de proceduri, precum și pentru a asigura, în acest context, cu precădere protecția jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului. Măsurile recomandate ar trebui să includă sensibilizarea și dezvoltarea cunoștințelor de specialitate, în special în rândul practicienilor în domeniul dreptului și al persoanelor vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, pentru a se asigura că cei vizați de astfel de proceduri beneficiază de sprijin, precum și pentru a susține creșterea gradului de monitorizare.

| (20) | Pentru a asigura o protecție eficientă împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice și pentru a nu îngădui ca fenomenul să ia amploare în Uniune, statele membre ar trebui să se asigure că, la nivel național, cadrele juridice care reglementează procedurile în materie civilă, penală, comercială și administrativă oferă garanțiile necesare abordării unor astfel de proceduri judiciare, cu respectarea deplină a valorilor democratice și a drepturilor fundamentale, inclusiv a dreptului la un proces echitabil și a dreptului la libertatea de exprimare. Pentru a asigura o protecție uniformă și eficientă împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate împotriva mobilizării publice, statele membre ar trebui să asigure disponibilitatea mecanismelor de respingere rapidă. De asemenea, acestea ar trebui să prevadă alte căi de atac împotriva procedurilor judiciare abuzive, și anume obligarea la plata cheltuielilor de judecată astfel încât un reclamant care a introdus o procedură judiciară abuzivă împotriva mobilizării publice poate fi obligat să suporte toate cheltuielile cu procesul, despăgubiri pentru daunele suportate de o persoană fizică sau juridică ce a suferit un prejudiciu ca urmare a unor proceduri judiciare abuzive împotriva mobilizării publice, precum și posibilitatea de a impune sancțiuni eficace, proporționale și disuasive părții care a inițiat proceduri judiciare abuzive împotriva mobilizării publice. Principalul obiectiv al acordării posibilității instanțelor de a impune sancțiuni este de a descuraja potențialii reclamanți să inițieze proceduri judiciare abuzive împotriva mobilizării publice. Astfel de sancțiuni ar trebui să fie proporționale cu elementele abuzului identificat. Atunci când stabilesc cuantumurile sancțiunilor, instanțele ar putea lua în considerare potențialul efect dăunător sau disuasiv al procedurilor asupra mobilizării publice, inclusiv în ceea ce privește natura acțiunii, dacă reclamantul a inițiat proceduri multiple sau concertate în chestiuni similare și existența unor tentative de intimidare, hărțuire sau amenințare la adresa persoanei învinuite. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a asigura o protecție eficientă împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice și pentru a nu îngădui ca fenomenul să ia amploare în Uniune, statele membre ar trebui să se asigure că, la nivel național, cadrele juridice care reglementează procedurile în materie civilă, penală, comercială și administrativă oferă garanțiile necesare abordării unor astfel de proceduri judiciare, cu respectarea deplină a valorilor democratice și a drepturilor fundamentale, inclusiv a dreptului la un proces echitabil și a dreptului la libertatea de exprimare. Pentru a asigura o protecție uniformă și eficientă împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate împotriva mobilizării publice, statele membre ar trebui să asigure disponibilitatea mecanismelor de respingere rapidă. De asemenea, acestea ar trebui să prevadă alte căi de atac împotriva procedurilor judiciare abuzive, și anume obligarea la plata cheltuielilor de judecată astfel încât un reclamant care a introdus o procedură judiciară abuzivă împotriva mobilizării publice poate fi obligat să suporte toate cheltuielile cu procesul, despăgubiri pentru daunele suportate de o persoană fizică sau juridică ce a suferit un prejudiciu ca urmare a unor proceduri judiciare abuzive împotriva mobilizării publice, precum și posibilitatea de a impune sancțiuni eficace, proporționale și disuasive părții care a inițiat proceduri judiciare abuzive împotriva mobilizării publice. Principalul obiectiv al acordării posibilității instanțelor de a impune sancțiuni este de a descuraja potențialii reclamanți să inițieze proceduri judiciare abuzive împotriva mobilizării publice. Astfel de sancțiuni ar trebui să fie proporționale cu elementele abuzului identificat. Atunci când stabilesc cuantumurile sancțiunilor, instanțele ar putea lua în considerare potențialul efect dăunător sau disuasiv al procedurilor asupra mobilizării publice, inclusiv în ceea ce privește natura acțiunii, dacă reclamantul a inițiat proceduri multiple sau concertate în chestiuni similare și existența unor tentative de intimidare, hărțuire sau amenințare la adresa persoanei învinuite.

| (21) | Este necesar ca statele membre să includă în legislația națională garanții pentru cauzele interne similare celor prevăzute în instrumentele Uniunii care vizează abordarea procedurilor judiciare vădit nefondate și abuzive împotriva mobilizării publice în materie civilă cu implicații transfrontaliere. Aceasta ar oferi o protecție uniformă și eficientă împotriva unor astfel de proceduri judiciare și ar contribui la prevenirea amplificării fenomenului în Uniune. |
| --- | --- |

(21)

Este necesar ca statele membre să includă în legislația națională garanții pentru cauzele interne similare celor prevăzute în instrumentele Uniunii care vizează abordarea procedurilor judiciare vădit nefondate și abuzive împotriva mobilizării publice în materie civilă cu implicații transfrontaliere. Aceasta ar oferi o protecție uniformă și eficientă împotriva unor astfel de proceduri judiciare și ar contribui la prevenirea amplificării fenomenului în Uniune.

| (22) | Statele membre ar trebui să își revizuiască în mod specific cadrele juridice aplicabile defăimării pentru a se asigura că definițiile și conceptele existente nu pot fi utilizate de către reclamanți împotriva jurnaliștilor sau a apărătorilor drepturilor omului în contextul unor proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. |
| --- | --- |

(22)

Statele membre ar trebui să își revizuiască în mod specific cadrele juridice aplicabile defăimării pentru a se asigura că definițiile și conceptele existente nu pot fi utilizate de către reclamanți împotriva jurnaliștilor sau a apărătorilor drepturilor omului în contextul unor proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice.

| (23) | Pentru a preveni un efect disuasiv asupra dezbaterii publice, statele membre ar trebui să se asigure că sancțiunile împotriva defăimării nu au un caracter exagerat și disproporționat. Acestea ar trebui să acorde o atenție deosebită orientărilor și recomandărilor Consiliului Europei (15) care abordează cadrul juridic pentru defăimare, în special dreptul penal. În acest context, statele membre sunt încurajate să elimine din cadrul lor juridic pedepsele cu închisoarea pentru defăimare. În cadrul Rezoluției sale 1577 (2007) (16), Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei a îndemnat statele membre care prevăd încă pedepse cu închisoarea pentru defăimare, chiar dacă nu sunt aplicate în mod efectiv, să le elimine fără întârziere. Statele membre sunt totodată încurajate să favorizeze utilizarea dreptului administrativ sau civil pentru soluționarea cazurilor de defăimare, cu condiția ca astfel de dispoziții să aibă un efect punitiv într-o măsură mai mică decât în cazul dreptului penal (17). |
| --- | --- |

(23)

Pentru a preveni un efect disuasiv asupra dezbaterii publice, statele membre ar trebui să se asigure că sancțiunile împotriva defăimării nu au un caracter exagerat și disproporționat. Acestea ar trebui să acorde o atenție deosebită orientărilor și recomandărilor Consiliului Europei (15) care abordează cadrul juridic pentru defăimare, în special dreptul penal. În acest context, statele membre sunt încurajate să elimine din cadrul lor juridic pedepsele cu închisoarea pentru defăimare. În cadrul Rezoluției sale 1577 (2007) (16), Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei a îndemnat statele membre care prevăd încă pedepse cu închisoarea pentru defăimare, chiar dacă nu sunt aplicate în mod efectiv, să le elimine fără întârziere. Statele membre sunt totodată încurajate să favorizeze utilizarea dreptului administrativ sau civil pentru soluționarea cazurilor de defăimare, cu condiția ca astfel de dispoziții să aibă un efect punitiv într-o măsură mai mică decât în cazul dreptului penal (17).

| (24) | Abordarea cazurilor de defăimare din perspectiva dreptului penal ar trebui utilizată exclusiv în ultimă instanță și, în schimb, ar trebui să fie preferate răspunsurile prin intermediul dreptului administrativ sau civil, în conformitate cu orientările organizațiilor internaționale. Comitetul pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite (18) și Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (19) au recomandat eliminarea defăimării din codurile penale. În mod similar, Consiliul Europei și-a exprimat rezervele în acest context (20). |
| --- | --- |

(24)

Abordarea cazurilor de defăimare din perspectiva dreptului penal ar trebui utilizată exclusiv în ultimă instanță și, în schimb, ar trebui să fie preferate răspunsurile prin intermediul dreptului administrativ sau civil, în conformitate cu orientările organizațiilor internaționale. Comitetul pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite (18) și Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (19) au recomandat eliminarea defăimării din codurile penale. În mod similar, Consiliul Europei și-a exprimat rezervele în acest context (20).

| (25) | Dreptul la protecția datelor cu caracter personal este concretizat și în Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (21). Dreptul la protecția datelor cu caracter personal nu este un drept absolut. Articolul 85 din RGPD prevede că statele membre asigură prin lege un echilibru între dreptul la protecția datelor cu caracter personal și dreptul la libertatea de exprimare și de informare, inclusiv prelucrarea în scopuri jurnalistice sau în scopul exprimării academice, artistice sau literare. |
| --- | --- |

(25)

Dreptul la protecția datelor cu caracter personal este concretizat și în Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (21). Dreptul la protecția datelor cu caracter personal nu este un drept absolut. Articolul 85 din RGPD prevede că statele membre asigură prin lege un echilibru între dreptul la protecția datelor cu caracter personal și dreptul la libertatea de exprimare și de informare, inclusiv prelucrarea în scopuri jurnalistice sau în scopul exprimării academice, artistice sau literare.

| (26) | Statele membre ar trebui să încurajeze organismele de autoreglementare și asociațiile de practicieni în domeniul dreptului să își alinieze, dacă este necesar, standardele deontologice, inclusiv codurile de conduită, la prezenta recomandare. Statele membre ar trebui, de asemenea, să se asigure, după caz, că standardele deontologice care urmăresc să descurajeze sau să interzică practicienilor în domeniul dreptului să aplice o practică ce ar putea constitui un abuz de procedură sau un abuz de alte responsabilități profesionale în ceea ce privește integritatea procesului juridic, precum și sancțiunile disciplinare corespunzătoare acestora, vizează procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. Acestea ar trebui să fie însoțite de activități adecvate de sensibilizare și de formare pentru a spori cunoștințele și eficacitatea standardelor deontologice existente care sunt relevante pentru procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. |
| --- | --- |

(26)

Statele membre ar trebui să încurajeze organismele de autoreglementare și asociațiile de practicieni în domeniul dreptului să își alinieze, dacă este necesar, standardele deontologice, inclusiv codurile de conduită, la prezenta recomandare. Statele membre ar trebui, de asemenea, să se asigure, după caz, că standardele deontologice care urmăresc să descurajeze sau să interzică practicienilor în domeniul dreptului să aplice o practică ce ar putea constitui un abuz de procedură sau un abuz de alte responsabilități profesionale în ceea ce privește integritatea procesului juridic, precum și sancțiunile disciplinare corespunzătoare acestora, vizează procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. Acestea ar trebui să fie însoțite de activități adecvate de sensibilizare și de formare pentru a spori cunoștințele și eficacitatea standardelor deontologice existente care sunt relevante pentru procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice.

| (27) | Practicienii în domeniul dreptului sunt actori-cheie în procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, fie prin reprezentarea justițiabililor, urmărirea penală a persoanelor fizice, fie prin soluționarea litigiilor. Prin urmare, este esențial ca aceștia să dispună de cunoștințele și competențele necesare pentru a acționa în acest sens. Statele membre ar trebui să sprijine și să ofere oportunități de formare acestor practicieni în domeniul dreptului. Formarea ar putea contribui în mod substanțial la consolidarea cunoștințelor și a capacității acestora de a depista procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, inclusiv a celor care implică un element dintr-o țară terță, precum și de a răspunde în mod adecvat. O astfel de formare ar trebui să vizeze magistrații și personalul din justiție la toate gradele de jurisdicție, inclusiv judecătorii, procurorii, personalul instanțelor și al parchetelor, precum și orice alți specialiști din domeniul justiției care sunt asociați sistemului judiciar sau care participă în alt mod la administrarea justiției, indiferent de definiția din dreptul intern, statutul juridic sau organizarea internă a acestora, la nivel regional și local, în cazul în care proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice pot apărea în primă instanță. O astfel de formare ar trebui să se adreseze și altor practicieni în domeniul dreptului, cum ar fi avocații calificați. Dezvoltarea capacității de formare la nivel local poate contribui la sustenabilitatea pe termen lung a formării. |
| --- | --- |

(27)

Practicienii în domeniul dreptului sunt actori-cheie în procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, fie prin reprezentarea justițiabililor, urmărirea penală a persoanelor fizice, fie prin soluționarea litigiilor. Prin urmare, este esențial ca aceștia să dispună de cunoștințele și competențele necesare pentru a acționa în acest sens. Statele membre ar trebui să sprijine și să ofere oportunități de formare acestor practicieni în domeniul dreptului. Formarea ar putea contribui în mod substanțial la consolidarea cunoștințelor și a capacității acestora de a depista procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, inclusiv a celor care implică un element dintr-o țară terță, precum și de a răspunde în mod adecvat. O astfel de formare ar trebui să vizeze magistrații și personalul din justiție la toate gradele de jurisdicție, inclusiv judecătorii, procurorii, personalul instanțelor și al parchetelor, precum și orice alți specialiști din domeniul justiției care sunt asociați sistemului judiciar sau care participă în alt mod la administrarea justiției, indiferent de definiția din dreptul intern, statutul juridic sau organizarea internă a acestora, la nivel regional și local, în cazul în care proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice pot apărea în primă instanță. O astfel de formare ar trebui să se adreseze și altor practicieni în domeniul dreptului, cum ar fi avocații calificați. Dezvoltarea capacității de formare la nivel local poate contribui la sustenabilitatea pe termen lung a formării.

| (28) | Extinderea acestei formări la jurnaliști, membri ai consiliului de presă, profesioniști din domeniul mass-mediei și apărători ai drepturilor omului le-ar facilita recunoașterea situațiilor în care se confruntă cu astfel de proceduri judiciare și le-ar oferi competențe juridice critice pentru a reduce riscurile de expunere la proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice sau le-ar furniza acestora o mai bună cunoaștere în vederea unei abordări mai adecvate. O astfel de formare le-ar putea permite, de asemenea, să inițieze acțiuni solide de raportare cu privire la SLAPP. Formarea jurnaliștilor ar trebui să facă trimitere totodată la standardele și orientările etice stabilite de consiliile naționale de presă sau pentru mass-media. Pentru a contribui la consolidarea în ansamblu a capacităților și pentru a consolida răspunsul instituțional la procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, o astfel de formare ar putea implica, de asemenea, autoritățile în materie de protecție a datelor, instituțiile naționale pentru drepturile omului, instituția Avocatului Poporului și organismele de reglementare ale statului în domeniul mass-mediei. |
| --- | --- |

(28)

