# Europeiska unionens L 168/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 168 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången27 juni 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 168

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången27 juni 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/996 av den 14 juni 2022 om regler för att verifiera hållbarhet och kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning (
  1
  ) | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/997 av den 7 april 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det tionde mötet i partskonferensen för Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar vad gäller förslaget till ändring av bilaga A till den konventionen | 63 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/998 av den 17 juni 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den AEP-kommitté som inrättats genom det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, vad gäller antagandet av arbetsordningen för tvistlösning | 65 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/999 av den 21 juni 2022 om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Republiken Lettland | 77 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/1000 av den 21 juni 2022 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike | 78 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/1001 av den 21 juni 2022 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Konungariket Nederländerna | 79 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/1002 av den 21 juni 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det extraordinarie mötet den 24 juni 2022 i energistadgekonferensen inom ramen för energistadgefördraget | 80 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/1003 av den 17 juni 2022 om bemyndigande för Republiken Polen att tillämpa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 218 och 232 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 81 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/1004 av den 17 juni 2022 om tillstånd för Finland att tillämpa en nedsatt skattesats för elektricitet som levereras till vissa värmepumpar, elpannor och återcirkulerande vattenpumpar, i enlighet med artikel 19 i direktiv 2003/96/EG | 84 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1005 av den 23 juni 2022 om olösta invändningar vad gäller bestämmelserna och villkoren i produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen Alphachloralose Grain som hänskjutits av Frankrike och Sverige i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012
  (delgivet med nr C(2022)4193)

   (
  1
  ) | 86 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1006 av den 24 juni 2022 om olösta invändningar vad gäller bestämmelserna och villkoren i produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen Alphachloralose Pasta som hänskjutits av Frankrike och Sverige i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012
  [delgivet med nr C(2022) 4226]

   (
  1
  ) | 90 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/996 av den 14 juni 2022 om regler för att verifiera hållbarhet och kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning (
  1
  )

1

1

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2022/997 av den 7 april 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det tionde mötet i partskonferensen för Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar vad gäller förslaget till ändring av bilaga A till den konventionen

63

*

Rådets beslut (EU) 2022/998 av den 17 juni 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den AEP-kommitté som inrättats genom det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, vad gäller antagandet av arbetsordningen för tvistlösning

65

*

Rådets beslut (EU) 2022/999 av den 21 juni 2022 om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Republiken Lettland

77

*

Rådets beslut (EU) 2022/1000 av den 21 juni 2022 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike

78

*

Rådets beslut (EU) 2022/1001 av den 21 juni 2022 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Konungariket Nederländerna

79

*

Rådets beslut (EU) 2022/1002 av den 21 juni 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det extraordinarie mötet den 24 juni 2022 i energistadgekonferensen inom ramen för energistadgefördraget

80

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/1003 av den 17 juni 2022 om bemyndigande för Republiken Polen att tillämpa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 218 och 232 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

81

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/1004 av den 17 juni 2022 om tillstånd för Finland att tillämpa en nedsatt skattesats för elektricitet som levereras till vissa värmepumpar, elpannor och återcirkulerande vattenpumpar, i enlighet med artikel 19 i direktiv 2003/96/EG

84

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1005 av den 23 juni 2022 om olösta invändningar vad gäller bestämmelserna och villkoren i produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen Alphachloralose Grain som hänskjutits av Frankrike och Sverige i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012
  (delgivet med nr C(2022)4193)

   (
  1
  )

(delgivet med nr C(2022)4193)

1

86

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1006 av den 24 juni 2022 om olösta invändningar vad gäller bestämmelserna och villkoren i produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen Alphachloralose Pasta som hänskjutits av Frankrike och Sverige i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012
  [delgivet med nr C(2022) 4226]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2022) 4226]

1

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 27.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/996

av den 14 juni 2022

om regler för att verifiera hållbarhet och kriterier för minskade växthusgasutsläpp och kriterier för låg risk för indirekt ändring av markanvändning

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 30.8, och

av följande skäl:

| (1) | Genom direktiv (EU) 2018/2001 utvidgas de frivilliga systemens roll till att omfatta certifiering av att biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp samt att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller respektive kriterier för minskade växthusgasutsläpp. Dessutom kan de frivilliga systemen användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. |
| --- | --- |

(1)

Genom direktiv (EU) 2018/2001 utvidgas de frivilliga systemens roll till att omfatta certifiering av att biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp samt att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller respektive kriterier för minskade växthusgasutsläpp. Dessutom kan de frivilliga systemen användas för att certifiera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning.

| (2) | För att fastställa om biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara gasformiga och flytande drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kraven i direktiv (EU) 2018/2001 är det viktigt att de frivilliga systemen fungerar på ett korrekt och harmoniserat sätt. Det bör därför fastställas harmoniserade regler som gäller i hela certifieringssystemet, vilket skapar nödvändig rättssäkerhet när det gäller de regler som är tillämpliga på ekonomiska aktörer och frivilliga system. |
| --- | --- |

(2)

För att fastställa om biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara gasformiga och flytande drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen uppfyller kraven i direktiv (EU) 2018/2001 är det viktigt att de frivilliga systemen fungerar på ett korrekt och harmoniserat sätt. Det bör därför fastställas harmoniserade regler som gäller i hela certifieringssystemet, vilket skapar nödvändig rättssäkerhet när det gäller de regler som är tillämpliga på ekonomiska aktörer och frivilliga system.

| (3) | För att minimera den administrativa bördan bör genomförandebestämmelserna vara proportionella och begränsade till vad som krävs för att säkerställa att efterlevnaden av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp och andra krav verifieras på ett lämpligt och harmoniserat sätt som i största möjliga utsträckning minimerar risken för bedrägerier. Genomförandebestämmelserna bör därför inte betraktas som en övergripande standard utan snarare som minimikrav. De frivilliga systemen kan följaktligen komplettera dessa regler på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(3)

För att minimera den administrativa bördan bör genomförandebestämmelserna vara proportionella och begränsade till vad som krävs för att säkerställa att efterlevnaden av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp och andra krav verifieras på ett lämpligt och harmoniserat sätt som i största möjliga utsträckning minimerar risken för bedrägerier. Genomförandebestämmelserna bör därför inte betraktas som en övergripande standard utan snarare som minimikrav. De frivilliga systemen kan följaktligen komplettera dessa regler på lämpligt sätt.

| (4) | Ekonomiska aktörer kan när som helst besluta att delta i ett annat frivilligt system. För att förhindra att en ekonomisk aktör som har underkänts i en revision inom ramen för ett system omedelbart ansöker om certifiering enligt ett annat system, bör dock alla system som tar emot en ansökan från en ekonomisk aktör kräva att aktören lämnar information om huruvida den har underkänts i en revision under de senaste fem åren. Detta bör även gälla situationer där den ekonomiska aktören har en ny juridisk personlighet men innehållsmässigt är oförändrad, så att mindre eller rent formella ändringar, till exempel i styrningsstrukturen eller i verksamhetens omfattning, inte undantar den nya ekonomiska aktören från en sådan regel. |
| --- | --- |

(4)

Ekonomiska aktörer kan när som helst besluta att delta i ett annat frivilligt system. För att förhindra att en ekonomisk aktör som har underkänts i en revision inom ramen för ett system omedelbart ansöker om certifiering enligt ett annat system, bör dock alla system som tar emot en ansökan från en ekonomisk aktör kräva att aktören lämnar information om huruvida den har underkänts i en revision under de senaste fem åren. Detta bör även gälla situationer där den ekonomiska aktören har en ny juridisk personlighet men innehållsmässigt är oförändrad, så att mindre eller rent formella ändringar, till exempel i styrningsstrukturen eller i verksamhetens omfattning, inte undantar den nya ekonomiska aktören från en sådan regel.

| (5) | Massbalanssystemet syftar till att minska den administrativa bördan för att visa överensstämmelse med hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp genom att tillåta blandning av råvaror och bränslen med olika hållbarhetsegenskaper och genom att tillåta att hållbarhetsegenskaperna överförs på ett flexibelt sätt till partier som tas ut ur en sådan blandning. För att säkerställa transparens är blandning inom massbalanssystemet möjlig, t.ex. om råvaror tillhör samma produktgrupp. En produktgrupp kan exempelvis omfatta olika typer av cellulosa från icke-livsmedel med liknande fysiska och kemiska egenskaper, värmevärden och/eller omvandlingsfaktorer, eller typer av material som innehåller både cellulosa och lignin i enlighet med punkt q i del A i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001. Nyframställda vegetabiliska oljor som används för produktion av biodrivmedel och flytande biobränslen kan tillhöra samma produktgrupp. Råvaror som kan användas för att producera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som omfattas av olika regler avseende deras bidrag till målen för förnybar energi bör dock i allmänhet inte anses ingå i samma produktgrupp, eftersom detta skulle riskera att undergräva målen i direktiv (EU) 2018/2001, som tillämpar differentierad behandling av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen på grundval av de bränsleråvaror som de produceras från. När det gäller gasformiga bränslen betraktas det sammanlänkade EU-nätet som ett enda massbalanssystem. Gasformiga bränslen som produceras och förbrukas utanför nätet eller genom isolerade lokala distributionsnät bör betraktas som separata massbalanssystem. Dessutom krävs försiktighetsåtgärder för att säkerställa att hållbarhetsanspråk är konsekventa när bränslen exporteras till tredjeländer som inte tillämpar massbalanssystemet. I detta syfte bör massbalanssystemet även omfatta information om bränslemängder för vilka inga hållbarhetsegenskaper har fastställts, och leveranser av bränslen till ocertifierade aktörer ska beaktas i massbalanssystemet, baserat på de levererade bränslenas fysiska natur. |
| --- | --- |

(5)

Massbalanssystemet syftar till att minska den administrativa bördan för att visa överensstämmelse med hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp genom att tillåta blandning av råvaror och bränslen med olika hållbarhetsegenskaper och genom att tillåta att hållbarhetsegenskaperna överförs på ett flexibelt sätt till partier som tas ut ur en sådan blandning. För att säkerställa transparens är blandning inom massbalanssystemet möjlig, t.ex. om råvaror tillhör samma produktgrupp. En produktgrupp kan exempelvis omfatta olika typer av cellulosa från icke-livsmedel med liknande fysiska och kemiska egenskaper, värmevärden och/eller omvandlingsfaktorer, eller typer av material som innehåller både cellulosa och lignin i enlighet med punkt q i del A i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001. Nyframställda vegetabiliska oljor som används för produktion av biodrivmedel och flytande biobränslen kan tillhöra samma produktgrupp. Råvaror som kan användas för att producera biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som omfattas av olika regler avseende deras bidrag till målen för förnybar energi bör dock i allmänhet inte anses ingå i samma produktgrupp, eftersom detta skulle riskera att undergräva målen i direktiv (EU) 2018/2001, som tillämpar differentierad behandling av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen på grundval av de bränsleråvaror som de produceras från. När det gäller gasformiga bränslen betraktas det sammanlänkade EU-nätet som ett enda massbalanssystem. Gasformiga bränslen som produceras och förbrukas utanför nätet eller genom isolerade lokala distributionsnät bör betraktas som separata massbalanssystem. Dessutom krävs försiktighetsåtgärder för att säkerställa att hållbarhetsanspråk är konsekventa när bränslen exporteras till tredjeländer som inte tillämpar massbalanssystemet. I detta syfte bör massbalanssystemet även omfatta information om bränslemängder för vilka inga hållbarhetsegenskaper har fastställts, och leveranser av bränslen till ocertifierade aktörer ska beaktas i massbalanssystemet, baserat på de levererade bränslenas fysiska natur.

| (6) | Vid förberedelserna av den första revisionen på plats samt under efterföljande kontroll- eller omcertifieringsrevisioner bör revisorn göra en lämplig analys av den ekonomiska aktörens övergripande riskprofil. Denna analys, som baseras på revisorns yrkeskunskaper och den information som lämnats av den ekonomiska aktören, bör inte bara beakta risknivån för den specifika ekonomiska aktören utan även för försörjningskedjan (t.ex. för ekonomiska aktörer som hanterar material som förtecknas i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001). Revisionernas frekvens och omfattning eller bådadera bör anpassas till den fastställda övergripande risknivån för att säkerställa att den information som tillhandahålls av de ekonomiska aktörerna är tillräckligt tillförlitlig och därigenom minska risken för väsentliga felaktigheter. |
| --- | --- |

(6)

Vid förberedelserna av den första revisionen på plats samt under efterföljande kontroll- eller omcertifieringsrevisioner bör revisorn göra en lämplig analys av den ekonomiska aktörens övergripande riskprofil. Denna analys, som baseras på revisorns yrkeskunskaper och den information som lämnats av den ekonomiska aktören, bör inte bara beakta risknivån för den specifika ekonomiska aktören utan även för försörjningskedjan (t.ex. för ekonomiska aktörer som hanterar material som förtecknas i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001). Revisionernas frekvens och omfattning eller bådadera bör anpassas till den fastställda övergripande risknivån för att säkerställa att den information som tillhandahålls av de ekonomiska aktörerna är tillräckligt tillförlitlig och därigenom minska risken för väsentliga felaktigheter.

| (7) | Vid grupprevision, där revisioner på plats ersätts med skrivbordsrevisioner, bör frivilliga system och certifieringsorgan säkerställa att dessa revisioner kan ge samma säkerhetsnivå som en revision på plats (t.ex. genom tillgång till satellitbilder av hög kvalitet, uppgifter om skyddade arealer och torvmark som ger information om den relevanta tidshorisonten). |
| --- | --- |

(7)

Vid grupprevision, där revisioner på plats ersätts med skrivbordsrevisioner, bör frivilliga system och certifieringsorgan säkerställa att dessa revisioner kan ge samma säkerhetsnivå som en revision på plats (t.ex. genom tillgång till satellitbilder av hög kvalitet, uppgifter om skyddade arealer och torvmark som ger information om den relevanta tidshorisonten).

| (8) | I kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) medges att det under vissa omständigheter är möjligt att undvika indirekt ändring av markanvändning som kan knytas till biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som normalt anses medföra en hög risk för indirekt ändring av markanvändning. För att säkerställa lika villkor i genomförandet av processen för certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning i alla frivilliga system är det nödvändigt att fastställa särskilda krav för att möjliggöra certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Certifierade biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning bör undantas från den gräns och den gradvisa minskning som fastställs för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning, vilka produceras från livsmedels- och fodergrödor, förutsatt att de uppfyller de relevanta hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp som fastställs i artikel 29 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(8)

I kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (2) medges att det under vissa omständigheter är möjligt att undvika indirekt ändring av markanvändning som kan knytas till biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som normalt anses medföra en hög risk för indirekt ändring av markanvändning. För att säkerställa lika villkor i genomförandet av processen för certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning i alla frivilliga system är det nödvändigt att fastställa särskilda krav för att möjliggöra certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Certifierade biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning bör undantas från den gräns och den gradvisa minskning som fastställs för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med hög risk för indirekt ändring av markanvändning, vilka produceras från livsmedels- och fodergrödor, förutsatt att de uppfyller de relevanta hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp som fastställs i artikel 29 i direktiv (EU) 2018/2001.

| (9) | Ekonomiska aktörer som ansöker om certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning kan redan ha erhållit en certifiering för andra aspekter genom ett frivilligt system, eller kan ansöka om certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning samtidigt som de ansöker om certifiering för andra aspekter som kan omfattas av ett frivilligt system. Sökande kan vara ett jordbruksföretag, en grupp jordbrukare, en första samlingspunkt eller en gruppledare som agerar för en grupp av jordbrukare. När det gäller åtgärder som tillämpas på fleråriga grödor kan inledningen av den tioåriga giltighetsperioden för certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning skjutas upp på grund av den tid det tar från det att åtgärden genomförs och till dess att ökad avkastning konstateras. |
| --- | --- |

(9)

Ekonomiska aktörer som ansöker om certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning kan redan ha erhållit en certifiering för andra aspekter genom ett frivilligt system, eller kan ansöka om certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning samtidigt som de ansöker om certifiering för andra aspekter som kan omfattas av ett frivilligt system. Sökande kan vara ett jordbruksföretag, en grupp jordbrukare, en första samlingspunkt eller en gruppledare som agerar för en grupp av jordbrukare. När det gäller åtgärder som tillämpas på fleråriga grödor kan inledningen av den tioåriga giltighetsperioden för certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning skjutas upp på grund av den tid det tar från det att åtgärden genomförs och till dess att ökad avkastning konstateras.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, som inrättats genom artikel 34.2 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, som inrättats genom artikel 34.2 i direktiv (EU) 2018/2001.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

INLEDNING

Artikel 1

Innehåll

I denna förordning fastställs genomförandebestämmelser för att säkerställa att det på ett effektivt och harmoniserat sätt verifieras att ekonomiska aktörer

| a) | uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.7 i direktiv (EU) 2018/2001, |
| --- | --- |

a)

uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 29.2–29.7 i direktiv (EU) 2018/2001,

| b) | tillhandahåller korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp för de syften som avses i artikel 25.2 och artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001, |
| --- | --- |

b)

tillhandahåller korrekta uppgifter om minskade växthusgasutsläpp för de syften som avses i artikel 25.2 och artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001,

| c) | uppfyller de kriterier för certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning som fastställs i delegerad förordning (EU) 2019/807. |
| --- | --- |

c)

uppfyller de kriterier för certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning som fastställs i delegerad förordning (EU) 2019/807.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | frivilligt system: en organisation som intygar att ekonomiska aktörer uppfyller kriterier och regler, inbegripet, men inte begränsat till, de hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001 och i delegerad förordning (EU) 2019/807. |
| --- | --- |

1.

frivilligt system: en organisation som intygar att ekonomiska aktörer uppfyller kriterier och regler, inbegripet, men inte begränsat till, de hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001 och i delegerad förordning (EU) 2019/807.

frivilligt system

| 2. | erkänt frivilligt system: ett frivilligt system som erkänts i enlighet med artikel 30.4 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

erkänt frivilligt system: ett frivilligt system som erkänts i enlighet med artikel 30.4 i direktiv (EU) 2018/2001.

erkänt frivilligt system

| 3. | erkänt nationellt system: ett nationellt system som erkänts i enlighet med artikel 30.6 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

3.

erkänt nationellt system: ett nationellt system som erkänts i enlighet med artikel 30.6 i direktiv (EU) 2018/2001.

erkänt nationellt system

| 4. | certifikat: en försäkran om överensstämmelse som utfärdats av ett certifieringsorgan inom ramen för ett frivilligt system och som intygar att en ekonomisk aktör uppfyller kraven i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

4.

certifikat: en försäkran om överensstämmelse som utfärdats av ett certifieringsorgan inom ramen för ett frivilligt system och som intygar att en ekonomisk aktör uppfyller kraven i direktiv (EU) 2018/2001.

certifikat

| 5. | indraget certifikat: ett certifikat som tillfälligt ogiltigförklarats på grund av bristande överensstämmelse som konstaterats av certifieringsorganet eller på frivillig begäran av den ekonomiska aktören. |
| --- | --- |

5.

indraget certifikat: ett certifikat som tillfälligt ogiltigförklarats på grund av bristande överensstämmelse som konstaterats av certifieringsorganet eller på frivillig begäran av den ekonomiska aktören.

indraget certifikat

| 6. | återkallat certifikat: ett certifikat som har upphävts permanent av certifieringsorganet eller det frivilliga systemet. |
| --- | --- |

6.

återkallat certifikat: ett certifikat som har upphävts permanent av certifieringsorganet eller det frivilliga systemet.

återkallat certifikat

| 7. | upphävt certifikat: ett certifikat som har upphävts frivilligt medan det fortfarande är giltigt. |
| --- | --- |

7.

upphävt certifikat: ett certifikat som har upphävts frivilligt medan det fortfarande är giltigt.

upphävt certifikat

| 8. | utgånget certifikat: ett certifikat som inte längre är giltigt. |
| --- | --- |

8.

utgånget certifikat: ett certifikat som inte längre är giltigt.

utgånget certifikat

| 9. | egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp: de uppgifter som beskriver ett parti råvaror eller bränslen och som krävs för att visa att sändningen uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen eller de krav på minskade växthusgasutsläpp som gäller för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. |
| --- | --- |

9.

egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp: de uppgifter som beskriver ett parti råvaror eller bränslen och som krävs för att visa att sändningen uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen eller de krav på minskade växthusgasutsläpp som gäller för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen.

egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp

| 10. | blandning av råvaror för vidare bearbetning: fysisk blandning av råvaror i det enda syftet att producera biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen. |
| --- | --- |

10.

blandning av råvaror för vidare bearbetning: fysisk blandning av råvaror i det enda syftet att producera biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen.

blandning av råvaror för vidare bearbetning

| 11. | ekonomisk aktör: en producent av råvaror, en insamlare av avfall och restprodukter, en verksamhetsutövare vid anläggningar som bearbetar råvaror till färdiga bränslen eller mellanprodukter, en verksamhetsutövare vid anläggningar som producerar energi (el, värme eller kyla) eller varje annan verksamhetsutövare, inbegripet lagringsanläggningar eller handlare som fysiskt innehar råvaror eller bränslen, under förutsättning att de bearbetar information om dessa råvarors eller bränslens egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

11.

ekonomisk aktör: en producent av råvaror, en insamlare av avfall och restprodukter, en verksamhetsutövare vid anläggningar som bearbetar råvaror till färdiga bränslen eller mellanprodukter, en verksamhetsutövare vid anläggningar som producerar energi (el, värme eller kyla) eller varje annan verksamhetsutövare, inbegripet lagringsanläggningar eller handlare som fysiskt innehar råvaror eller bränslen, under förutsättning att de bearbetar information om dessa råvarors eller bränslens egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp.

ekonomisk aktör

| 12. | första samlingspunkt: en lagrings- eller bearbetningsanläggning som förvaltas direkt av en ekonomisk aktör eller annan motpart enligt avtal och som anskaffar råvaror direkt från producenter av agrobiomassa, skogsbiomassa, avfall och restprodukter eller, när det gäller förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung, den anläggning som producerar sådana bränslen. |
| --- | --- |

12.

första samlingspunkt: en lagrings- eller bearbetningsanläggning som förvaltas direkt av en ekonomisk aktör eller annan motpart enligt avtal och som anskaffar råvaror direkt från producenter av agrobiomassa, skogsbiomassa, avfall och restprodukter eller, när det gäller förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung, den anläggning som producerar sådana bränslen.

första samlingspunkt

| 13. | certifieringsrevision: en första revision före deltagande i ett system, i syfte att utfärda ett certifikat inom ramen för ett frivilligt system. |
| --- | --- |

13.

certifieringsrevision: en första revision före deltagande i ett system, i syfte att utfärda ett certifikat inom ramen för ett frivilligt system.

certifieringsrevision

| 14. | certifieringsorgan: ett oberoende ackrediterat eller erkänt organ för bedömning av överensstämmelse som ingår ett avtal med ett frivilligt system för tillhandahållande av certifieringstjänster för råvaror eller bränslen genom att utföra revisioner av ekonomiska aktörer och utfärda certifikat för de frivilliga systemens räkning med hjälp av de frivilliga systemens certifieringssystem. |
| --- | --- |

14.

certifieringsorgan: ett oberoende ackrediterat eller erkänt organ för bedömning av överensstämmelse som ingår ett avtal med ett frivilligt system för tillhandahållande av certifieringstjänster för råvaror eller bränslen genom att utföra revisioner av ekonomiska aktörer och utfärda certifikat för de frivilliga systemens räkning med hjälp av de frivilliga systemens certifieringssystem.

certifieringsorgan

| 15. | bristande överensstämmelse: ekonomiska aktörers eller certifieringsorgans bristande efterlevnad av de regler och förfaranden som fastställts av det frivilliga system som de är medlemmar i eller inom vilket de bedriver sin verksamhet. |
| --- | --- |

15.

bristande överensstämmelse: ekonomiska aktörers eller certifieringsorgans bristande efterlevnad av de regler och förfaranden som fastställts av det frivilliga system som de är medlemmar i eller inom vilket de bedriver sin verksamhet.

bristande överensstämmelse

| 16. | kontrollrevision: en uppföljningsrevision av certifikat som utfärdats av ett certifieringsorgan inom ramen för ett frivilligt system efter certifiering och före en omcertifieringsrevision, vilken kan utföras kvartalsvis, halvårsvis eller årsvis. |
| --- | --- |

16.

kontrollrevision: en uppföljningsrevision av certifikat som utfärdats av ett certifieringsorgan inom ramen för ett frivilligt system efter certifiering och före en omcertifieringsrevision, vilken kan utföras kvartalsvis, halvårsvis eller årsvis.

kontrollrevision

| 17. | omcertifieringsrevision: en revision i syfte att förnya ett certifikat som utfärdats av ett certifieringsorgan inom ramen för ett frivilligt system. |
| --- | --- |

17.

omcertifieringsrevision: en revision i syfte att förnya ett certifikat som utfärdats av ett certifieringsorgan inom ramen för ett frivilligt system.

omcertifieringsrevision

| 18. | sammanlänkad infrastruktur: ett system av infrastruktur, inbegripet rörledningar, terminaler och lagringsanläggningar för flytande naturgas (LNG), som transporterar gaser som främst består av metan och inbegriper biogas och gas från biomassa, särskilt biometan, eller andra typer av gas som tekniskt och säkert kan matas in i och transporteras genom rörledningssystemet för naturgas, vätgassystem samt rörledningsnät och infrastruktur för överföring eller distribution av flytande bränslen. |
| --- | --- |

18.

sammanlänkad infrastruktur: ett system av infrastruktur, inbegripet rörledningar, terminaler och lagringsanläggningar för flytande naturgas (LNG), som transporterar gaser som främst består av metan och inbegriper biogas och gas från biomassa, särskilt biometan, eller andra typer av gas som tekniskt och säkert kan matas in i och transporteras genom rörledningssystemet för naturgas, vätgassystem samt rörledningsnät och infrastruktur för överföring eller distribution av flytande bränslen.

sammanlänkad infrastruktur

| 19. | vätgassystem: ett infrastruktursystem, inbegripet vätgasnät, vätgaslager och vätgasterminaler, som innehåller vätgas av hög renhetsgrad. |
| --- | --- |

19.

vätgassystem: ett infrastruktursystem, inbegripet vätgasnät, vätgaslager och vätgasterminaler, som innehåller vätgas av hög renhetsgrad.

vätgassystem

| 20. | rättslig föregångare: en ekonomisk aktör som rättsligt har ersatts av en ny, men inga väsentliga ändringar eller endast ytliga ändringar har gjorts i fråga om ägarskap, ledningens sammansättning, arbetsmetoder eller verksamhetens omfattning. |
| --- | --- |

20.

rättslig föregångare: en ekonomisk aktör som rättsligt har ersatts av en ny, men inga väsentliga ändringar eller endast ytliga ändringar har gjorts i fråga om ägarskap, ledningens sammansättning, arbetsmetoder eller verksamhetens omfattning.

rättslig föregångare

| 21. | produktgrupp: råvaror, biodrivmedel, flytande biobränslen och icke-gasformiga biomassabränslen med liknande fysiska och kemiska egenskaper och liknande värmevärden eller gasformiga biomassabränslen, och LNG med liknande kemiska egenskaper, som alla omfattas av samma regler som fastställs i artiklarna 7, 26 och 27 i direktiv (EU) 2018/2001 för att fastställa hur biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bidrar till att uppnå målen för förnybar energi. |
| --- | --- |

21.

produktgrupp: råvaror, biodrivmedel, flytande biobränslen och icke-gasformiga biomassabränslen med liknande fysiska och kemiska egenskaper och liknande värmevärden eller gasformiga biomassabränslen, och LNG med liknande kemiska egenskaper, som alla omfattas av samma regler som fastställs i artiklarna 7, 26 och 27 i direktiv (EU) 2018/2001 för att fastställa hur biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bidrar till att uppnå målen för förnybar energi.

produktgrupp

| 22. | plats: geografisk plats, logistikanläggningar, överförings- eller distributionsinfrastruktur med exakta gränser inom vilka produkter kan blandas. |
| --- | --- |

22.

plats: geografisk plats, logistikanläggningar, överförings- eller distributionsinfrastruktur med exakta gränser inom vilka produkter kan blandas.

plats

| 23. | hållbarhetsbevis: en förklaring från en ekonomisk aktör på grundval av ett certifikat utfärdat av ett certifieringsorgan inom ramen för ett frivilligt system som intygar att en viss mängd bränsleråvaror eller bränslen uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp i artiklarna 25.2 och 29 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

23.

hållbarhetsbevis: en förklaring från en ekonomisk aktör på grundval av ett certifikat utfärdat av ett certifieringsorgan inom ramen för ett frivilligt system som intygar att en viss mängd bränsleråvaror eller bränslen uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp i artiklarna 25.2 och 29 i direktiv (EU) 2018/2001.

hållbarhetsbevis

| 24. | råvaror: ämnen som ännu inte har bearbetats till bränslen, inbegripet mellanprodukter. |
| --- | --- |

24.

råvaror: ämnen som ännu inte har bearbetats till bränslen, inbegripet mellanprodukter.

råvaror

| 25. | bränslen: bränslen som är färdiga att levereras för förbrukning, inbegripet biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. |
| --- | --- |

25.

bränslen: bränslen som är färdiga att levereras för förbrukning, inbegripet biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen.

bränslen

| 26. | prövning av ekonomisk attraktivitet: beräkningen av nettonuvärdet för en investering, baserat på additionalitetsåtgärder i samband med certifiering av biomassa med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. |
| --- | --- |

26.

prövning av ekonomisk attraktivitet: beräkningen av nettonuvärdet för en investering, baserat på additionalitetsåtgärder i samband med certifiering av biomassa med låg risk för indirekt ändring av markanvändning.

prövning av ekonomisk attraktivitet

| 27. | prövning av icke-ekonomiska hinder: en bedömning av potentiella andra hinder som väntas hindra en ekonomisk aktör från att genomföra additionalitetsåtgärder i samband med certifiering av biomassa med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. |
| --- | --- |

27.

prövning av icke-ekonomiska hinder: en bedömning av potentiella andra hinder som väntas hindra en ekonomisk aktör från att genomföra additionalitetsåtgärder i samband med certifiering av biomassa med låg risk för indirekt ändring av markanvändning.

prövning av icke-ekonomiska hinder

| 28. | unionsdatabas: den databas som avses i artikel 28.2 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

28.

unionsdatabas: den databas som avses i artikel 28.2 i direktiv (EU) 2018/2001.

unionsdatabas

| 29. | gräsmark: gräsmark enligt definitionen i artikel 1.1 i kommissionens förordning (EU) nr 1307/2014 (3). |
| --- | --- |

29.

gräsmark: gräsmark enligt definitionen i artikel 1.1 i kommissionens förordning (EU) nr 1307/2014 (3).

gräsmark

3

KAPITEL II

ALLMÄNNA REGLER OM STYRNING, INTERN KONTROLL, KLAGOMÅLSFÖRFARANDEN OCH TRANSPARENS FÖR FRIVILLIGA SYSTEM

Artikel 3

Det frivilliga systemets styrningsstruktur

1.   Frivilliga system ska inrätta en styrningsstruktur för att säkerställa att systemet har den rättsliga och tekniska kapacitet, opartiskhet och oavhängighet som krävs för att utföra sina uppgifter. Beroende på det frivilliga systemets omfattning ska det inrätta en teknisk kommitté eller ett likvärdigt system för tekniskt expertstöd, som i särskilda fall också ska göra det möjligt att anlita oberoende externa experter för att ge råd i tekniska frågor.

2.   Frivilliga systems styrningsstruktur och beslutsfattande ska i så stor utsträckning som möjligt inbegripa ett brett spektrum av företrädare från olika relevanta intressentgrupper, t.ex. sammanslutningar av jordbrukare eller skogsbrukare, icke-statliga miljöorganisationer, ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen som kan påverkas av systemet, den akademiska världen och bränsleproducenter. Ingen enskild intressent eller intressentgrupp får ha en dominerande ställning i beslutsprocessen. För beslut ska det krävas en beslutsför majoritet av intressenterna.

3.   Frivilliga system ska fastställa regler och förfaranden för att undvika intressekonflikter i beslutsfattandet. Som en minimistandard ska de upprätthålla ett system med kontroller och motvikter för att säkerställa att ingen enskild intressent som har ett egenintresse i resultatet av ett beslut kan ha ett avgörande inflytande på det specifika beslutet.

4.   Certifieringsorganen ska fastställa integritetsregler och integritetsförfaranden för att säkerställa sitt fullständiga oberoende i förhållande till de ekonomiska aktörer som deltar i systemet. Frivilliga system ska kräva att de certifieringsorgan som verkar för systemens räkning är ackrediterade enligt Internationella standardiseringsorganisationens (ISO) standard 17065.

5.   Certifieringsorganets styrningssystem ska syfta till att säkerställa högsta möjliga oberoende i revisorernas bedömning genom att tillämpa principerna för revisorsrotation eller annan befintlig bästa praxis på området.

6.   Personer som har en potentiell intressekonflikt ska uteslutas från beslutsfattandet i både det frivilliga systemet och certifieringsorganet. De frivilliga systemen ska införa lämpliga förfaranden och en verifieringskedja för att identifiera och dokumentera sådana fall, och ska regelbundet se över dem som en del av sina interna kontrollsystem.

Artikel 4

Bristande överensstämmelse hos ekonomiska aktörer inom systemet

1.   Frivilliga system ska inrätta ett övergripande system för att hantera bristande överensstämmelse hos ekonomiska aktörer. Som en minimistandard ska detta system innehålla en tydlig klassificering av fall av bristande överensstämmelse på grundval av deras svårighetsgrad i enlighet med kraven i artikel 10. För varje typ av bristande överensstämmelse ska det finnas en transparent uppsättning regler och förfaranden för att säkerställa att korrigerande åtgärder och sanktioner, inklusive indragningar, verkställs i tid, när så är lämpligt. Sådana verkställighetsförfaranden ska inledas utan dröjsmål, med beaktande av den bristande överensstämmelsens svårighetsgrad och på hur brådskande de korrigerande åtgärderna är.

2.   Ekonomiska aktörer vars certifikat dragits in ska inte kunna göra hållbarhetsanspråk förrän indragningen har hävts. Dessa aktörer får inte ansluta sig till ett annat frivilligt system så länge indragningen varar. Om en ekonomisk aktörs eller dennes rättsliga föregångares deltagande i ett frivilligt system avbryts eller avslutas genom att dennes certifikat återkallas efter en revision som bekräftar att det föreligger en kritisk bristande överensstämmelse, får andra frivilliga system neka deltagande för aktören under minst två år efter det att deltagandet avbrutits eller avslutats.

3.   Om det tidigare befunnits föreligga en kritisk eller allvarlig bristande överensstämmelse hos en ekonomisk aktör som ansöker om omcertifiering, ska revisorn göra alla frivilliga system som den ekonomiska aktören för närvarande deltar i eller i vilka denne har ansökt om omcertifiering uppmärksamma på detta.

Artikel 5

Intern kontroll, klagomålsförfarande och dokumenthanteringssystem

1.   Frivilliga system ska inrätta ett system för intern kontroll för att verifiera att de ekonomiska aktörerna följer de regler och förfaranden som tillämpas inom systemet och för att säkerställa kvaliteten på det arbete som utförs av certifieringsorganens revisorer. Intern kontroll ska genomföras minst en gång om året och återspegla det frivilliga systemets geografiska täckning och råvarutäckning samt risknivån för den verksamhet som bedrivs av de ekonomiska aktörerna. Som en del av kontrollprocessen ska de frivilliga systemen kräva att certifieringsorganen lämnar in alla revisionsrapporter och, i tillämpliga fall, beräkningar av faktiska värden för växthusgasutsläppen. Kontrollverksamheten ska omfatta ett slumpmässigt och riskbaserat urval av dessa revisionsrapporter från varje certifieringsorgan.

2.   Frivilliga system ska fastställa regler och förfaranden för att säkerställa en effektiv uppföljning av resultaten av den interna kontrollen och, vid behov, tillämpningen av sanktioner. På grundval av resultaten av den interna kontrollen ska korrigerande åtgärder vidtas i det frivilliga systemets styrningsstruktur eller i dess interna kontrollprocess för att förbättra dess funktion i framtiden. Resultaten av den årliga kontrollen av det frivilliga systemet ska sammanfattas i den årliga verksamhetsrapport som lämnas till kommissionen.

3.   Frivilliga system ska fastställa förfaranden för inlämning av klagomål mot ekonomiska aktörer eller certifieringsorgan. Klagomålsförfarandet ska vara tillgängligt på det frivilliga systemets webbplats och göra det möjligt att skicka klagomål elektroniskt eller per post. Klagomålsförfarandet ska också säkerställa skydd för personer som rapporterar överträdelser eller lämnar in klagomål i god tro, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 (4). Webbplatsen ska minst innehålla samtliga följande uppgifter:

| a) | De uppgifter och den bevisning som ska tillhandahållas för att lämna in ett klagomål samt den postadress eller e-postadress till vilken klagomålet ska sändas. |
| --- | --- |

a)

De uppgifter och den bevisning som ska tillhandahållas för att lämna in ett klagomål samt den postadress eller e-postadress till vilken klagomålet ska sändas.

| b) | Vägledning om vilka klagomål som omfattas av förfarandet. |
| --- | --- |

b)

Vägledning om vilka klagomål som omfattas av förfarandet.

| c) | En stegvis översikt över hur klagomål hanteras, från mottagande av det ursprungliga klagomålet fram till ärendets lösning, och den tillhörande tidsramen för varje steg. |
| --- | --- |

c)

En stegvis översikt över hur klagomål hanteras, från mottagande av det ursprungliga klagomålet fram till ärendets lösning, och den tillhörande tidsramen för varje steg.

| d) | Beslutsprocessen för klagomål och förfarandet för att överklaga beslut. |
| --- | --- |

d)

Beslutsprocessen för klagomål och förfarandet för att överklaga beslut.

| e) | Konsekvenserna när det frivilliga systemet konstaterar en bristande överensstämmelse till följd av ett klagomål. |
| --- | --- |

e)

Konsekvenserna när det frivilliga systemet konstaterar en bristande överensstämmelse till följd av ett klagomål.

4.   Frivilliga system ska dokumentera alla klagomål och lämna en sammanfattning av klagomålen till kommissionen i den årliga verksamhetsrapporten. På begäran av kommissionen eller en medlemsstat ska de tillhandahålla alla handlingar som rör ett klagomål och dess handläggning.

5.   Frivilliga system och certifieringsorgan ska inrätta ett dokumenthanteringssystem som omfattar samtliga följande delar:

| a) | Allmän dokumentation av ledningssystemet (t.ex. manualer, riktlinjer, ansvarsfördelning). |
| --- | --- |

a)

Allmän dokumentation av ledningssystemet (t.ex. manualer, riktlinjer, ansvarsfördelning).

| b) | Kontroll av dokument och dokumentation. |
| --- | --- |

b)

Kontroll av dokument och dokumentation.

| c) | Ledningens granskning av ledningssystemet. |
| --- | --- |

c)

Ledningens granskning av ledningssystemet.

| d) | Intern revision/intern kontroll. |
| --- | --- |

d)

Intern revision/intern kontroll.

| e) | Förfaranden för identifiering och hantering av fall av bristande överensstämmelse. |
| --- | --- |

e)

Förfaranden för identifiering och hantering av fall av bristande överensstämmelse.

| f) | Förfaranden för förebyggande åtgärder för att eliminera orsakerna till potentiella fall av bristande överensstämmelse. |
| --- | --- |

f)

Förfaranden för förebyggande åtgärder för att eliminera orsakerna till potentiella fall av bristande överensstämmelse.

Dokumentationen ska bevaras i minst fem år, eller längre om den behöriga nationella myndigheten så kräver.

Artikel 6

Frivilliga systems offentliggörande av information

Frivilliga system ska göra följande information allmänt och fritt tillgänglig på en webbplats:

| a) | Systemens styrningsstruktur, med en beskrivning av alla relevanta organs roller, uppgifter om ägarstruktur, sammansättning och erfarenhet hos styrelsen, sekretariatet och den tekniska kommittén, eller motsvarande, samt förteckningen över medlemmar med rösträtt eller deltagare i systemet, beroende på vad som är lämpligt. |
| --- | --- |

a)

Systemens styrningsstruktur, med en beskrivning av alla relevanta organs roller, uppgifter om ägarstruktur, sammansättning och erfarenhet hos styrelsen, sekretariatet och den tekniska kommittén, eller motsvarande, samt förteckningen över medlemmar med rösträtt eller deltagare i systemet, beroende på vad som är lämpligt.

| b) | Förteckningen över ekonomiska aktörer som deltar i systemet, deras certifieringsstatus, med uppgift om datum för utfärdande, indragning, återkallande, upphävande eller utgång av certifikat, samt de certifikat eller sammanfattande revisionsrapporter som upprättats i enlighet med bilaga II. Om fall av kritisk eller allvarlig bristande överensstämmelse konstateras vid revisioner ska frivilliga system offentliggöra en aggregerad förteckning över dessa fall tillsammans med en handlingsplan och en tidsplan för att korrigera dem enligt överenskommelse med de berörda ekonomiska aktörerna. Särskild information i certifikaten eller de sammanfattande revisionsrapporterna kan redigeras för att följa lagstiftningen om skydd av personuppgifter. Ekonomiska aktörer vars certifikat återkallats, upphävts eller gått ut ska förtecknas på webbplatsen i minst 24 månader efter återkallandet, upphävandet eller utgångsdatumet. Ändringar av de ekonomiska aktörernas certifieringsstatus ska offentliggöras utan dröjsmål. |
| --- | --- |

b)

Förteckningen över ekonomiska aktörer som deltar i systemet, deras certifieringsstatus, med uppgift om datum för utfärdande, indragning, återkallande, upphävande eller utgång av certifikat, samt de certifikat eller sammanfattande revisionsrapporter som upprättats i enlighet med bilaga II. Om fall av kritisk eller allvarlig bristande överensstämmelse konstateras vid revisioner ska frivilliga system offentliggöra en aggregerad förteckning över dessa fall tillsammans med en handlingsplan och en tidsplan för att korrigera dem enligt överenskommelse med de berörda ekonomiska aktörerna. Särskild information i certifikaten eller de sammanfattande revisionsrapporterna kan redigeras för att följa lagstiftningen om skydd av personuppgifter. Ekonomiska aktörer vars certifikat återkallats, upphävts eller gått ut ska förtecknas på webbplatsen i minst 24 månader efter återkallandet, upphävandet eller utgångsdatumet. Ändringar av de ekonomiska aktörernas certifieringsstatus ska offentliggöras utan dröjsmål.

| c) | Den senaste versionen av deras systemdokumentation och riktlinjerna för revisioner. Dokumenten ska innehålla datum och versionsnummer och, i tillämpliga fall, en sammanfattning av alla ändringar som gjorts i förhållande till den tidigare dokumentversionen. |
| --- | --- |

c)

Den senaste versionen av deras systemdokumentation och riktlinjerna för revisioner. Dokumenten ska innehålla datum och versionsnummer och, i tillämpliga fall, en sammanfattning av alla ändringar som gjorts i förhållande till den tidigare dokumentversionen.

| d) | Kontaktuppgifter för systemet, inklusive telefonnummer, e-postadress och postadress. |
| --- | --- |

d)

Kontaktuppgifter för systemet, inklusive telefonnummer, e-postadress och postadress.

| e) | En förteckning över certifieringsorgan som utför oberoende revision inom ramen för systemet, med uppgift för varje certifieringsorgan om vilken nationell offentlig myndighet eller enhet som ackrediterat eller erkänt det och vilken enhet eller nationell offentlig myndighet i medlemsstaten som utövar tillsyn över det, i enlighet med artikel 30.9 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001. Certifieringsorgan som inte längre har rätt att utföra oberoende revision inom ramen för systemet ska förtecknas under minst tolv månader efter den sista revisionen med uppgift om detta. |
| --- | --- |

e)

En förteckning över certifieringsorgan som utför oberoende revision inom ramen för systemet, med uppgift för varje certifieringsorgan om vilken nationell offentlig myndighet eller enhet som ackrediterat eller erkänt det och vilken enhet eller nationell offentlig myndighet i medlemsstaten som utövar tillsyn över det, i enlighet med artikel 30.9 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001. Certifieringsorgan som inte längre har rätt att utföra oberoende revision inom ramen för systemet ska förtecknas under minst tolv månader efter den sista revisionen med uppgift om detta.

| f) | Resultaten av den årliga kontrollen av det frivilliga systemet enligt sammanfattningen i den årliga verksamhetsrapporten. |
| --- | --- |

f)

Resultaten av den årliga kontrollen av det frivilliga systemet enligt sammanfattningen i den årliga verksamhetsrapporten.

Artikel 7

Ekonomiska aktörers byte av system

1.   Frivilliga system ska kräva att de ekonomiska aktörerna lämnar följande uppgifter i sina ansökningar om certifiering:

| a) | Huruvida de eller deras rättsliga föregångare för närvarande deltar i ett annat frivilligt system eller har deltagit i ett annat frivilligt system under de senaste fem åren. |
| --- | --- |

a)

Huruvida de eller deras rättsliga föregångare för närvarande deltar i ett annat frivilligt system eller har deltagit i ett annat frivilligt system under de senaste fem åren.

| b) | Alla relevanta uppgifter, inklusive massbalansdata och revisionsberättelser och, i tillämpliga fall, alla beslut om att tillfälligt dra in eller återkalla deras certifikat under de senaste fem åren. |
| --- | --- |

b)

Alla relevanta uppgifter, inklusive massbalansdata och revisionsberättelser och, i tillämpliga fall, alla beslut om att tillfälligt dra in eller återkalla deras certifikat under de senaste fem åren.

| c) | Huruvida de dragit sig ur ett system före den första kontrollrevisionen. |
| --- | --- |

c)

Huruvida de dragit sig ur ett system före den första kontrollrevisionen.

2.   Frivilliga system ska utesluta ekonomiska aktörer från systemet i följande fall:

| a) | De lämnar inte uppgifterna i punkt 1 a och b. |
| --- | --- |

a)

De lämnar inte uppgifterna i punkt 1 a och b.

| b) | De eller deras rättsliga föregångare blev underkända i den första revisionen enligt ett annat system, såvida inte denna första revision ägde rum mer än tre år före ansökan eller det andra systemet under tiden upphört med sin certifieringsverksamhet, vilket hindrat den ekonomiska aktören från att ansöka på nytt. Om ett frivilligt system godtar de ekonomiska aktörernas motivering och beslutar att bedöma deras ansökan ska den första revisionens omfattning anpassas så att den inkluderar alla relevanta frågor och särskilt inriktas på de brister som konstaterades vid den första revisionen där de blev underkända i det andra systemet. |
| --- | --- |

b)

De eller deras rättsliga föregångare blev underkända i den första revisionen enligt ett annat system, såvida inte denna första revision ägde rum mer än tre år före ansökan eller det andra systemet under tiden upphört med sin certifieringsverksamhet, vilket hindrat den ekonomiska aktören från att ansöka på nytt. Om ett frivilligt system godtar de ekonomiska aktörernas motivering och beslutar att bedöma deras ansökan ska den första revisionens omfattning anpassas så att den inkluderar alla relevanta frågor och särskilt inriktas på de brister som konstaterades vid den första revisionen där de blev underkända i det andra systemet.

| c) | De eller deras rättsliga föregångare drog sig ur ett annat system innan den första kontrollrevisionen genomfördes, såvida inte aktören kan bevisa att den hade ett giltigt skäl för detta. Om ett frivilligt system godtar den motivering som lämnats av den ekonomiska aktören ska den första revisionens omfattning anpassas så att den inkluderar alla relevanta aspekter av kontrollrevisionen. |
| --- | --- |

c)

De eller deras rättsliga föregångare drog sig ur ett annat system innan den första kontrollrevisionen genomfördes, såvida inte aktören kan bevisa att den hade ett giltigt skäl för detta. Om ett frivilligt system godtar den motivering som lämnats av den ekonomiska aktören ska den första revisionens omfattning anpassas så att den inkluderar alla relevanta aspekter av kontrollrevisionen.

Artikel 8

Erkännande av andra frivilliga system

Om en del av försörjningskedjan förlitar sig på andra frivilliga system ska de godta bevis från frivilliga system som erkänts i enlighet med artikel 30.4 i direktiv (EU) 2018/2001, dock endast i den utsträckning som erkännandet omfattar.

Artikel 9

Erkännande av nationella system

Frivilliga system får inte neka erkännande av erkända nationella system vad gäller verifieringen av efterlevnaden av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp i artikel 29.2–29.7 och 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001, med de tröskelvärden för minskning av växthusgasutsläpp som avses i artikel 25.2 i det direktivet och de kriterier för certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning som anges i delegerad förordning (EU) 2019/807.

KAPITEL III

REVISIONSPROCESS, REVISIONENS OMFATTNING, REVISORERNAS KVALIFIKATIONER OCH REVISIONSTILLSYN

Artikel 10

Revisionsprocess och säkerhetsnivåer

1.   Frivilliga system ska kräva att de ekonomiska aktörerna klarar en första revision innan de tillåts att delta i systemet. Den första revisionen av en ny deltagare i systemet eller en omcertifiering av en befintlig deltagare i systemet enligt ett reviderat regelverk ska alltid ske på plats och ska som ett minimum ge rimlig säkerhet för att dess interna processer är ändamålsenliga. Beroende på den ekonomiska aktörens riskprofil får en begränsad säkerhetsnivå tillämpas på tillförlitligheten i dennes försäkringar. På grundval av resultaten av den första revisionen kan de ekonomiska aktörer som anses ha låg risk bli föremål för efterföljande revisioner med begränsad säkerhet.

2.   Frivilliga system får tillåta ett certifieringsorgan att verifiera efterlevnaden av olika certifieringsramar under samma revisionsprocess, förutsatt att certifieringsorganet intygar att de ekonomiska aktörerna uppfyller kraven i artikel 1. Frivilliga system som beviljar certifikat med en giltighetstid på mer än ett år ska säkerställa att alla ekonomiska aktörer som deltar i systemet genomgår en årlig kontrollrevision. När det gäller grupprevisioner får den årliga revisionen dock omfatta ett urval av gruppmedlemmarna i enlighet med artikel 12. Kontrollrevisionernas frekvens ska ökas på grundval av den totala risknivån i förhållande till den ekonomiska aktörens profil, försörjningskedjan och resultaten av tidigare revisioner. Den tekniska granskaren ska ansvara för att validera kontrollrevisionernas resultat.

Frivilliga system ska fastställa detaljerade förfaranden för hur revisioner planeras och genomförs och hur revisionsrapporter utarbetas. Frivilliga system ska säkerställa att certifieringsorganen utför revisioner i enlighet med ISO 19011 eller motsvarande. Frivilliga system ska också säkerställa ett effektivt och snabbt utbyte av revisionsinformation sinsemellan för att bidra till att revisionen kan förberedas och genomföras på ett ändamålsenligt sätt. Revisionen ska åtminstone inbegripa följande delar:

| a) | Identifiering av den ekonomiska aktörens verksamhet som är relevant för systemets kriterier. |
| --- | --- |

a)

Identifiering av den ekonomiska aktörens verksamhet som är relevant för systemets kriterier.

| b) | Identifiering av den ekonomiska aktörens relevanta system och dess övergripande organisation med avseende på systemets kriterier och kontroller av ett ändamålsenligt genomförande av relevanta kontrollsystem. |
| --- | --- |

b)

Identifiering av den ekonomiska aktörens relevanta system och dess övergripande organisation med avseende på systemets kriterier och kontroller av ett ändamålsenligt genomförande av relevanta kontrollsystem.

| c) | Analys av de risker som skulle kunna leda till en väsentlig felaktighet, på grundval av revisorns yrkeskunskaper och de uppgifter som lämnats av den ekonomiska aktören. Analysen ska ta hänsyn till verksamhetens övergripande riskprofil, beroende på den ekonomiska aktörens och försörjningskedjans risknivå, framför allt i de omedelbart föregående och efterföljande leden, till exempel för ekonomiska aktörer som hanterar material som förtecknas i bilaga IX. Revisionens intensitet eller omfattning, eller bådadera, ska anpassas till den fastställda övergripande risknivån, även på grundval av rimlighetskontroller av en anläggnings produktionskapacitet och de deklarerade mängderna producerade bränslen. |
| --- | --- |

c)

Analys av de risker som skulle kunna leda till en väsentlig felaktighet, på grundval av revisorns yrkeskunskaper och de uppgifter som lämnats av den ekonomiska aktören. Analysen ska ta hänsyn till verksamhetens övergripande riskprofil, beroende på den ekonomiska aktörens och försörjningskedjans risknivå, framför allt i de omedelbart föregående och efterföljande leden, till exempel för ekonomiska aktörer som hanterar material som förtecknas i bilaga IX. Revisionens intensitet eller omfattning, eller bådadera, ska anpassas till den fastställda övergripande risknivån, även på grundval av rimlighetskontroller av en anläggnings produktionskapacitet och de deklarerade mängderna producerade bränslen.

| d) | En verifieringsplan som motsvarar riskanalysen och omfattningen av och komplexiteten hos den ekonomiska aktörens verksamhet och som fastställer de provtagningsmetoder som ska användas med avseende på denna aktörs verksamhet. |
| --- | --- |

d)

En verifieringsplan som motsvarar riskanalysen och omfattningen av och komplexiteten hos den ekonomiska aktörens verksamhet och som fastställer de provtagningsmetoder som ska användas med avseende på denna aktörs verksamhet.

| e) | Genomförande av verifieringsplanen genom insamling av uppgifter enligt de definierade provtagningsmetoderna och all övrig bevisning av betydelse som ligger till grund för kontrollörens slutsatser. |
| --- | --- |

e)

Genomförande av verifieringsplanen genom insamling av uppgifter enligt de definierade provtagningsmetoderna och all övrig bevisning av betydelse som ligger till grund för kontrollörens slutsatser.

| f) | En begäran till aktören om att tillhandahålla saknade delar av verifieringskedjor, förklara variationer eller revidera anspråk eller beräkningar innan de definitiva slutsatserna från verifieringen läggs fram. |
| --- | --- |

f)

En begäran till aktören om att tillhandahålla saknade delar av verifieringskedjor, förklara variationer eller revidera anspråk eller beräkningar innan de definitiva slutsatserna från verifieringen läggs fram.

| g) | Verifiering av att de uppgifter som registreras av de ekonomiska aktörerna eller deras företrädare i unionsdatabasen är korrekta. |
| --- | --- |

g)

Verifiering av att de uppgifter som registreras av de ekonomiska aktörerna eller deras företrädare i unionsdatabasen är korrekta.