Extinderea acestei formări la jurnaliști, membri ai consiliului de presă, profesioniști din domeniul mass-mediei și apărători ai drepturilor omului le-ar facilita recunoașterea situațiilor în care se confruntă cu astfel de proceduri judiciare și le-ar oferi competențe juridice critice pentru a reduce riscurile de expunere la proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice sau le-ar furniza acestora o mai bună cunoaștere în vederea unei abordări mai adecvate. O astfel de formare le-ar putea permite, de asemenea, să inițieze acțiuni solide de raportare cu privire la SLAPP. Formarea jurnaliștilor ar trebui să facă trimitere totodată la standardele și orientările etice stabilite de consiliile naționale de presă sau pentru mass-media. Pentru a contribui la consolidarea în ansamblu a capacităților și pentru a consolida răspunsul instituțional la procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, o astfel de formare ar putea implica, de asemenea, autoritățile în materie de protecție a datelor, instituțiile naționale pentru drepturile omului, instituția Avocatului Poporului și organismele de reglementare ale statului în domeniul mass-mediei.

| (29) | Furnizorii de formare juridică și asociațiile de practicieni în domeniul dreptului se află într-o poziție favorabilă pentru a furniza cursuri de formare privind proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, precum și pentru a stabili obiectivele unor astfel de cursuri și pentru a evalua cea mai adecvată metodologie în materie de formare. Formarea oferită de practicienii în domeniul dreptului altor practicieni în domeniul dreptului le permite tuturor să învețe ca un grup, să îmbunătățească schimbul de experiență și să stimuleze încrederea reciprocă. Ar trebui încurajate schimburile de practici relevante la nivel european, inclusiv cu sprijinul Comisiei, cu participarea Rețelei Europene de Formare Judiciară (EJTN). Implicarea practicienilor în domeniul dreptului și a asociațiilor profesionale ale acestora, de la pregătirea analizei nevoilor până la evaluarea rezultatelor, este extrem de importantă în contextul asigurării eficacității și a durabilității activităților de formare. |
| --- | --- |

(29)

Furnizorii de formare juridică și asociațiile de practicieni în domeniul dreptului se află într-o poziție favorabilă pentru a furniza cursuri de formare privind proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, precum și pentru a stabili obiectivele unor astfel de cursuri și pentru a evalua cea mai adecvată metodologie în materie de formare. Formarea oferită de practicienii în domeniul dreptului altor practicieni în domeniul dreptului le permite tuturor să învețe ca un grup, să îmbunătățească schimbul de experiență și să stimuleze încrederea reciprocă. Ar trebui încurajate schimburile de practici relevante la nivel european, inclusiv cu sprijinul Comisiei, cu participarea Rețelei Europene de Formare Judiciară (EJTN). Implicarea practicienilor în domeniul dreptului și a asociațiilor profesionale ale acestora, de la pregătirea analizei nevoilor până la evaluarea rezultatelor, este extrem de importantă în contextul asigurării eficacității și a durabilității activităților de formare.

| (30) | Formarea ar trebui să abordeze libertatea de exprimare și de informare și alte drepturi fundamentale, în temeiul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, al Convenției europene a drepturilor omului și al dreptului intern și să includă orientări practice privind modul de aplicare a jurisprudenței relevante, restricționarea drepturilor fundamentale și corelarea acestora, inclusiv libertatea de exprimare, garanțiile procedurale, precum și alte dispoziții relevante din dreptul intern. Ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de manualul Consiliului Europei pentru practicienii în domeniul dreptului privind protecția dreptului la libertatea de exprimare în temeiul Convenției europene a drepturilor omului (22). |
| --- | --- |

(30)

Formarea ar trebui să abordeze libertatea de exprimare și de informare și alte drepturi fundamentale, în temeiul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, al Convenției europene a drepturilor omului și al dreptului intern și să includă orientări practice privind modul de aplicare a jurisprudenței relevante, restricționarea drepturilor fundamentale și corelarea acestora, inclusiv libertatea de exprimare, garanțiile procedurale, precum și alte dispoziții relevante din dreptul intern. Ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de manualul Consiliului Europei pentru practicienii în domeniul dreptului privind protecția dreptului la libertatea de exprimare în temeiul Convenției europene a drepturilor omului (22).

| (31) | Formarea ar trebui să abordeze, printre alte teme, protecția datelor cu caracter personal care pot fi utilizate pentru a iniția proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. De asemenea, ar trebui să abordeze manipularea informațiilor și interferențele, inclusiv dezinformarea. |
| --- | --- |

(31)

Formarea ar trebui să abordeze, printre alte teme, protecția datelor cu caracter personal care pot fi utilizate pentru a iniția proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. De asemenea, ar trebui să abordeze manipularea informațiilor și interferențele, inclusiv dezinformarea.

| (32) | Formarea ar trebui țină seama de cadrul juridic și de contextul la nivel național. Coroborarea acestora cu orientările elaborate de Consiliul Europei, mărturiile persoanelor vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice și cele mai bune practici din alte state membre într-un mod structurat și coerent ar putea contribui la realizarea cu succes a obiectivelor de învățare asociate formării privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive. Formarea poate fi utilizată, de asemenea, în scopul încurajării schimbului de bune practici între statele membre. |
| --- | --- |

(32)

Formarea ar trebui țină seama de cadrul juridic și de contextul la nivel național. Coroborarea acestora cu orientările elaborate de Consiliul Europei, mărturiile persoanelor vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice și cele mai bune practici din alte state membre într-un mod structurat și coerent ar putea contribui la realizarea cu succes a obiectivelor de învățare asociate formării privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive. Formarea poate fi utilizată, de asemenea, în scopul încurajării schimbului de bune practici între statele membre.

| (33) | Pentru a atrage un public mai larg și pentru a încuraja sprijinul, formarea privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice ar trebui, de asemenea, să utilizeze în mod optim noile tehnologii, inclusiv formarea online. Accesul la resurse electronice, materiale actualizate și instrumente de învățare de sine stătătoare privind legislația și orientările relevante ar veni în completarea beneficiilor unor astfel de activități de formare. |
| --- | --- |

(33)

Pentru a atrage un public mai larg și pentru a încuraja sprijinul, formarea privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice ar trebui, de asemenea, să utilizeze în mod optim noile tehnologii, inclusiv formarea online. Accesul la resurse electronice, materiale actualizate și instrumente de învățare de sine stătătoare privind legislația și orientările relevante ar veni în completarea beneficiilor unor astfel de activități de formare.

| (34) | Pentru a promova sinergiile cu inițiative similare privind formarea practicienilor în domeniul dreptului, modulele de formare privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice ar putea fi incluse în formarea pe teme conexe, cum ar fi libertatea de exprimare și etica juridică. Ar trebui încurajată utilizarea materialelor și a practicilor de formare existente, cum ar fi cele promovate pe portalul european e-justiție, setul de instrumente globale pentru actorii judiciari al UNESCO (23) și cursurile online HELP (Human Rights Education for Legal Professionals – Instruirea juriștilor în domeniul drepturilor omului) ale Consiliului Europei (24). |
| --- | --- |

(34)

Pentru a promova sinergiile cu inițiative similare privind formarea practicienilor în domeniul dreptului, modulele de formare privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice ar putea fi incluse în formarea pe teme conexe, cum ar fi libertatea de exprimare și etica juridică. Ar trebui încurajată utilizarea materialelor și a practicilor de formare existente, cum ar fi cele promovate pe portalul european e-justiție, setul de instrumente globale pentru actorii judiciari al UNESCO (23) și cursurile online HELP (Human Rights Education for Legal Professionals – Instruirea juriștilor în domeniul drepturilor omului) ale Consiliului Europei (24).

| (35) | Includerea unor proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice în programele de învățământ în materie de drept și jurnalism ar contribui la înzestrarea practicienilor în domeniul dreptului și a jurnaliștilor cu mai multe cunoștințe specifice pentru a recunoaște astfel de proceduri și pentru a răspunde în mod corespunzător și ar sprijini dezvoltarea cunoștințelor de specialitate și a competențelor profesionale în rândul cadrelor universitare. Astfel de cunoștințe ar putea fi furnizate de instituțiile de învățământ superior în cadrul unor cursuri sau seminare complementare în ultimii ani ai unui program de studii, de exemplu pentru studenții la drept și jurnalism. |
| --- | --- |

(35)

Includerea unor proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice în programele de învățământ în materie de drept și jurnalism ar contribui la înzestrarea practicienilor în domeniul dreptului și a jurnaliștilor cu mai multe cunoștințe specifice pentru a recunoaște astfel de proceduri și pentru a răspunde în mod corespunzător și ar sprijini dezvoltarea cunoștințelor de specialitate și a competențelor profesionale în rândul cadrelor universitare. Astfel de cunoștințe ar putea fi furnizate de instituțiile de învățământ superior în cadrul unor cursuri sau seminare complementare în ultimii ani ai unui program de studii, de exemplu pentru studenții la drept și jurnalism.

| (36) | Statele membre ar trebui să sprijine campaniile de sensibilizare privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, organizate, printre altele, de entități naționale, inclusiv de instituțiile naționale pentru drepturile omului și de organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

(36)

Statele membre ar trebui să sprijine campaniile de sensibilizare privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, organizate, printre altele, de entități naționale, inclusiv de instituțiile naționale pentru drepturile omului și de organizațiile societății civile.

| (37) | Activitățile de comunicare privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice s-ar putea desfășura sub forma unor publicații, mesaje, reuniuni publice, conferințe, ateliere și seminare online. |
| --- | --- |

(37)

Activitățile de comunicare privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice s-ar putea desfășura sub forma unor publicații, mesaje, reuniuni publice, conferințe, ateliere și seminare online.

| (38) | Persoanele vizate de procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice întâmpină adesea dificultăți în a obține informații cu privire la resursele de sprijin disponibile. Pentru a facilita identificarea entităților sau a organismelor care pot oferi asistență în materie de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive și pentru a asigura eficacitatea sprijinului împotriva unor astfel de proceduri, informațiile ar trebui să fie colectate și puse la dispoziție într-un singur punct, să fie gratuite și ușor accesibile. În acest scop, fiecare stat membru ar trebui să înființeze un punct focal național care să colecteze și să facă schimb de informații cu privire la resursele disponibile. |
| --- | --- |

(38)

Persoanele vizate de procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice întâmpină adesea dificultăți în a obține informații cu privire la resursele de sprijin disponibile. Pentru a facilita identificarea entităților sau a organismelor care pot oferi asistență în materie de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive și pentru a asigura eficacitatea sprijinului împotriva unor astfel de proceduri, informațiile ar trebui să fie colectate și puse la dispoziție într-un singur punct, să fie gratuite și ușor accesibile. În acest scop, fiecare stat membru ar trebui să înființeze un punct focal național care să colecteze și să facă schimb de informații cu privire la resursele disponibile.

| (39) | Un obiectiv fundamental al activităților de sensibilizare privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice ar trebui să fie promovarea sensibilizării cu privire la importanța unui spațiu public care să permită participarea democratică și accesul cetățenilor la o multitudine de opinii și informații fiabile și imparțiale. |
| --- | --- |

(39)

Un obiectiv fundamental al activităților de sensibilizare privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice ar trebui să fie promovarea sensibilizării cu privire la importanța unui spațiu public care să permită participarea democratică și accesul cetățenilor la o multitudine de opinii și informații fiabile și imparțiale.

| (40) | Campaniile de sensibilizare ar trebui coordonate cu punctele focale naționale și cu alte autorități competente pentru a asigura eficacitatea acestora. De asemenea, acestea ar trebui să identifice sinergii cu campaniile de sensibilizare pe teme compatibile, cum ar fi cele axate pe promovarea unei dezbateri deschise, libere și echitabile și pe protecția dreptului la libertatea de exprimare și ar trebui să fie integrate în activități de sensibilizare care promovează participarea civică activă, pluralismul opiniilor și accesul la informații fiabile. În plus, ar trebui să identifice sinergii, după caz, cu reziliență bazată pe educația în domeniul mass-media și informațional, standardele jurnalistice și verificarea faptelor în contextul măsurilor de combatere a dezinformării, a manipulării informațiilor și a interferențelor, inclusiv din străinătate. Publicul-țintă ar putea include, printre altele, grupuri specifice, cum ar fi profesioniștii din domeniul mass-mediei, practicienii în domeniul dreptului și membrii organizațiilor societății civile, profesioniștii din domeniul comunicării, mediul academic, grupurile de reflecție, politicienii, funcționarii publici, autoritățile publice și corporațiile private. |
| --- | --- |

(40)

Campaniile de sensibilizare ar trebui coordonate cu punctele focale naționale și cu alte autorități competente pentru a asigura eficacitatea acestora. De asemenea, acestea ar trebui să identifice sinergii cu campaniile de sensibilizare pe teme compatibile, cum ar fi cele axate pe promovarea unei dezbateri deschise, libere și echitabile și pe protecția dreptului la libertatea de exprimare și ar trebui să fie integrate în activități de sensibilizare care promovează participarea civică activă, pluralismul opiniilor și accesul la informații fiabile. În plus, ar trebui să identifice sinergii, după caz, cu reziliență bazată pe educația în domeniul mass-media și informațional, standardele jurnalistice și verificarea faptelor în contextul măsurilor de combatere a dezinformării, a manipulării informațiilor și a interferențelor, inclusiv din străinătate. Publicul-țintă ar putea include, printre altele, grupuri specifice, cum ar fi profesioniștii din domeniul mass-mediei, practicienii în domeniul dreptului și membrii organizațiilor societății civile, profesioniștii din domeniul comunicării, mediul academic, grupurile de reflecție, politicienii, funcționarii publici, autoritățile publice și corporațiile private.

| (41) | Este necesar ca statele membre să încurajeze, prin orice mijloace pe care le consideră adecvate, disponibilitatea informațiilor privind garanțiile procedurale și alte garanții în temeiul cadrelor lor juridice naționale, inclusiv a informațiilor privind entitățile sau organismele care pot fi contactate pentru a oferi asistență împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. |
| --- | --- |

(41)

Este necesar ca statele membre să încurajeze, prin orice mijloace pe care le consideră adecvate, disponibilitatea informațiilor privind garanțiile procedurale și alte garanții în temeiul cadrelor lor juridice naționale, inclusiv a informațiilor privind entitățile sau organismele care pot fi contactate pentru a oferi asistență împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice.

| (42) | Astfel de resurse de sprijin pot include cabinete de avocatură care apără pro bono persoanele vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, oficiile juridice ale universităților care oferă un astfel de sprijin, organizațiile care înregistrează și raportează SLAPP, precum și organizațiile care oferă asistență financiară și de altă natură persoanelor vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive. |
| --- | --- |

(42)

Astfel de resurse de sprijin pot include cabinete de avocatură care apără pro bono persoanele vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, oficiile juridice ale universităților care oferă un astfel de sprijin, organizațiile care înregistrează și raportează SLAPP, precum și organizațiile care oferă asistență financiară și de altă natură persoanelor vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive.

| (43) | Persoanele vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice trebuie să beneficieze de resursele adecvate pentru a face față unor astfel de proceduri. Prin urmare, se impune dezvoltarea capacităților în statele membre pentru a oferi sprijin persoanelor vizate de astfel de proceduri. Statele membre ar trebui să ofere finanțare și să promoveze finanțarea disponibilă la nivelul Uniunii organizațiilor care furnizează orientări și sprijin persoanelor vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive. |
| --- | --- |

(43)