3.   Fall av bristande överensstämmelse som konstateras vid en revision ska klassificeras som kritiska, allvarliga eller ringa i enlighet med andra, tredje och fjärde styckena.

En avsiktlig överträdelse av ett frivilligt systems standarder, t.ex. bedrägeri, irreversibel bristande överensstämmelse eller en överträdelse som äventyrar det frivilliga systemets integritet, ska betraktas som en kritisk bristande överensstämmelse. Kritisk bristande överensstämmelse ska omfatta, men är inte begränsat till, följande:

| a) | Bristande överensstämmelse med ett obligatoriskt krav i direktiv (EU) 2018/2001, t.ex. omställning av mark som strider mot artikel 29.3, 29.4 och 29.5 i det direktivet. |
| --- | --- |

a)

Bristande överensstämmelse med ett obligatoriskt krav i direktiv (EU) 2018/2001, t.ex. omställning av mark som strider mot artikel 29.3, 29.4 och 29.5 i det direktivet.

| b) | Bedrägligt utfärdande av hållbarhetsbevis eller egenförsäkran, till exempel avsiktlig duplicering av hållbarhetsbevis för att söka ekonomiska fördelar. |
| --- | --- |

b)

Bedrägligt utfärdande av hållbarhetsbevis eller egenförsäkran, till exempel avsiktlig duplicering av hållbarhetsbevis för att söka ekonomiska fördelar.

| c) | Avsiktliga felaktigheter i beskrivningen av råvaror, förfalskning av växthusgasvärden eller indata samt avsiktlig framställning av avfall eller restprodukter, till exempel avsiktlig ändring av en produktionsprocess för att framställa ytterligare restmaterial, eller avsiktlig kontaminering av ett material i syfte att klassificera det som avfall. |
| --- | --- |

c)

Avsiktliga felaktigheter i beskrivningen av råvaror, förfalskning av växthusgasvärden eller indata samt avsiktlig framställning av avfall eller restprodukter, till exempel avsiktlig ändring av en produktionsprocess för att framställa ytterligare restmaterial, eller avsiktlig kontaminering av ett material i syfte att klassificera det som avfall.

Underlåtenhet att uppfylla ett obligatoriskt krav i direktiv (EU) 2018/2001, om den bristande överensstämmelsen är potentiellt reversibel, upprepad och avslöjar systematiska problem, eller aspekter som i sig eller i kombination med andra fall av bristande överensstämmelse kan leda till ett grundläggande systemfel, ska betraktas som en allvarlig bristande överensstämmelse. Allvarlig bristande överensstämmelse ska omfatta, men är inte begränsat till, följande:

| a) | Systematiska problem med rapporterade data om massbalans eller växthusgaser, t.ex. felaktig dokumentation har identifierats i mer än 10 % av de anspråk som ingår i det representativa urvalet. |
| --- | --- |

a)

Systematiska problem med rapporterade data om massbalans eller växthusgaser, t.ex. felaktig dokumentation har identifierats i mer än 10 % av de anspråk som ingår i det representativa urvalet.

| b) | En ekonomisk aktörs underlåtenhet att deklarera sitt deltagande i andra frivilliga system under certifieringsprocessen. |
| --- | --- |

b)

En ekonomisk aktörs underlåtenhet att deklarera sitt deltagande i andra frivilliga system under certifieringsprocessen.

| c) | Underlåtenhet att lämna relevant information till revisorer, t.ex. massbalansdata och revisionsrapporter. |
| --- | --- |

c)

Underlåtenhet att lämna relevant information till revisorer, t.ex. massbalansdata och revisionsrapporter.

En bristande överensstämmelse som har begränsad inverkan, utgör ett enstaka eller tillfälligt misstag, inte är systematisk och inte leder till ett grundläggande fel om den inte korrigeras, ska betraktas som en ringa bristande överensstämmelse.

4.   Vid bristande överensstämmelse ska konsekvenserna för de ekonomiska aktörerna vara följande:

| a) | Vid kritisk bristande överensstämmelse ska ekonomiska aktörer som ansöker om certifiering inte få ett certifikat utfärdat. Ekonomiska aktörer får på nytt ansöka om certifiering efter utgången av en viss tidsperiod som fastställs av det frivilliga systemet. Kritisk bristande överensstämmelse som konstaterats vid kontroll- eller omcertifieringsrevisioner, eller genom ett frivilligt systems interna kontroll eller klagomålsförfarande, ska leda till omedelbart återkallande av den ekonomiska aktörens certifikat. |
| --- | --- |

a)

Vid kritisk bristande överensstämmelse ska ekonomiska aktörer som ansöker om certifiering inte få ett certifikat utfärdat. Ekonomiska aktörer får på nytt ansöka om certifiering efter utgången av en viss tidsperiod som fastställs av det frivilliga systemet. Kritisk bristande överensstämmelse som konstaterats vid kontroll- eller omcertifieringsrevisioner, eller genom ett frivilligt systems interna kontroll eller klagomålsförfarande, ska leda till omedelbart återkallande av den ekonomiska aktörens certifikat.

| b) | Vid allvarlig bristande överensstämmelse ska ekonomiska aktörer som ansöker om certifiering inte få ett certifikat utfärdat. Allvarlig bristande överensstämmelse som konstaterats vid kontroll- eller omcertifieringsrevisioner, eller genom ett frivilligt systems interna kontroll eller klagomålsförfarande, ska leda till omedelbar indragning av den ekonomiska aktörens certifikat. Om de ekonomiska aktörerna inte vidtar åtgärder för att avhjälpa allvarlig bristande överensstämmelse inom 90 dagar från anmälan, ska certifikatet återkallas. |
| --- | --- |

b)

Vid allvarlig bristande överensstämmelse ska ekonomiska aktörer som ansöker om certifiering inte få ett certifikat utfärdat. Allvarlig bristande överensstämmelse som konstaterats vid kontroll- eller omcertifieringsrevisioner, eller genom ett frivilligt systems interna kontroll eller klagomålsförfarande, ska leda till omedelbar indragning av den ekonomiska aktörens certifikat. Om de ekonomiska aktörerna inte vidtar åtgärder för att avhjälpa allvarlig bristande överensstämmelse inom 90 dagar från anmälan, ska certifikatet återkallas.

| c) | Vid fall av ringa bristande överensstämmelse får frivilliga system fastställa tidsfristen för att lösa dem, som inte får överstiga tolv månader från anmälan och inte heller datum för nästa kontroll- eller omcertifieringsrevision. |
| --- | --- |

c)

Vid fall av ringa bristande överensstämmelse får frivilliga system fastställa tidsfristen för att lösa dem, som inte får överstiga tolv månader från anmälan och inte heller datum för nästa kontroll- eller omcertifieringsrevision.

5.   Frivilliga system ska certifiera ekonomiska aktörer endast om de uppfyller samtliga följande krav:

| a) | De har ett dokumenthanteringssystem. |
| --- | --- |

a)

De har ett dokumenthanteringssystem.

| b) | De har ett granskningsbart system för förvaring och prövning av alla bevis som rör de anspråk de gör eller som de förlitar sig på. |
| --- | --- |

b)

De har ett granskningsbart system för förvaring och prövning av alla bevis som rör de anspråk de gör eller som de förlitar sig på.

| c) | De bevarar alla bevis som krävs för att följa denna förordning och direktiv (EU) 2018/2001 i minst fem år, eller längre om detta krävs av den berörda nationella myndigheten. |
| --- | --- |

c)

De bevarar alla bevis som krävs för att följa denna förordning och direktiv (EU) 2018/2001 i minst fem år, eller längre om detta krävs av den berörda nationella myndigheten.

| d) | De åtar sig ansvaret att ta fram alla uppgifter som rör granskningen av sådana bevis. |
| --- | --- |

d)

De åtar sig ansvaret att ta fram alla uppgifter som rör granskningen av sådana bevis.

6.   Revisionsrapporter och sammanfattande revisionsrapporter eller certifikat som upprättats eller utfärdats av ett certifieringsorgan inom ramen för ett frivilligt system ska åtminstone innehålla de uppgifter som anges i bilaga II.

Artikel 11

Revisorskompetens

1.   Ett certifieringsorgan som utför revisioner för ett frivilligt systems räkning ska vara ackrediterat enligt ISO 17065 och ISO 14065 om det utför revisioner av faktiska växthusgasvärden.

Certifieringsorgan ska också ackrediteras av ett nationellt ackrediteringsorgan och i enlighet med förordning (EG) nr 765/2008 eller erkännas av en behörig myndighet för att täcka tillämpningsområdet för direktiv (EU) 2018/2001 eller det frivilliga systemets särskilda tillämpningsområde. Om en sådan ackreditering eller ett sådant erkännande inte används får medlemsstaterna tillåta att frivilliga system använder ett system för oberoende tillsyn som omfattar tillämpningsområdet för direktiv (EU) 2018/2001 eller det frivilliga systemets specifika tillämpningsområde, för den medlemsstatens territorium. Kommissionen ska se över effektiviteten hos de system som beskrivs i denna punkt med avseende på deras lämplighet för att säkerställa lämplig övervakning och vid behov utfärda vägledning.

Certifieringsorganet ska välja ut och utse revisionsgruppen i enlighet med ISO 19011, med beaktande av den kompetens som krävs för att uppnå målen för revisionen.

2.   Revisionsgruppen ska ha den kompetens, erfarenhet och de allmänna och särskilda färdigheter som krävs för att utföra revisionen, med beaktande av revisionens omfattning. Om det bara finns en revisor ska revisorn också ha den kompetens som krävs för att utföra de uppgifter som en ledare för revisionsgruppen har för revisionen. Certifieringsorganet ska säkerställa att certifieringsbeslutet fattas av en teknisk granskare som inte ingick i revisionsgruppen.

3.   Revisorerna ska

| a) | vara oberoende av den verksamhet som granskas, med undantag för revisioner som rör artikel 29.6 a och 29.7 a i direktiv (EU) 2018/2001, för vilka en förstaparts- eller andrapartsrevision får utföras fram till den första samlingspunkten, |
| --- | --- |

a)

vara oberoende av den verksamhet som granskas, med undantag för revisioner som rör artikel 29.6 a och 29.7 a i direktiv (EU) 2018/2001, för vilka en förstaparts- eller andrapartsrevision får utföras fram till den första samlingspunkten,

| b) | vara fria från intressekonflikter, |
| --- | --- |

b)

vara fria från intressekonflikter,

| c) | ha de särskilda färdigheter som krävs för att utföra revisionen av systemets kriterier, däribland följande:






  i) | För de kriterier för markanvändning som fastställs i artikel 29.2–29.9 i direktiv (EU) 2018/2001 samt den certifieringsmetod för låg risk för indirekt ändring av markanvändning som anges i kapitel V och bilaga VIII till denna genomförandeförordning: erfarenhet av jordbruk, agronomi, ekologi, naturvetenskap, skogsbruk, skogsskötsel eller ett närliggande område, inbegripet särskilda tekniska färdigheter som behövs för att verifiera efterlevnaden av kriterierna för gräsmark med stor biologisk mångfald och kriterierna för skog med stor biologisk mångfald. |
| --- | --- | --- |

c)

ha de särskilda färdigheter som krävs för att utföra revisionen av systemets kriterier, däribland följande:

i)

För de kriterier för markanvändning som fastställs i artikel 29.2–29.9 i direktiv (EU) 2018/2001 samt den certifieringsmetod för låg risk för indirekt ändring av markanvändning som anges i kapitel V och bilaga VIII till denna genomförandeförordning: erfarenhet av jordbruk, agronomi, ekologi, naturvetenskap, skogsbruk, skogsskötsel eller ett närliggande område, inbegripet särskilda tekniska färdigheter som behövs för att verifiera efterlevnaden av kriterierna för gräsmark med stor biologisk mångfald och kriterierna för skog med stor biologisk mångfald.

| ii) | För de kriterier för minskade växthusgasutsläpp som fastställs i artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 eller vid fastställande av växthusgasutsläppen från återvunna kolbaserade bränslen och förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung i enlighet med den metod som anges i artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001: minst två års erfarenhet av livscykelbedömning av bränslen och särskild erfarenhet av granskning av beräkningar av växthusgasutsläpp i enlighet med den metod som anges i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001, som är relevant för den typ av revisioner som den enskilda revisorn ska utföra. Beroende på revisionens specifika omfattning ska denna erfarenhet kompletteras med erfarenhet av jordbruk, agronomi, ekologi, skogsbruk, naturvetenskap, skogsskötsel, teknik, energiledning eller ett närliggande område. Om revisionen omfattar verifiering av organiskt kolinnehåll i marken, för tillämpning av utsläppsminskningskrediten för inlagring av kol i marken, ska tekniska kunskaper i marklära också krävas. |
| --- | --- |

ii)

För de kriterier för minskade växthusgasutsläpp som fastställs i artikel 29.10 i direktiv (EU) 2018/2001 eller vid fastställande av växthusgasutsläppen från återvunna kolbaserade bränslen och förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung i enlighet med den metod som anges i artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001: minst två års erfarenhet av livscykelbedömning av bränslen och särskild erfarenhet av granskning av beräkningar av växthusgasutsläpp i enlighet med den metod som anges i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001, som är relevant för den typ av revisioner som den enskilda revisorn ska utföra. Beroende på revisionens specifika omfattning ska denna erfarenhet kompletteras med erfarenhet av jordbruk, agronomi, ekologi, skogsbruk, naturvetenskap, skogsskötsel, teknik, energiledning eller ett närliggande område. Om revisionen omfattar verifiering av organiskt kolinnehåll i marken, för tillämpning av utsläppsminskningskrediten för inlagring av kol i marken, ska tekniska kunskaper i marklära också krävas.

| iii) | För de spårbarhetskriterier som fastställs i artikel 30.1–30.2 i direktiv (EU) 2018/2001: erfarenhet av massbalanssystem, logistik i försörjningskedjan, bokföring, spårbarhet och datahantering eller ett närliggande område. |
| --- | --- |

iii)

För de spårbarhetskriterier som fastställs i artikel 30.1–30.2 i direktiv (EU) 2018/2001: erfarenhet av massbalanssystem, logistik i försörjningskedjan, bokföring, spårbarhet och datahantering eller ett närliggande område.

| iv) | För grupprevision: erfarenhet av att utföra grupprevisioner. |
| --- | --- |

iv)

För grupprevision: erfarenhet av att utföra grupprevisioner.

4.   Frivilliga system ska inrätta utbildningskurser för revisorer som omfattar alla aspekter som är relevanta för systemets tillämpningsområde. Kurserna ska omfatta ett prov för att visa att deltagarna uppfyller utbildningskraven inom det eller de tekniska områden där de är verksamma. Revisorerna ska delta i utbildningskurserna innan de utför revisioner för det frivilliga systemets räkning.

5.   Revisorerna ska regelbundet delta i repetitionskurser. Frivilliga system ska införa ett system för att övervaka utbildningsstatusen för aktiva systemrevisorer. Frivilliga system ska också vid behov ge vägledning till certifieringsorgan om aspekter som är relevanta för certifieringsprocessen. Vägledningen kan omfatta uppdateringar av regelverket eller relevanta resultat från det frivilliga systemets interna kontrollprocess.

Artikel 12

Grupprevisioner

1.   Frivilliga system får utföra grupprevision endast i följande fall:

| a) | För råvaruproducenter, särskilt småbrukare, producentorganisationer och kooperativ, samt avfallsinsamlare. |
| --- | --- |

a)

För råvaruproducenter, särskilt småbrukare, producentorganisationer och kooperativ, samt avfallsinsamlare.

| b) | För att uppfylla systemets markrelaterade kriterier, om de berörda arealerna ligger nära varandra och har liknande egenskaper, t.ex. klimat- eller markförhållanden. |
| --- | --- |

b)

För att uppfylla systemets markrelaterade kriterier, om de berörda arealerna ligger nära varandra och har liknande egenskaper, t.ex. klimat- eller markförhållanden.

| c) | För beräkning av minskningar av växthusgasutsläpp, om enheterna har liknande produktionssystem och typer av grödor. |
| --- | --- |

c)

För beräkning av minskningar av växthusgasutsläpp, om enheterna har liknande produktionssystem och typer av grödor.

Ekonomiska aktörer som ingår i en grupprevision ska utse en gruppledare. De första samlingspunkterna, producentorganisationerna eller kooperativen kan också fungera som gruppledare och företräda de ekonomiska aktörer som ingår i grupprevisionen.

2.   Vid grupprevision får alla berörda enheter verifieras på grundval av ett urval av enheter. Frivilliga system ska fastställa riktlinjer för genomförandet av en metod för grupprevision, som minst ska omfatta följande:

| a) | Gruppledarens roll, inbegripet specifikationer för det interna ledningssystemet och interna förfaranden för gruppinspektion. |
| --- | --- |

a)

Gruppledarens roll, inbegripet specifikationer för det interna ledningssystemet och interna förfaranden för gruppinspektion.

| b) | Fastställande av urvalets storlek. |
| --- | --- |

b)

Fastställande av urvalets storlek.

3.   Ett urval bestående av ett antal gruppmedlemmar som motsvarar kvadratroten av det totala antalet gruppmedlemmar ska granskas individuellt minst en gång om året. Detta antal ska ökas i händelse av en högre risknivå. Frivilliga system ska fastställa kriterier för att bestämma den allmänna risknivån inom arealerna och risknivåns konsekvenser för revisionsmetoden. Urvalet ska vara representativt för hela gruppen och fastställas genom en kombination av riskbaserat och slumpmässigt urval. Det slumpmässiga urvalet ska utgöra minst 25 % av urvalet. Den råvaruproducent som väljs ut för revisionen ska variera från år till år.

4.   Grupprevision ska utföras på plats, såvida det inte anses att skrivbordsrevisioner kan ge samma säkerhetsnivå som en revision på plats. Frivilliga system ska lägga fram de bevis som krävs för att möjliggöra skrivbordsrevisioner. Egenförsäkran från ekonomiska aktörer ska inte anses vara tillräcklig bevisning. Revisioner av gruppledaren ska alltid utföras på plats.

5.   Kritisk eller allvarlig bristande överensstämmelse hos enskilda gruppmedlemmar som identifierats under en revision ska åtgärdas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 10.4 a och b, beroende på vad som är tillämpligt. Om en kritisk eller allvarlig bristande överensstämmelse konstateras i hela det ursprungliga gruppurvalet ska även ett kompletterande urval av gruppmedlemmar av samma storlek granskas. Systematisk bristande överensstämmelse hos majoriteten av gruppmedlemmarna i hela urvalet ska leda till att hela gruppcertifieringen tillfälligt dras in eller återkallas, beroende på vad som är tillämpligt.

Artikel 13

Granskning av avfall och restprodukter

1.   Frivilliga system och certifieringsorgan som arbetar för deras räkning ska tillämpa de krav för verifiering av försörjningskedjan för biodrivmedel och flytande biobränslen framställda av avfall och restprodukter som anges i punkterna 2–7, och för biomassabränslen de krav som anges i punkterna 2–5.

2.   Hela försörjningskedjan ska täckas från och med sitt ursprung, dvs. den ekonomiska aktör där avfalls- eller restproduktmaterialet uppstår.

3.   Alla ekonomiska aktörer ska granskas individuellt. Metoder för grupprevision får dock utföras vid försörjningskedjans ursprung, t.ex. restauranger och producenter av avfall eller restprodukter.

4.   Revisionsförfarandets frekvens och intensitet ska återspegla den övergripande risknivån. Frivilliga system ska fastställa tydliga regler som står i proportion till den specifika risknivå som är förknippad med typen av restprodukter eller avfall. För biodrivmedel och flytande biobränslen ska ursprungspunkter som varje månad tillhandahåller minst fem ton avfall eller restprodukter som förtecknas i delarna A och B i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001 bli föremål för en revision på plats. Granskningen på plats kan baseras på ett urval där en metod för grupprevision används.

5.   Insamlingspunkterna ska lämna in en förteckning över alla ursprungspunkter som har undertecknat en egenförsäkran till revisorn före revisionen av insamlingspunkten. Mängden genererat avfall per månad eller år ska tydligt anges i egenförsäkran. Bevis eller dokument för alla enskilda leveranser ska finnas tillgängliga vid insamlingspunkten och verifieras av revisorn, inklusive avtal om bortskaffande av avfall, följesedlar och egenförsäkran.

6.   Revisorn ska verifiera att det finns ett antal ursprungspunkter som motsvarar åtminstone kvadratroten av alla ursprungspunkter i förteckningen. Verifieringen får utföras på distans, såvida det inte råder tvivel om ursprungspunktens existens eller om den uppfyller kriterierna för revision på plats enligt punkt 4. Revisorerna ska kontrollera leveranser av hållbart material till nedströmsmottagare genom att verifiera kopior av den hållbarhetsdeklaration som har utfärdats av insamlingspunkten till mottagarna av dessa leveranser, på grundval av ett slumpmässigt och riskbaserat urval.

7.   Certifieringsorganet ska genomföra en obligatorisk kontrollrevision inom sex månader efter den första certifieringen. För insamlingspunkter och handlare som hanterar både avfall och restprodukter och nya material, t.ex. vegetabiliska oljor, ska ytterligare en kontrollrevision genomföras tre månader efter den första certifieringsrevisionen, omfattande den första massbalansperioden. Om en insamlingspunkt har flera lagringsplatser ska revisorn granska massbalansen för varje lagringsplats.

8.   Om det finns rimliga tvivel om det deklarerade avfallets och restprodukternas art är revisorn behörig att ta prover och låta dem analyseras av ett oberoende laboratorium.

Artikel 14

Granskning av beräkningar av faktiska växthusgasutsläpp

1.   Frivilliga system ska kräva att de ekonomiska aktörerna före den planerade revisionen förser revisorerna med all relevant och uppdaterad information om beräkningen av faktiska växthusgasutsläpp. Denna information ska omfatta indata och andra relevanta bevis, information om de emissions- och omvandlingsfaktorer och standardvärden som tillämpats och deras referenskällor, beräkningar av växthusgasutsläpp och bevis för användningen av utsläppsminskningskrediter för växthusgaser.

2.   Revisorn ska registrera utsläppen vid den granskade platsen i revisionsrapporten. För produktionen av slutliga biodrivmedel ska revisorn registrera utsläppen efter tilldelning och de uppnådda besparingarna. När utsläppen avviker avsevärt från typiska värden eller beräknade faktiska värden för utsläppsminskningar är onormalt höga, ska skälen till avvikelserna anges i rapporten. Frivilliga system ska fastställa förfaranden som kräver att certifieringsorganen omedelbart informerar dem om sådana avvikelser.

3.   Revisorerna ska verifiera att den uppskattade minskningen av utsläpp genom avskiljning och ersättning av koldioxid begränsas till utsläpp som undvikits genom avskiljning av koldioxid vars kol härrör från biomassa och som används för att ersätta koldioxid av fossilt ursprung. Denna verifiering kräver tillgång till följande uppgifter:

| a) | Det ändamål för vilket den avskilda koldioxiden används. |
| --- | --- |

a)

Det ändamål för vilket den avskilda koldioxiden används.

| b) | Ursprunget för den koldioxid som ersätts. |
| --- | --- |

b)

Ursprunget för den koldioxid som ersätts.

| c) | Ursprunget för den koldioxid som avskils. |
| --- | --- |

c)

Ursprunget för den koldioxid som avskils.

| d) | Information om utsläpp från avskiljning och bearbetning av koldioxid. |
| --- | --- |

d)

Information om utsläpp från avskiljning och bearbetning av koldioxid.

Vid tillämpning av led b får ekonomiska aktörer som använder avskild koldioxid ange hur den ersatta koldioxiden genererades tidigare och skriftligen försäkra att utsläpp som motsvarar den mängden undvikits till följd av ersättandet. Dessa bevis ska anses vara tillräckliga för att verifiera efterlevnad av kraven i direktiv (EU) 2018/2001 och undvikande av utsläpp.

4.   Ekonomiska aktörer får endast göra anspråk avseende faktiska växthusgasvärden efter det att deras förmåga att göra beräkningar av det faktiska värdet har verifierats genom en revision.

5.   På begäran ska frivilliga system ge tillgång till faktiska växthusgasberäkningar som certifierats enligt deras frivilliga system tillsammans med respektive revisionsrapporter till kommissionen och de nationella myndigheter som ansvarar för övervakning av certifieringsorganen.

Artikel 15

Revisioner av massbalanssystem

Frivilliga system ska säkerställa att ekonomiska aktörer förser revisorerna med alla massbalansdata före revisionen.

Under den första revisionen, som utförs innan en ekonomisk aktör tillåts delta i ett system, ska revisorn kontrollera massbalanssystemets existens och funktion.