Persoanele vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice trebuie să beneficieze de resursele adecvate pentru a face față unor astfel de proceduri. Prin urmare, se impune dezvoltarea capacităților în statele membre pentru a oferi sprijin persoanelor vizate de astfel de proceduri. Statele membre ar trebui să ofere finanțare și să promoveze finanțarea disponibilă la nivelul Uniunii organizațiilor care furnizează orientări și sprijin persoanelor vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive.

| (44) | Pentru o mai bună abordare a fenomenului, se impune monitorizarea mai sistematică a procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. Datele colectate ar trebui să includă informații suficiente pentru ca autoritățile și alte părți interesate relevante să cuantifice și să înțeleagă mai bine fenomenul, inclusiv pentru a oferi sprijinul necesar persoanelor vizate de acesta. Ținând seama de acordurile încheiate la nivel instituțional având ca obiect datele statistice judiciare (25), statele membre ar trebui să încredințeze uneia sau mai multor autorități sarcina de a colecta și agrega date privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice inițiate în fața instanțelor naționale. Aceste autorități pot colecta datele de la mai multe părți interesate. Pentru a facilita colectarea datelor, autoritățile însărcinate cu colectarea datelor pot stabili puncte de contact astfel încât autoritățile judiciare, organizațiile profesionale, organizațiile neguvernamentale, apărătorii drepturilor omului, jurnaliștii și alte părți interesate să poată face schimb de date privind proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive. Statele membre ar trebui să încredințeze uneia dintre aceste autorități sarcina de a coordona informațiile și de a raporta Comisiei anual datele agregate colectate la nivel național, începând cu sfârșitul anului 2023. Statele membre ar trebui să asigure responsabilizarea în materie de date colectate. În acest scop, statele membre ar trebui să se asigure că procesul de colectare a datelor respectă standardele profesionale și că autoritățile însărcinate cu activitățile de colectare a datelor și statistică se bucură de suficientă autonomie. Cerințele privind protecția datelor se impun a fi respectate. |
| --- | --- |

(44)

Pentru o mai bună abordare a fenomenului, se impune monitorizarea mai sistematică a procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. Datele colectate ar trebui să includă informații suficiente pentru ca autoritățile și alte părți interesate relevante să cuantifice și să înțeleagă mai bine fenomenul, inclusiv pentru a oferi sprijinul necesar persoanelor vizate de acesta. Ținând seama de acordurile încheiate la nivel instituțional având ca obiect datele statistice judiciare (25), statele membre ar trebui să încredințeze uneia sau mai multor autorități sarcina de a colecta și agrega date privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice inițiate în fața instanțelor naționale. Aceste autorități pot colecta datele de la mai multe părți interesate. Pentru a facilita colectarea datelor, autoritățile însărcinate cu colectarea datelor pot stabili puncte de contact astfel încât autoritățile judiciare, organizațiile profesionale, organizațiile neguvernamentale, apărătorii drepturilor omului, jurnaliștii și alte părți interesate să poată face schimb de date privind proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive. Statele membre ar trebui să încredințeze uneia dintre aceste autorități sarcina de a coordona informațiile și de a raporta Comisiei anual datele agregate colectate la nivel național, începând cu sfârșitul anului 2023. Statele membre ar trebui să asigure responsabilizarea în materie de date colectate. În acest scop, statele membre ar trebui să se asigure că procesul de colectare a datelor respectă standardele profesionale și că autoritățile însărcinate cu activitățile de colectare a datelor și statistică se bucură de suficientă autonomie. Cerințele privind protecția datelor se impun a fi respectate.

| (45) | Atunci când sarcina de a colecta și raporta date este încredințată autorităților, statele membre ar putea avea în vedere crearea de sinergii cu instrumentele relevante în domeniul statului de drept și al protecției drepturilor fundamentale. Acolo unde sunt înființate, instituțiile naționale pentru drepturile omului pot juca un rol important, iar alte entități, cum ar fi instituția Avocatului Poporului, organismele de promovare a egalității sau autoritățile competente, precum cele desemnate în temeiul Directivei (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului (26), pot avea, de asemenea, un rol relevant. Punctele focale naționale care oferă o imagine de ansamblu a resurselor de sprijin și entitățile sau autoritățile însărcinate cu colectarea și raportarea datelor ar putea fi situate în cadrul aceleiași organizații, ținând seama de cerințele și criteriile descrise în prezenta recomandare. |
| --- | --- |

(45)

Atunci când sarcina de a colecta și raporta date este încredințată autorităților, statele membre ar putea avea în vedere crearea de sinergii cu instrumentele relevante în domeniul statului de drept și al protecției drepturilor fundamentale. Acolo unde sunt înființate, instituțiile naționale pentru drepturile omului pot juca un rol important, iar alte entități, cum ar fi instituția Avocatului Poporului, organismele de promovare a egalității sau autoritățile competente, precum cele desemnate în temeiul Directivei (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului (26), pot avea, de asemenea, un rol relevant. Punctele focale naționale care oferă o imagine de ansamblu a resurselor de sprijin și entitățile sau autoritățile însărcinate cu colectarea și raportarea datelor ar putea fi situate în cadrul aceleiași organizații, ținând seama de cerințele și criteriile descrise în prezenta recomandare.

| (46) | Autoritățile însărcinate cu colectarea datelor ar trebui să publice informații privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, în formate accesibile pe site-urile lor web și, după caz, prin intermediul altor instrumente adecvate. În acest sens, statele membre ar trebui să se asigure că drepturile fundamentale, inclusiv dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal ale persoanelor implicate în proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice sunt pe deplin respectate. |
| --- | --- |

(46)

Autoritățile însărcinate cu colectarea datelor ar trebui să publice informații privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, în formate accesibile pe site-urile lor web și, după caz, prin intermediul altor instrumente adecvate. În acest sens, statele membre ar trebui să se asigure că drepturile fundamentale, inclusiv dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal ale persoanelor implicate în proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice sunt pe deplin respectate.

| (47) | Pentru a delimita durata procedurilor privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive, ar trebui colectate, ori de câte ori este posibil, informații precise cu privire la evenimentele, actele sau acțiunile care au inițiat și au încheiat astfel de proceduri și datele la care acestea au avut loc. Datele colectate ar trebui să includă, de asemenea, după caz, informații cu privire la istoricul unei cauze, de exemplu, în cazul în care au existat proceduri judiciare repetate anterioare împotriva aceleiași persoane învinuite sau a aceluiași reclamant. |
| --- | --- |

(47)

Pentru a delimita durata procedurilor privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive, ar trebui colectate, ori de câte ori este posibil, informații precise cu privire la evenimentele, actele sau acțiunile care au inițiat și au încheiat astfel de proceduri și datele la care acestea au avut loc. Datele colectate ar trebui să includă, de asemenea, după caz, informații cu privire la istoricul unei cauze, de exemplu, în cazul în care au existat proceduri judiciare repetate anterioare împotriva aceleiași persoane învinuite sau a aceluiași reclamant.

| (48) | Dacă este necesar, grupul de experți ai UE împotriva SLAPP instituit de Comisie (27) ar putea sprijini elaborarea în toate statele membre a unor criterii comparabile care să poată fi aplicate cu ușurință de către autoritățile însărcinate cu colectarea și raportarea datelor privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. |
| --- | --- |

(48)

Dacă este necesar, grupul de experți ai UE împotriva SLAPP instituit de Comisie (27) ar putea sprijini elaborarea în toate statele membre a unor criterii comparabile care să poată fi aplicate cu ușurință de către autoritățile însărcinate cu colectarea și raportarea datelor privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice.

| (49) | Grupul de experți ai UE împotriva SLAPP sprijină schimbul și diseminarea de practici și cunoștințe în rândul practicienilor cu privire la aspecte legate de SLAPP. Acesta ar putea oferi, printre altele, asistență tehnică autorităților în ceea ce privește înființarea de puncte focale, elaborarea de materiale de formare și organizarea asistenței juridice. |
| --- | --- |

(49)

Grupul de experți ai UE împotriva SLAPP sprijină schimbul și diseminarea de practici și cunoștințe în rândul practicienilor cu privire la aspecte legate de SLAPP. Acesta ar putea oferi, printre altele, asistență tehnică autorităților în ceea ce privește înființarea de puncte focale, elaborarea de materiale de formare și organizarea asistenței juridice.

| (50) | Programul „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” (CEDV), instituit prin Regulamentul (UE) 2021/692 al Parlamentului European și al Consiliului (28), urmărește să protejeze și să promoveze drepturile și valorile consacrate în tratate și în Cartă. Pentru a susține și a dezvolta în continuare societățile democratice bazate pe statul de drept, programul CERV prevede, printre altele, posibilitatea de a finanța activități legate de consolidarea capacităților și de sensibilizarea cu privire la Cartă, inclusiv cu privire la libertatea de exprimare. Programul „Justiție”, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/692 (29), prevede, printre altele, posibilitatea de a finanța activități legate de formarea judiciară, cu scopul de a promova o cultură juridică și judiciară comună bazată pe statul de drept și de a sprijini și promova aplicarea consecventă și efectivă a instrumentelor juridice ale Uniunii care sunt relevante în contextul programului, |
| --- | --- |

(50)

Programul „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” (CEDV), instituit prin Regulamentul (UE) 2021/692 al Parlamentului European și al Consiliului (28), urmărește să protejeze și să promoveze drepturile și valorile consacrate în tratate și în Cartă. Pentru a susține și a dezvolta în continuare societățile democratice bazate pe statul de drept, programul CERV prevede, printre altele, posibilitatea de a finanța activități legate de consolidarea capacităților și de sensibilizarea cu privire la Cartă, inclusiv cu privire la libertatea de exprimare. Programul „Justiție”, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/692 (29), prevede, printre altele, posibilitatea de a finanța activități legate de formarea judiciară, cu scopul de a promova o cultură juridică și judiciară comună bazată pe statul de drept și de a sprijini și promova aplicarea consecventă și efectivă a instrumentelor juridice ale Uniunii care sunt relevante în contextul programului,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

OBIECT

| 1. | Prezenta recomandare stabilește orientări pentru ca statele membre să ia măsuri eficace, adecvate și proporționale în vederea abordării procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice și pentru a proteja în special jurnaliștii și apărătorii drepturilor omului împotriva unor astfel de proceduri, cu respectarea deplină a valorilor democratice și a drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

1.

CADRE APLICABILE

| 2. | Ca normă generală, statele membre ar trebui să se asigure că, în ceea ce privește cadrele lor juridice aplicabile, acestea oferă garanțiile necesare abordării procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, cu respectarea deplină a valorilor democratice și a drepturilor fundamentale, inclusiv a dreptului la un proces echitabil și a dreptului la libertatea de exprimare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Statele membre ar trebui să urmărească asigurarea disponibilității garanțiilor procedurale pentru a permite respingerea rapidă a procedurilor judiciare vădit nefondate împotriva mobilizării publice. De asemenea, acestea ar trebui să prevadă alte căi de atac împotriva procedurilor judiciare abuzive împotriva mobilizării publice, și anume obligarea la plata cheltuielilor de judecată, ceea ce înseamnă că un reclamant care a inițiat o procedură judiciară abuzivă împotriva mobilizării publice poate fi obligat să suporte toate cheltuielile cu procesul, despăgubiri pentru daunele suportate de o persoană fizică sau juridică ce a suferit un prejudiciu ca urmare a unor proceduri judiciare abuzive împotriva mobilizării publice, precum și posibilitatea de a impune sancțiuni eficace, proporționale și disuasive părții care a inițiat proceduri judiciare abuzive împotriva mobilizării publice. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Este necesar ca statele membre să includă în legislația națională garanții pentru cauzele interne similare celor prevăzute în instrumentele Uniunii care vizează abordarea cauzelor vădit nefondate și abuzive împotriva mobilizării publice în materie civilă cu implicații transfrontaliere. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Statele membre ar trebui să se asigure că normele lor aplicabile defăimării nu au un impact nejustificat asupra libertății de exprimare, asupra existenței unui mediu deschis, liber și pluralist al mass-mediei și asupra mobilizării publice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Statele membre ar trebui să se asigure că normele lor aplicabile defăimării, inclusiv conceptele aferente, sunt suficient de clare, pentru a reduce riscul ca acestea să fie utilizate în mod neadecvat sau abuziv. |
| --- | --- |

6.

| 7. | De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că sancțiunile împotriva defăimării nu au un caracter exagerat și disproporționat. Acestea ar trebui să țină seama în mod deosebit de orientările și recomandările Consiliului Europei (30) care abordează cadrul juridic pentru defăimare, în special dreptul penal. În acest context, statele membre sunt încurajate să elimine din cadrul lor juridic pedepsele cu închisoarea pentru defăimare. Statele membre sunt încurajate să favorizeze utilizarea dreptului administrativ sau civil pentru soluționarea cazurilor de defăimare (31), cu condiția ca astfel de dispoziții să aibă un efect punitiv într-o măsură mai mică decât în cazul dreptului penal. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a asigura în legislația lor un echilibru adecvat între dreptul la protecția datelor cu caracter personal și dreptul la libertatea de exprimare și de informare, în vederea reconcilierii acestor două drepturi, astfel cum se prevede la articolul 85 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/679. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Statele membre ar trebui să ia măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că normele deontologice care reglementează conduita practicienilor în domeniul dreptului și sancțiunile disciplinare pentru încălcarea acestor norme iau în considerare și includ măsuri adecvate pentru a descuraja procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. Statele membre ar trebui să încurajeze organismele de autoreglementare și asociațiile de practicieni în domeniul dreptului să își alinieze standardele deontologice, inclusiv codurile de conduită, la prezenta recomandare. Se recomandă, de asemenea, acțiuni adecvate de sensibilizare și de formare. |
| --- | --- |

9.