Vid efterföljande årliga revisioner ska revisorn kontrollera åtminstone följande:

| a) | En förteckning över alla platser som omfattas av certifiering. Varje plats ska ha sin egen dokumentation av massbalansen. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över alla platser som omfattas av certifiering. Varje plats ska ha sin egen dokumentation av massbalansen.

| b) | En förteckning över allt insatsmaterial per plats och en beskrivning av material som hanterats och uppgifter om alla leverantörer. |
| --- | --- |

b)

En förteckning över allt insatsmaterial per plats och en beskrivning av material som hanterats och uppgifter om alla leverantörer.

| c) | En förteckning över allt producerat material per plats och en beskrivning av det material som hanterats och uppgifter om alla kunder. |
| --- | --- |

c)

En förteckning över allt producerat material per plats och en beskrivning av det material som hanterats och uppgifter om alla kunder.

| d) | Omvandlingsfaktorer som tillämpas, särskilt när det gäller anläggningar som behandlar avfall eller restprodukter för att säkerställa att processen inte ändras för att producera mer avfall eller restmaterial. |
| --- | --- |

d)

Omvandlingsfaktorer som tillämpas, särskilt när det gäller anläggningar som behandlar avfall eller restprodukter för att säkerställa att processen inte ändras för att producera mer avfall eller restmaterial.

| e) | Eventuella avvikelser mellan bokföringssystemet och insatsmaterial, producerat material och balanser. |
| --- | --- |

e)

Eventuella avvikelser mellan bokföringssystemet och insatsmaterial, producerat material och balanser.

| f) | Tilldelning av hållbarhetsegenskaper. |
| --- | --- |

f)

Tilldelning av hållbarhetsegenskaper.

| g) | Likvärdighet mellan hållbarhetsdata och det fysiska lagret i slutet av massbalansperioden. |
| --- | --- |

g)

Likvärdighet mellan hållbarhetsdata och det fysiska lagret i slutet av massbalansperioden.

Artikel 16

Granskning av naturlig och icke-naturlig gräsmark med stor biologisk mångfald

1.   Revisorer som verifierar om marken är gräsmark med stor biologisk mångfald enligt artikel 29.3 d i direktiv (EU) 2018/2001 ska verifiera om marken är eller har varit gräsmark med stor biologisk mångfald vid något tillfälle sedan januari 2008. I sina systemdokument ska de frivilliga systemen informera de ekonomiska aktörerna om vilken typ av bevis deras certifieringsorgan kan godta för att styrka historisk områdesstatus sedan januari 2008.

2.   När mark förblir gräsmark, eller utan mänsklig inblandning skulle ha förblivit gräsmark, och är belägen i något av de geografiska områden som förtecknas i förordning (EU) nr 1307/2014, ska den betraktas som naturlig gräsmark med stor biologisk mångfald.

3.   För mark som är belägen utanför de områden som avses i punkt 2 ska granskaren bedöma om gräsmarken upprätthåller, eller utan mänsklig inblandning skulle ha upprätthållit, den naturliga artsammansättningen samt ekologiska egenskaper och processer. När så är fallet ska marken anses vara, eller ha varit, naturlig gräsmark med stor biologisk mångfald. När gräsmark redan har ställts om till åkermark och det inte är möjligt att bedöma själva markens egenskaper genom information från de nationella behöriga myndigheterna eller satellitbilder, ska revisorn anse att sådan mark inte har varit gräsmark med stor biologisk mångfald vid tidpunkten för omställningen.

4.   När mark som har upphört, eller utan mänsklig inblandning skulle ha upphört, att vara gräsmark är artrik och inte skadad och har identifierats som mycket biologisk mångfald av den relevanta behöriga myndigheten, ska marken betraktas som icke-naturlig gräsmark med stor biologisk mångfald.

5.   All mark som är, eller var, icke-naturlig gräsmark med stor biologisk mångfald i januari 2008 eller senare får användas för bränsleproduktion på villkor att skörd av råvaran är nödvändig för att bevara gräsmarkens status som gräsmark med stor biologisk mångfald och att nuvarande jordbruksmetoder inte medför någon risk för att gräsmarkens biologiska mångfald försämras.

De ekonomiska aktörerna ska styrka att skörden av råvaran är nödvändig för att bevara statusen som gräsmark med stor biologisk mångfald och att jordbruksmetoder inte medför någon risk för att gräsmarkens biologiska mångfald minskar.

Om ekonomiska aktörer inte kan tillhandahålla de bevis som avses i andra stycket ska de styrka att de har beviljats tillstånd av den relevanta behöriga myndigheten eller det utsedda organet att skörda råvaran för att bevara statusen som gräsmark med stor biologisk mångfald.

Den tekniska bedömningen av marken ska utföras av en kvalificerad specialist som är extern och oberoende av den verksamhet som granskas, fri från intressekonflikter, och som får ingå i revisionsgruppen. Bedömningen och dess resultat ska ses över som en del av revisionen.

Artikel 17

Medlemsstaternas och kommissionens övervakning

1.   Frivilliga system ska kräva att ekonomiska aktörer som deltar i systemet samt certifieringsorgan som utför revisioner inom ramen för systemet samarbetar med kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter, bland annat genom att på begäran ge tillträde till de ekonomiska aktörernas fastigheter och ge kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter tillgång till all information som de behöver för att fullgöra sina uppgifter enligt direktiv (EU) 2018/2001. För detta ändamål ska certifieringsorganen också vara skyldiga att

| a) | tillhandahålla den information som medlemsstaterna behöver för att övervaka certifieringsorganens verksamhet i enlighet med artikel 30.9 i direktiv (EU) 2018/2001, |
| --- | --- |

a)

tillhandahålla den information som medlemsstaterna behöver för att övervaka certifieringsorganens verksamhet i enlighet med artikel 30.9 i direktiv (EU) 2018/2001,

| b) | tillhandahålla den information som kommissionen behöver för att uppfylla kraven i artikel 30.10 i direktiv (EU) 2018/2001, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla den information som kommissionen behöver för att uppfylla kraven i artikel 30.10 i direktiv (EU) 2018/2001,

| c) | verifiera att de uppgifter som förs in i unionsdatabasen eller den relevanta nationella databasen i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001 är korrekta. |
| --- | --- |

c)

verifiera att de uppgifter som förs in i unionsdatabasen eller den relevanta nationella databasen i enlighet med artikel 28.4 i direktiv (EU) 2018/2001 är korrekta.

2.   Inom ramen för den övervakning som avses i artikel 30.9 i direktiv (EU) 2018/2001 ska medlemsstaterna fastställa förfaranden som gör det möjligt för certifieringsorgan, oavsett om deras huvudkontor är beläget i en medlemsstat eller i ett tredjeland, att registrera sig för övervakning och för att utföra övervakningen.

3.   Medlemsstaterna ska utbyta information och bästa praxis om hur certifieringsorganens verksamhet ska övervakas inom en formell samarbetsram. Om certifieringsorgan utför certifiering av råvaror, biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassa eller andra bränslen i mer än en medlemsstat, ska de berörda medlemsstaterna inrätta en gemensam ram för att övervaka sådana certifieringsorgan, bland annat genom att utse en medlemsstat som ledande revisionsövervakare.

4.   Den ledande revisionsövervakaren ska i samarbete med övriga berörda medlemsstater ansvara för att konsolidera och utbyta information om resultatet av övervakningen av certifieringsorganen.

5.   Medlemsstaterna ska i möjligaste mån upprätta samarbetsramar med tredjeländer för övervakning av certifieringsorgan som utför revision på deras territorier, när så är relevant, för att säkerställa att informationsflödet håller samma nivå och att standarder för revisionsövervakning tillämpas på certifieringsorgan som är verksamma i tredjeländer.

6.   Om en medlemsstat har rimliga skäl att betvivla ett specifikt certifieringsorgans, med säte i unionen eller i ett tredjeland, förmåga att utföra sitt revisionsarbete, ska den dela med sig av denna information till övriga medlemsstater, kommissionen och det frivilliga system inom vilket certifieringsorganet verkar. Det berörda frivilliga systemet ska omedelbart utreda fallet. När undersökningen har slutförts ska det frivilliga systemet informera medlemsstaterna och kommissionen om resultatet av undersökningen och om eventuella korrigerande åtgärder som vidtagits.

7.   Ekonomiska aktörer och certifieringsorgan som inte uppfyller eller är ovilliga att uppfylla kraven i punkterna 1–6 i denna artikel ska uteslutas från deltagande i och genomförande av revisioner inom ramen för frivilliga system. Frivilliga system ska lämna årliga verksamhetsrapporter till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001. Strukturen och innehållet i de årliga verksamhetsrapporter som föreskrivs i artikel 30.5 i direktiv (EU) 2018/2001 ska följa minimikraven i bilaga III till denna förordning. Huvudrapporten får inte innehålla konfidentiella uppgifter och ska offentliggöras i sin helhet. Data ska lämnas separat i ett format som ska fastställas av kommissionen.

8.   Frivilliga system ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla väsentliga ändringar av systemets innehåll som kan påverka grunden för erkännandet av systemet. Sådana ändringar kan omfatta något av följande:

| a) | Ändringar av de obligatoriska hållbarhetskriterier som omfattas av systemet. |
| --- | --- |

a)

Ändringar av de obligatoriska hållbarhetskriterier som omfattas av systemet.

| b) | Utvidgning av systemets tillämpningsområde utöver vad som beskrivs i genomförandeakten om erkännande av systemet. |
| --- | --- |

b)

Utvidgning av systemets tillämpningsområde utöver vad som beskrivs i genomförandeakten om erkännande av systemet.

| c) | Utvidgning av tillämpningsområdet vad gäller de bränsleråvaror eller biodrivmedel som avses i de ursprungliga systemdokumenten när riskprofilen för tillförda råvaror skiljer sig åt, t.ex. genom att avfall eller restprodukter inkluderas, eller om särskilda förfaranden tillämpas. |
| --- | --- |

c)

Utvidgning av tillämpningsområdet vad gäller de bränsleråvaror eller biodrivmedel som avses i de ursprungliga systemdokumenten när riskprofilen för tillförda råvaror skiljer sig åt, t.ex. genom att avfall eller restprodukter inkluderas, eller om särskilda förfaranden tillämpas.

| d) | Ändringar av massbalansreglerna. |
| --- | --- |

d)

Ändringar av massbalansreglerna.

| e) | Ändringar av revisionsförfaranden eller krav för revisorer. |
| --- | --- |

e)

Ändringar av revisionsförfaranden eller krav för revisorer.

| f) | Ändringar eller utvidgning av beräkningsmetoden för växthusgaser. |
| --- | --- |

f)

Ändringar eller utvidgning av beräkningsmetoden för växthusgaser.

| g) | Varje annan ändring som kan anses påverka grunden för erkännandet av systemet. |
| --- | --- |

g)

Varje annan ändring som kan anses påverka grunden för erkännandet av systemet.

KAPITEL IV

SÄRSKILDA REGLER FÖR GENOMFÖRANDET AV MASSBALANSSYSTEMET, UNIONSDATABASEN OCH FASTSTÄLLANDET AV BRÄNSLENS VÄXTHUSGASUTSLÄPP OCH BIOLOGISKA FRAKTION

Artikel 18

Spårbarhet och unionsdatabas

1.   Egenskaperna avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp och annan information som beskriver råvaror eller bränsle och som krävs för tillämpningen av direktiv (EU) 2018/2001, tillsammans med transaktionsuppgifter, ska dokumenteras noggrant och vidarebefordras mellan de ekonomiska aktörerna i varje led av försörjningskedjan. Informationen ska omfatta uppgifter som ska överföras genom hela försörjningskedjan samt uppgifter som är specifika för den enskilda transaktionen, enligt beskrivningen i bilaga I.

2.   Den information som ska överföras genom försörjningskedjan ska ingå i den dokumentation som åtföljer de fysiska transporterna av råvaror eller bränslen. Den ska också införas i unionsdatabasen så snart denna tas i drift, när det gäller flytande och gasformiga drivmedel som kan medräknas i den täljare som avses i artikel 27.1 b i direktiv (EU) 2018/2001, eller som beaktas för de syften som avses i artikel 29.1 a, b och c första stycket i det direktivet.

3.   För att spåra partier av flytande eller gasformiga bränslen inom en sammanlänkad infrastruktur och samma massbalanssystem ska egenskaperna avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp och annan information som beskrivs i punkt 1 registreras i unionsdatabasen vid den första införselplatsen och registreras som förbrukade vid slutförbrukningspunkten. Om gasformiga bränslen tas ut från en sammanlänkad infrastruktur och omvandlas vidare till gasformiga eller flytande bränslen ska slutförbrukningspunkten anses vara slutförbrukningspunkten för de slutliga gasformiga eller flytande bränslena. I ett sådant fall ska alla mellanliggande steg från uttaget av de gasformiga bränslena från den sammanlänkade infrastrukturen fram till slutförbrukningspunkten för de slutliga gasformiga eller flytande bränslena registreras i unionsdatabasen.

Artikel 19

Införande av massbalanssystemet

1.   Frivilliga system ska kräva att de ekonomiska aktörer som deltar i systemet använder ett massbalanssystem, i enlighet med artikel 30.1 i direktiv (EU) 2018/2001, som tillåter blandning av råvaror eller bränslen som har skilda egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp.

2.   Frivilliga system ska tillämpa följande regler vid genomförandet av massbalanssystemet:

| a) | Råvaror eller bränslen ska anses ingå i en blandning endast om de är blandade i en behållare, vid en bearbetnings- eller logistikanläggning eller vid en infrastruktur eller plats för överföring och distribution. |
| --- | --- |

a)

Råvaror eller bränslen ska anses ingå i en blandning endast om de är blandade i en behållare, vid en bearbetnings- eller logistikanläggning eller vid en infrastruktur eller plats för överföring och distribution.

| b) | Olika råvaror ska anses ingå i en blandning endast om de tillhör samma produktgrupp, utom när råvaran blandas för vidare bearbetning. |
| --- | --- |

b)

Olika råvaror ska anses ingå i en blandning endast om de tillhör samma produktgrupp, utom när råvaran blandas för vidare bearbetning.

| c) | Råvaror eller bränslen ska anses ingå i en blandning endast om de är fysiskt blandade såvida de inte är fysiskt identiska eller tillhör samma produktgrupp. När råvaror eller bränslen är fysiskt identiska eller tillhör samma produktgrupp ska de lagras i samma sammanlänkade infrastruktur, bearbetnings- eller logistikanläggning, infrastruktur eller plats för överföring och distribution. |
| --- | --- |

c)

Råvaror eller bränslen ska anses ingå i en blandning endast om de är fysiskt blandade såvida de inte är fysiskt identiska eller tillhör samma produktgrupp. När råvaror eller bränslen är fysiskt identiska eller tillhör samma produktgrupp ska de lagras i samma sammanlänkade infrastruktur, bearbetnings- eller logistikanläggning, infrastruktur eller plats för överföring och distribution.

| d) | Bränslen som tillförs en logistikanläggning eller en överförings- eller distributionsinfrastruktur, t.ex. gasnätet eller ett rörledningsnät för flytande bränslen, och som lagras i LNG-anläggningar eller andra lagringsanläggningar, ska anses ingå i en blandning enligt led c endast om denna infrastruktur är sammanlänkad. |
| --- | --- |

d)

Bränslen som tillförs en logistikanläggning eller en överförings- eller distributionsinfrastruktur, t.ex. gasnätet eller ett rörledningsnät för flytande bränslen, och som lagras i LNG-anläggningar eller andra lagringsanläggningar, ska anses ingå i en blandning enligt led c endast om denna infrastruktur är sammanlänkad.

| e) | De ekonomiska aktörerna ska vara skyldiga att föra separata massbalanser för råvaror och bränslen som inte kan anses ingå i en blandning. Information om egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp och om storlekar (massa eller volym) ska inte få överföras mellan olika massbalanser. Enligt leden a–c ska råvaror i anläggningar för produktion av biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen anses ingå i en blandning. Kravet på separata massbalanser ska därför inte gälla för sådana anläggningar och en enda massbalans kan föras. |
| --- | --- |

e)

De ekonomiska aktörerna ska vara skyldiga att föra separata massbalanser för råvaror och bränslen som inte kan anses ingå i en blandning. Information om egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp och om storlekar (massa eller volym) ska inte få överföras mellan olika massbalanser. Enligt leden a–c ska råvaror i anläggningar för produktion av biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen anses ingå i en blandning. Kravet på separata massbalanser ska därför inte gälla för sådana anläggningar och en enda massbalans kan föras.

| f) | Massbalanssystemet ska innehålla information om egenskaperna avseende hållbarhet och växthusgasutsläpp och om mängderna av råvaror och bränslen, inbegripet information om de kvantiteter råvaror och bränslen för vilka inga egenskaper avseende hållbarhet eller växthusgasutsläpp har fastställts. |
| --- | --- |

f)

Massbalanssystemet ska innehålla information om egenskaperna avseende hållbarhet och växthusgasutsläpp och om mängderna av råvaror och bränslen, inbegripet information om de kvantiteter råvaror och bränslen för vilka inga egenskaper avseende hållbarhet eller växthusgasutsläpp har fastställts.

| g) | När ett parti råvaror eller bränsle levereras till en ekonomisk aktör som inte deltar i ett frivilligt system eller nationellt system ska leveransen återspeglas i massbalansen genom uttag av en motsvarande mängd råvaror eller bränsle. Den typ av bränsle som ska bokföras ska överensstämma med den fysiska karaktären hos den råvara eller det bränsle som levererats. |
| --- | --- |

g)

När ett parti råvaror eller bränsle levereras till en ekonomisk aktör som inte deltar i ett frivilligt system eller nationellt system ska leveransen återspeglas i massbalansen genom uttag av en motsvarande mängd råvaror eller bränsle. Den typ av bränsle som ska bokföras ska överensstämma med den fysiska karaktären hos den råvara eller det bränsle som levererats.

| h) | När ett bränsleparti används för att uppfylla en skyldighet som ålagts en bränsleleverantör av en medlemsstat, ska det anses ha uttagits från blandningen av massbalansen. |
| --- | --- |

h)

När ett bränsleparti används för att uppfylla en skyldighet som ålagts en bränsleleverantör av en medlemsstat, ska det anses ha uttagits från blandningen av massbalansen.

| i) | När biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen blandas med fossila bränslen ska informationen om de egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp som tilldelats blandningen motsvara den fysiska andelen av biodrivmedlet, de flytande biobränslena eller biomassabränslena i blandningen. När det gäller biodrivmedel och flytande biobränslen får medlemsstaterna ytterligare kontrollera tillförlitligheten i denna information i enlighet med artikel 23. |
| --- | --- |

i)

När biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen blandas med fossila bränslen ska informationen om de egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp som tilldelats blandningen motsvara den fysiska andelen av biodrivmedlet, de flytande biobränslena eller biomassabränslena i blandningen. När det gäller biodrivmedel och flytande biobränslen får medlemsstaterna ytterligare kontrollera tillförlitligheten i denna information i enlighet med artikel 23.

| j) | Egenskaperna avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp för ett parti råvaror eller bränsle ska betraktas som en uppsättning. När partier tas ut från en blandning får de tilldelas någon av uppsättningarna av hållbarhetsegenskaper, förutsatt att uppsättningarna av egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp inte delas upp och massbalansen uppnås under en lämplig tidsperiod. |
| --- | --- |

j)

Egenskaperna avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp för ett parti råvaror eller bränsle ska betraktas som en uppsättning. När partier tas ut från en blandning får de tilldelas någon av uppsättningarna av hållbarhetsegenskaper, förutsatt att uppsättningarna av egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp inte delas upp och massbalansen uppnås under en lämplig tidsperiod.

| k) | När det är relevant av transparensskäl ska massbalanssystemet innehålla information om huruvida stöd har tillhandahållits för produktionen av bränslet eller bränsleprekursorn, och i så fall vilken typ av stöd det rör sig om. |
| --- | --- |

k)

När det är relevant av transparensskäl ska massbalanssystemet innehålla information om huruvida stöd har tillhandahållits för produktionen av bränslet eller bränsleprekursorn, och i så fall vilken typ av stöd det rör sig om.

| l) | Den lämpliga tidsperioden för att uppnå massbalansen ska vara tolv månader för producenter av agrobiomassa och skogsbiomassa och de första samlingspunkterna som endast anskaffar agrobiomassa och skogsbiomassa, och tre månader för alla andra ekonomiska aktörer. Periodens början och slut ska anpassas till kalenderåret eller, i tillämpliga fall, kalenderårets fyra kvartal. Som alternativ till kalenderåret får ekonomiska aktörer också använda antingen det ekonomiska år som de använder för bokföringsändamål eller en annan startpunkt för massbalansperioden, förutsatt att valet tydligt anges och tillämpas konsekvent. I slutet av massbalansperioden bör de hållbarhetsdata som överförs motsvara det fysiska lagret i behållaren, bearbetnings- eller logistikanläggningen, infrastrukturen eller platsen för överföring och distribution. |
| --- | --- |

l)

Den lämpliga tidsperioden för att uppnå massbalansen ska vara tolv månader för producenter av agrobiomassa och skogsbiomassa och de första samlingspunkterna som endast anskaffar agrobiomassa och skogsbiomassa, och tre månader för alla andra ekonomiska aktörer. Periodens början och slut ska anpassas till kalenderåret eller, i tillämpliga fall, kalenderårets fyra kvartal. Som alternativ till kalenderåret får ekonomiska aktörer också använda antingen det ekonomiska år som de använder för bokföringsändamål eller en annan startpunkt för massbalansperioden, förutsatt att valet tydligt anges och tillämpas konsekvent. I slutet av massbalansperioden bör de hållbarhetsdata som överförs motsvara det fysiska lagret i behållaren, bearbetnings- eller logistikanläggningen, infrastrukturen eller platsen för överföring och distribution.

| m) | Frivilliga system ska specificera den minimiuppsättning egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp, i enlighet med bilaga I, som måste föras vidare i försörjningskedjan samt annan information som krävs för att spåra partierna. När det gäller flytande eller gasformiga bränslen som införs i en sammanlänkad infrastruktur och omfattas av samma massbalanssystem ska respektive egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp tilldelas de partier som förs in i och ut ur den sammanlänkade infrastrukturen. De frivilliga systemen ska också säkerställa att de ekonomiska aktörerna på ett korrekt sätt för in all relevant information i unionsdatabasen. |
| --- | --- |

m)

Frivilliga system ska specificera den minimiuppsättning egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp, i enlighet med bilaga I, som måste föras vidare i försörjningskedjan samt annan information som krävs för att spåra partierna. När det gäller flytande eller gasformiga bränslen som införs i en sammanlänkad infrastruktur och omfattas av samma massbalanssystem ska respektive egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp tilldelas de partier som förs in i och ut ur den sammanlänkade infrastrukturen. De frivilliga systemen ska också säkerställa att de ekonomiska aktörerna på ett korrekt sätt för in all relevant information i unionsdatabasen.

Artikel 20

Fastställande av växthusgasutsläppen från biodrivmedel, biomassabränslen och flytande biobränslen

1.   Frivilliga system ska kräva att de ekonomiska aktörerna tillämpar den metod som anges i artikel 31 i direktiv (EU) 2018/2001 när de fastställer växthusgasutsläppen från biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

2.   Vid fastställandet av de växthusgasutsläpp från biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som avses i punkt 1 ska följande särskilda regler gälla:

| a) | Vid beaktande av utsläppen av växthusgaser från insatsmaterial, där standardvärden för emissionsfaktorer används, ska de värden som anges i bilaga IX tillämpas. |
| --- | --- |

a)

Vid beaktande av utsläppen av växthusgaser från insatsmaterial, där standardvärden för emissionsfaktorer används, ska de värden som anges i bilaga IX tillämpas.

| b) | Vid fastställande av utsläppen från utvinning eller odling av råvaror ska den metod som anges i bilaga VII tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Vid fastställande av utsläppen från utvinning eller odling av råvaror ska den metod som anges i bilaga VII tillämpas.

| c) | Vid fastställande av utsläppsminskningarna genom beständig inlagring av kol i marken genom förbättrade jordbruksmetoder (esca) ska den metod som anges i bilaga V tillämpas. |
| --- | --- |

c)

Vid fastställande av utsläppsminskningarna genom beständig inlagring av kol i marken genom förbättrade jordbruksmetoder (esca) ska den metod som anges i bilaga V tillämpas.

3.   EU:s medlemsstater får lämna in uppdaterade värden för emissionsfaktorerna för sin nationella elmix vilka ska beaktas av kommissionen för uppdatering av respektive emissionsfaktorer i bilaga IX. Efter att ha bedömt dessa uppdaterade värden får kommissionen godta dem eller alternativt ge den berörda medlemsstaten en motivering till att de inte godtas. Godkända uppdaterade siffror kommer att göras tillgängliga på avdelningen om frivilliga system och certifiering på kommissionens Europa-webbplats.

4.   Utsläppsminskningar genom avskiljning av koldioxid och geologisk lagring (eccs) får endast beaktas om det finns giltiga bevis för att koldioxid faktiskt har avskilts och lagrats på ett säkert sätt i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG (5) om geologisk lagring av koldioxid. Om koldioxid lagras geologiskt ska de frivilliga systemen verifiera de bevis som lämnats om lagringsplatsens integritet och den lagrade volymen koldioxid. Om en tredje part utför transporten eller den geologiska lagringen får bevis på lagring tillhandahållas genom relevanta avtal med och fakturor från den tredje parten.

Artikel 21

Särskilda regler för avfall och restprodukter

1.   Frivilliga system ska tillämpa de särskilda regler och undantag för avfall och restprodukter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 endast om dessa råvaror omfattas av respektive definitioner i artikel 2 i det direktivet.

2.   Huruvida en råvara ska betraktas som avfall eller restprodukt ska fastställas vid den punkt i försörjningskedjan där råvaran har sitt ursprung. Råvaror ska inte betraktas som avfall eller restprodukter om de eller produktionsprocessen avsiktligt har ändrats i syfte att deklarera dessa material som avfall eller restprodukter.

3.   Avfall och restprodukter som förtecknas i bilaga IV ska inte betraktas som avfall eller restprodukter om de avsiktligt har ändrats för att deklareras som avfall eller restprodukter.

4.   Frivilliga system ska ge de ekonomiska aktörerna instruktioner och stöd om hur de bedömer huruvida råvaror betraktas som avfall och restprodukter. De ekonomiska aktörerna ska bevara och för revisorerna lägga fram de bevis som ligger till grund för deras bedömningar. Frivilliga system ska fastställa särskilda regler för granskning av sådana bevis.

5.   För att uppfylla kraven i artikel 29.2 i direktiv (EU) 2018/2001 ska frivilliga system verifiera att skörden av jordbruksavfall och restprodukter inte har en negativ påverkan på markkvaliteten och kollagret i marken. Verifieringen ska säkerställa att en relevant uppsättning grundläggande markvårdsåtgärder eller kontrollmetoder tillämpas på marken för att främja kolinlagring i mark och markkvalitet, i enlighet med bilaga VI.

6.   Tillämpningen av de åtgärder som avses i punkt 5 får krävas och övervakas antingen på nationell nivå eller på de ekonomiska aktörernas nivå. På nationell nivå ska frivilliga system verifiera att ursprungslandet, oavsett om det är en medlemsstat eller ett tredjeland, kräver tillämpning av grundläggande markvårdsåtgärder för att hantera de potentiella effekterna av att skörda sådana restprodukter på markkvaliteten och kollagret i marken, och har mekanismer för att övervaka och verkställa genomförandet av dessa åtgärder. På de ekonomiska aktörernas nivå ska frivilliga system verifiera att sådana markvårdsåtgärder tillämpas effektivt och övervakas på nivån för de jordbruksföretag som levererar biomassa. Om grupprevision används ska de frivilliga systemen verifiera att dessa åtgärder tillämpas av alla ekonomiska aktörer som omfattas av grupprevisionen.

Artikel 22

Särskilda regler för återvunna kolbaserade bränslen och förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung

Frivilliga system ska kräva att ekonomiska aktörer som deltar i systemet tillämpar den metod som anges i artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001 när de fastställer växthusgasutsläppen från återvunna kolbaserade bränslen och förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung.

Artikel 23

Särskilda regler för samprocessning

1.   Frivilliga system ska kräva att ekonomiska aktörer som deltar i systemet tillämpar den metod som anges i delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001 när de fastställer andelen biodrivmedel och biogas för transport som är resultatet av att biomassa bearbetas med fossila bränslen i en gemensam process.

2.   De ekonomiska aktörerna ska vara skyldiga att noggrant dokumentera de mängder och typer av biomassa som förs in i processen samt de mängder biodrivmedel och biogas som produceras från denna biomassa. Anspråk ska styrkas med bevis, inklusive resultat av kontrolltester.

3.   Frekvensen för utförande av de kontrolltester som avses i punkt 2 ska fastställas med beaktande av komplexiteten och variationen i nyckelparametrarna för samprocessningen, på ett sådant sätt att det säkerställs att anspråk avseende andelen biodrivmedel och biogas vid alla tidpunkter återspeglar deras faktiska andelar.

4.   Vid revisioner ska särskild vikt läggas vid att verifiera överensstämmelsen mellan de mängder biomassa som förs in i processen och de dokumenterade mängder biodrivmedel och biogas som produceras från biomassan. I detta syfte ska de bevis som lämnas av de ekonomiska aktörerna verifieras noggrant, och anspråkens rimlighet ska kontrolleras och jämföras med branschstandarder. Vid denna bedömning ska särskild uppmärksamhet ägnas åt den testmetod som tillämpas av den ekonomiska aktören, det system med ytterligare kontroller som införts och den beräkningsmetod som används för att införliva resultaten av alla tester i beräkningen av den slutliga andelen biodrivmedel och biogas. Revisorerna ska betrakta varje konstaterad avvikelse i testmetoden eller oriktighet i införlivandet av testresultaten i den ekonomiska aktörens slutliga beräkning som en allvarlig bristande överensstämmelse.

KAPITEL V

SÄRSKILDA REGLER FÖR UPPFYLLANDE AV KRAVEN FÖR CERTIFIERING AV LÅG RISK FÖR INDIREKT ÄNDRING AV MARKANVÄNDNING

Artikel 24

Särskilda krav för certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning

1.   Frivilliga system ska kräva att ekonomiska aktörer som vill erhålla en certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning lämnar in en ansökan till ett certifieringsorgan med behörighet att utfärda en sådan certifiering. När ansökan har godtagits ska den ekonomiska aktören lämna in en förvaltningsplan som innehåller den minimiinformation som anges i bilaga VIII. Om mer än en additionalitetsåtgärd tillämpas ska alla additionalitetsåtgärder dokumenteras i förvaltningsplanen.

2.   Certifieringsorganet ska genomföra en grundläggande revision på plats för att verifiera förvaltningsplanens innehåll samt för att fastställa och dokumentera den dynamiska referensnivån för avkastning.

3.   Som en del av den grundläggande revisionen ska certifieringsorganet bedöma om additionalitetsåtgärden/additionalitetsåtgärderna förväntas leda till en ökning av avkastningen i enlighet med artikel 2.5 i delegerad förordning (EU) 2019/807 samt bedöma efterlevnaden av hållbarhetskriterierna i direktiv (EU) 2018/2001.

4.   De revisorer som utför den grundläggande revisionen för certifieringsorganets räkning ska i revisionsrapporten ange eventuella hållbarhetsproblem som härrör från genomförandet av additionalitetsåtgärderna och som kan utgöra en överträdelse av den nationella eller regionala rättsliga ramen eller som inte uppfyller lokala särskilda villkor. Eventuella hållbarhetsproblem ska inkluderas i de årliga revisionerna.

5.   Frivilliga system ska utfärda certifikat om låg risk för indirekt ändring av markanvändning i enlighet med kraven på minimiinnehåll i punkt 4 i bilaga VIII och offentliggöra en förteckning över dessa certifikat på sin webbplats.

6.   När det gäller ansökningar som omfattar additionalitetsåtgärder som ska tillämpas efter certifiering ska den grundläggande revisionen, resultaten av additionalitetsprövningen och den dynamiska referensnivån för avkastning vara giltiga i tio år. När det gäller fleråriga grödor kan en ekonomisk aktör välja att skjuta upp inledningen av giltighetsperioden på tio år med upp till två år för operativa additionalitetsåtgärder eller upp till fem år för återplantering.

7.   Om additionalitetsåtgärderna redan har tillämpats före certifieringen ska den grundläggande revisionen, resultaten av additionalitetsprövningen och den dynamiska referensnivån för avkastning vara giltiga i tio år från och med det första året för genomförandet av additionalitetsåtgärden. I ett sådant fall kan referensnivån godtas för additionalitetsåtgärder som vidtagits högst tio år tidigare, så länge det finns tillräckliga data och styrkande dokument som ger samma säkerhetsnivå i en situation där den grundläggande revisionen gjordes innan additionalitetsåtgärden/additionalitetsåtgärderna genomfördes.

8.   Endast ytterligare biomassa som har producerats efter det att certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning har beviljats ska berättiga till en deklaration av låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Den faktiska årliga mängd ytterligare biomassa som deklareras av den ekonomiska aktören ska bli föremål för årliga revisioner.

9.   Genomförandet av förvaltningsplanen ska vara föremål för årliga revisioner för att verifiera att förvaltningsplanen genomförs korrekt och att mängden ytterligare producerad biomassa som omfattas av anspråk på certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning, jämfört med den dynamiska referensnivån för avkastning, är korrekt.

10.   En ekonomisk aktör får tillämpa mer än en additionalitetsåtgärd under åren. Om två eller flera additionalitetsåtgärder tillämpas tillsammans under samma år på samma avgränsade markområde, ska den ytterligare biomassa som produceras till följd av detta utvärderas mot samma dynamiska referensnivå för avkastning. Den ytterligare biomassan får certifieras som biomassa med låg risk för indirekt ändring av markanvändning enligt samma certifikat.

11.   Om två eller flera additionalitetsåtgärder tillämpas vid olika tidpunkter på samma avgränsade markområde får den ekonomiska aktören välja ett av följande alternativ:

| a) | Uppdatera den dynamiska referensnivån för avkastning och additionalitetsprövningen för att skapa en ny referensnivå som gäller i ytterligare tio år. |
| --- | --- |

a)

Uppdatera den dynamiska referensnivån för avkastning och additionalitetsprövningen för att skapa en ny referensnivå som gäller i ytterligare tio år.

| b) | Behålla den ursprungliga giltighetsperioden på tio år för den dynamiska referensnivån för avkastning och additionalitetsprövningen efter det första certifieringsåret. |
| --- | --- |

b)

Behålla den ursprungliga giltighetsperioden på tio år för den dynamiska referensnivån för avkastning och additionalitetsprövningen efter det första certifieringsåret.

Artikel 25

Särskilda krav för att bevisa additionalitet

1.   Vid certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som bränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning ska frivilliga system och certifieringsorgan som arbetar för deras räkning verifiera att de ekonomiska aktörerna har vidtagit åtgärder som effektivt ökar bränsleråvarans produktivitet jämfört med ett scenario med oförändrade förhållanden. Om sådana åtgärder tillämpas på nedlagd eller allvarligt skadad mark eller av småbrukare ska den grundläggande revisionen verifiera att de ekonomiska aktörerna uppfyller de tillämpliga kraven i delegerad förordning (EU) 2019/807. I alla andra situationer ska additionalitet styrkas genom en analys och bedömning av ekonomisk attraktivitet eller av icke-ekonomiska hinder.

2.   För att uppfylla kraven i artikel 5.1 a i delegerad förordning (EU) 2019/807 när det gäller additionalitetsåtgärder ska föreslagna investeringar antingen klara en prövning av ekonomisk attraktivitet eller en prövning av icke-ekonomiska hinder i enlighet med bilaga VIII.

3.   Åtgärder ska vara berättigade till certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning endast om antingen prövningen av deras ekonomiska attraktivitet ger ett negativt resultat, dvs. ett negativt nettonuvärde för investeringen utan att en marknadspremie inbegrips, eller om de visar att det finns icke-ekonomiska hinder som endast kan övervinnas på grund av att biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från de ytterligare bränsleråvarorna kan tillgodoräknas när det gäller uppfyllandet av de mål för förnybar energi som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001.

Artikel 26

Produktion på outnyttjad, nedlagd eller allvarligt skadad mark

1.   För att uppfylla kraven för produktion på outnyttjad eller nedlagd mark enligt definitionerna i artikel 2.2 och 2.3 i delegerad förordning (EU) 2019/807 ska de ekonomiska aktörerna tillhandahålla bevis för att de avgränsade arealerna, under en sammanhängande period av minst fem år före odlingen av den bränsleråvara som används för produktion av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen, varken användes för odling av livsmedels- och fodergrödor eller andra energigrödor eller för odling av betydande mängder foder för betande djur.

2.   För att mark ska betraktas som nedlagd mark ska den ekonomiska aktören lägga fram ytterligare bevis för att livsmedels- eller fodergrödor tidigare odlades på den avgränsade arealen före den sammanhängande period som avses i punkt 1. Dessa bevis ska också styrka att produktionen upphörde av biofysiska eller socioekonomiska skäl.

Biofysiska förändringar som negativt påverkar odling av livsmedels- och fodergrödor kan omfatta, men är inte begränsade till, följande händelser:

| a) | En ökad frekvens av allvarliga väderhändelser såsom torka, stormar eller översvämningar. |
| --- | --- |

a)

En ökad frekvens av allvarliga väderhändelser såsom torka, stormar eller översvämningar.

| b) | Förändringar i säsongsbetingade temperaturmönster som påverkar växters fenologi. |
| --- | --- |

b)

Förändringar i säsongsbetingade temperaturmönster som påverkar växters fenologi.

| c) | Ökning av skadegörare och sjukdomar. |
| --- | --- |

c)

Ökning av skadegörare och sjukdomar.

| d) | Skador på bevattningssystem. |
| --- | --- |

d)

Skador på bevattningssystem.

| e) | Skador på mark såsom allvarlig försaltning, utarmning av organiskt material och erosion som gör marken ”allvarligt skadad”. |
| --- | --- |

e)

Skador på mark såsom allvarlig försaltning, utarmning av organiskt material och erosion som gör marken ”allvarligt skadad”.

3.   Socioekonomiska faktorer som negativt påverkar produktionens ekonomiska bärkraft och som leder till att marken läggs ned kan omfatta, men är inte begränsade till, följande händelser:

| a) | Förändringar i marknadspriser: (t.ex. ökade insats- eller arbetskostnader, eller bådadera, eller minskade priser på färdiga grödor). |
| --- | --- |

a)

Förändringar i marknadspriser: (t.ex. ökade insats- eller arbetskostnader, eller bådadera, eller minskade priser på färdiga grödor).

| b) | Arbetskraft blir otillgänglig (till exempel till följd av migration). |
| --- | --- |

b)

Arbetskraft blir otillgänglig (till exempel till följd av migration).

| c) | Avbrott i försörjningskedjan (t.ex. genom stängning av en lokal marknad eller en transportlänk). |
| --- | --- |

c)

Avbrott i försörjningskedjan (t.ex. genom stängning av en lokal marknad eller en transportlänk).

| d) | Tvister om äganderätt (till exempel i samband med arv). |
| --- | --- |

d)

Tvister om äganderätt (till exempel i samband med arv).

| e) | Politisk instabilitet (t.ex. konfiskering eller nationalisering av marken). |
| --- | --- |

e)

Politisk instabilitet (t.ex. konfiskering eller nationalisering av marken).

4.   En ansökan om certifiering av att bränsleråvaran har producerats på allvarligt skadad mark, enligt definitionen i del C punkt 9 i bilaga V till direktiv (EU) 2018/2001, ska åtföljas av följande markundersökningsresultat, beroende på vad som är tillämpligt:

| a) | När det gäller försaltning, resultaten av en kvalificerad agronoms undersökning av jordens elektrokonduktivitet med hjälp av metoden med mättad jorddeg (saturated paste). |
| --- | --- |

a)

När det gäller försaltning, resultaten av en kvalificerad agronoms undersökning av jordens elektrokonduktivitet med hjälp av metoden med mättad jorddeg (saturated paste).

| b) | När det gäller låg halt av organiskt material i jorden, resultat från ett lämpligt antal jordprover från det avgränsade markområdet, bestämda av en kvalificerad agronom med hjälp av metoden för torrförbränning. |
| --- | --- |

b)

När det gäller låg halt av organiskt material i jorden, resultat från ett lämpligt antal jordprover från det avgränsade markområdet, bestämda av en kvalificerad agronom med hjälp av metoden för torrförbränning.

| c) | När det gäller kraftig erosion ska minst 25 % av det avgränsade markområdet ha eroderats enligt bestämning av en kvalificerad agronom med stöd av fotografier. |
| --- | --- |

c)

När det gäller kraftig erosion ska minst 25 % av det avgränsade markområdet ha eroderats enligt bestämning av en kvalificerad agronom med stöd av fotografier.

5.   Om en avgränsad areal betraktas som outnyttjad mark ska den genomgå en additionalitetsprövning i enlighet med punkt 4 i bilaga VIII för att vara berättigad till certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Avgränsade arealer som betraktas som nedlagd eller allvarligt skadad mark ska inte behöva genomgå additionalitetsprövningen för att vara berättigade till certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Vid produktion på outnyttjad, nedlagd eller skadad mark ska den dynamiska referensnivån för avkastning sättas till noll utan trendlinje.

Artikel 27

Fastställande av ytterligare biomassa för avkastningshöjande åtgärder

1.   Den ”ytterligare biomassa” som är berättigad till certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning ska vara den ytterligare mängd bränsleråvaror som produceras i en tydligt avgränsad areal jämfört med den dynamiska referensnivån för avkastning som ett direkt resultat av tillämpningen av en additionalitetsåtgärd.

2.   Den dynamiska referensnivån för avkastning ska bestämmas genom fastställande av en utgångspunkt, baserad på historisk avkastning från det avgränsade markområdet, och en trendlinje baserad på globala avkastningstrender för bränsleråvaran, vilken ska fastställas i enlighet med principerna i bilaga VIII.

3.   Den faktiska avkastningen för ett avgränsat markområde efter genomförandet av additionalitetsåtgärden ska jämföras med den referensnivå som avses i punkt 2. Skillnaden mellan den faktiska avkastningen och den dynamiska referensnivån för avkastning är den ytterligare bränsleråvara som får omfattas av anspråk avseende låg risk för indirekt ändring av markanvändning.

KAPITEL VI

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 28

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med 18 månader efter ikraftträdandet.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 1307/2014 av den 8 december 2014 om fastställande av kriterier och geografiska områden för gräsmark med stor biologisk mångfald vid tillämpning av artikel 7b.3 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och artikel 17.3 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 351, 9.12.2014, s. 3).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG av den 23 april 2009 om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv 85/337/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och 2008/1/EG samt förordning (EG) nr 1013/2006 (EUT L 140, 5.6.2009, s. 114).

5

---

BILAGA I

UPPGIFTER SOM SKA ÖVERFÖRAS GENOM HELA FÖRSÖRJNINGSKEDJAN OCH TRANSAKTIONSUPPGIFTER

1.

| a) | Det frivilliga eller nationella systemets benämning. |
| --- | --- |

a)

Det frivilliga eller nationella systemets benämning.

| b) | Hållbarhetsbevisets nummer. |
| --- | --- |

b)

Hållbarhetsbevisets nummer.

| c) | Egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp, inbegripet






  i) | försäkran om huruvida råvaran eller bränslet uppfyller kriterierna i artikel 29.2–29.7 i direktiv (EU) 2018/2001, |
| --- | --- | --- |

c)

Egenskaper avseende hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp, inbegripet

i)

försäkran om huruvida råvaran eller bränslet uppfyller kriterierna i artikel 29.2–29.7 i direktiv (EU) 2018/2001,

| ii) | uppgifter om växthusgasutsläpp beräknade enligt den metod som anges i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001 eller delegerad förordning (EU) 2019/807, |
| --- | --- |

ii)

uppgifter om växthusgasutsläpp beräknade enligt den metod som anges i bilagorna V och VI till direktiv (EU) 2018/2001 eller delegerad förordning (EU) 2019/807,

| iii) | uppgift om när anläggningen togs i drift (endast för bränslen). |
| --- | --- |

iii)

uppgift om när anläggningen togs i drift (endast för bränslen).

| d) | Namnet på råvaran eller namnet på den råvara som bränslet framställts av. |
| --- | --- |

d)

Namnet på råvaran eller namnet på den råvara som bränslet framställts av.

| e) | Tillståndsnummer för avfall eller animaliska biprodukter (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

e)

Tillståndsnummer för avfall eller animaliska biprodukter (i tillämpliga fall).

| f) | Bränsletyp (endast för bränslen). |
| --- | --- |

f)

Bränsletyp (endast för bränslen).

| g) | Råvarans ursprungsland. |
| --- | --- |

g)

Råvarans ursprungsland.

| h) | Land där bränslet producerats. |
| --- | --- |

h)

Land där bränslet producerats.

| i) | Försäkran om huruvida råvaran eller bränslet uppfyller kriterierna för biodrivmedel med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. |
| --- | --- |

i)

Försäkran om huruvida råvaran eller bränslet uppfyller kriterierna för biodrivmedel med låg risk för indirekt ändring av markanvändning.

| j) | Information om huruvida stöd har lämnats för produktion av sändningen, och i så fall vilken typ av stödsystem som använts. |
| --- | --- |

j)

Information om huruvida stöd har lämnats för produktion av sändningen, och i så fall vilken typ av stödsystem som använts.

2.

| a) | Leverantörens namn och adress. |
| --- | --- |

a)

Leverantörens namn och adress.

| b) | Köparens namn och adress. |
| --- | --- |

b)

Köparens namn och adress.

| c) | Datum för (fysisk) lastning. |
| --- | --- |

c)

Datum för (fysisk) lastning.

| d) | Plats för (fysisk) lastnings- eller logistikanläggning eller införselplats för distributionsinfrastruktur. |
| --- | --- |

d)

Plats för (fysisk) lastnings- eller logistikanläggning eller införselplats för distributionsinfrastruktur.

| e) | Plats för (fysisk) leverans- eller logistikanläggning eller utförselplats för distributionsinfrastruktur. |
| --- | --- |

e)

Plats för (fysisk) leverans- eller logistikanläggning eller utförselplats för distributionsinfrastruktur.

| f) | Volym: för bränslen ska även bränslets energiinnehåll ingå. Vid beräkningen av energiinnehåll ska omvandlingsfaktorerna i bilaga III till direktiv (EU) 2018/2001 användas. |
| --- | --- |

f)

Volym: för bränslen ska även bränslets energiinnehåll ingå. Vid beräkningen av energiinnehåll ska omvandlingsfaktorerna i bilaga III till direktiv (EU) 2018/2001 användas.

---

BILAGA II

MINIMIINNEHÅLL I REVISIONSRAPPORTER, SAMMANFATTANDE REVISIONSRAPPORTER OCH CERTIFIKAT

A.   Minimiinnehåll i revisionsrapporten

| 1. | Beträffande den ekonomiska aktören:






  a) | Kontaktuppgifter för den huvudsakliga certifierade enheten (företagets namn och adress, uppgifter om den utsedda kontaktpunkten). |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Kontaktuppgifter för den huvudsakliga certifierade enheten (företagets namn och adress, uppgifter om den utsedda kontaktpunkten).

| b) | Certifieringens omfattning. |
| --- | --- |

b)

Certifieringens omfattning.

| c) | Longitud- och latitudkoordinater (för gårdar och plantager som certifierats som enskilda enheter). |
| --- | --- |

c)

Longitud- och latitudkoordinater (för gårdar och plantager som certifierats som enskilda enheter).

| d) | Certifieringsareal (för första samlingspunkter eller för gårdar och plantager som certifierats som enskilda enheter). |
| --- | --- |

d)

Certifieringsareal (för första samlingspunkter eller för gårdar och plantager som certifierats som enskilda enheter).

| e) | Uppskattad mängd hållbart material som skulle kunna skördas årligen (för försörjningskedjor inom jord- och skogsbruk). |
| --- | --- |

e)

Uppskattad mängd hållbart material som skulle kunna skördas årligen (för försörjningskedjor inom jord- och skogsbruk).

| f) | Uppskattad mängd hållbart material som skulle kunna samlas in årligen (för insamlingspunkter för avfall och restprodukter). |
| --- | --- |

f)

Uppskattad mängd hållbart material som skulle kunna samlas in årligen (för insamlingspunkter för avfall och restprodukter).

| g) | Förteckning över platser som omfattas av certifieringen (namn och adress). |
| --- | --- |

g)

Förteckning över platser som omfattas av certifieringen (namn och adress).

| h) | Insatsmaterial/producerat material som (fysiskt) hanteras på de certifierade platserna – klassificeringarna ska uppfylla kraven i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

h)

Insatsmaterial/producerat material som (fysiskt) hanteras på de certifierade platserna – klassificeringarna ska uppfylla kraven i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001.

| i) | Uppskattad mängd hållbart insatsmaterial som används årligen (endast för producenter av slutprodukten). |
| --- | --- |

i)

Uppskattad mängd hållbart insatsmaterial som används årligen (endast för producenter av slutprodukten).

| j) | Uppskattad mängd hållbar slutprodukt som skulle kunna produceras årligen (endast för producenter av slutprodukten). |
| --- | --- |

j)

Uppskattad mängd hållbar slutprodukt som skulle kunna produceras årligen (endast för producenter av slutprodukten).

| 2. | Beträffande certifieringsorganet:






  a) | Kontaktuppgifter (namn och adress) och logotyp. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Kontaktuppgifter (namn och adress) och logotyp.

| b) | Revisionsgruppens sammansättning. |
| --- | --- |

b)

Revisionsgruppens sammansättning.

| c) | Ackrediteringsorgan, ackrediteringens omfattning och ackrediteringsdatum. |
| --- | --- |

c)

Ackrediteringsorgan, ackrediteringens omfattning och ackrediteringsdatum.

| 3. | Beträffande revisionsprocessen:






  a) | Datum för revision. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Datum för revision.

| b) | Revisionsplan och revisionens varaktighet (fördelat på tid som tillbringats på plats respektive på distans – i förekommande fall). |
| --- | --- |

b)

Revisionsplan och revisionens varaktighet (fördelat på tid som tillbringats på plats respektive på distans – i förekommande fall).

| c) | Systemstandarder som genomgått revision/certifiering (inklusive versionsnummer). |
| --- | --- |

c)

Systemstandarder som genomgått revision/certifiering (inklusive versionsnummer).

| d) | Platser som omfattas av revision. |
| --- | --- |

d)

Platser som omfattas av revision.

| e) | Revisionsmetod (riskbedömning och urvalsgrund, samråd med intressenter). |
| --- | --- |

e)

Revisionsmetod (riskbedömning och urvalsgrund, samråd med intressenter).

| f) | Certifiering av andra frivilliga system eller standarder. |
| --- | --- |

f)

Certifiering av andra frivilliga system eller standarder.

| g) | Datatyp för växthusgaser (standard, Nuts 2 eller faktiska värden – inklusive information om tillämpningen av emissionsfaktorer för minskade växthusgasutsläpp). |
| --- | --- |

g)

Datatyp för växthusgaser (standard, Nuts 2 eller faktiska värden – inklusive information om tillämpningen av emissionsfaktorer för minskade växthusgasutsläpp).

| 4. | Beträffande revisionsresultaten:






  a) | Ort och datum för utfärdande. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Ort och datum för utfärdande.

| b) | Förteckning över konstaterade fall av bristande överensstämmelse. |
| --- | --- |

b)

Förteckning över konstaterade fall av bristande överensstämmelse.

B.   Minimiinnehåll i den sammanfattande revisionsrapporten och i certifikatet

| 1. | Beträffande den ekonomiska aktören:






  a) | Kontaktuppgifter för den huvudsakliga certifierade enheten (företagets namn och adress, uppgifter om den utsedda kontaktpunkten). |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Kontaktuppgifter för den huvudsakliga certifierade enheten (företagets namn och adress, uppgifter om den utsedda kontaktpunkten).

| b) | Certifieringens omfattning. |
| --- | --- |

b)

Certifieringens omfattning.

| c) | Longitud- och latitudkoordinater (för gårdar och plantager som certifierats som enskilda enheter). |
| --- | --- |

c)

Longitud- och latitudkoordinater (för gårdar och plantager som certifierats som enskilda enheter).

| d) | Frivilligt för första samlingspunkter, ursprungspunkter, handlare med lagring: Förteckning över platser som omfattas av certifieringen (namn och adress). |
| --- | --- |

d)

Frivilligt för första samlingspunkter, ursprungspunkter, handlare med lagring: Förteckning över platser som omfattas av certifieringen (namn och adress).

| e) | Insatsmaterial/producerat material som (fysiskt) hanteras av de certifierade platserna – klassificeringarna ska uppfylla kraven i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001 (för handlare med/utan lagring, typ av material som det handlas med). |
| --- | --- |

e)

Insatsmaterial/producerat material som (fysiskt) hanteras av de certifierade platserna – klassificeringarna ska uppfylla kraven i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001 (för handlare med/utan lagring, typ av material som det handlas med).

| 2. | Beträffande certifieringsorganet: kontaktuppgifter (namn och adress) och logotyp |
| --- | --- |

2.

| 3. | Beträffande revisionsprocessen:






  a) | Datum för revision. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Datum för revision.

| b) | Systemstandarder som genomgått revision/certifiering (inklusive versionsnummer). |
| --- | --- |

b)

Systemstandarder som genomgått revision/certifiering (inklusive versionsnummer).

| c) | Platser som omfattas av revision. |
| --- | --- |

c)

Platser som omfattas av revision.

| d) | Datatyp för växthusgaser (standard, Nuts 2 eller faktiska värden – inklusive information om tillämpningen av emissionsfaktorer för minskade växthusgasutsläpp). |
| --- | --- |

d)

Datatyp för växthusgaser (standard, Nuts 2 eller faktiska värden – inklusive information om tillämpningen av emissionsfaktorer för minskade växthusgasutsläpp).

| 4. | Beträffande revisionsresultaten:






  a) | Certifikatets (unika) nummer eller kod. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Certifikatets (unika) nummer eller kod.

| b) | Ort och datum för utfärdande. |
| --- | --- |

b)

Ort och datum för utfärdande.

| c) | Förteckning över konstaterade fall av bristande överensstämmelse. |
| --- | --- |

c)

Förteckning över konstaterade fall av bristande överensstämmelse.

| d) | Certifikatets första och sista giltighetsdag (och datum för certifiering i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

d)

Certifikatets första och sista giltighetsdag (och datum för certifiering i tillämpliga fall).

| e) | Den utfärdande partens stämpel och/eller underskrift. |
| --- | --- |

e)

Den utfärdande partens stämpel och/eller underskrift.