FORMARE

| 10. | Statele membre ar trebui să sprijine oportunitățile de formare privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice pentru practicienii în domeniul dreptului, cum ar fi magistrații și personalul din justiție de la toate nivelurile instanțelor, avocații calificați, precum și pentru potențialele persoane vizate de astfel de proceduri judiciare. Cursurile de formare ar trebui să se axeze pe consolidarea cunoștințelor de specialitate pentru detectarea unor astfel de proceduri și oferirea unui răspuns adecvat. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Statele membre ar trebui să încurajeze asociațiile de practicieni în domeniul dreptului și formatorii în domeniul juridic să ofere instruire cu privire la modul de abordare a procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. Comisia va încuraja formatorii la nivel european, cum ar fi Rețeaua Europeană de Formare Judiciară, să ofere astfel de cursuri de formare. Practicienii în domeniul dreptului și asociațiile lor profesionale ar trebui să se implice în dezvoltarea, organizarea, desfășurarea și evaluarea cursurilor de formare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Formarea ar trebui să vizeze aspectele relevante ale Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și ale Convenției europene a drepturilor omului. Cursurile ar trebui să includă orientări practice cu privire la modul de aplicare a dreptului Uniunii, a jurisprudenței naționale, a jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene și a jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului, cu privire la stabilirea faptului că restricțiile privind exercitarea libertății de exprimare îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 52 din Cartă, respectiv, la articolul 10 alineatul (2) din Convenția europeană a drepturilor omului, precum și cu privire la corelarea libertății de exprimare cu cea de informare și cu alte drepturi fundamentale. |
| --- | --- |

12.

| 13. | De asemenea, cursurile de formare ar trebui să vizeze garanțiile procedurale împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, dacă sunt disponibile, precum și competența și legislația aplicabilă relevantă în materie de drepturi fundamentale și de drept penal, administrativ, civil și comercial. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Activitățile de formare ar trebui să abordeze, de asemenea, obligația ce le revine statelor membre în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679 de a asigura, prin lege, un echilibru între dreptul la protecția datelor cu caracter personal și dreptul la libertatea de exprimare și de informare. Acestea ar trebui să vizeze normele adoptate de statele membre în acest scop și exonerările sau derogările specifice de la dispozițiile Regulamentului (UE) 2016/679 aplicabile prelucrării datelor în scopuri jurnalistice sau în scopul exprimării academice, artistice sau literare (32). Ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de elementele menționate în anexa la prezenta recomandare. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Statele membre ar trebui să ia în considerare includerea unor astfel de elemente în programele de formare privind libertatea de exprimare și etica juridică. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Formarea jurnaliștilor, a altor profesioniști din domeniul mass-mediei și a apărătorilor drepturilor omului ar trebui să consolideze capacitatea acestora de a aborda procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. Aceasta ar trebui să se axeze pe recunoașterea procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, pe modul de gestionare a unei astfel de proceduri judiciare de către persoanele vizate și pe informarea acestora din urmă cu privire la drepturile și obligațiile ce le revin pentru a putea lua măsurile care se impun în vederea protejării lor împotriva unor astfel de proceduri. Formarea jurnaliștilor ar trebui să includă, de asemenea, standardele și orientările etice stabilite de consiliile naționale de presă sau pentru mass-media. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Statele membre ar putea încuraja instituțiile de învățământ superior să includă cunoștințe privind modul de identificare a procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice în cadrul programelor lor de învățământ, în special pentru specializările drept și jurnalism. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Formarea ar putea include mărturii din partea persoanelor vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. De asemenea, valorificând la maxim cunoștințele dezvoltate în cadrul grupului de experți ai UE împotriva SLAPP, ar putea încuraja schimbul de experiență între statele membre. |
| --- | --- |

18.

ACȚIUNI DE SENSIBILIZARE

| 19. | Statele membre sunt încurajate să sprijine inițiativele, inclusiv ale instituțiilor naționale pentru drepturile omului și ale organizațiilor societății civile, menite să sensibilizeze publicul și să organizeze campanii de informare cu privire la procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. O atenție deosebită ar trebui să se acorde abordării potențialelor persoane vizate de astfel de proceduri. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Activitățile de sensibilizare ar trebui să vizeze explicarea chestiunii procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, într-un mod simplu și accesibil, astfel încât aceste proceduri să fie ușor de recunoscut. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Activitățile de sensibilizare ar trebui să furnizeze informații cu privire la structurile de sprijin existente, inclusiv trimiteri la punctele focale naționale care colectează și fac schimb de informații cu privire la resursele disponibile. Eforturile de sensibilizare ar trebui, de asemenea, să ofere o imagine de ansamblu clară a liniilor de apărare în justiție disponibile în cadrele naționale în cazul unor proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice și a modului în care acestea ar putea fi utilizate în mod eficace. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Campaniile de sensibilizare care combat atitudinile negative, stereotipurile și prejudecățile ar putea aborda, de asemenea, procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Promovarea unei mai bune înțelegeri a naturii și a amplorii impactului procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice ar trebui să fie inclusă în activitățile de sensibilizare privind dreptul la libertatea de exprimare adresate unor grupuri specifice, cum ar fi profesioniștii din domeniul mass-mediei, practicienii în domeniul dreptului, membrii organizațiilor societății civile, mediul academic, grupurile de reflecție, profesioniștii din domeniul comunicării, funcționarii publici, politicienii, autoritățile publice și corporațiile private. |
| --- | --- |

23.

MECANISME DE SPRIJIN

| 24. | Statele membre ar trebui să se asigure că persoanele vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice au acces la sprijin individual și independent. În acest scop, statele membre ar trebui să identifice și să sprijine organizațiile care oferă orientări și sprijin persoanelor vizate în cauză. Astfel de organizații pot include asociații ale practicienilor în domeniul dreptului, consilii de presă sau pentru mass-media, organizații-umbrelă pentru apărătorii drepturilor omului, asociații la nivelul Uniunii și la nivel național, cabinete de avocatură care apără pro bono persoanele vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, oficii juridice ale universităților și alte organizații neguvernamentale. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Fiecare stat membru ar trebui să stabilească un punct focal care să colecteze și să facă schimb de informații cu privire la toate organizațiile care oferă orientări și sprijin persoanelor vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Statele membre sunt încurajate să utilizeze finanțarea națională și din partea Uniunii pentru a oferi sprijin financiar și să promoveze finanțarea disponibilă la nivelul Uniunii organizațiilor care oferă orientări și sprijin persoanelor vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, în special pentru a se asigura că acestea dispun de resurse suficiente pentru a reacționa rapid în fața unor astfel de proceduri. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Statele membre ar trebui să se asigure că persoanele învinuite, vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice, au la dispoziție asistență juridică într-un mod convenabil și ușor accesibil. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Statele membre ar trebui să faciliteze schimbul de informații și de bune practici între organizațiile care oferă orientări și sprijin persoanelor vizate de proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. |
| --- | --- |

28.

COLECTAREA, RAPORTAREA ȘI MONITORIZAREA DATELOR

| 29. | Ținând seama de acordurile încheiate la nivel instituțional având ca obiect datele statistice judiciare, statele membre ar trebui să încredințeze uneia sau mai multor autorități responsabilitatea colectării și agregării datelor privind procedurile judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice inițiate în jurisdicția lor, cu respectarea deplină a cerințelor privind protecția datelor. Statele membre ar trebui să se asigure că o singură autoritate este responsabilă de coordonarea informațiilor și de raportarea către Comisie, în fiecare an, începând cu sfârșitul anului 2023, a datelor agregate colectate la nivel național, cu respectarea deplină a cerințelor privind protecția datelor. Comisia va publica un rezumat anual al contribuțiilor primite. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Dacă este necesar, grupul de experți ai UE împotriva SLAPP ar putea sprijini elaborarea și utilizarea cât mai eficientă a standardelor și a modelelor privind colectarea datelor. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Datele menționate la punctul 29 ar trebui să includă:






  (a) | numărul procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva cazurilor de mobilizare publică, inițiate în anul în cauză; |
| --- | --- | --- |

31.

(a)

numărul procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva cazurilor de mobilizare publică, inițiate în anul în cauză;

| (b) | numărul procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva cazurilor de mobilizare publică, respinse rapid în anul în cauză, începând din 2022, atât pe fond, cât și din motive procedurale; |
| --- | --- |

(b)

numărul procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva cazurilor de mobilizare publică, respinse rapid în anul în cauză, începând din 2022, atât pe fond, cât și din motive procedurale;

| (c) | numărul procedurilor judiciare, clasificate în funcție de tipul persoanei învinuite (de exemplu, jurnalist, apărător al drepturilor omului, canal de presă); |
| --- | --- |

(c)

numărul procedurilor judiciare, clasificate în funcție de tipul persoanei învinuite (de exemplu, jurnalist, apărător al drepturilor omului, canal de presă);

| (d) | numărul procedurilor judiciare, clasificate în funcție de tipul reclamantului (de exemplu, politician, persoană fizică, societate, indiferent dacă reclamantul este o entitate străină); |
| --- | --- |

(d)

numărul procedurilor judiciare, clasificate în funcție de tipul reclamantului (de exemplu, politician, persoană fizică, societate, indiferent dacă reclamantul este o entitate străină);

| (e) | cifre privind acțiunile de mobilizare publică în temeiul cărora au fost inițiate proceduri judiciare; |
| --- | --- |

(e)

cifre privind acțiunile de mobilizare publică în temeiul cărora au fost inițiate proceduri judiciare;

| (f) | cifre privind valoarea estimată a despăgubirilor inițiale solicitate de reclamanți; |
| --- | --- |

(f)

cifre privind valoarea estimată a despăgubirilor inițiale solicitate de reclamanți;

| (g) | descrierea diverselor temeiuri juridice invocate de reclamanți și cifrele aferente; |
| --- | --- |

(g)

descrierea diverselor temeiuri juridice invocate de reclamanți și cifrele aferente;

| (h) | cifre privind durata procedurilor, inclusiv toate instanțele; |
| --- | --- |

(h)

cifre privind durata procedurilor, inclusiv toate instanțele;

| (i) | cifre privind elementele transfrontaliere; precum și |
| --- | --- |

(i)

cifre privind elementele transfrontaliere; precum și

| (j) | după caz, alte date, inclusiv privind costurile judiciare ale procedurilor și, dacă sunt pertinente și adecvate, cifre relevante privind contextul istoric al cauzelor. |
| --- | --- |

(j)

după caz, alte date, inclusiv privind costurile judiciare ale procedurilor și, dacă sunt pertinente și adecvate, cifre relevante privind contextul istoric al cauzelor.

| 32. | Autoritatea care asigură coordonarea, menționată la punctul 29, ar trebui să publice datele în formate accesibile pe site-ul său web și, după caz, prin intermediul altor instrumente adecvate, luând în același timp măsurile care se impun pentru a asigura protecția drepturilor persoanelor implicate în proceduri judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice. |
| --- | --- |

32.

DISPOZIȚII FINALE

| 33. | Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin sprijinul financiar disponibil la nivelul Uniunii pentru a pune în aplicare dispozițiile specifice ale prezentei recomandări și să promoveze oportunitățile de finanțare disponibile pentru entitățile publice și private, inclusiv pentru organizațiile societății civile, în special în cadrul programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” și al programului „Justiție”. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Statele membre ar trebui să transmită Comisiei, până la sfârșitul anului 2023 și, ulterior, la cerere, în conformitate cu normele în materie de protecție a datelor, un raport privind punerea în aplicare a prezentei recomandări care să conțină date agregate consolidate la nivelul statelor membre. Comisia va purta, după caz, în cadrul forurilor relevante, discuții cu statele membre și cu părțile interesate cu privire la măsurile și la acțiunile întreprinse în vederea punerii în aplicare a recomandării. |
| --- | --- |

34.

| 35. | În termen de cel mult 5 ani de la data adoptării, Comisia va evalua impactul prezentei recomandări asupra evoluției procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice în Uniunea Europeană. Pe această bază, Comisia va stabili dacă sunt necesare măsuri suplimentare pentru a asigura protecția adecvată a persoanelor vizate de aceste proceduri, având în vedere constatările rapoartelor Comisiei privind statul de drept și alte informații relevante, inclusiv date externe. |
| --- | --- |

35.

Adoptată la Bruxelles, 27 aprilie 2022.

Pentru Comisie

Didier REYNDERS

Membru al Comisiei

---

(1)  A se vedea, de exemplu, hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 14 septembrie 2010, Dink/Turcia (cererile nr. 2668/07, 6102/08, 30079/08, 7072/09 și 7124/09), punctul 137. În ceea ce privește obligațiile pozitive în temeiul articolului 10 din Convenția europeană a drepturilor omului, a se vedea, de asemenea, Raportul elaborat de Divizia Cercetare a Curții Europene a Drepturilor Omului, https://www.echr.coe.int/documents/research_report_article_10_eng.pdfI.

1

(2)  A se vedea hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 7 decembrie 1976, Handyside/Regatul Unit (cererea nr. 5493/72), punctul 49.

2

(3)  A se vedea hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 15 februarie 2005, Steel și Morris/Regatul Unit (cererea nr. 68416/01), punctul 89.

3

(4)  Recomandarea CM/Rec(2022) 4 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind promovarea unui mediu favorabil jurnalismului de calitate în era digitală [Recommendation CM/Rec(2022)4 of the Committee of Ministers of the Council of Europe on promoting a favourable environment for quality journalism in the digital age] prevede că „... jurnalismul de calitate, care se bazează pe standardele de etică profesională, îmbrăcând totodată diferite forme în funcție de contextele geografice, juridice și societale, urmărește dublul obiectiv de a acționa ca un «câine de pază» public în societățile democratice și de a contribui la sensibilizarea și informarea publicului” https://search.coe.int/cm/pages/result_details.aspx?objectid=0900001680a5ddd0. Rezoluția 2213(2018) privind statutul jurnaliștilor în Europa, adoptată de Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei, face referire, în ceea ce privește jurnaliștii profesioniști, la „o misiune de a oferi publicului informații pe teme de interes general sau specializat, într-un mod cât mai responsabil și mai obiectiv cu putință.”https://search.coe.int/cm/pages/result_details.aspx?objectid=0900001680a5ddd0.

4

Recommendation CM/Rec(2022)4 of the Committee of Ministers of the Council of Europe on promoting a favourable environment for quality journalism in the digital age

(5)  Rețeaua academică privind drepturile atașate cetățeniei europene, Solicitare ad-hoc – SLAPP în contextul UE, 29 mai 2020: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/ad-hoc-literature-review-analysis-key-elements-slapp_en.pdf, p. 4 și Rețeaua academică privind drepturile atașate cetățeniei europene, Acțiuni strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP) în Uniunea Europeană: studiu comparativ, 30 iunie 2021 https://ec.europa.eu/info/files/strategic-lawsuits-against-public-participation-slapp-european-union-comparative-study_en.

5

(6)  P9_TA(2020)0320. În cadrul acestei rezoluții, Parlamentul și-a reiterat, de asemenea, declarațiile prevăzute în Rezoluția sa din 28 martie 2019 [P8_TA(2019)0328].

6

(7)  P9_TA(2021)0451.

7

(8)  Începând din 2015, Platforma Consiliului Europei a facilitat compilarea și diseminarea informațiilor privind îngrijorările profunde în legătură cu libertatea mass-mediei și siguranța jurnaliștilor în statele membre ale Consiliului Europei. Organizațiile partenere contribuitoare – ONG-uri internaționale invitate și asociații de jurnaliști – semnalează cazuri de încălcare a libertății mass-mediei și publică rapoarte anuale cu privire la situația libertății mass-mediei și a siguranței jurnaliștilor în Europa. Se așteaptă ca statele membre ale Consiliului Europei să acționeze și să abordeze aspectele semnalate, precum și să transmită platformei informații cu privire la acțiunile întreprinse în urma semnalării cazurilor. Rata scăzută de răspuns a statelor membre ale Consiliului Europei, care sunt, de asemenea, state membre ale UE, arată că se impun acțiuni suplimentare. https://www.coe.int/en/web/media-freedom.

8

(9)  În 2021, pe Platforma pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor (coe.int), au fost publicate 282 de cazuri semnalate, dintre care o serie vizau cazuri de intimidare judiciară, și anume utilizarea legislației în manieră oportunistă, arbitrară sau abuzivă, inclusiv a legislației în domenii precum defăimarea, combaterea terorismului, securitatea națională, huliganismul sau antiextremismul. Raportul anual din 2021 al organizațiilor partenere către Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor a relevat o creștere în 2020 față de anul precedent, atât în ceea ce privește numărul cazurilor semnalate, cât și al jurisdicțiilor statelor membre vizate ale Consiliului Europei – 1680a2440e (coe.int).

9

(10)  
  Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors [Recomandarea CM/Rec (2016)4 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori media], https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016806415d9#_ftn1.

10

Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors

(11)  COM(2020) 580 final din 30 septembrie 2020.

11

(12)  COM(2021) 700 final din 20 iulie 2021.

12

(13)  COM(2020) 790 final din 3 decembrie 2020.

13

(14)  Recomandarea (UE) 2021/1534 a Comisiei din 16 septembrie 2021 referitoare la garantarea protecției, a siguranței și a capacitării jurnaliștilor și a celorlalți profesioniști din domeniul mass-mediei în Uniunea Europeană (JO L 331, 20.9.2021, p. 8).