---

BILAGA III

FÖRTECKNING ÖVER INFORMATION SOM DE FRIVILLIGA SYSTEMEN SKA RAPPORTERA I SINA ÅRLIGA VERKSAMHETSRAPPORTER TILL KOMMISSIONEN

Frivilliga system ska rapportera följande information i sina årliga verksamhetsrapporter till kommissionen:

| a) | Regler om oberoende, metod och frekvens för revisioner som godkänts av kommissionen efter ackreditering av det frivilliga systemet och eventuella senare ändringar av dessa för att återspegla kommissionens vägledning, ändringar av regelverket, resultaten från intern kontroll av certifieringsorganens revisionsprocess och utvecklingen av branschens bästa praxis. |
| --- | --- |

a)

Regler om oberoende, metod och frekvens för revisioner som godkänts av kommissionen efter ackreditering av det frivilliga systemet och eventuella senare ändringar av dessa för att återspegla kommissionens vägledning, ändringar av regelverket, resultaten från intern kontroll av certifieringsorganens revisionsprocess och utvecklingen av branschens bästa praxis.

| b) | Regler och förfaranden för att identifiera och hantera bristande överensstämmelse hos ekonomiska aktörer och medlemmar i systemet. |
| --- | --- |

b)

Regler och förfaranden för att identifiera och hantera bristande överensstämmelse hos ekonomiska aktörer och medlemmar i systemet.

| c) | Bevis på uppfyllande av de rättsliga kraven på transparens och offentliggörande av information i enlighet med artikel 6. |
| --- | --- |

c)

Bevis på uppfyllande av de rättsliga kraven på transparens och offentliggörande av information i enlighet med artikel 6.

| d) | Intressenters delaktighet, framför allt när det gäller samråd med urbefolkningar och lokalsamhällen före beslutsfattande vid utarbetandet och översynen av systemet samt under revisioner, liksom den respons som ges åt deras bidrag. |
| --- | --- |

d)

Intressenters delaktighet, framför allt när det gäller samråd med urbefolkningar och lokalsamhällen före beslutsfattande vid utarbetandet och översynen av systemet samt under revisioner, liksom den respons som ges åt deras bidrag.

| e) | Översikt över de åtgärder som vidtas av det frivilliga systemet i samarbete med certifieringsorganen för att förbättra den övergripande certifieringsprocessen och revisorernas och de relevanta systemorganens kvalifikationer och oberoende. |
| --- | --- |

e)

Översikt över de åtgärder som vidtas av det frivilliga systemet i samarbete med certifieringsorganen för att förbättra den övergripande certifieringsprocessen och revisorernas och de relevanta systemorganens kvalifikationer och oberoende.

| f) | Marknadsuppdateringar beträffande systemet, mängden råvaror, biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, återvunna kolbaserade bränslen och förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung (alla certifierade) per ursprungsland och typ, och antalet deltagare. |
| --- | --- |

f)

Marknadsuppdateringar beträffande systemet, mängden råvaror, biodrivmedel, flytande biobränslen, biomassabränslen, återvunna kolbaserade bränslen och förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung (alla certifierade) per ursprungsland och typ, och antalet deltagare.

| g) | Översikt över ändamålsenligheten hos det genomförandesystem som inrättats av det styrande organet för det frivilliga systemet för att spåra de bevis på överensstämmelse med hållbarhetskriterierna som systemet ger sina medlemmar. Detta ska särskilt omfatta hur systemet på lämpligt sätt förebygger bedrägerier genom att säkerställa att misstänkta bedrägerier och andra oriktigheter upptäcks, hanteras och följs upp i tid och, i förekommande fall, antalet upptäckta fall av bedrägerier eller oriktigheter. |
| --- | --- |

g)

Översikt över ändamålsenligheten hos det genomförandesystem som inrättats av det styrande organet för det frivilliga systemet för att spåra de bevis på överensstämmelse med hållbarhetskriterierna som systemet ger sina medlemmar. Detta ska särskilt omfatta hur systemet på lämpligt sätt förebygger bedrägerier genom att säkerställa att misstänkta bedrägerier och andra oriktigheter upptäcks, hanteras och följs upp i tid och, i förekommande fall, antalet upptäckta fall av bedrägerier eller oriktigheter.

| h) | Kriterier för erkännande av certifieringsorgan. |
| --- | --- |

h)

Kriterier för erkännande av certifieringsorgan.

| i) | Regler för hur det interna kontrollsystemet används och resultaten av den regelbundna översynen av systemet, och särskilt för tillsynen av certifieringsorganens och deras revisorers arbete samt för systemet för hantering av klagomål mot ekonomiska aktörer och certifieringsorgan. |
| --- | --- |

i)

Regler för hur det interna kontrollsystemet används och resultaten av den regelbundna översynen av systemet, och särskilt för tillsynen av certifieringsorganens och deras revisorers arbete samt för systemet för hantering av klagomål mot ekonomiska aktörer och certifieringsorgan.

| j) | Möjligheter att underlätta eller förbättra främjandet av bästa praxis. |
| --- | --- |

j)

Möjligheter att underlätta eller förbättra främjandet av bästa praxis.

| k) | Frivilliga system för certifiering av skogsbiomassa måste innehålla information om hur den riskbedömning som krävs enligt artikel 29.6 och 29.7 i direktiv (EU) 2018/2001 utförs. |
| --- | --- |

k)

Frivilliga system för certifiering av skogsbiomassa måste innehålla information om hur den riskbedömning som krävs enligt artikel 29.6 och 29.7 i direktiv (EU) 2018/2001 utförs.

---

BILAGA IV

ICKE UTTÖMMANDE FÖRTECKNING ÖVER AVFALL OCH RESTPRODUKTER SOM FÖR NÄRVARANDE OMFATTAS AV BILAGA IX TILL DIREKTIV (EU) 2018/2001

De ämnen som förtecknas i den här bilagan ska anses ingå i en av de kategorier av råvaror som anges i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001 utan att de uttryckligen anges där. Förteckningen är icke uttömmande och kompletterar den befintliga förteckningen över råvaror i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001.

| Kategori i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001 | Bränsleråvaror – underkategori/exempel |
| --- | --- |
| Bilaga IX del A d | Avfall från drycker |
| Bilaga IX del A d | Restprodukter och avfall av frukt och grönsaker (endast ändar, blad, stjälkar och skal) |
| Bilaga IX del A d | Bönskal, hinnor och damm: kakao, kaffe |
| Bilaga IX del A p | Skal/agnar och derivat av dessa, sojabönskal |
| Bilaga IX del A d | Restprodukter och avfall från framställning av varma drycker: kaffesump, använda teblad |
| Bilaga IX del A d | Avfall i form av skum från mejeriindustrin |
| Bilaga IX del A d | Olja från livsmedelsavfall: olja som utvinns ur livsmedelsavfall från industrin |
| Bilaga IX del A d | Icke ätbara spannmålsrester och avfall från malning och bearbetning av spannmål: vete, majs, korn, ris |
| Bilaga IX del A d | Restprodukter och avfall från utvinning av olivolja: olivkärnor |
| Bilaga IX del A p | Skörderester från jordbruket |
| Bilaga IX del A q | Blad och stammar från palmer |
| Bilaga IX del A q | Skadade träd |
| Bilaga IX del A p | Oanvänt foder/foder av vallgrödor |
| Bilaga IX del B b | Olja från fiskavfall som klassificeras i kategorierna 1 och 2 i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009. |
| Bilaga IX del A d | Annat slakteriavfall (animaliska restprodukter (ej fett), kategori 1) |
| Bilaga IX del A d | Industriellt avloppsvatten och derivat |
| Bilaga IX del A g | Palmslamolja (PSO) |
| Bilaga IX del A d | Sediment från industriell lagring |
| Bilaga IX del A d | Biogen fraktion av uttjänta däck |
| Bilaga IX del A q | Återvunnet trä/träavfall |
| Bilaga IX del A d | Huminer |
| Bilaga IX del A d | Förbrukad blekjord |

Kategori i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001

Bränsleråvaror – underkategori/exempel

Bilaga IX del A d

Avfall från drycker

Bilaga IX del A d

Restprodukter och avfall av frukt och grönsaker (endast ändar, blad, stjälkar och skal)

Bilaga IX del A d

Bönskal, hinnor och damm: kakao, kaffe

Bilaga IX del A p

Skal/agnar och derivat av dessa, sojabönskal

Bilaga IX del A d

Restprodukter och avfall från framställning av varma drycker: kaffesump, använda teblad

Bilaga IX del A d

Avfall i form av skum från mejeriindustrin

Bilaga IX del A d

Olja från livsmedelsavfall: olja som utvinns ur livsmedelsavfall från industrin

Bilaga IX del A d

Icke ätbara spannmålsrester och avfall från malning och bearbetning av spannmål: vete, majs, korn, ris

Bilaga IX del A d

Restprodukter och avfall från utvinning av olivolja: olivkärnor

Bilaga IX del A p

Skörderester från jordbruket

Bilaga IX del A q

Blad och stammar från palmer

Bilaga IX del A q

Skadade träd

Bilaga IX del A p

Oanvänt foder/foder av vallgrödor

Bilaga IX del B b

Olja från fiskavfall som klassificeras i kategorierna 1 och 2 i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009.

Bilaga IX del A d

Annat slakteriavfall (animaliska restprodukter (ej fett), kategori 1)

Bilaga IX del A d

Industriellt avloppsvatten och derivat

Bilaga IX del A g

Palmslamolja (PSO)

Bilaga IX del A d

Sediment från industriell lagring

Bilaga IX del A d

Biogen fraktion av uttjänta däck

Bilaga IX del A q

Återvunnet trä/träavfall

Bilaga IX del A d

Huminer

Bilaga IX del A d

Förbrukad blekjord

---

BILAGA V

METOD FÖR ATT FASTSTÄLLA UTSLÄPPSMINSKNINGAR GENOM INLAGRING AV KOL I MARKEN GENOM FÖRBÄTTRADE JORDBRUKSMETODER

Ekonomiska aktörer som vill göra anspråk på utsläppsminskningar till följd av inlagring av kol i marken genom förbättrade jordbruksmetoder (esca
  , emission savings from soil carbon accumulation), uttryckt som gram koldioxidekvivalenter/MJ, ska använda följande formel för att beräkna de faktiska värdena:

Image 1

där

| CSR | är massan av kollagret i marken per ytenhet vid användning av referensodlingsmetoden, i Mg kol (ton kol) per hektar, |
| --- | --- |
| CSA | är massan av det uppskattade kollagret i marken per ytenhet vid användning av de faktiska odlingsmetoderna efter minst tio års tillämpning, i Mg kol per hektar, |
| 3,664 | är den kvot som erhålls när molekylvikten för koldioxid (44,010 g/mol) divideras med molekylvikten för kol (12,011 g/mol), i gram koldioxidekvivalenter/gram kol, |
| n | är perioden (i år) för odling av den berörda grödan, |
| P | är grödans produktivitet (mätt som mängden energi i MJ från biodrivmedel eller flytande biobränslen per hektar och år), |
| ef | är utsläppen från ökad användning av gödselmedel eller herbicider. |

CSR

är massan av kollagret i marken per ytenhet vid användning av referensodlingsmetoden, i Mg kol (ton kol) per hektar,

CSA

är massan av det uppskattade kollagret i marken per ytenhet vid användning av de faktiska odlingsmetoderna efter minst tio års tillämpning, i Mg kol per hektar,

3,664

är den kvot som erhålls när molekylvikten för koldioxid (44,010 g/mol) divideras med molekylvikten för kol (12,011 g/mol), i gram koldioxidekvivalenter/gram kol,

n

är perioden (i år) för odling av den berörda grödan,

P

är grödans produktivitet (mätt som mängden energi i MJ från biodrivmedel eller flytande biobränslen per hektar och år),

ef

är utsläppen från ökad användning av gödselmedel eller herbicider.

Förbättrade jordbruksmetoder som godtas för att uppnå utsläppsminskningar genom inlagring av kol i marken inkluderar övergång till minskad eller ingen jordbearbetning, förbättrad gröda/växtföljd, användning av täckgrödor, inbegripet hantering av skörderester, och användning av organiskt jordförbättringsmedel (t.ex. kompost, rötrester från fermentering av gödsel, biokol osv.).

Beräkningen av de faktiska värdena för CSR och CSA ska baseras på mätningar av kollager i marken. Mätningen av CSR ska utföras på gårdsnivå innan jordbruksmetoderna ändras, i syfte att fastställa en referensnivå, och därefter ska CSA mätas regelbundet med högst fem års mellanrum.

Hela den areal för vilken kollagret i marken beräknas ska ha liknande klimat och marktyp samt liknande brukningshistorik när det gäller jordbearbetning och koltillförsel till marken. Om de förbättrade jordbruksmetoderna bara tillämpas på en del av gården kan anspråk på minskade växthusgasutsläpp göras enbart för den areal som omfattas av dem. Om olika slags förbättrade jordbruksmetoder tillämpas på en och samma gård ska ett anspråk på minskade växthusgasutsläpp beräknas och göras för varje enskild esca-metod.

För att säkerställa minskade variationer från år till år i de uppmätta kollagren i marken och för att minska tillhörande fel får fält, inbegripet fält som tillhör olika jordbrukare, slås samman om de har samma mark- och klimategenskaper och liknande brukningshistorik när det gäller jordbearbetning och koltillförsel till marken och kommer att omfattas av samma förbättrade jordbruksmetoder.

Efter den första mätningen av referensnivån kan ökningen av kolhalten i marken uppskattas på grundval av representativa försök eller markmodeller innan en andra mätning av ökningen av kollagret görs. Från och med den andra mätningen ska mätningarna utgöra den yttersta grunden för att fastställa de faktiska värdena för ökningen av kollagret i marken.

Efter den andra mätningen får dock modeller som gör det möjligt för de ekonomiska aktörerna att uppskatta den årliga ökningen av kollagret i marken endast tillåtas fram till nästa mätning om de använda modellerna har kalibrerats på grundval av de verkliga värden som uppmätts. De ekonomiska aktörerna får endast använda modeller som har validerats genom frivilliga system. De frivilliga systemen ska vara skyldiga att informera de ekonomiska aktörerna och de certifieringsorgan som utför revisioner för deras räkning om de modeller som de har validerat för sådan användning.

De modeller som används ska ta hänsyn till olika marktyper, klimat och brukningshistorik för att simulera markens koldynamik. De frivilliga systemen ska vara skyldiga att utarbeta en detaljerad rapport med en redogörelse för den validerade modelleringsmetod som används och dess underliggande antaganden. De tillhörande slutliga faktiska värden som fastställs på grundval av mätresultat från markundersökningar ska användas för att justera de årliga anspråken på utsläppsminskningar till följd av inlagring av kol i marken med hjälp av jordbruksmetoder (esca), vilka görs på grundval av modeller.

För att möjliggöra anspråk på utsläppsminskningar till följd av inlagring av kol i marken med hjälp av jordbruksmetoder (esca) ska mätningar av kollager i marken utföras av certifierade laboratorier och proverna ska sparas i minst fem år för revisionsändamål.

Ett långsiktigt åtagande från jordbrukarens eller den ekonomiska aktörens sida att fortsätta att tillämpa de förbättrade jordbruksmetoderna under minst tio år ska krävas av frivilliga system för att minskningarna av växthusgasutsläppen ska beaktas. Ett sådant åtagande kan ha formen av ett förnybart femårigt åtagande.

Om detta kriterium inte uppfylls kommer jordbrukarens eller den ekonomiska aktörens alla esca-värden för innevarande år att läggas till som utsläpp till de totala växthusgasutsläppen för den levererade energigrödan i stället för att dras av som en minskning av växthusgasutsläppen, och jordbrukaren eller den ekonomiska aktören kommer att förbjudas att ta med ett esca-värde i beräkningarna av växthusgasutsläpp under fem år, oavsett vilket certifieringssystem som används. Om ett åtagande har undertecknats i en ekonomisk aktörs namn för flera jordbrukares räkning och en av dessa jordbrukare drar sig ur i förtid, ska ovannämnda påföljder endast tillämpas på den berörda jordbrukaren och inte på den ekonomiska aktörens samtliga åtaganden. Det frivilliga system som har utfärdat certifikatet ska vara skyldigt att verkställa påföljderna och på lämpligt sätt informera alla andra frivilliga system samt offentliggöra informationen på sin webbplats och ta med den i de årliga verksamhetsrapporter som skickas till kommissionen.

Dessutom måste de förbättrade jordbruksmetoderna ha tillämpats under en sammanhängande period på minst tre år innan ett anspråk kan göras.

Det högsta möjliga totala värdet av det årliga anspråket på utsläppsminskningar till följd av inlagring av kol i marken genom förbättrade jordbruksmetoder (esca) ska begränsas till 45 g koldioxidekvivalenter/MJ biodrivmedel eller flytande biobränslen under hela den period som esca-metoderna tillämpas om biokol används som organiskt jordförbättringsmedel ensamt eller i kombination med andra godkända esca-metoder. I alla andra fall ska det tak som avses ovan vara 25 g koldioxidekvivalenter/MJ biodrivmedel eller flytande biobränslen under hela tillämpningsperioden för esca-metoderna.

Primärproducenter eller ekonomiska aktörer som redan använder godkända esca-metoder och som har gjort esca-anspråk innan denna genomförandeförordning trätt i kraft får tillämpa ett tak på 45 g koldioxidekvivalenter/MJ biodrivmedel eller flytande biobränslen under en övergångsperiod fram till dess att den första mätningen av ökningen av kollagret görs under det femte året. I ett sådant fall kommer den ökning av kollagret som mäts upp under det femte året att utgöra ett tak för de årliga anspråk som görs under den följande femårsperioden. Om den första mätningen av ökningen av kollagret det femte året visar på en större total årlig ökning jämfört med de årliga anspråk som gjorts, kan primärproducenter eller ekonomiska aktörer under de följande åren göra anspråk på den årliga skillnaden för att kompensera för mindre ökningar av kollagret. Om den första mätningen av kollagrets ökning det femte året i stället visar på en mindre total årlig ökning jämfört med de årliga anspråk som gjorts, måste jordbrukarna eller de ekonomiska aktörerna i motsvarande grad dra av den årliga skillnaden från sina anspråk under de följande fem åren.

Om de godkända förbättrade jordbruksmetoderna (esca) började användas redan tidigare men inga tidigare esca-anspråk gjorts kan årliga retroaktiva esca-anspråk göras, dock inte för längre tid än tre år före tidpunkten för esca-certifiering. Den ekonomiska aktören ska vara skyldig att tillhandahålla tillräckliga bevis för att de förbättrade jordbruksmetoderna har börjat tillämpas. I ett sådant fall kan uppskattningen av CSR-värdet baseras på en jämförande mätning för ett närbeläget fält eller ett annat fält med liknande klimat- och markförhållanden samt liknande brukningshistorik. Om det inte finns några tillgängliga uppgifter från ett sådant fält kan det uppskattadeCSR-värdet baseras på modellering. I så fall ska en första mätning göras omedelbart vid tidpunkten för åtagandet. Nästa mätning av ökningen av kollagret ska göras fem år senare.

De ökade utsläppen till följd av ökad användning av gödselmedel eller herbicider till följd av förbättrade jordbruksmetoder ska beaktas. I detta syfte ska lämpliga bevis läggas fram för den historiska användning av gödselmedel eller herbicider som ska räknas som genomsnittet för de tre år som föregår tillämpningen av de nya jordbruksmetoderna. Bidraget från kvävefixerande grödor som används för att minska behovet av ytterligare gödselmedel kan beaktas i beräkningarna.

Följande regler ska tillämpas på provtagning:

| 1. | Representativ provtagningsmetod:






  a) | Provtagning ska göras för varje markområde eller fält. |
| --- | --- | --- |

1.

Representativ provtagningsmetod:

a)

Provtagning ska göras för varje markområde eller fält.

| b) | Minst ett stickprov ska tas, bestående av 15 väl fördelade delprover per 5 hektar eller per fält, beroende på vilket som är minst (med beaktande av markområdets kolinnehåll kan vara heterogent). |
| --- | --- |

b)

Minst ett stickprov ska tas, bestående av 15 väl fördelade delprover per 5 hektar eller per fält, beroende på vilket som är minst (med beaktande av markområdets kolinnehåll kan vara heterogent).

| c) | Mindre fält med samma klimatförhållanden, marktyp, referensjordbruksmetoder och esca-metoder kan slås samman. |
| --- | --- |

c)

Mindre fält med samma klimatförhållanden, marktyp, referensjordbruksmetoder och esca-metoder kan slås samman.

| d) | Provtagningen ska ske antingen på våren före odling och gödsling eller på hösten minst två månader efter skörd. |
| --- | --- |

d)

Provtagningen ska ske antingen på våren före odling och gödsling eller på hösten minst två månader efter skörd.

| e) | Direkta mätningar av förändringar av kollagret i marken ska göras för de översta 30 cm av marken. |
| --- | --- |

e)

Direkta mätningar av förändringar av kollagret i marken ska göras för de översta 30 cm av marken.

| f) | Punkterna i den inledande provtagningen för att mäta referensnivån för kollagret i marken ska användas under identiska fältförhållanden (särskilt beträffande markfuktighet). |
| --- | --- |

f)

Punkterna i den inledande provtagningen för att mäta referensnivån för kollagret i marken ska användas under identiska fältförhållanden (särskilt beträffande markfuktighet).

| g) | Provtagningsprotokollet ska dokumenteras väl. |
| --- | --- |

g)

Provtagningsprotokollet ska dokumenteras väl.

| 2. | Mätning av markens kolinnehåll:






  a) | Jordproverna ska torkas, siktas och vid behov malas. |
| --- | --- | --- |

2.

Mätning av markens kolinnehåll:

a)

Jordproverna ska torkas, siktas och vid behov malas.

| b) | Om förbränningsmetoden används ska oorganiskt kol inte tas med. |
| --- | --- |

b)

Om förbränningsmetoden används ska oorganiskt kol inte tas med.

| 3. | Bestämning av torr bulkdensitet:






  a) | Förändringar av bulkdensiteten över tid ska beaktas. |
| --- | --- | --- |

3.

Bestämning av torr bulkdensitet:

a)

Förändringar av bulkdensiteten över tid ska beaktas.

| b) | Bulkdensiteten bör mätas med hjälp av cylindermetoden, dvs. genom att man mekaniskt slår ned en cylinder i jorden, vilket kraftigt minskar eventuella fel i samband med mätning av bulkdensiteten. |
| --- | --- |

b)

Bulkdensiteten bör mätas med hjälp av cylindermetoden, dvs. genom att man mekaniskt slår ned en cylinder i jorden, vilket kraftigt minskar eventuella fel i samband med mätning av bulkdensiteten.

| c) | Om cylindermetoden inte kan användas, vilket särskilt kan vara fallet i sandjordar, ska en annan tillförlitlig metod användas. |
| --- | --- |

c)

Om cylindermetoden inte kan användas, vilket särskilt kan vara fallet i sandjordar, ska en annan tillförlitlig metod användas.

| d) | Proverna ska torkas i ugn före vägning. |
| --- | --- |

d)

Proverna ska torkas i ugn före vägning.

Tillämpningen av ovannämnda metod på esca och beräkningen av de faktiska värdena för växthusgasutsläpp ska vederbörligen verifieras av certifieringsorgan och dokumenteras i revisionsrapporter. De frivilliga systemen är skyldiga att utfärda detaljerad vägledning för tillämpningen av denna metod, inklusive om sina validerade markmodeller, till ekonomiska aktörer och certifieringsorgan samt att stödja dessas revisorer i verifieringsarbetet. De frivilliga systemen ska också vara skyldiga att inkludera detaljerad statistisk information och kvalitativ återkoppling om genomförandet av esca-metoden i sina årliga verksamhetsrapporter som ska lämnas in till kommissionen.

Kommissionen ska vederbörligen övervaka genomförandet av esca-metoden som en del av den kontroll av de frivilliga systemens verksamhet som omfattar bland annat följande:

| — | Projektgenomförande som bland annat bör göra det möjligt att jämföra modellresultat med fältmätningar. |
| --- | --- |

—

Projektgenomförande som bland annat bör göra det möjligt att jämföra modellresultat med fältmätningar.

| — | Jämförelse av anspråk och resultat med uppskattningar av mättnad av organiskt kol i marken (soil organic carbon [SOC] saturation) för att ta fram kriterier och rekommendationer och eventuella krav på långsiktigt upprätthållande av en viss jämvikt för att säkra resultat på lång sikt. |
| --- | --- |

—

Jämförelse av anspråk och resultat med uppskattningar av mättnad av organiskt kol i marken (soil organic carbon [SOC] saturation) för att ta fram kriterier och rekommendationer och eventuella krav på långsiktigt upprätthållande av en viss jämvikt för att säkra resultat på lång sikt.

| — | Utarbetande av rekommendationer och krav för lämpligt urval och kalibrering av modeller samt tillförlitliga indikatorer för att modellera resultaten. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av rekommendationer och krav för lämpligt urval och kalibrering av modeller samt tillförlitliga indikatorer för att modellera resultaten.

Kommissionen får se över den metod som beskrivs i denna bilaga samt de tak som tillämpas på årliga anspråk på inlagring av kol, på grundval av resultaten av denna kontroll eller i syfte att anpassa metoden till ny kunskap eller ny lagstiftning på området i framtiden (dvs. EU:s initiativ för kolinlagrande jordbruk).

---

BILAGA VI

ICKE UTTÖMMANDE FÖRTECKNINGAR ÖVER EXEMPEL PÅ VIKTIGA FÖRVALTNINGS- OCH ÖVERVAKNINGSMETODER FÖR ATT FRÄMJA OCH ÖVERVAKA KOLINLAGRING I MARK OCH MARKKVALITET

Tabell 1

Exempel på viktiga markvårdsåtgärder för att främja kolinlagring i mark (i frånvaro av skörderester) och främja markkvaliteten

| Krav | Parameter för markkvalitet |
| --- | --- |
| Ett växelbruk med minst tre grödor, inklusive baljväxter eller gröngödsel i odlingssystemet, med beaktande av de jordbruksrelaterade växtföljdskrav som är specifika för varje gröda och rådande klimatförhållanden. En täckgröda med flera arter mellan avsalugrödor räknas som en enda gröda. | Främjande av markbördighet, kol i marken, begränsning av jorderosion, markens biologiska mångfald och kontroll av patogener |
| Sådd av täckgrödor/fånggrödor/mellangrödor med användning av en lokalt lämplig artblandning med minst en baljväxt. Odlingsmetoderna bör säkerställa en viss miniminivå av marktäckning för att undvika obevuxen mark under de mest känsliga perioderna. | Främjande av markbördighet, bindning av kol i marken, undvikande av jorderosion, markens biologiska mångfald |
| Förebyggande av markkompaktering (frekvens och tidpunkt för fältverksamhet bör planeras för att undvika körning på våt mark, jordbearbetning bör undvikas eller kraftigt minskas på våta jordar, planering för kontrollerad körning kan användas). | Bibehållande av markstrukturen, undvikande av jorderosion, bevarande av markens biologiska mångfald |
| Ingen bränning av stubbåkrar utom när myndigheten har beviljat undantag av växtskyddsskäl. | Bindning av kol i marken, resurseffektivitet |
| På sura jordar där kalkning tillämpas, där jordarna är skadade och där försurningen påverkar grödornas produktivitet. | Förbättrad markstruktur, biologisk mångfald i marken, kol i marken |
| Minskad jordbearbetning/ingen jordbearbetning – erosionskontroll – tillägg av organiska jordförbättringsmedel (biokol, kompost, gödsel, skörderester) – användning av täckgrödor, restaurering av våtmarker
  Förnyelse av vegetation: plantering (artförändring, skydd med halmtäckning) – landskapselement – trädjordbruk | Ökat organiskt kolinnehåll i marken |

Krav

Parameter för markkvalitet

Ett växelbruk med minst tre grödor, inklusive baljväxter eller gröngödsel i odlingssystemet, med beaktande av de jordbruksrelaterade växtföljdskrav som är specifika för varje gröda och rådande klimatförhållanden. En täckgröda med flera arter mellan avsalugrödor räknas som en enda gröda.

Främjande av markbördighet, kol i marken, begränsning av jorderosion, markens biologiska mångfald och kontroll av patogener

Sådd av täckgrödor/fånggrödor/mellangrödor med användning av en lokalt lämplig artblandning med minst en baljväxt. Odlingsmetoderna bör säkerställa en viss miniminivå av marktäckning för att undvika obevuxen mark under de mest känsliga perioderna.

Främjande av markbördighet, bindning av kol i marken, undvikande av jorderosion, markens biologiska mångfald

Förebyggande av markkompaktering (frekvens och tidpunkt för fältverksamhet bör planeras för att undvika körning på våt mark, jordbearbetning bör undvikas eller kraftigt minskas på våta jordar, planering för kontrollerad körning kan användas).

Bibehållande av markstrukturen, undvikande av jorderosion, bevarande av markens biologiska mångfald

Ingen bränning av stubbåkrar utom när myndigheten har beviljat undantag av växtskyddsskäl.

Bindning av kol i marken, resurseffektivitet

På sura jordar där kalkning tillämpas, där jordarna är skadade och där försurningen påverkar grödornas produktivitet.

Förbättrad markstruktur, biologisk mångfald i marken, kol i marken

Minskad jordbearbetning/ingen jordbearbetning – erosionskontroll – tillägg av organiska jordförbättringsmedel (biokol, kompost, gödsel, skörderester) – användning av täckgrödor, restaurering av våtmarker

Förnyelse av vegetation: plantering (artförändring, skydd med halmtäckning) – landskapselement – trädjordbruk

Ökat organiskt kolinnehåll i marken

Tabell 1

Exempel på övervakningsmetoder för påverkan på markkvalitet och koldioxidbegränsning

| Övervakningsstrategi | Metod för verifiering/demonstration |
| --- | --- |
| Riskbedömning | Kartläggning av arealer med hög risk för försämrad markkvalitet bidrar till att förebygga dessa risker och fokusera på de arealer där påverkan är störst. |
| Analys av organiskt material i marken | Konsekvent provtagning av organiskt material i marken leder till en bättre övervakning som gör att det organiska materialet kan bevaras eller förbättras. |
| Analys av organiskt kol i marken | Organiskt kol i marken ses som en bra markör för generell jordkvalitet. |
| Provtagning för SCI (soil conditioning index) | Ett positivt värde visar att systemet förväntas ha ökat organiskt material i marken. |
| Bedömning av jorderosion | Säkerställer att erosionen ligger under en tolerabel nivå, t.ex. de ”t”-nivåer som används av USDA Agricultural Research Service. |
| Plan för hantering av näringsämnen | En plan med en näringsstrategi (främst inriktad på N, P, K) och gödslingsregimer kan förhindra obalans mellan näringsämnen. |
| Regelbunden analys av jordens pH-värde | Övervakning av pH-värdet gör det lättare att identifiera obalans i pH. |

Övervakningsstrategi

Metod för verifiering/demonstration

Riskbedömning

Kartläggning av arealer med hög risk för försämrad markkvalitet bidrar till att förebygga dessa risker och fokusera på de arealer där påverkan är störst.

Analys av organiskt material i marken

Konsekvent provtagning av organiskt material i marken leder till en bättre övervakning som gör att det organiska materialet kan bevaras eller förbättras.

Analys av organiskt kol i marken

Organiskt kol i marken ses som en bra markör för generell jordkvalitet.

Provtagning för SCI (soil conditioning index)

Ett positivt värde visar att systemet förväntas ha ökat organiskt material i marken.

Bedömning av jorderosion

Säkerställer att erosionen ligger under en tolerabel nivå, t.ex. de ”t”-nivåer som används av USDA Agricultural Research Service.

Plan för hantering av näringsämnen

En plan med en näringsstrategi (främst inriktad på N, P, K) och gödslingsregimer kan förhindra obalans mellan näringsämnen.

Regelbunden analys av jordens pH-värde

Övervakning av pH-värdet gör det lättare att identifiera obalans i pH.

---

BILAGA VII

METOD FÖR BESTÄMNING AV UTSLÄPP FRÅN UTVINNING ELLER ODLING AV RÅVAROR

För att beräkna utsläppen från utvinning eller odling av råvaror anges i del C punkt 5 i bilaga V och i del B punkt 5 i bilaga VI till direktiv (EU) 2018/2001 att beräkningen ska omfatta summan av alla utsläpp från själva utvinnings- eller odlingsprocessen, från insamlingen, torkningen och lagringen av råvaror, från avfall och läckage, och från produktionen av kemikalier eller produkter som används vid utvinning eller odling.

Avskiljning av koldioxid vid odlingen av råvaror ska inte medräknas. Då man uppskattar utsläppen från odling av biomassa i jordbruket är det tillåtet att, i stället för faktiska värden, utgå från de regionala medelvärden för utsläpp från odling som ingår i de rapporter som avses i artikel 31.4 i direktiv (EU) 2018/2001 eller den information om disaggregerade normalvärden för utsläpp från odling som ingår i denna bilaga. I brist på relevant information i dessa rapporter får medelvärden beräknas baserat på lokala jordbruksmetoder, t.ex. baserat på data från en grupp av gårdar, som ett alternativ till att använda faktiska värden.

UTSLÄPP FRÅN SJÄLVA UTVINNINGS- ELLER ODLINGSPROCESSEN

Utsläppen från själva utvinnings- eller odlingsprocessen ska omfatta alla utsläpp från i) tillhandahållande av bränsle för jordbruksmaskiner som används, ii) produktion av utsädesmaterial för odling av grödor, iii) produktion av gödselmedel och bekämpningsmedel, iv) försurning via gödselmedel samt kalkspridning, och v) markutsläpp från odling av grödor.

1.1   Användning av bränsle (dieselolja, bensin, tung eldningsolja, biodrivmedel eller andra bränslen) för jordbruksmaskiner

Växthusgasutsläppen från odling av grödor (fältberedning, sådd, spridning av gödselmedel och bekämpningsmedel, skörd och insamling) ska omfatta alla utsläpp från användning av bränslen (t.ex. dieselolja, bensin, tung eldningsolja, biodrivmedel eller andra bränslen) i jordbruksmaskiner. Mängden använt bränsle i jordbruksmaskiner ska dokumenteras på lämpligt sätt. Tillämpliga emissionsfaktorer för bränslena ska användas i enlighet med bilaga IX. När biodrivmedel används ska de normalvärden för växthusgasutsläpp som anges i direktiv (EU) 2018/2001 användas.

1.2   Kemiska gödselmedel och bekämpningsmedel

Utsläppen från användningen av kemiska gödselmedel och bekämpningsmedel (1) för odling av råvaror ska omfatta alla relaterade utsläpp från tillverkningen av kemiska gödselmedel och bekämpningsmedel. Mängden kemiska gödselmedel och bekämpningsmedel, beroende på gröda, lokala förhållanden och jordbruksmetoder, ska dokumenteras på lämpligt sätt. Tillämpliga emissionsfaktorer, inklusive utsläpp i tidigare led, ska användas för att redovisa utsläppen från produktionen av kemiska gödselmedel och bekämpningsmedel i enlighet med bilaga IX. Om den ekonomiska aktören känner till den fabrik som producerar gödselmedlet och den omfattas av EU:s utsläppshandelssystem får den ekonomiska aktören använda de produktionsutsläpp som deklarerats inom ramen för utsläppshandelssystemet, med tillägg av utsläpp i tidigare led för naturgas osv. Transport av gödselmedel ska också inkluderas, med användning av de utsläpp från transportsätt som förtecknas i bilaga IX. Om den ekonomiska aktören inte känner till den fabrik som levererar gödselmedlet bör den använda de standardvärden som anges i bilaga IX.

1.3   Utsädesmaterial

Beräkningen av utsläpp från odling vid produktion av utsädesmaterial för odling av grödor ska baseras på faktiska uppgifter om det använda utsädesmaterialet. Emissionsfaktorer för produktion och leverans av utsädesmaterial får användas för att redovisa utsläpp i samband med produktion av utsäde. De standardvärden för emissionsfaktorer som anges i bilaga IX ska användas. För andra utsäden ska litteraturvärden från följande hierarki användas.

| a) | Version 5 av JEC-WTW-rapporten. |
| --- | --- |

a)

Version 5 av JEC-WTW-rapporten.

| b) | ECOINVENT-databasen. |
| --- | --- |

b)

ECOINVENT-databasen.

| c) | ”Officiella” källor, såsom Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), Internationella energiorganet (IEA) eller regeringar. |
| --- | --- |

c)

”Officiella” källor, såsom Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), Internationella energiorganet (IEA) eller regeringar.

| d) | Andra granskade datakällor, såsom E3-databasen och GEMIS-databasen. |
| --- | --- |

d)

Andra granskade datakällor, såsom E3-databasen och GEMIS-databasen.

| e) | Fackgranskade publikationer. |
| --- | --- |

e)

Fackgranskade publikationer.

| f) | Egna uppskattningar som dokumenterats på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

f)

Egna uppskattningar som dokumenterats på lämpligt sätt.

1.4   Utsläpp från försurning via gödselmedel samt kalkspridning

Utsläppen från neutralisering av försurning via gödselmedel och spridning av jordbrukskalk ska motsvara koldioxidutsläppen från neutralisering av försurning via kvävegödselmedel eller från jordbrukskalkens reaktioner i marken.

1.4.1   Utsläpp från neutralisering av försurning via gödselmedel

Utsläpp till följd av försurning orsakad av användning av kvävegödselmedel på fältet ska redovisas i utsläppsberäkningen, baserat på den mängd kvävegödselmedel som används. För nitratgödselmedel ska utsläppen från neutralisering av kvävegödselmedel i marken vara 0,783 kg CO2/kg N. För ureagödselmedel ska utsläppen från neutralisering vara 0,806 kg CO2/kg N.

1.4.2   Markutsläpp från kalkning (jordbrukskalk)

Den faktiska mängd jordbrukskalk som används ska dokumenteras på lämpligt sätt. Utsläppen ska beräknas enligt följande:

| 1. | På sura jordar, där pH-värdet är lägre än 6,4, löses jordbrukskalk upp av syror i marken och bildar huvudsakligen koldioxid i stället för bikarbonat, vilket frigör nästan all koldioxid i jordbrukskalken (0,44 kg CO2/kg CaCO3-ekvivalent jordbrukskalk). |
| --- | --- |

1.

På sura jordar, där pH-värdet är lägre än 6,4, löses jordbrukskalk upp av syror i marken och bildar huvudsakligen koldioxid i stället för bikarbonat, vilket frigör nästan all koldioxid i jordbrukskalken (0,44 kg CO2/kg CaCO3-ekvivalent jordbrukskalk).

| 2. | Om jordens pH-värde är högre än eller lika med 6,4 ska en emissionsfaktor på 0,98/12,44 = 0,079 kg CO2/(kg CaCO3-ekvivalent) tillförd jordbrukskalk användas vid beräkningen, utöver utsläppen till följd av neutralisering av försurning orsakad av gödselmedlet. |
| --- | --- |

2.

Om jordens pH-värde är högre än eller lika med 6,4 ska en emissionsfaktor på 0,98/12,44 = 0,079 kg CO2/(kg CaCO3-ekvivalent) tillförd jordbrukskalk användas vid beräkningen, utöver utsläppen till följd av neutralisering av försurning orsakad av gödselmedlet.

| 3. | De utsläpp från kalkning som beräknats på grundval av faktisk kalkanvändning, beräknade i punkterna 1 och 2 ovan, kan vara större än de utsläpp från neutralisering via gödselmedel som beräknats i avsnitt 1.4.1 om försurningen neutraliserats av den tillförda kalken. I ett sådant fall får utsläppen från neutralisering av gödselmedel (avsnitt 1.4.1) dras av från de beräknade utsläppen från kalkning för att undvika att utsläppen räknas två gånger.
  Utsläppen från försurning via gödselmedel kan överstiga utsläppen från kalkning. I ett sådant fall skulle subtraktionen resultera i till synes negativa nettokalkutsläpp, eftersom inte all försurning via gödselmedel neutraliseras av jordbrukskalk utan delvis även av naturligt förekommande karbonater. I detta fall ska nettoutsläppen från kalkning räknas som noll, men de utsläpp från försurning via gödselmedel som ändå förekommer ska bibehållas i enlighet med avsnitt 1.4.1.
  Om uppgifter om faktisk användning av jordbrukskalk inte finns tillgängliga ska man utgå från den användning av jordbrukskalk som rekommenderas av Agricultural Lime Association. Detta ska vara en funktion av typen av gröda, uppmätt mark-pH, marktyp och typ av kalkningsmedel. De åtföljande koldioxidutsläppen ska beräknas med hjälp av punkterna 1 och 2 i förfarandet ovan. Den subtraktion som anges i punkt 3 ska dock inte tillämpas i detta fall, eftersom den rekommenderade användningen av jordbrukskalk inte omfattar jordbrukskalk som används för att neutralisera gödselmedel som sprids under samma år, så det kan inte ske någon dubbelräkning av utsläpp från neutralisering av gödselmedel. |
| --- | --- |

3.

De utsläpp från kalkning som beräknats på grundval av faktisk kalkanvändning, beräknade i punkterna 1 och 2 ovan, kan vara större än de utsläpp från neutralisering via gödselmedel som beräknats i avsnitt 1.4.1 om försurningen neutraliserats av den tillförda kalken. I ett sådant fall får utsläppen från neutralisering av gödselmedel (avsnitt 1.4.1) dras av från de beräknade utsläppen från kalkning för att undvika att utsläppen räknas två gånger.

Utsläppen från försurning via gödselmedel kan överstiga utsläppen från kalkning. I ett sådant fall skulle subtraktionen resultera i till synes negativa nettokalkutsläpp, eftersom inte all försurning via gödselmedel neutraliseras av jordbrukskalk utan delvis även av naturligt förekommande karbonater. I detta fall ska nettoutsläppen från kalkning räknas som noll, men de utsläpp från försurning via gödselmedel som ändå förekommer ska bibehållas i enlighet med avsnitt 1.4.1.

Om uppgifter om faktisk användning av jordbrukskalk inte finns tillgängliga ska man utgå från den användning av jordbrukskalk som rekommenderas av Agricultural Lime Association. Detta ska vara en funktion av typen av gröda, uppmätt mark-pH, marktyp och typ av kalkningsmedel. De åtföljande koldioxidutsläppen ska beräknas med hjälp av punkterna 1 och 2 i förfarandet ovan. Den subtraktion som anges i punkt 3 ska dock inte tillämpas i detta fall, eftersom den rekommenderade användningen av jordbrukskalk inte omfattar jordbrukskalk som används för att neutralisera gödselmedel som sprids under samma år, så det kan inte ske någon dubbelräkning av utsläpp från neutralisering av gödselmedel.

1.5   Markutsläpp av dikväveoxid (N2O) från odling av grödor

Beräkningen av dikväveoxidutsläpp från brukade jordar ska följa IPPC:s metod. Användningen av disaggregerade grödspecifika emissionsfaktorer för olika miljöförhållanden (motsvarande nivå 2 i IPCC-metoden) ska användas för att beräkna dikväveoxidutsläppen från odling av grödor. Specifika emissionsfaktorer för olika miljöförhållanden, markförhållanden och grödor bör användas. Ekonomiska aktörer kan använda validerade modeller för att beräkna dessa emissionsfaktorer, förutsatt att modellerna tar hänsyn till dessa aspekter. Enligt IPPC:s riktlinjer (2) ska både direkta och indirekta dikväveoxidutsläpp medräknas. Verktyget GNOC (Global Nitrous Oxide Calculator), baserat på formlerna nedan, ska användas i enlighet med namngivningskonventionerna i riktlinjerna från IPCC (2006):

N2Ototal – N = N2Odirect – N + N2Oindirect – N

där

för mineraljordar: N2ODirect – N = [(FSN + FON) • EF1ij] + [FCR • EF1]

för organiska jordar: N
  2
  ODirect
   – N = [(FSN + FON) • EF1] + [FCR • EF1] + [(FOS,CG,Temp • EF2CG, Temp] + [FCROS,CG,Trop • E2CG,Trop]

för både mineraljordar och organiska jordar: N
  2
  ODirect
   – N = [((FSN • FracGASF) + (FON • EracGASM) • EF4] + [(FSN +FON + FCR) • FracLeach-(H) • EF5]

1.5.1   Kvävetillförsel från skörderester

Kvävetillförsel från skörderester ska beräknas för

| a) | sockerbetor, sockerrör enligt IPCC (2006) vol. 4 kapitel 11 Eq. 11.6, utan beaktande av restprodukter under jord och med tillägg av kvävetillförsel från vinass och filterkakor när det gäller sockerrör,
  FCR = Yield • DRY • (1-FracBurnt • Cf) • [RAG • NAG • (1 - FracRemove)] + FVF |
| --- | --- |

a)

sockerbetor, sockerrör enligt IPCC (2006) vol. 4 kapitel 11 Eq. 11.6, utan beaktande av restprodukter under jord och med tillägg av kvävetillförsel från vinass och filterkakor när det gäller sockerrör,

FCR = Yield • DRY • (1-FracBurnt • Cf) • [RAG • NAG • (1 - FracRemove)] + FVF

| b) | kokos- och oljepalmsplantager som använder en fast kvävetillförsel baserad på litteratur, eftersom IPCC (2006) inte tillhandahåller någon standardberäkningsmetod för standardemissionsfaktorer, i enlighet med bilaga IX, |
| --- | --- |

b)

kokos- och oljepalmsplantager som använder en fast kvävetillförsel baserad på litteratur, eftersom IPCC (2006) inte tillhandahåller någon standardberäkningsmetod för standardemissionsfaktorer, i enlighet med bilaga IX,

| c) | alla andra grödor enligt IPCC (2006) vol. 4 kapitel 11 Eq. 11.7a, 11.11 och 11.12, som
  FCR = (1-FracBurnt • Cf) • AGDM • NAG • (1-FracRemove) + (AGDM + Yield • DRY) • RBG-BIO • NBG

  där







  N2Ototal – N | = | direkta och indirekta årliga N2O–N-utsläpp som uppkommer från brukade jordar; kg N2O–N ha-1 a-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| N2Odirect – N | = | årliga direkta N2O–N-utsläpp som uppkommer från brukade jordar; kg N2O–N ha-1 a-1 |
| N2Oindirect – N | = | årliga indirekta N2O–N-utsläpp (dvs. den årliga mängden N2O–N som uppkommer från atmosfärisk deposition av kväve avgivet i gasform från brukade jordar och årlig mängd N2O–N som uppkommer från utlakning och ytavrinning av kvävetillsatser till brukade jordar i regioner där utlakning/ytavrinning förekommer); kg N2O–N ha-1 a-1 |
| FSN | = | årlig tillförsel av syntetiska kvävegödselmedel; kg N ha-1 a-1 |
| FON | = | årlig tillförsel av stallgödselkväve som gödselmedel; kg N ha-1 a-1 |
| FCR | = | årlig mängd kväve i skörderester (över jord och under jord); kg N ha-1 a-1 |
| FOS,CG,Temp | = | årlig areal av brukade/dränerade organiska jordar med produktion av grödor (cropland) i tempererat klimat; ha-1 a-1 |
| FOS,CG,Trop | = | årlig areal av brukade/dränerade organiska jordar med produktion av grödor i tropiskt klimat; ha-1 |
| FracGASF | = | 0,10 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg N tillfört)-1. Avgång i gasform från syntetiska gödselmedel |
| FracGASM | = | 0,20 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg N tillfört)-1. Avgång i gasform från alla tillförda organiska kvävegödselmedel |
| FracLeach-(H) | = | 0,30 kg N (kg N tillägg) -1. Kväveförluster genom utlakning/ytavrinning för regioner där utlakning/ytavrinning förekommer |
| EF1ij | = | gröd- och platsspecifika emissionsfaktorer för dikväveoxidutsläpp från syntetiska gödselmedel och organisk kvävetillförsel till mineraljordar (kg N2O–N (kg kvävetillförsel)-1); |
| EF1 | = | 0,01 [kg N2O–N (kg kvävetillförsel)-1] |
| EF2CG,Temp | = | 8 kg N ha-1 a-1 för organiska jordar med produktion av grödor och gräsmark i tempererat klimat |
| EF2CG,Trop | = | 16 kg N ha-1 a-1 för organiska jordar med produktion av grödor och gräsmark i tropiskt klimat |
| EF4 | = | 0,01 [kg N2O–N (kg N NH3–N + NOx–N avgivet i gasform)-1] |
| EF5 | = | 0,0075 [kg N2O–N (kg N utlakning/ytavrinning)-1] |
| Yield | = | årlig färsk avkastning av grödan (kg ha-1) |
| DRY | = | torr fraktion av skördad produkt [kg d.m. (kg färsk vikt)-1] (se tabell 1) |
| FracBurnt | = | andel grödareal som bränns årligen [ha (ha)-1] |
| Cf | = | förbränningsfaktor [dimensionslös] (se tabell 1) |
| RAG | = | kvot mellan restprodukter ovan jord (torrsubstans) och skördad avkastning (torrsubstans) för grödan [kg d.m. (kg d.m.)-1] (se tabell 3) |
| NAG | = | kväveinnehåll i restprodukter ovan jord [kg N (kg d.m.)-1] (se tabell 1) |
| FracRemove | = | andel restprodukter ovan jord som avlägsnas från fältet [kg d.m. (kg AGDM)-1] |
| FVF | = | årlig mängd kväve i vinass och filterkaka från sockerrör som återförs till fältet [kg N ha-1], beräknat som Yield * 0,000508. |
| AG | = | restprodukter ovan jord (torrsubstans) [kg d.m. ha-1] |

c)

alla andra grödor enligt IPCC (2006) vol. 4 kapitel 11 Eq. 11.7a, 11.11 och 11.12, som

FCR = (1-FracBurnt • Cf) • AGDM • NAG • (1-FracRemove) + (AGDM + Yield • DRY) • RBG-BIO • NBG

där

N2Ototal – N

=

direkta och indirekta årliga N2O–N-utsläpp som uppkommer från brukade jordar; kg N2O–N ha-1 a-1

N2Odirect – N

=

årliga direkta N2O–N-utsläpp som uppkommer från brukade jordar; kg N2O–N ha-1 a-1

N2Oindirect – N

=

årliga indirekta N2O–N-utsläpp (dvs. den årliga mängden N2O–N som uppkommer från atmosfärisk deposition av kväve avgivet i gasform från brukade jordar och årlig mängd N2O–N som uppkommer från utlakning och ytavrinning av kvävetillsatser till brukade jordar i regioner där utlakning/ytavrinning förekommer); kg N2O–N ha-1 a-1

FSN

=

årlig tillförsel av syntetiska kvävegödselmedel; kg N ha-1 a-1

FON

=

årlig tillförsel av stallgödselkväve som gödselmedel; kg N ha-1 a-1

FCR

=

årlig mängd kväve i skörderester (över jord och under jord); kg N ha-1 a-1

FOS,CG,Temp

=

årlig areal av brukade/dränerade organiska jordar med produktion av grödor (cropland) i tempererat klimat; ha-1 a-1

FOS,CG,Trop

=

årlig areal av brukade/dränerade organiska jordar med produktion av grödor i tropiskt klimat; ha-1

FracGASF

=

0,10 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg N tillfört)-1. Avgång i gasform från syntetiska gödselmedel

FracGASM

=

0,20 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg N tillfört)-1. Avgång i gasform från alla tillförda organiska kvävegödselmedel

FracLeach-(H)

=

0,30 kg N (kg N tillägg) -1. Kväveförluster genom utlakning/ytavrinning för regioner där utlakning/ytavrinning förekommer

EF1ij

=

gröd- och platsspecifika emissionsfaktorer för dikväveoxidutsläpp från syntetiska gödselmedel och organisk kvävetillförsel till mineraljordar (kg N2O–N (kg kvävetillförsel)-1);

EF1

=

0,01 [kg N2O–N (kg kvävetillförsel)-1]

EF2CG,Temp

=

8 kg N ha-1 a-1 för organiska jordar med produktion av grödor och gräsmark i tempererat klimat

EF2CG,Trop

=

16 kg N ha-1 a-1 för organiska jordar med produktion av grödor och gräsmark i tropiskt klimat

EF4

=

0,01 [kg N2O–N (kg N NH3–N + NOx–N avgivet i gasform)-1]

EF5

=

0,0075 [kg N2O–N (kg N utlakning/ytavrinning)-1]

Yield

=

årlig färsk avkastning av grödan (kg ha-1)

DRY

=

torr fraktion av skördad produkt [kg d.m. (kg färsk vikt)-1] (se tabell 1)

FracBurnt

=

andel grödareal som bränns årligen [ha (ha)-1]

Cf

=

förbränningsfaktor [dimensionslös] (se tabell 1)

RAG

=

kvot mellan restprodukter ovan jord (torrsubstans) och skördad avkastning (torrsubstans) för grödan [kg d.m. (kg d.m.)-1] (se tabell 3)

NAG

=

kväveinnehåll i restprodukter ovan jord [kg N (kg d.m.)-1] (se tabell 1)

FracRemove

=

andel restprodukter ovan jord som avlägsnas från fältet [kg d.m. (kg AGDM)-1]

FVF

=

årlig mängd kväve i vinass och filterkaka från sockerrör som återförs till fältet [kg N ha-1], beräknat som Yield * 0,000508.