14

(15)  A se vedea, printre altele, Rezoluția APCE 1577 (2007) privind dezincriminarea defăimării https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17588&lang=en, Recomandarea APCE 1814 (2007) privind dezincriminarea defăimării https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17587&lang=en, studiul Secretariatului General al Consiliului Europei privind libertatea de exprimare și defăimarea. Un studiu al jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului (2012) https://rm.coe.int/study-on-the-alignment-of-laws-and-practices-concerning-alignment-of-l/16804915c5 și, cel mai recent, studiul Consiliului Europei privind jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului (2016) https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=09000016806ac95b.

15

(16)  Rezoluția 1577 (2007) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 4 octombrie 2007 privind dezincriminarea defăimării, https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17588&lang=en.

16

(17)  A se vedea, de asemenea, Comitetul pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite, Observația cu caracter general nr. 34 articolul 19: Libertatea de opinie și de exprimare din 12 septembrie 2011, https://www2.ohchr.org/english/bodies/hrc/docs/gc34.pdf și Biroul reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-media, Raport special privind hărțuirea juridică și abuzul sistemului judiciar împotriva mass-mediei, 23 noiembrie 2021, https://www.osce.org/files/f/documents/c/f/505075_0.pdf.

17

(18)  Comitetul pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite, Observația cu caracter general nr. 34 articolul 19: Libertățile de opinie și de exprimare din 12 septembrie 2011, https://www2.ohchr.org/english/bodies/hrc/docs/gc34.pdf.

18

(19)  Biroul reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-media, Raport special privind hărțuirea juridică și abuzul sistemului judiciar împotriva mass-mediei, 23 noiembrie 2021, https://www.osce.org/files/f/documents/c/f/505075_0.pdf.

19

(20)  
  Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors [Recomandarea CM/Rec (2016)4 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori media], a se vedea punctul 6.

20

Recommendation

of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors

(21)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

21

(22)  Manualul Consiliului Europei pentru practicienii în domeniul dreptului privind protecția dreptului la libertatea de exprimare în temeiul Convenției europene a drepturilor omului (2017), https://rm.coe.int/handbook-freedom-of-expression-eng/1680732814.

22

(23)  Set de instrumente globale pentru actorii judiciari: standarde juridice internaționale privind libertatea de exprimare, accesul la informații și siguranța jurnaliștilor (2021) https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000378755.

23

(24)  https://www.coe.int/en/web/help/home.

24

(25)  A se vedea Orientările privind statisticile judiciare ale Comisiei Europene pentru Eficiența Justiției (CEPEJ) în cadrul celei de a 12-a reuniuni plenare (Strasbourg, 10-11 decembrie 2008) – CEPEJ-GT-EVAL (coe.int).

25

(26)  Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

26

(27)  Registrul grupurilor de experți ai Comisiei și al altor entități similare (europa.eu).

27

(28)  Regulamentul (UE) 2021/692 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 390/2014 al Consiliului (JO L 156, 5.5.2021, p. 1).

28

(29)  Regulamentul (UE) 2021/692 urmărește să contribuie la dezvoltarea unui spațiu european de justiție și la consolidarea democrației, a statului de drept și a protecției drepturilor fundamentale.

29

(30)  A se vedea, printre altele, Rezoluția APCE 1577 (2007) privind dezincriminarea defăimării https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17588&lang=en, Recomandarea APCE 1814 (2007) privind dezincriminarea defăimării https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17587&lang=en, studiul Secretariatului General al Consiliului Europei privind libertatea de exprimare și defăimarea. Un studiu al jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului (2012) https://rm.coe.int/study-on-the-alignment-of-laws-and-practices-concerning-alignment-of-l/16804915c5 și, cel mai recent, studiul Consiliului Europei privind jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului (2016) https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=09000016806ac95b.

30

(31)  Pe lângă acțiunile Consiliului Europei în acest sens (a se vedea nota de subsol anterioară), există o cerere crescândă la nivel internațional în materie de dezincriminare a defăimării. A se vedea Comitetul pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite, Observația cu caracter general nr. 34 articolul 19: Libertatea de opinie și de exprimare din 12 septembrie 2011, https://www2.ohchr.org/english/bodies/hrc/docs/gc34.pdf și Biroul reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-media, Raport special privind hărțuirea juridică și abuzul sistemului judiciar împotriva mass-mediei, 23 noiembrie 2021, https://www.osce.org/files/f/documents/c/f/505075_0.pdf.

31

(32)  Pentru mai multe informații privind transpunerea articolului 85 din RGPD în dreptul intern, a se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei, p. 26.

32

---

ANEXĂ

Elemente care ar putea fi incluse în formarea privind cererile de protecție a datelor în contextul procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive împotriva mobilizării publice (cunoscute sub denumirea de „SLAPP”):

| — | Legislația adoptată de statele membre pentru a reconcilia dreptul la protecția datelor cu caracter personal cu dreptul la libertatea de exprimare și de informare, care prevede excepții sau derogări de la dispozițiile enumerate la articolul 85 alineatul (2) din RGPD pentru prelucrarea efectuată în scopuri jurnalistice sau în scopul exprimării academice, artistice sau literare, în cazul în care sunt necesare pentru a reconcilia aceste două drepturi. |
| --- | --- |

—

Legislația adoptată de statele membre pentru a reconcilia dreptul la protecția datelor cu caracter personal cu dreptul la libertatea de exprimare și de informare, care prevede excepții sau derogări de la dispozițiile enumerate la articolul 85 alineatul (2) din RGPD pentru prelucrarea efectuată în scopuri jurnalistice sau în scopul exprimării academice, artistice sau literare, în cazul în care sunt necesare pentru a reconcilia aceste două drepturi.

| — | Pentru exercitarea drepturilor persoanei vizate în temeiul RGPD, articolul 12 alineatul (5) din RGPD prevede că cererile care sunt în mod vădit nefondate sau excesive pot fi refuzate (sau se poate percepe o taxă rezonabilă pentru acestea). |
| --- | --- |

—

Pentru exercitarea drepturilor persoanei vizate în temeiul RGPD, articolul 12 alineatul (5) din RGPD prevede că cererile care sunt în mod vădit nefondate sau excesive pot fi refuzate (sau se poate percepe o taxă rezonabilă pentru acestea).

| — | Dreptul la rectificare prevăzut la articolul 16 din RGPD se referă numai la situațiile în care datele cu caracter personal sunt inexacte. În plus, dreptul de a obține completarea datelor cu caracter personal incomplete nu este automat și depinde de scopul prelucrării. |
| --- | --- |

—

Dreptul la rectificare prevăzut la articolul 16 din RGPD se referă numai la situațiile în care datele cu caracter personal sunt inexacte. În plus, dreptul de a obține completarea datelor cu caracter personal incomplete nu este automat și depinde de scopul prelucrării.

| — | Pentru exercitarea dreptului de a fi uitat, RGPD prevede că acest drept nu se aplică în măsura în care prelucrarea este necesară pentru exercitarea dreptului la liberă exprimare și la informare [articolul 17 alineatul (3) litera (a) din RGPD]. |
| --- | --- |

—

Pentru exercitarea dreptului de a fi uitat, RGPD prevede că acest drept nu se aplică în măsura în care prelucrarea este necesară pentru exercitarea dreptului la liberă exprimare și la informare [articolul 17 alineatul (3) litera (a) din RGPD].

| — | Pentru a preveni alegerea unei instanțe mai favorabile, articolul 79 alineatul (2) din RGPD prevede că acțiunile introduse împotriva unui operator sau unei persoane împuternicite de operator – de exemplu, jurnalist, apărător al drepturilor, actor al societății civile, societate media etc. – pot fi prezentate în fața instanțelor din statul membru unde operatorul sau persoana împuternicită de operator își are un sediu sau, cu excepția cazului în care operatorul sau persoana împuternicită de operator este o autoritate publică a unui stat membru care își exercită competențele publice, în fața instanțelor din statul membru în care persoana vizată își are reședința obișnuită. Această dispoziție nu lasă loc la acțiuni care invocă o încălcare a normelor în materie de protecție a datelor în fața altor instanțe, care nu au nicio legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal, cu sediul jurnalistului sau al mass-mediei sau cu reședința obișnuită a reclamantului, inclusiv în ceea ce privește despăgubirile. |
| --- | --- |

—

Pentru a preveni alegerea unei instanțe mai favorabile, articolul 79 alineatul (2) din RGPD prevede că acțiunile introduse împotriva unui operator sau unei persoane împuternicite de operator – de exemplu, jurnalist, apărător al drepturilor, actor al societății civile, societate media etc. – pot fi prezentate în fața instanțelor din statul membru unde operatorul sau persoana împuternicită de operator își are un sediu sau, cu excepția cazului în care operatorul sau persoana împuternicită de operator este o autoritate publică a unui stat membru care își exercită competențele publice, în fața instanțelor din statul membru în care persoana vizată își are reședința obișnuită. Această dispoziție nu lasă loc la acțiuni care invocă o încălcare a normelor în materie de protecție a datelor în fața altor instanțe, care nu au nicio legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal, cu sediul jurnalistului sau al mass-mediei sau cu reședința obișnuită a reclamantului, inclusiv în ceea ce privește despăgubirile.

---

REGULAMENTE DE ORDINE INTERIOARĂ ȘI DE PROCEDURĂ

| 17.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 138/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 138/45

---

DECIZIA nr. 28/2022 A CONSILIULUI DE ADMINISTRAȚIE

din 4 aprilie 2022

privind normele interne referitoare la restricționarea anumitor drepturi ale persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul activităților desfășurate de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă

CONSILIUL DE ADMINISTRAȚIE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (1), în special articolul 25,

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1896 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 noiembrie 2019 privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1052/2013 și (UE) 2016/1624 (2) (denumit în continuare „Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european”), în special articolul 86 alineatul (2),

după consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor la data de 16 noiembrie 2021,

întrucât:

| (1) | Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (denumită în continuare „agenția”) este împuternicită să desfășoare anchete administrative, proceduri predisciplinare, disciplinare și de suspendare, în conformitate cu Statutul funcționarilor Uniunii Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, prevăzut de Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului (3) („Statutul funcționarilor”), și cu Decizia nr. 26/2018 a Consiliului de administrație din 25 octombrie 2018 de adoptare a dispozițiilor de punere în aplicare referitoare la desfășurarea anchetelor administrative și a procedurilor disciplinare. Dacă este necesar, agenția înștiințează și OLAF cu privire la aceste cazuri. |
| --- | --- |

(1)

Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (denumită în continuare „agenția”) este împuternicită să desfășoare anchete administrative, proceduri predisciplinare, disciplinare și de suspendare, în conformitate cu Statutul funcționarilor Uniunii Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, prevăzut de Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului (3) („Statutul funcționarilor”), și cu Decizia nr. 26/2018 a Consiliului de administrație din 25 octombrie 2018 de adoptare a dispozițiilor de punere în aplicare referitoare la desfășurarea anchetelor administrative și a procedurilor disciplinare. Dacă este necesar, agenția înștiințează și OLAF cu privire la aceste cazuri.

| (2) | Membrii personalului agenției au obligația de a raporta activități potențial ilegale, inclusiv fraudă și corupție, care ar fi în detrimentul intereselor Uniunii. Membrii personalului sunt, de asemenea, obligați să raporteze comportamentele legate de îndeplinirea sarcinilor profesionale care ar putea constitui o încălcare gravă a obligațiilor funcționarilor Uniunii. Acest lucru este reglementat prin Decizia nr. 17/2019 a Consiliului de administrație din 18 iulie 2019 de adoptare a Orientărilor Frontex privind avertizarea în interes public. |
| --- | --- |

(2)

Membrii personalului agenției au obligația de a raporta activități potențial ilegale, inclusiv fraudă și corupție, care ar fi în detrimentul intereselor Uniunii. Membrii personalului sunt, de asemenea, obligați să raporteze comportamentele legate de îndeplinirea sarcinilor profesionale care ar putea constitui o încălcare gravă a obligațiilor funcționarilor Uniunii. Acest lucru este reglementat prin Decizia nr. 17/2019 a Consiliului de administrație din 18 iulie 2019 de adoptare a Orientărilor Frontex privind avertizarea în interes public.

| (3) | Agenția a instituit o politică de prevenire și gestionare eficace a cazurilor reale sau potențiale de hărțuire psihologică sau sexuală la locul de muncă, astfel cum se prevede în Decizia nr. 16/2019 a Consiliului de administrație din 18 iulie 2019 de adoptare a măsurilor de punere în aplicare în conformitate cu Statutul funcționarilor. Decizia stabilește o procedură informală prin care presupusa victimă a hărțuirii poate contacta persoanele de încredere din cadrul agenției. |
| --- | --- |

(3)

Agenția a instituit o politică de prevenire și gestionare eficace a cazurilor reale sau potențiale de hărțuire psihologică sau sexuală la locul de muncă, astfel cum se prevede în Decizia nr. 16/2019 a Consiliului de administrație din 18 iulie 2019 de adoptare a măsurilor de punere în aplicare în conformitate cu Statutul funcționarilor. Decizia stabilește o procedură informală prin care presupusa victimă a hărțuirii poate contacta persoanele de încredere din cadrul agenției.

| (4) | De asemenea, agenția poate efectua investigații cu privire la posibile încălcări ale normelor de securitate pentru informațiile UE clasificate („IUEC”), pe baza normelor sale de securitate pentru protecția IUEC. |
| --- | --- |

(4)

De asemenea, agenția poate efectua investigații cu privire la posibile încălcări ale normelor de securitate pentru informațiile UE clasificate („IUEC”), pe baza normelor sale de securitate pentru protecția IUEC.

| (5) | Agenția face obiectul unor audituri atât interne, cât și externe cu privire la activitățile sale, inclusiv de către Curtea de Conturi Europeană. Auditurile interne sunt efectuate de structura de audit intern a agenției instituită prin Decizia nr. 43/2020 a Consiliului de administrație din 9 decembrie 2020 de adoptare a structurii organizatorice modificate a agenției și a deciziei relevante a directorului executiv în conformitate cu articolul 80 din Decizia nr. 19/2019 a Consiliului de administrație din 23 iulie 2019 de adoptare a Regulamentului financiar al Frontex. |
| --- | --- |

(5)

Agenția face obiectul unor audituri atât interne, cât și externe cu privire la activitățile sale, inclusiv de către Curtea de Conturi Europeană. Auditurile interne sunt efectuate de structura de audit intern a agenției instituită prin Decizia nr. 43/2020 a Consiliului de administrație din 9 decembrie 2020 de adoptare a structurii organizatorice modificate a agenției și a deciziei relevante a directorului executiv în conformitate cu articolul 80 din Decizia nr. 19/2019 a Consiliului de administrație din 23 iulie 2019 de adoptare a Regulamentului financiar al Frontex.

| (6) | Agenția gestionează plângerile externe, în special cele primite în contextul mecanismului de tratare a plângerilor instituit în conformitate cu articolul 111 din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, pentru a monitoriza și a asigura respectarea drepturilor fundamentale în toate activitățile agenției. |
| --- | --- |

(6)

Agenția gestionează plângerile externe, în special cele primite în contextul mecanismului de tratare a plângerilor instituit în conformitate cu articolul 111 din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, pentru a monitoriza și a asigura respectarea drepturilor fundamentale în toate activitățile agenției.

| (7) | Participanții la activitățile Frontex au obligația de a raporta incidentele grave în conformitate cu articolul 38 alineatul (3) litera (h) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și cu Decizia directorului executiv din 19 aprilie 2021 privind procedura operațională standard (SOP) – raportarea incidentelor grave (4). Agenția a instituit, de asemenea, un mecanism de supraveghere pentru monitorizarea aplicării de către personalul statutar a dispozițiilor Regulamentului privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european referitoare la utilizarea forței, inclusiv norme privind raportarea și măsuri specifice, cum ar fi cele cu caracter disciplinar, care vizează utilizarea forței în timpul trimiterilor. Acest lucru este reglementat prin Decizia nr. 7/2021 a Consiliului de administrație din 20 ianuarie 2021 de instituire a unui mecanism de supraveghere pentru monitorizarea aplicării dispozițiilor privind utilizarea forței de către personalul statutar al corpului permanent al poliției de frontieră și gărzii de coastă la nivel european. Agenția monitorizează, de asemenea, utilizarea forței de către membrii personalului detașat în cadrul agenției de statele membre pe termen lung, ai personalului pus la dispoziție de statele membre în vederea trimiterii pe termen scurt și ai personalului care face parte din rezerva pentru reacție rapidă, destinată intervențiilor rapide la frontieră, atunci când aceștia folosesc forța în activitățile operative ale Frontex în conformitate cu decizia relevantă a directorului executiv. |
| --- | --- |

(7)

Participanții la activitățile Frontex au obligația de a raporta incidentele grave în conformitate cu articolul 38 alineatul (3) litera (h) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și cu Decizia directorului executiv din 19 aprilie 2021 privind procedura operațională standard (SOP) – raportarea incidentelor grave (4). Agenția a instituit, de asemenea, un mecanism de supraveghere pentru monitorizarea aplicării de către personalul statutar a dispozițiilor Regulamentului privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european referitoare la utilizarea forței, inclusiv norme privind raportarea și măsuri specifice, cum ar fi cele cu caracter disciplinar, care vizează utilizarea forței în timpul trimiterilor. Acest lucru este reglementat prin Decizia nr. 7/2021 a Consiliului de administrație din 20 ianuarie 2021 de instituire a unui mecanism de supraveghere pentru monitorizarea aplicării dispozițiilor privind utilizarea forței de către personalul statutar al corpului permanent al poliției de frontieră și gărzii de coastă la nivel european. Agenția monitorizează, de asemenea, utilizarea forței de către membrii personalului detașat în cadrul agenției de statele membre pe termen lung, ai personalului pus la dispoziție de statele membre în vederea trimiterii pe termen scurt și ai personalului care face parte din rezerva pentru reacție rapidă, destinată intervențiilor rapide la frontieră, atunci când aceștia folosesc forța în activitățile operative ale Frontex în conformitate cu decizia relevantă a directorului executiv.

| (8) | În contextul unor astfel de anchete administrative, audituri, examinări ale plângerilor și investigații, raportări ale incidentelor grave și activități de monitorizare, agenția cooperează cu autoritățile competente ale statelor membre (5), cu alte instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii. |
| --- | --- |

(8)

În contextul unor astfel de anchete administrative, audituri, examinări ale plângerilor și investigații, raportări ale incidentelor grave și activități de monitorizare, agenția cooperează cu autoritățile competente ale statelor membre (5), cu alte instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii.

| (9) | Agenția poate coopera cu autoritățile competente din țări terțe și cu organizații internaționale, la cererea lor sau din proprie inițiativă. |
| --- | --- |

(9)

Agenția poate coopera cu autoritățile competente din țări terțe și cu organizații internaționale, la cererea lor sau din proprie inițiativă.

| (10) | Agenția este implicată în cauzele prezentate în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene și a instanțelor naționale atunci când fie sesizează Curtea, fie apără o decizie pe care a luat-o și care a fost contestată în fața Curții, fie intervine în cauze care sunt de competența sa. În acest context, agenția ar putea fi nevoită să păstreze confidențialitatea datelor cu caracter personal existente în documentele obținute de părți sau de intervenienți. |
| --- | --- |

(10)

Agenția este implicată în cauzele prezentate în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene și a instanțelor naționale atunci când fie sesizează Curtea, fie apără o decizie pe care a luat-o și care a fost contestată în fața Curții, fie intervine în cauze care sunt de competența sa. În acest context, agenția ar putea fi nevoită să păstreze confidențialitatea datelor cu caracter personal existente în documentele obținute de părți sau de intervenienți.

| (11) | Pentru a-și îndeplini sarcinile, agenția colectează și prelucrează informații și mai multe categorii de date cu caracter personal, inclusiv datele de identificare ale persoanelor fizice, date de contact, roluri și sarcini profesionale, informații privind conduita și performanțele din viața privată și activitatea profesională, precum și date financiare. Prin urmare, agenția acționează în calitate de operator de date. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a-și îndeplini sarcinile, agenția colectează și prelucrează informații și mai multe categorii de date cu caracter personal, inclusiv datele de identificare ale persoanelor fizice, date de contact, roluri și sarcini profesionale, informații privind conduita și performanțele din viața privată și activitatea profesională, precum și date financiare. Prin urmare, agenția acționează în calitate de operator de date.

| (12) | În consecință, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1725, agenția este obligată să furnizeze persoanelor vizate informații cu privire la aceste activități de prelucrare și să respecte drepturile pe care acestea le au în calitate de persoane vizate. |
| --- | --- |

(12)

În consecință, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1725, agenția este obligată să furnizeze persoanelor vizate informații cu privire la aceste activități de prelucrare și să respecte drepturile pe care acestea le au în calitate de persoane vizate.

| (13) | Agenția ar putea fi obligată să reconcilieze aceste drepturi cu obiectivele anchetelor administrative, ale auditurilor, investigațiilor, raportărilor de incidente grave și ale monitorizării aplicării dispozițiilor Regulamentului privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european referitoare la utilizarea forței, precum și ale procedurilor judiciare. De asemenea, agenția ar putea fi obligată să asigure un echilibru între drepturile persoanei vizate și drepturile și libertățile fundamentale ale altor persoane vizate. În acest sens, articolul 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725 și articolul 86 alineatul (2) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european îi conferă agenției posibilitatea de a restricționa, în condiții stricte, aplicarea articolelor 14-22, 35 și 36 din Regulamentul (UE) 2018/1725, precum și a articolului 4, în măsura în care dispozițiile acestuia corespund drepturilor și obligațiilor prevăzute la articolele 14-20. Cu excepția cazului în care sunt prevăzute restricții într-un act juridic adoptat în temeiul tratatelor, trebuie adoptate norme interne în temeiul cărora agenția să aibă dreptul de a restricționa aceste drepturi. |
| --- | --- |

(13)

Agenția ar putea fi obligată să reconcilieze aceste drepturi cu obiectivele anchetelor administrative, ale auditurilor, investigațiilor, raportărilor de incidente grave și ale monitorizării aplicării dispozițiilor Regulamentului privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european referitoare la utilizarea forței, precum și ale procedurilor judiciare. De asemenea, agenția ar putea fi obligată să asigure un echilibru între drepturile persoanei vizate și drepturile și libertățile fundamentale ale altor persoane vizate. În acest sens, articolul 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725 și articolul 86 alineatul (2) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european îi conferă agenției posibilitatea de a restricționa, în condiții stricte, aplicarea articolelor 14-22, 35 și 36 din Regulamentul (UE) 2018/1725, precum și a articolului 4, în măsura în care dispozițiile acestuia corespund drepturilor și obligațiilor prevăzute la articolele 14-20. Cu excepția cazului în care sunt prevăzute restricții într-un act juridic adoptat în temeiul tratatelor, trebuie adoptate norme interne în temeiul cărora agenția să aibă dreptul de a restricționa aceste drepturi.

| (14) | Agenția ar putea, de exemplu, să fie nevoită să restricționeze informațiile pe care le furnizează unei persoane vizate cu privire la prelucrarea datelor sale cu caracter personal în cursul etapei de evaluare preliminară a unei anchete administrative sau în timpul anchetei în sine, înainte de o posibilă respingere a cauzei sau în etapa predisciplinară sau în cazul în care persoana vizată ar putea face eventual obiectul unor măsuri specifice, cum ar fi cele cu caracter disciplinar, cu privire la utilizarea forței în timpul trimiterilor. În anumite situații, furnizarea acestor informații ar putea afecta grav capacitatea agenției de a efectua o anchetă sau de a exercita monitorizarea utilizării forței în mod eficace, de exemplu, atunci când există riscul ca persoana în cauză să distrugă probe sau să ia legătura cu potențialii martori înainte de audierea acestora. |
| --- | --- |

(14)

Agenția ar putea, de exemplu, să fie nevoită să restricționeze informațiile pe care le furnizează unei persoane vizate cu privire la prelucrarea datelor sale cu caracter personal în cursul etapei de evaluare preliminară a unei anchete administrative sau în timpul anchetei în sine, înainte de o posibilă respingere a cauzei sau în etapa predisciplinară sau în cazul în care persoana vizată ar putea face eventual obiectul unor măsuri specifice, cum ar fi cele cu caracter disciplinar, cu privire la utilizarea forței în timpul trimiterilor. În anumite situații, furnizarea acestor informații ar putea afecta grav capacitatea agenției de a efectua o anchetă sau de a exercita monitorizarea utilizării forței în mod eficace, de exemplu, atunci când există riscul ca persoana în cauză să distrugă probe sau să ia legătura cu potențialii martori înainte de audierea acestora.

| (15) | De asemenea, agenția ar putea fi nevoită să protejeze drepturile și libertățile martorilor, precum și pe cele ale altor persoane implicate. În mod similar, agenția ar putea fi nevoită să restricționeze informațiile pe care le furnizează unei persoane vizate cu privire la prelucrarea datelor sale cu caracter personal în cazul în care furnizarea acestor informații ar putea afecta grav etapele de evaluare și validare ale procesului de raportare a incidentelor grave în conformitate cu articolul 38 alineatul (3) litera (h) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european. |
| --- | --- |

(15)

De asemenea, agenția ar putea fi nevoită să protejeze drepturile și libertățile martorilor, precum și pe cele ale altor persoane implicate. În mod similar, agenția ar putea fi nevoită să restricționeze informațiile pe care le furnizează unei persoane vizate cu privire la prelucrarea datelor sale cu caracter personal în cazul în care furnizarea acestor informații ar putea afecta grav etapele de evaluare și validare ale procesului de raportare a incidentelor grave în conformitate cu articolul 38 alineatul (3) litera (h) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european.

| (16) | Ar putea fi necesar să se protejeze anonimatul unui martor sau al unui avertizor de integritate care a solicitat să nu fie identificat. În acest caz, agenția ar putea decide să restricționeze accesul la identitatea, declarațiile și alte date personale ale acestor persoane, pentru a le proteja drepturile și libertățile. În special, agenția ar putea fi nevoită să protejeze anonimatul martorilor sau al altor persoane care raportează incidente care implică utilizarea forței în conformitate cu mecanismul de supraveghere pentru monitorizarea aplicării dispozițiilor Regulamentului privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european referitoare la utilizarea forței. În mod similar, în contextul raportării incidentelor grave în conformitate cu articolul 38 alineatul (3) litera (h) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, agenția ar putea fi nevoită să protejeze anonimatul participanților la o activitate Frontex care au raportat un astfel de incident. |
| --- | --- |

(16)

Ar putea fi necesar să se protejeze anonimatul unui martor sau al unui avertizor de integritate care a solicitat să nu fie identificat. În acest caz, agenția ar putea decide să restricționeze accesul la identitatea, declarațiile și alte date personale ale acestor persoane, pentru a le proteja drepturile și libertățile. În special, agenția ar putea fi nevoită să protejeze anonimatul martorilor sau al altor persoane care raportează incidente care implică utilizarea forței în conformitate cu mecanismul de supraveghere pentru monitorizarea aplicării dispozițiilor Regulamentului privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european referitoare la utilizarea forței. În mod similar, în contextul raportării incidentelor grave în conformitate cu articolul 38 alineatul (3) litera (h) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, agenția ar putea fi nevoită să protejeze anonimatul participanților la o activitate Frontex care au raportat un astfel de incident.

| (17) | Ar putea fi necesar să se protejeze informațiile confidențiale referitoare la un membru al personalului care a contactat persoanele de încredere ale agenției. În acest caz, agenția ar putea fi nevoită să restricționeze accesul la identitatea, declarațiile și alte date personale ale presupusei victime, ale presupusului hărțuitor și ale altor persoane implicate, pentru a proteja drepturile și libertățile tuturor persoanelor implicate. |
| --- | --- |

(17)

Ar putea fi necesar să se protejeze informațiile confidențiale referitoare la un membru al personalului care a contactat persoanele de încredere ale agenției. În acest caz, agenția ar putea fi nevoită să restricționeze accesul la identitatea, declarațiile și alte date personale ale presupusei victime, ale presupusului hărțuitor și ale altor persoane implicate, pentru a proteja drepturile și libertățile tuturor persoanelor implicate.

| (18) | Agenția prelucrează datele cu caracter personal ale personalului său statutar cu privire la aptitudinea medicală și psihologică, inclusiv atunci când acest lucru este necesar pentru autorizarea de a purta și a utiliza arme în conformitate cu articolul 82 alineatul (7) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și cu Decizia nr. 3/2021 a Consiliului de administrație din 15 ianuarie 2021 (6). Având în vedere caracterul sensibil al datelor medicale și pentru a proteja persoana vizată de accesul direct la dosare care ar putea dăuna sănătății și stării psihice a persoanei vizate în cauză, agenția oferă acces indirect la informațiile medicale relevante prin intermediul consilierului medical al agenției sau al unui furnizor medical extern în ceea ce privește informațiile și consilierea medicală relevante. |
| --- | --- |

(18)

Agenția prelucrează datele cu caracter personal ale personalului său statutar cu privire la aptitudinea medicală și psihologică, inclusiv atunci când acest lucru este necesar pentru autorizarea de a purta și a utiliza arme în conformitate cu articolul 82 alineatul (7) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și cu Decizia nr. 3/2021 a Consiliului de administrație din 15 ianuarie 2021 (6). Având în vedere caracterul sensibil al datelor medicale și pentru a proteja persoana vizată de accesul direct la dosare care ar putea dăuna sănătății și stării psihice a persoanei vizate în cauză, agenția oferă acces indirect la informațiile medicale relevante prin intermediul consilierului medical al agenției sau al unui furnizor medical extern în ceea ce privește informațiile și consilierea medicală relevante.

| (19) | Agenția trebuie să aplice restricții numai dacă acestea respectă esența drepturilor și libertăților fundamentale, dacă sunt strict necesare și constituie o măsură proporțională într-o societate democratică. Agenția trebuie să prezinte motivele care să justifice aceste restricții. |
| --- | --- |

(19)

Agenția trebuie să aplice restricții numai dacă acestea respectă esența drepturilor și libertăților fundamentale, dacă sunt strict necesare și constituie o măsură proporțională într-o societate democratică. Agenția trebuie să prezinte motivele care să justifice aceste restricții.

| (20) | Conform principiului responsabilității, agenția trebuie să țină evidența aplicării restricțiilor. |
| --- | --- |

(20)

Conform principiului responsabilității, agenția trebuie să țină evidența aplicării restricțiilor.

| (21) | Atunci când prelucrează date cu caracter personal transmise altor organizații în contextul sarcinilor care îi revin, agenția trebuie să se consulte cu organizațiile respective cu privire la potențialele motive pentru impunerea de restricții și cu privire la necesitatea și proporționalitatea restricțiilor respective, cu excepția cazului în care acest lucru ar pune în pericol activitățile agenției. |
| --- | --- |

(21)

Atunci când prelucrează date cu caracter personal transmise altor organizații în contextul sarcinilor care îi revin, agenția trebuie să se consulte cu organizațiile respective cu privire la potențialele motive pentru impunerea de restricții și cu privire la necesitatea și proporționalitatea restricțiilor respective, cu excepția cazului în care acest lucru ar pune în pericol activitățile agenției.

| (22) | Articolul 25 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2018/1725 obligă operatorul să informeze persoanele vizate cu privire la motivele principale care stau la baza aplicării restricției și cu privire la dreptul lor de a depune o plângere la AEPD. |
| --- | --- |

(22)

Articolul 25 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2018/1725 obligă operatorul să informeze persoanele vizate cu privire la motivele principale care stau la baza aplicării restricției și cu privire la dreptul lor de a depune o plângere la AEPD.

| (23) | În temeiul articolului 25 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2018/1725, agenția poate amâna, omite sau refuza furnizarea de informații privind motivele aplicării unei restricții persoanei vizate, dacă aceasta ar anula efectul restricției. Agenția trebuie să evalueze, de la caz la caz, dacă comunicarea restricției anulează efectul acesteia. |
| --- | --- |

(23)

În temeiul articolului 25 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2018/1725, agenția poate amâna, omite sau refuza furnizarea de informații privind motivele aplicării unei restricții persoanei vizate, dacă aceasta ar anula efectul restricției. Agenția trebuie să evalueze, de la caz la caz, dacă comunicarea restricției anulează efectul acesteia.

| (24) | Agenția trebuie să ridice restricția imediat ce condițiile care justifică restricția nu mai sunt valabile și să evalueze aceste condiții în mod regulat. |
| --- | --- |

(24)

Agenția trebuie să ridice restricția imediat ce condițiile care justifică restricția nu mai sunt valabile și să evalueze aceste condiții în mod regulat.

| (25) | Pentru a garanta cea mai mare protecție a drepturilor și libertăților persoanelor vizate și în conformitate cu articolul 44 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725, responsabilul cu protecția datelor al agenției trebuie să fie consultat în timp util cu privire la restricțiile care pot fi aplicate și să verifice respectarea dispozițiilor prezentei decizii. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a garanta cea mai mare protecție a drepturilor și libertăților persoanelor vizate și în conformitate cu articolul 44 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725, responsabilul cu protecția datelor al agenției trebuie să fie consultat în timp util cu privire la restricțiile care pot fi aplicate și să verifice respectarea dispozițiilor prezentei decizii.

| (26) | Agenția a prevăzut norme separate privind prelucrarea datelor operaționale cu caracter personal, în conformitate cu articolul 90 din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, inclusiv norme interne specifice privind păstrarea datelor operaționale cu caracter personal și norme privind restricțiile aplicate drepturilor relevante ale persoanelor vizate (7), |
| --- | --- |

(26)

Agenția a prevăzut norme separate privind prelucrarea datelor operaționale cu caracter personal, în conformitate cu articolul 90 din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, inclusiv norme interne specifice privind păstrarea datelor operaționale cu caracter personal și norme privind restricțiile aplicate drepturilor relevante ale persoanelor vizate (7),

DECIDE:

Articolul 1

Obiect, domeniu de aplicare și control

(1)   Prezenta decizie stabilește normele referitoare la condițiile în care agenția poate restricționa aplicarea articolelor 4, 14-22, 35 și 36 din Regulamentul (UE) 2018/1725, în temeiul articolului 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725 și al articolului 86 alineatul (2) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european.

Prezenta decizie se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către agenție în scopul îndeplinirii sarcinilor administrative în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european.

(2)   În conformitate cu alineatul (1) și sub rezerva condițiilor prevăzute în prezenta decizie, restricțiile pot fi aplicate următoarelor drepturi: dreptul la informații care trebuie furnizate persoanei vizate, dreptul de acces al persoanei vizate, dreptul persoanei vizate de a rectifica, de a șterge datele și de a restricționa prelucrarea datelor, precum și dreptul de a comunica persoanei vizate o încălcare a securității datelor cu caracter personal și dreptul la confidențialitatea comunicațiilor electronice.

(3)   Categoriile de date cu caracter personal vizate de prezenta decizie sunt atât date obiective/concrete (de exemplu, date de identificare, date de contact, date profesionale, date administrative, date primite din surse specifice, date privind comunicațiile electronice și privind traficul), cât și date subiective/calitative (de exemplu, date obținute din raționamente, date comportamentale, evaluări, date referitoare la performanță și conduită și date referitoare la obiectul procedurii sau al activității în cauză sau prezentate în legătură cu acesta).

(4)   Agenția, în calitate de operator, este reprezentată de directorul său executiv. Se aplică normele agenției de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2018/1725 în ceea ce privește controlul datelor (8).

(5)   Persoanele vizate sunt informate cu privire la operatorii desemnați prin intermediul informațiilor sau al evidențelor publicate pe site-ul și/sau pe intranetul agenției.

Articolul 2

Restricții

(1)   Agenția poate restricționa aplicarea articolelor 14-22, 35 și 36 din Regulamentul (UE) 2018/1725, precum și a articolului 4, în măsura în care dispozițiile acestuia corespund drepturilor și obligațiilor prevăzute la articolele 14-22 în contextul scopului prelucrării datelor cu caracter personal menționat la articolul 1 alineatul (1) din decizie:

| (a) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (b), (c), (f), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când desfășoară anchete administrative, proceduri predisciplinare, disciplinare sau de suspendare în temeiul articolului 86 și al anexei IX la Statutul funcționarilor și al Deciziei nr. 26/2018 a Consiliului de administrație din 25 octombrie 2018 de adoptare a dispozițiilor generale de punere în aplicare privind desfășurarea anchetelor administrative și a procedurilor disciplinare, atunci când înștiințează OLAF despre aceste cazuri și în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (c), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când responsabilul cu protecția datelor investighează aspecte direct legate de sarcinile sale, în special atunci când desfășoară anchete privind activitățile de prelucrare desfășurate în cadrul agenției în temeiul articolului 5 alineatul (11) din Decizia nr. 56/2021 a Consiliului de administrație din 15 octombrie 2021 (9). Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din decizie ale unui membru al personalului, ale unei persoane vizate sau ale unei părți terțe în legătură cu orice informație care ar putea afecta grav anchetele viitoare sau în curs, procedurile predisciplinare, disciplinare sau de suspendare, inclusiv declarațiile martorilor și alte documente; |
| --- | --- |

(a)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (b), (c), (f), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când desfășoară anchete administrative, proceduri predisciplinare, disciplinare sau de suspendare în temeiul articolului 86 și al anexei IX la Statutul funcționarilor și al Deciziei nr. 26/2018 a Consiliului de administrație din 25 octombrie 2018 de adoptare a dispozițiilor generale de punere în aplicare privind desfășurarea anchetelor administrative și a procedurilor disciplinare, atunci când înștiințează OLAF despre aceste cazuri și în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (c), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când responsabilul cu protecția datelor investighează aspecte direct legate de sarcinile sale, în special atunci când desfășoară anchete privind activitățile de prelucrare desfășurate în cadrul agenției în temeiul articolului 5 alineatul (11) din Decizia nr. 56/2021 a Consiliului de administrație din 15 octombrie 2021 (9). Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din decizie ale unui membru al personalului, ale unei persoane vizate sau ale unei părți terțe în legătură cu orice informație care ar putea afecta grav anchetele viitoare sau în curs, procedurile predisciplinare, disciplinare sau de suspendare, inclusiv declarațiile martorilor și alte documente;

| (b) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când se asigură că membrii personalului agenției pot raporta fapte în mod confidențial în cazul în care consideră că există nereguli grave, astfel cum se prevede în Decizia nr. 17/2019 a Consiliului de administrație din 18 iulie 2019 de adoptare a Orientărilor Frontex privind avertizarea în interes public, agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din decizie ale persoanelor vizate potențial implicate în presupusele nereguli în legătură cu orice informație care ar putea compromite anonimatul persoanei care raportează o neregulă gravă; |
| --- | --- |

(b)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când se asigură că membrii personalului agenției pot raporta fapte în mod confidențial în cazul în care consideră că există nereguli grave, astfel cum se prevede în Decizia nr. 17/2019 a Consiliului de administrație din 18 iulie 2019 de adoptare a Orientărilor Frontex privind avertizarea în interes public, agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din decizie ale persoanelor vizate potențial implicate în presupusele nereguli în legătură cu orice informație care ar putea compromite anonimatul persoanei care raportează o neregulă gravă;

| (c) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când se asigură că membrii personalului agenției pot beneficia de sprijinul persoanelor de încredere, astfel cum sunt definite în Decizia nr. 16/2019 a Consiliului de administrație din 18 iulie 2019 privind politica Frontex de protecție a demnității persoanei și de prevenire a hărțuirii morale și sexuale. Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din decizie ale presupușilor hărțuitori, dacă este necesar, pentru a proteja anonimatul potențialei victime a hărțuirii și anonimatul martorilor; |
| --- | --- |

(c)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când se asigură că membrii personalului agenției pot beneficia de sprijinul persoanelor de încredere, astfel cum sunt definite în Decizia nr. 16/2019 a Consiliului de administrație din 18 iulie 2019 privind politica Frontex de protecție a demnității persoanei și de prevenire a hărțuirii morale și sexuale. Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din decizie ale presupușilor hărțuitori, dacă este necesar, pentru a proteja anonimatul potențialei victime a hărțuirii și anonimatul martorilor;

| (d) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (c), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când efectuează audituri interne și externe în legătură cu activitățile sau departamentele agenției, în special atunci când auditurile interne sunt efectuate de structura de audit intern a agenției. Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) ale persoanelor vizate în ceea ce privește informațiile care pot compromite confidențialitatea informațiilor colectate în urma auditului sau care interferează cu desfășurarea unui audit în curs; |
| --- | --- |

(d)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (c), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când efectuează audituri interne și externe în legătură cu activitățile sau departamentele agenției, în special atunci când auditurile interne sunt efectuate de structura de audit intern a agenției. Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) ale persoanelor vizate în ceea ce privește informațiile care pot compromite confidențialitatea informațiilor colectate în urma auditului sau care interferează cu desfășurarea unui audit în curs;

| (e) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (b), (e), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725t, în contextul investigațiilor Parchetului European (EPPO). Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din prezenta decizie ale persoanelor vizate în ceea ce privește informațiile necesare pentru asigurarea desfășurării corespunzătoare și a confidențialității investigațiilor EPPO; |
| --- | --- |

(e)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (b), (e), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725t, în contextul investigațiilor Parchetului European (EPPO). Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din prezenta decizie ale persoanelor vizate în ceea ce privește informațiile necesare pentru asigurarea desfășurării corespunzătoare și a confidențialității investigațiilor EPPO;

| (f) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (c), (e), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când tratează plângeri, inclusiv cele primite de agenție în contextul mecanismului de tratare a plângerilor instituit în conformitate cu articolul 111 din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european pentru a monitoriza și a asigura respectarea drepturilor fundamentale în toate activitățile agenției și cu decizia relevantă a directorului executiv. Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din prezenta decizie ale unui membru al personalului implicat într-o activitate a agenției (10), care face obiectul unei plângeri, în legătură cu orice informație care poate afecta grav examinarea și tratarea plângerii; |
| --- | --- |

(f)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (c), (e), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când tratează plângeri, inclusiv cele primite de agenție în contextul mecanismului de tratare a plângerilor instituit în conformitate cu articolul 111 din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european pentru a monitoriza și a asigura respectarea drepturilor fundamentale în toate activitățile agenției și cu decizia relevantă a directorului executiv. Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din prezenta decizie ale unui membru al personalului implicat într-o activitate a agenției (10), care face obiectul unei plângeri, în legătură cu orice informație care poate afecta grav examinarea și tratarea plângerii;

| (g) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (c), (e), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când gestionează rapoartele privind incidentele în temeiul articolului 38 alineatul (3) litera (h) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și al Deciziei directorului executiv din 19 aprilie 2021 privind procedura operațională standard (SOP) – raportarea incidentelor grave. Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din prezenta decizie ale persoanelor vizate, cuprinse în raportul privind incidentele grave, în ceea ce privește informațiile care pot afecta grav validarea și evaluarea raportului privind incidentele grave, precum și acțiunile ulterioare și anonimatul martorilor sau al altor persoane care raportează incidente, inclusiv migranții și persoanele returnate; |
| --- | --- |

(g)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (c), (e), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când gestionează rapoartele privind incidentele în temeiul articolului 38 alineatul (3) litera (h) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și al Deciziei directorului executiv din 19 aprilie 2021 privind procedura operațională standard (SOP) – raportarea incidentelor grave. Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din prezenta decizie ale persoanelor vizate, cuprinse în raportul privind incidentele grave, în ceea ce privește informațiile care pot afecta grav validarea și evaluarea raportului privind incidentele grave, precum și acțiunile ulterioare și anonimatul martorilor sau al altor persoane care raportează incidente, inclusiv migranții și persoanele returnate;

| (h) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (b), (c), (f), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când monitorizează aplicarea dispozițiilor privind utilizarea forței de către personalul statutar al corpului permanent al poliției de frontieră și gărzii de coastă la nivel european în temeiul articolului 55 alineatul (5) litera (a) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și în temeiul Deciziei nr. 7/2021 a Consiliului de administrație din 20 ianuarie 2021 și atunci când monitorizează utilizarea forței de către membrii personalului detașat în cadrul agenției de statele membre pe termen lung, ai personalului pus la dispoziție de statele membre în vederea trimiterii pe termen scurt și ai personalului care face parte din rezerva pentru reacție rapidă, destinată intervențiilor rapide la frontieră, atunci când aceștia folosesc forța în activitățile operative ale Frontex în conformitate cu decizia relevantă a directorului executiv. Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din prezenta decizie ale persoanelor vizate, cuprinse într-un raport privind utilizarea forței în legătură cu informații (inclusiv declarații ale martorilor și alte documente) care pot afecta grav verificarea raportului și orice acțiuni ulterioare viitoare sau în curs, inclusiv anchete, proceduri predisciplinare, disciplinare sau de suspendare; |
| --- | --- |

(h)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (b), (c), (f), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725, atunci când monitorizează aplicarea dispozițiilor privind utilizarea forței de către personalul statutar al corpului permanent al poliției de frontieră și gărzii de coastă la nivel european în temeiul articolului 55 alineatul (5) litera (a) din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și în temeiul Deciziei nr. 7/2021 a Consiliului de administrație din 20 ianuarie 2021 și atunci când monitorizează utilizarea forței de către membrii personalului detașat în cadrul agenției de statele membre pe termen lung, ai personalului pus la dispoziție de statele membre în vederea trimiterii pe termen scurt și ai personalului care face parte din rezerva pentru reacție rapidă, destinată intervențiilor rapide la frontieră, atunci când aceștia folosesc forța în activitățile operative ale Frontex în conformitate cu decizia relevantă a directorului executiv. Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din prezenta decizie ale persoanelor vizate, cuprinse într-un raport privind utilizarea forței în legătură cu informații (inclusiv declarații ale martorilor și alte documente) care pot afecta grav verificarea raportului și orice acțiuni ulterioare viitoare sau în curs, inclusiv anchete, proceduri predisciplinare, disciplinare sau de suspendare;

| (i) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (b), (c), (d), (g) și (h) din regulament, atunci când acordă asistență altor instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii sau beneficiază de asistență din partea acestora sau cooperează cu acestea în contextul activităților prevăzute la literele (a)-(h) de la prezentul alineat și în temeiul acordurilor relevante privind nivelul serviciilor, al memorandumurilor de înțelegere și al acordurilor de lucru; |
| --- | --- |

(i)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (b), (c), (d), (g) și (h) din regulament, atunci când acordă asistență altor instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii sau beneficiază de asistență din partea acestora sau cooperează cu acestea în contextul activităților prevăzute la literele (a)-(h) de la prezentul alineat și în temeiul acordurilor relevante privind nivelul serviciilor, al memorandumurilor de înțelegere și al acordurilor de lucru;

| (j) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (b), (c), (g) și (h) din regulament, atunci când acordă asistență autorităților naționale competente ale statelor membre sau beneficiază de asistență din partea acestora, fie la cererea acestora, fie din proprie inițiativă, în special în contextul activităților prevăzute la literele (f)-(h) de la prezentul alineat și în temeiul dispozițiilor Regulamentului privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și al deciziilor Consiliului de administrație; |
| --- | --- |

(j)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (b), (c), (g) și (h) din regulament, atunci când acordă asistență autorităților naționale competente ale statelor membre sau beneficiază de asistență din partea acestora, fie la cererea acestora, fie din proprie inițiativă, în special în contextul activităților prevăzute la literele (f)-(h) de la prezentul alineat și în temeiul dispozițiilor Regulamentului privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și al deciziilor Consiliului de administrație;

| (k) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (b), (c), (g) și (h) din regulament, atunci când acordă asistență autorităților naționale competente ale țărilor terțe și organizațiilor internaționale sau beneficiază de asistență din partea acestora sau cooperează cu aceste autorități și organizații, în special în temeiul memorandumurilor de înțelegere și al acordurilor de lucru relevante; |
| --- | --- |

(k)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (b), (c), (g) și (h) din regulament, atunci când acordă asistență autorităților naționale competente ale țărilor terțe și organizațiilor internaționale sau beneficiază de asistență din partea acestora sau cooperează cu aceste autorități și organizații, în special în temeiul memorandumurilor de înțelegere și al acordurilor de lucru relevante;

| (l) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (e) din regulament, atunci când prelucrează date cu caracter personal în contextul procedurilor desfășurate în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene sau a instanțelor și tribunalelor naționale; |
| --- | --- |

(l)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (e) din regulament, atunci când prelucrează date cu caracter personal în contextul procedurilor desfășurate în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene sau a instanțelor și tribunalelor naționale;

| (m) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (h) din regulament, atunci când tratează cererile de acces ale membrilor personalului la dosarele medicale proprii legate de aptitudinea lor medicală și psihologică, dacă un acces direct la aceste dosare ar putea fi dăunător pentru persoana vizată în cauză, având în vedere starea de sănătate sau starea psihică a persoanei vizate. În astfel de cazuri, agenția oferă acces indirect la informațiile medicale relevante prin intermediul consilierului medical al agenției sau al unui furnizor medical extern; |
| --- | --- |

(m)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (h) din regulament, atunci când tratează cererile de acces ale membrilor personalului la dosarele medicale proprii legate de aptitudinea lor medicală și psihologică, dacă un acces direct la aceste dosare ar putea fi dăunător pentru persoana vizată în cauză, având în vedere starea de sănătate sau starea psihică a persoanei vizate. În astfel de cazuri, agenția oferă acces indirect la informațiile medicale relevante prin intermediul consilierului medical al agenției sau al unui furnizor medical extern;

| (n) | în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (c), (d), (g) și (h) din regulament, atunci când efectuează analize de securitate care ar putea duce la investigații interne privind securitatea cibernetică sau abuzurile sistemului informatic, inclusiv la implicarea externă a CERT-UE, când asigură securitatea internă prin supraveghere video, controlul accesului și în scopuri de investigare, când securizează sistemele de comunicații și informatice și când pune în aplicare contramăsuri tehnice de securitate. Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din prezenta decizie ale persoanelor vizate în ceea ce privește informațiile care pot afecta grav aceste analize de securitate, mijloacele de asigurare a securității interne, inclusiv controlul accesului, investigațiile de securitate și contramăsurile tehnice de securitate. |
| --- | --- |

(n)

în temeiul articolului 25 alineatul (1) literele (c), (d), (g) și (h) din regulament, atunci când efectuează analize de securitate care ar putea duce la investigații interne privind securitatea cibernetică sau abuzurile sistemului informatic, inclusiv la implicarea externă a CERT-UE, când asigură securitatea internă prin supraveghere video, controlul accesului și în scopuri de investigare, când securizează sistemele de comunicații și informatice și când pune în aplicare contramăsuri tehnice de securitate. Agenția poate restricționa unele dintre drepturile menționate la articolul 1 alineatul (2) din prezenta decizie ale persoanelor vizate în ceea ce privește informațiile care pot afecta grav aceste analize de securitate, mijloacele de asigurare a securității interne, inclusiv controlul accesului, investigațiile de securitate și contramăsurile tehnice de securitate.

(2)   Aceste restricții trebuie să respecte esența drepturilor și libertăților fundamentale și să constituie o măsură necesară și proporțională într-o societate democratică.

(3)   Înainte de aplicarea restricțiilor și după caz se efectuează un test de necesitate și proporționalitate. Restricțiile se limitează la ceea ce este strict necesar pentru atingerea obiectivelor lor.

(4)   În scopul asigurării răspunderii, agenția întocmește o evidență în care sunt descrise motivele care stau la baza restricțiilor aplicate, care anume dintre motivele enumerate la alineatul (1) se aplică și rezultatul testului de necesitate și proporționalitate. Evidențele respective se introduc într-un registru, care este pus, la cerere, la dispoziția AEPD. Agenția elaborează și publică rapoarte periodice privind aplicarea articolului 25 din regulament.

(5)   Atunci când prelucrează date cu caracter personal primite de la alte organizații în contextul sarcinilor care îi revin, agenția se consultă cu organizațiile respective cu privire la potențialele motive pentru impunerea de restricții și cu privire la necesitatea și proporționalitatea restricțiilor vizate, cu excepția cazului în care acest lucru ar pune în pericol activitățile agenției.

Articolul 3

Riscurile pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate

(1)   Evaluările riscurilor pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate de impunerea de restricții și detaliile referitoare la perioada de aplicare a acestor restricții se înregistrează în evidența activităților de prelucrare desfășurate de agenție în temeiul articolului 31 din regulament. Acestea sunt înregistrate, de asemenea, în orice evaluare a impactului restricțiilor asupra protecției datelor, efectuată în temeiul articolului 39 din regulament.

(2)   La evaluarea necesității și proporționalității unei restricții, agenția ia în considerare riscurile potențiale pentru drepturile și libertățile persoanei vizate.

(3)   Restricțiile nu se aplică în cazul în care exercitarea dreptului restricționat ar priva restricția de scopul său sau ar afecta în mod negativ drepturile sau libertățile altor persoane vizate.

Articolul 4

Garanții și perioade de stocare

(1)   Agenția instituie garanții pentru a preveni abuzul și accesul ilegal sau transferul de date cu caracter personal care fac sau ar putea face obiectul unor restricții. Aceste garanții includ măsuri tehnice și organizatorice și sunt detaliate, după caz, în deciziile Consiliului de administrație al agenției, în deciziile directorului executiv, în planurile operaționale elaborate în conformitate cu articolul 38 din Regulamentul privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, în deciziile, procedurile și comunicările administrative interne. Garanțiile cuprind:

| (a) | o definire adecvată a rolurilor, responsabilităților și etapelor procedurale; |
| --- | --- |

(a)

o definire adecvată a rolurilor, responsabilităților și etapelor procedurale;

| (b) | dacă este cazul, un mediu electronic securizat care să împiedice accesul sau transferul ilegal și accidental al datelor electronice către persoane neautorizate; |
| --- | --- |

(b)

dacă este cazul, un mediu electronic securizat care să împiedice accesul sau transferul ilegal și accidental al datelor electronice către persoane neautorizate;

| (c) | dacă este cazul, păstrarea și procesarea securizată a documentelor pe hârtie; |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul, păstrarea și procesarea securizată a documentelor pe hârtie;

| (d) | monitorizarea corespunzătoare a restricțiilor și o reexaminare periodică a aplicării lor. |
| --- | --- |

(d)

monitorizarea corespunzătoare a restricțiilor și o reexaminare periodică a aplicării lor.

Reexaminările menționate la litera (d) se efectuează cel puțin o dată la șase luni și pot duce la ridicarea restricțiilor în conformitate cu alineatul (2). Reexaminările sunt documentate de către operatorul desemnat în scopul asigurării răspunderii.

(2)   Restricțiile sunt ridicate imediat ce circumstanțele care le justifică nu mai sunt aplicabile.

(3)   Datele cu caracter personal sunt păstrate în conformitate cu normele aplicabile ale agenției privind păstrarea datelor, care urmează să fie definite în evidența privind protecția datelor menținută în conformitate cu articolul 31 din regulament. La sfârșitul perioadei de păstrare, datele cu caracter personal sunt șterse, anonimizate sau transferate în arhive conform articolului 13 din regulament.

Articolul 5

Implicarea responsabilului cu protecția datelor

(1)   Responsabilul cu protecția datelor este informat fără întârzieri nejustificate ori de câte ori drepturile persoanelor vizate sunt restricționate în conformitate cu prezenta decizie. Acesta are acces la evidența asociată și la orice document referitor la contextul faptic sau juridic.

(2)   Responsabilul cu protecția datelor poate solicita reexaminarea aplicării restricției. Agenția informează responsabilul cu protecția datelor, în scris, cu privire la rezultatul reexaminării.

(3)   Agenția documentează implicarea responsabilului cu protecția datelor în aplicarea restricțiilor, inclusiv informațiile care îi sunt comunicate.

(4)   Operatorii desemnați informează responsabilul cu protecția datelor atunci când a fost ridicată o restricție.

Articolul 6

Informarea persoanelor vizate cu privire la restricționarea drepturilor lor

(1)   Agenția include în anunțurile privind protecția datelor publicate pe site-ul și intranetul său o secțiune în care persoanelor vizate li se furnizează informații generale cu privire la posibilitatea ca drepturile lor să fie restricționate în temeiul articolului 2 alineatul (1). Informațiile se referă la drepturile care pot fi restricționate, la motivele pentru care se pot aplica restricții și la durata potențială a acestora.

(2)   Agenția informează fiecare persoană vizată în parte, în scris și fără întârzieri nejustificate, cu privire la restricțiile prezente sau viitoare ale drepturilor sale. Agenția informează persoana vizată cu privire la principalele motive care stau la baza aplicării restricției, la dreptul său de a se consulta cu responsabilul cu protecția datelor în vederea contestării restricției și la dreptul său de a depune o plângere la AEPD.

(3)   Agenția poate amâna, omite sau refuza furnizarea de informații privind motivele restricției și dreptul de a depune o plângere la AEPD, atâta timp cât aceasta ar anula efectul restricției. Evaluarea caracterului justificat al acestor măsuri se efectuează de la caz la caz. Imediat ce aceasta nu ar mai anula efectul restricției, agenția furnizează informațiile persoanei vizate.

Articolul 7

Informarea persoanei vizate cu privire la încălcarea securității datelor cu caracter personal

(1)   În cazul în care agenția are obligația de a comunica o încălcare a securității datelor în temeiul articolului 35 alineatul (1) din regulament, aceasta poate, în circumstanțe excepționale, să restricționeze integral sau parțial comunicarea respectivă. Aceasta trebuie să consemneze într-o notă motivele restricției, temeiul juridic al acesteia, în conformitate cu articolul 2, și o evaluare a necesității și proporționalității acesteia. Nota este comunicată la AEPD în momentul notificării încălcării securității datelor cu caracter personal.

(2)   În cazul în care motivele restricției nu se mai aplică, agenția comunică persoanei vizate încălcarea securității datelor cu caracter personal și o informează cu privire la motivele principale ale restricției și cu privire la dreptul său de a depune o plângere la AEPD.

Articolul 8

Confidențialitatea comunicațiilor electronice

(1)   În circumstanțe excepționale, agenția poate restricționa dreptul la confidențialitatea comunicațiilor electronice în temeiul articolului 36 din regulament. Astfel de restricții trebuie să fie în conformitate cu Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11).

(2)   În cazul în care agenția restricționează dreptul la confidențialitatea comunicațiilor electronice, aceasta informează persoana vizată, în răspunsul său la o eventuală cerere a persoanei vizate, cu privire la principalele motive pe care se bazează aplicarea restricției și cu privire la dreptul său de a depune o plângere la AEPD.

(3)   Agenția poate amâna, omite sau refuza furnizarea de informații privind motivele restricției și dreptul de a depune o plângere la AEPD, atâta timp cât aceasta ar anula efectul restricției. Evaluarea caracterului justificat al acestor măsuri se efectuează de la caz la caz.

Articolul 9

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată prin procedură scrisă la 4 aprilie 2022.

Pentru Consiliul de administrație

Marko GAŠPERLIN

Președintele

---

(1)  
  JO L 295, 21.11.2018, p. 39.

1

(2)  
  JO L 295, 14.11.2019, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului din 29 februarie 1968 de stabilire a Statutului funcționarilor Comunităților Europene, precum și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai acestor comunități și de instituire a unor măsuri speciale tranzitorii aplicabile funcționarilor Comisiei (JO L 56, 4.3.1968, p. 1).

3

(4)  Decizia directorului executiv nr. R-ED-2021-51 din 19.4.2021 privind procedura operațională standard (SOP) – raportarea incidentelor grave.

4

(5)  În sensul prezentei decizii, termenul „state membre” include și statele care participă la dezvoltarea relevantă a acquis-ului Schengen în sensul Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și al Protocolului (nr. 19) la acesta privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene.

5

(6)  Decizia nr. 3/2021 a Consiliului de administrație din 15 ianuarie 2021 de adoptare a normelor privind autorizarea de către directorul executiv a personalului statutar să poarte și să utilizeze arme, inclusiv privind cooperarea obligatorie cu autoritățile naționale competente, și de asigurare a îndeplinirii în continuare a condițiilor de eliberare a acestor autorizații de către personalul statutar.

6

(7)  Decizia nr. 69/2021 a Consiliului de administrație din 21 decembrie 2021 de adoptare a normelor privind prelucrarea datelor operaționale cu caracter personal de către agenție.

7

(8)  Decizia nr. 56/2021 a Consiliului de administrație din 15 octombrie 2021 de adoptare a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2018/1725 în ceea ce privește sarcinile, atribuțiile și competențele responsabilului cu protecția datelor, precum și a normelor privind operatorii desemnați din cadrul Frontex.

8

(9)  Decizia nr. 56/2021 a Consiliului de administrație din 15 octombrie 2021 de adoptare a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2018/1725 în ceea ce privește sarcinile, atribuțiile și competențele responsabilului cu protecția datelor, precum și a normelor privind operatorii desemnați din cadrul Frontex.

9

(10)  
  „Personalul implicat într-o activitate a agenției” include membrii echipelor, cum ar fi personalul propriu al agenției sau membrii din categoriile 2, 3 și 4 ale corpului permanent.

10

(11)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (JO L 201, 31.7.2002, p. 37).

11

---