AG

=

restprodukter ovan jord (torrsubstans) [kg d.m. ha-1]

1.5.2   Gröd- och platsspecifika emissionsfaktorer för dikväveoxidutsläpp från tillförsel av syntetiska gödselmedel och organiska kvävegödselmedel

Dikväveoxidutsläpp från jordar som används för jordbruksändamål, på olika jordbruksfält under olika miljöförhållanden och användningsklasser för jordbruksmark kan fastställas enligt den statistiska modell som används av Stehfest och Bouwman (2006) (nedan kallad S&B-modellen):

Image 2

där

| E | = | dikväveoxidutsläpp (i kg N2O-N ha-1 a-1) |
| --- | --- | --- |
| ev | = | effektvärde för olika drivkrafter (se tabell 2) |

E

=

dikväveoxidutsläpp (i kg N2O-N ha-1 a-1)

ev

=

effektvärde för olika drivkrafter (se tabell 2)

EF1ij för biodrivmedelgrödan i på plats j beräknas (S&B-modellen) som

EF1ij = (Efert,ij – Eunfert,ij) / Nappl,ij

IPCC:s (2006) faktor (EF1) för direkta dikväveoxidutsläpp från tillförsel av gödselmedel baserat på ett globalt medelvärde ska ersättas med den grödspecifika och platsspecifika EF1ij för direkta utsläpp från mineralgödsel och kvävetillförsel av stallgödsel, baserat på den grödspecifika och platsspecifika EF1ij, med användning av S&B-modellen.

där

| Efert,ij | = | dikväveoxidutsläpp (i kg N2O-N ha-1 a-1) baserat på S&B-modellen, där tillförseln av gödselmedel är den faktiska kvävetillförseln (mineralgödselmedel och stallgödsel) till grödan i på plats j |
| --- | --- | --- |
| Eunfert,ij | = | dikväveoxidutsläpp för grödan i på plats j (i kg N2O-N ha-1 a-1) baserat på S&B-modellen. Kvävetillförseln sätts till 0, alla andra parametrar hålls konstanta. |
| Nappl,ij | = | kvävetillförsel från mineralgödselmedel och stallgödsel (i kg N ha-1 a-1) till grödan i på plats j |

Efert,ij

=

dikväveoxidutsläpp (i kg N2O-N ha-1 a-1) baserat på S&B-modellen, där tillförseln av gödselmedel är den faktiska kvävetillförseln (mineralgödselmedel och stallgödsel) till grödan i på plats j

Eunfert,ij

=

dikväveoxidutsläpp för grödan i på plats j (i kg N2O-N ha-1 a-1) baserat på S&B-modellen. Kvävetillförseln sätts till 0, alla andra parametrar hålls konstanta.

Nappl,ij

=

kvävetillförsel från mineralgödselmedel och stallgödsel (i kg N ha-1 a-1) till grödan i på plats j

Tabell 1

Grödspecifika parametrar för beräkning av kvävetillförsel från skörderester
   (3)

Image 3

Tabell 2

Konstant- och effektvärden för beräkning av dikväveoxidutsläpp från jordbruksfält baserat på S&B-modellen

Image 4

UTSLÄPP FRÅN INSAMLING, TORKNING OCH LAGRING AV RÅVAROR

Utsläpp från insamling, torkning och lagring av råvaror omfattar alla utsläpp i samband med bränsleanvändning vid insamling, torkning och lagring av råvaror.

Utsläpp från insamling

Utsläpp från insamling av råvaror omfattar alla utsläpp från insamling av råvaror och transport av dem till lagring. Utsläppen beräknas med hjälp av lämpliga emissionsfaktorer för den typ av bränsle som används (dieselolja, bensin, tung eldningsolja, biodrivmedel eller andra bränslen).

Torkning av biomassa

Utsläppen från odling ska omfatta utsläpp från torkning före lagring samt från lagring och hantering av biomassa som bränsleråvara. Uppgifter om energianvändning för torkning före lagring ska omfatta faktiska uppgifter om den torkningsprocess som används för att uppfylla kraven för lagring, beroende på typ av biomassa, partikelstorlek, fukthalt, väderförhållanden osv. Lämpliga emissionsfaktorer, inklusive utsläpp i tidigare led, ska användas för att redovisa utsläppen från användningen av bränslen för att producera värme eller el som används för torkning. Utsläpp från torkning omfattar endast utsläpp från den torkningsprocess som krävs för att säkerställa korrekt lagring av råvaror, och omfattar inte torkning av material under bearbetningen.

REDOVISNING AV UTSLÄPP FÖR EL SOM ANVÄNDS INOM JORDBRUKET

Vid redovisning av förbrukningen av el som inte producerats i bränsleproduktionsanläggningen ska utsläppsintensiteten för växthusgaser till följd av producerad och distribuerad el antas vara lika med den genomsnittliga utsläppsintensiteten för producerad och distribuerad el i en viss region, som kan vara en Nuts 2-region (4) eller en nationell nivå. Om nationella utsläppskoefficienter tillämpas för el ska värdena i bilaga IX användas. Genom undantag från denna regel får producenter använda ett genomsnittsvärde för en enskild elproduktionsanläggning för el som produceras i den anläggningen om den inte är ansluten till elnätet och det finns tillräcklig information för att härleda en emissionsfaktor.

---

(1)  
  Bekämpningsmedel: alla växtskyddsmedel, inklusive herbicider, insekticider, svampbekämpningsmedel osv.

(2)  IPCC (2006), Vol. 4, Chapter 11: N2O emissions from managed soils, and CO2 emissions from lime and urea application.

(3)  Datakälla: JRC:s rapport Definition of input data to assessment GHG default emissions from biofuels in EU legislation, JRC 2019 (EUR 28349 EN). https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7d6dd4ba-720a-11e9-9f05-01aa75ed71a1.

(4)  Nomenklaturen för statistiska territoriella enheter.

---

BILAGA VIII

MINIMIKRAV FÖR PROCESSEN OCH METODEN FÖR CERTIFIERING AV BIOMASSA MED LÅG RISK FÖR INDIREKT ÄNDRING AV MARKANVÄNDNING

A.   Process för certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning

För att inleda certifieringsprocessen måste en ekonomisk aktör lämna in en ansökan till ett certifieringsorgan som erkänts genom ett frivilligt system för certifiering av biomassa med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Sökanden kan vara en gård, en första samlingspunkt eller en gruppledare som agerar för en grupp av jordbrukare.

Ansökan om certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning ska innehålla minst följande information:

| a) | Sökandens eller sökandenas namn och kontaktuppgifter, i förekommande fall inbegripet medlemmarna i en grupp för gruppcertifiering (1). |
| --- | --- |

a)

Sökandens eller sökandenas namn och kontaktuppgifter, i förekommande fall inbegripet medlemmarna i en grupp för gruppcertifiering (1).

| b) | En beskrivning av de planerade additionalitetsåtgärderna avseende låg risk för indirekt ändring av markanvändning, inbegripet följande:






  i) | Uppgifter om det avgränsade markområde där additionalitetsåtgärden kommer att genomföras, inbegripet nuvarande markanvändning, nuvarande jordbruksmetoder, aktuella uppgifter om markområdets avkastning och, i tillämpliga fall, en försäkran om huruvida marken är outnyttjad, nedlagd eller allvarligt skadad. |
| --- | --- | --- |

b)

En beskrivning av de planerade additionalitetsåtgärderna avseende låg risk för indirekt ändring av markanvändning, inbegripet följande:

i)

Uppgifter om det avgränsade markområde där additionalitetsåtgärden kommer att genomföras, inbegripet nuvarande markanvändning, nuvarande jordbruksmetoder, aktuella uppgifter om markområdets avkastning och, i tillämpliga fall, en försäkran om huruvida marken är outnyttjad, nedlagd eller allvarligt skadad.

| ii) | Beskrivning av additionalitetsåtgärderna och en uppskattning av den ytterligare biomassa som kommer att produceras efter deras tillämpning (antingen genom ökad avkastning eller produktion på outnyttjad, nedlagd eller allvarligt skadad mark). |
| --- | --- |

ii)

Beskrivning av additionalitetsåtgärderna och en uppskattning av den ytterligare biomassa som kommer att produceras efter deras tillämpning (antingen genom ökad avkastning eller produktion på outnyttjad, nedlagd eller allvarligt skadad mark).

| c) | Information om eventuell befintlig certifiering utfärdad av ett frivilligt system som erkänts av kommissionen (det frivilliga systemets namn, certifikatets nummer, status och giltighetsperiod). |
| --- | --- |

c)

Information om eventuell befintlig certifiering utfärdad av ett frivilligt system som erkänts av kommissionen (det frivilliga systemets namn, certifikatets nummer, status och giltighetsperiod).

Om ansökan görs efter det att additionalitetsåtgärderna har genomförts får anspråk avseende låg risk för indirekt ändring av markanvändning göras endast för den ytterligare biomassa som produceras efter dagen för certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning.

1.   Förvaltningsplanens innehåll

När ansökan om certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning har godtagits ska den ekonomiska aktören utarbeta en förvaltningsplan och lämna in den till certifieringsorganet. Förvaltningsplanen ska bygga på informationen i certifieringsansökan och innehålla följande:

| a) | En definition av det avgränsade markområdet. |
| --- | --- |

a)

En definition av det avgränsade markområdet.

| b) | En beskrivning av additionalitetsåtgärder. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av additionalitetsåtgärder.

| c) | Kontroll av additionalitetsåtgärdens hållbarhet i jämförelse med kraven i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

c)

Kontroll av additionalitetsåtgärdens hållbarhet i jämförelse med kraven i direktiv (EU) 2018/2001.

| d) | När så är relevant, demonstration av additionalitetsbedömning (prövning av antingen ekonomisk attraktivitet eller icke-ekonomiska hinder). |
| --- | --- |

d)

När så är relevant, demonstration av additionalitetsbedömning (prövning av antingen ekonomisk attraktivitet eller icke-ekonomiska hinder).

| e) | Fastställande av den dynamiska referensnivån för avkastning, inklusive






  i) | för avkastningshöjande åtgärder: minst tre års historiska uppgifter om skördeavkastning för det avgränsade markområdet, |
| --- | --- | --- |

e)

Fastställande av den dynamiska referensnivån för avkastning, inklusive

i)

för avkastningshöjande åtgärder: minst tre års historiska uppgifter om skördeavkastning för det avgränsade markområdet,

| ii) | för odling på outnyttjad, nedlagd eller allvarligt skadad mark: bevis på markstatus (referensnivån för odling på outnyttjad, nedlagd eller allvarligt skadad mark anses vara noll). |
| --- | --- |

ii)

för odling på outnyttjad, nedlagd eller allvarligt skadad mark: bevis på markstatus (referensnivån för odling på outnyttjad, nedlagd eller allvarligt skadad mark anses vara noll).

| f) | Uppskattning av den ytterligare biomassaavkastningen per år, med hänvisning till den dynamiska referensnivån för avkastning för det avgränsade markområdet. |
| --- | --- |

f)

Uppskattning av den ytterligare biomassaavkastningen per år, med hänvisning till den dynamiska referensnivån för avkastning för det avgränsade markområdet.

Förvaltningsplanen ska göra det möjligt att jämföra användningen av det avgränsade markområdet före och efter genomförandet av additionalitetsåtgärden.

2.   Icke uttömmande förteckning över additionalitetsåtgärder

Tabell 1

Icke uttömmande förteckning över avkastningshöjande additionalitetsåtgärder

| Additionalitetskategori | Additionalitetsåtgärd | Exempel |
| --- | --- | --- |
| Mekanisering | Maskiner | Användning av maskiner som minskar/kompletterar befintlig arbetskraft för att öka produktionen eller minska förlusterna. Detta kan omfatta sådd, precisionsjordbruk, skördemaskiner eller maskiner för att minska förluster efter skörd. |
| Odling av flera grödor (multi-cropping) | Serieodling | Införande av en andra gröda på samma mark under samma år. |
| Förvaltning | Markvård | Marktäckning i stället för plöjning, låg jordbearbetning. |
| Gödsling | Optimering av gödslingsregimen, användning av precisionsjordbruk. |
| Växtskydd | Förändring av ogräs-, skadegörar- och sjukdomsbekämpning. |
| Pollinering | Metoder för förbättrad pollinering. |
| Annat | Lämnar utrymme för innovation, kombinationer av åtgärder och oförutsedd utveckling. |
| Återplantering (för fleråriga grödor) (2) | Val av växtsorter | Sort med högre avkastning, bättre anpassning till ekofysiologiska eller klimatiska förhållanden. |

Additionalitetskategori

Additionalitetsåtgärd

Exempel

Mekanisering

Maskiner

Användning av maskiner som minskar/kompletterar befintlig arbetskraft för att öka produktionen eller minska förlusterna. Detta kan omfatta sådd, precisionsjordbruk, skördemaskiner eller maskiner för att minska förluster efter skörd.

Odling av flera grödor (multi-cropping)

Serieodling

Införande av en andra gröda på samma mark under samma år.

Förvaltning

Markvård

Marktäckning i stället för plöjning, låg jordbearbetning.

Gödsling

Optimering av gödslingsregimen, användning av precisionsjordbruk.

Växtskydd

Förändring av ogräs-, skadegörar- och sjukdomsbekämpning.

Pollinering

Metoder för förbättrad pollinering.

Annat

Lämnar utrymme för innovation, kombinationer av åtgärder och oförutsedd utveckling.

Återplantering (för fleråriga grödor) (2)

Val av växtsorter

Sort med högre avkastning, bättre anpassning till ekofysiologiska eller klimatiska förhållanden.

Additionalitetsåtgärder är åtgärder som går längre än gängse jordbruksmetoder. Tabell 1 innehåller en icke uttömmande förteckning över de typer av additionalitetsåtgärder som de ekonomiska aktörerna kan vidta för att öka avkastningen. Åtgärder eller kombinationer av åtgärder ska främja produktionen utan att äventyra hållbarheten. Additionalitetsåtgärden får inte äventyra framtida tillväxtpotential genom att kortsiktiga produktionsvinster leder till en försämring på medellång och lång sikt av mark-, vatten- och luftkvalitet och populationer av pollinatörer. Additionalitetsåtgärderna får inte leda till homogenisering av jordbrukslandskapet genom avlägsnande av landskapselement och livsmiljöer, t.ex. solitära träd, häckar, buskar, åkerkanter och blomrika områden.

Endast ytterligare avkastning utöver den dynamiska referensnivån för avkastning får omfattas av anspråk avseende låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Dessutom får en additionalitetsåtgärd endast certifieras om den syftar till att uppnå ytterligare avkastning till följd av förbättrade jordbruksmetoder. Om en tillämpad åtgärd endast syftar till att förbättra markområdets hållbarhet, utan att förbättra avkastningen, betraktas den inte som en additionalitetsåtgärd. Detta är inte fallet med odling på outnyttjad, nedlagd eller allvarligt skadad mark, där själva odlingen är additionalitetsåtgärden.

Den ekonomiska aktören måste visa att förvaltningsplanen innehåller rimliga förväntningar på ökad avkastning genom att hänvisa till t.ex. vetenskaplig litteratur, erfarenheter från fältförsök, information från agronomiföretag, utvecklare av utsäde/gödselmedel eller enkla beräkningar. För att projektet ska kunna certifieras krävs tillfredsställande bevis till stöd för den tillämpade additionalitetsåtgärdens förväntade ökning av avkastningen.

När det gäller förbättringar inom jordbruket ska tillämpade jordbruksmetoder, maskiner och utrustning före och efter tillämpning av additionalitetsåtgärden dokumenteras i detalj som en del av förvaltningsplanen. Detta ska möjliggöra en jämförelse för att i) avgöra om en additionalitetsåtgärd har genomförts, ii) utvärdera om additionalitetsåtgärden kan anses vara ett tillägg jämfört med utvecklingen i ett scenario med oförändrade förhållanden.

B.   Bedömning av additionalitet: analys och prövning av ekonomisk attraktivitet eller av icke-ekonomiska hinder

1.   Prövning av ekonomisk attraktivitet

Prövningen av ekonomisk attraktivitet ska visa att den investering som krävs för additionalitetsåtgärden blir ekonomiskt attraktiv endast om den resulterande ytterligare avkastningen certifieras avseende låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Analysen ska bestå av en enkel ekonomisk analys av den planerade additionalitetsåtgärden med låg risk för indirekt ändring av markanvändning.

Prövningen ska endast omfatta de kostnader och avkastningar som är direkt kopplade till investeringar för additionalitetsåtgärden. Normala driftskostnader för hela gården ska därför inte ingå i analysen. Prövningen ska omfatta de kostnader och intäkter för förberedelse, genomförande, underhåll och avveckling av additionalitetsåtgärden som annars inte skulle ha uppstått.

Ekonomisk attraktivitet uppstår genom en affärsnytta där investeringens nettonuvärde (3) är positivt, vilket innebär att investeringen kan göras av den ekonomiska aktören själv. Detta innebär att endast åtgärder för vilka analysen visar på negativ affärsnytta (oräknat bidrag) ska klara prövningen av ekonomisk attraktivitet och kunna certifieras avseende låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Åtgärder med resultat över noll (ett positivt nettonuvärde) kan fortfarande vara aktuella för certifiering endast om de klarar prövningen i fråga om icke-ekonomiska hinder.

Formel för att beräkna nettonuvärdet för en investering:

Image 5

där

| P | = | förväntad inkomst från ytterligare biomassa (uppskattning av mängd ytterligare biomassa x försäljningspris för bränsleråvara, utan bidrag avseende låg risk för indirekt ändring av markanvändning) |
| --- | --- | --- |
| L | = | kostnad för additionalitetsåtgärden (kapital- och driftsutgifter) |
| i | = | diskonteringsränta |
| t | = | tidsperiod |

P

=

förväntad inkomst från ytterligare biomassa (uppskattning av mängd ytterligare biomassa x försäljningspris för bränsleråvara, utan bidrag avseende låg risk för indirekt ändring av markanvändning)

L

=

kostnad för additionalitetsåtgärden (kapital- och driftsutgifter)

i

=

diskonteringsränta

t

=

tidsperiod

De parametrar som används vid beräkningen av nettonuvärdet ska överensstämma med uppgifterna i förvaltningsplanen.

Följande parametrar ska ingå i beräkningen av nettonuvärde:

| a) | Uppskattning av mängden ytterligare biomassa. |
| --- | --- |

a)

Uppskattning av mängden ytterligare biomassa.

| b) | Försäljningspris för bränsleråvara [valuta/ton]:






  i) | Försäljningspriset för bränsleråvara får vara ett enda värde som extrapoleras under hela den tid då investeringen ger ytterligare avkastning. |
| --- | --- | --- |

b)

Försäljningspris för bränsleråvara [valuta/ton]:

i)

Försäljningspriset för bränsleråvara får vara ett enda värde som extrapoleras under hela den tid då investeringen ger ytterligare avkastning.

| ii) | Detta värde får baseras på ett genomsnitt av de faktiska historiska försäljningsvärden för bränsleråvaror som uppnåtts av den ekonomiska aktören. Genomsnittsvärdet ska baseras på uppgifter för samma tre år som de historiska avkastningsdata som används för att fastställa den dynamiska referensnivån för avkastning. |
| --- | --- |

ii)

Detta värde får baseras på ett genomsnitt av de faktiska historiska försäljningsvärden för bränsleråvaror som uppnåtts av den ekonomiska aktören. Genomsnittsvärdet ska baseras på uppgifter för samma tre år som de historiska avkastningsdata som används för att fastställa den dynamiska referensnivån för avkastning.

| iii) | Vid införande av en ny gröda för vilken den ekonomiska aktören inte har några faktiska prisuppgifter kan värdet baseras på prisuppgifter från FAOSTAT (4). |
| --- | --- |

iii)

Vid införande av en ny gröda för vilken den ekonomiska aktören inte har några faktiska prisuppgifter kan värdet baseras på prisuppgifter från FAOSTAT (4).

| c) | Diskonteringsränta som ska användas: 3,5 % för höginkomstländer (5) och 5,5 % för alla andra länder. |
| --- | --- |

c)

Diskonteringsränta som ska användas: 3,5 % för höginkomstländer (5) och 5,5 % för alla andra länder.

| d) | Investeringens livslängd:






  i) | En livslängd på upp till tio år ska användas i överensstämmelse med giltighetstiden för certifieringen av låg risk för indirekt ändring av markanvändning (referensgiltighetstid). |
| --- | --- | --- |

d)

Investeringens livslängd:

i)

En livslängd på upp till tio år ska användas i överensstämmelse med giltighetstiden för certifieringen av låg risk för indirekt ändring av markanvändning (referensgiltighetstid).

| ii) | I vissa fall kan den maximala livslängden för investeringen fastställas till 25 år baserat på den typiska livslängden för fleråriga grödor (dvs. oljepalm, när det gäller återplantering av oljepalmplantager). |
| --- | --- |

ii)

I vissa fall kan den maximala livslängden för investeringen fastställas till 25 år baserat på den typiska livslängden för fleråriga grödor (dvs. oljepalm, när det gäller återplantering av oljepalmplantager).

| e) | Investeringskostnader i samband med additionalitetsåtgärden [kapital- och driftsutgifter]. |
| --- | --- |

e)

Investeringskostnader i samband med additionalitetsåtgärden [kapital- och driftsutgifter].

2.   Prövning av icke-ekonomiska hinder

Analysen av icke-ekonomiska hinder ska endast omfatta icke-ekonomiska projekthinder för genomförandet av additionalitetsåtgärderna i avsaknad av certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Hinder vars kostnad kan uppskattas ska ingå i analysen av ekonomisk attraktivitet snarare än i analysen av icke-ekonomiska hinder.

Den ekonomiska aktör som planerar additionalitetsåtgärden är ansvarig för att påvisa förekomsten av icke-ekonomiska hinder. Motiveringen ska bestå av en tydlig, verifierbar beskrivning av de omständigheter som förhindrar utnyttjandet av additionalitetsåtgärden. Den ekonomiska aktören ska tillhandahålla alla verifierbara bevis som krävs för att styrka anspråket och visa hur certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning skulle säkerställa att det icke-ekonomiska hindret övervinns.

Giltigheten för aktörens anspråk ska bedömas och valideras av den grundläggande revisionen innan ett certifikat om låg risk för indirekt ändring av markanvändning utfärdas.

C.   Fastställande av den dynamiska referensnivån för avkastning och beräkning av den faktiska mängden biomassa med låg risk för indirekt ändring av markanvändning

Den dynamiska referensnivån för avkastning ska fastställas individuellt för varje avgränsat markområde baserat på grödan och den typ eller kombination av additionalitetsåtgärder som tillämpas. Specifika historiska skördeavkastningsdata för markområdet från åtminstone de tre år som föregår tillämpningen av en additionalitetsåtgärd ska användas för att beräkna startpunkten för den dynamiska referensnivån för avkastning. Detta ska kombineras med en global grödspecifik trendlinje för förväntad avkastning baserad på historiska data om faktisk avkastning under det senaste årtiondet, eller längre om uppgifter finns tillgängliga. För fleråriga grödor tar den dynamiska referensnivån för avkastning också hänsyn till avkastningskurvan under grödans livstid.

1.   Fastställande av den dynamiska referensnivån för avkastning för ettåriga grödor

När en gård växlar grödor mellan fält och den gröda vars avkastning kommer att ökas (målgröda) har odlats på olika fält på samma gård under tidigare år, finns två alternativ för insamling av historiska avkastningsuppgifter för att beräkna den dynamiska referensnivån för avkastning:

Alternativ 1: Den ekonomiska aktören beräknar ett genomsnitt av avkastningen för de tre senaste åren som målgrödan odlades på det specifika avgränsade markområdet innan additionalitetsåtgärden genomfördes. Eftersom grödor odlas i växelbruk kan detta innebära att man använder uppgifter som är äldre än fem år.

Alternativ 2: Den ekonomiska aktören beräknar ett viktat genomsnitt av avkastningen under de tre senaste åren som målgrödan odlades på gården innan additionalitetsåtgärden genomfördes, även om denna avkastning erhölls från olika markområden av olika storlek på samma gård.

Om historiska data för de senaste tre skördeåren inte finns tillgängliga, oavsett om de helt saknas eller inte är representativa enligt revisorns bedömning, eller om skördeavkastningsdata är av otillräcklig kvalitet, kan ytterligare uppgifter inhämtas för tidigare år eller för ett närbeläget fält där samma gröda odlas inom ramen för samma förvaltningsplan. Om ett av de tre åren med historiska data hade en exceptionellt god eller dålig skörd (t.ex. en avvikelse på 30 % eller mer jämfört med de andra referensåren) ska den avvikande skördeavkastningen inte tas med i beräkningen för att undvika att genomsnittet för tre år snedvrids (6).

Revisorn är ansvarig för att avgöra om ett avvikande värde för avkastning föreligger, baserat på sin expertbedömning, praktiska erfarenheter och kunskaper om den ekonomiska aktörens metoder över längre tid. Revisorn är också skyldig att utvärdera om skördeavkastningsdata är av otillräcklig kvalitet för att kunna tas med som en del av den grundläggande revisionen och de årliga revisionerna, och därefter besluta om en skördeavkastning behöver uteslutas eller inte.

Lutningen för den dynamiska referensnivån för avkastning ska vara lutningen på en rak trendlinje som är anpassad till avkastningsutvecklingen för målgrödan under de senaste tio åren, eller längre om data finns tillgängliga. Den är baserad på globala data och ska härledas från FAOSTAT World+ data för den berörda grödan. Detta ska göras i början av certifieringsperioden, och lutningen ska gälla för den tioåriga referensgiltighetsperioden för certifieringen av låg risk för indirekt ändring av markanvändning.

Tabell 2 visar lutningen på den dynamiska referensnivån för avkastning för de vanligaste bränsleråvarorna för biodrivmedel. Dessa värden erhålls genom anpassning av en trendlinje till 20 års globala skördeavkastningsdata som erhållits från FAOSTAT.

Tabell 2

Lutning på den trendlinje som erhållits för FAOSTAT World+ skördeavkastningsdata. Genomsnittlig ökning av avkastningen (ton/ha/år) per år

| Gröda | Korn | Majs | Oljepalmfrukter | Raps | Sojabönor | Sockerbetor | Sockerrör | Solrosfrön | Vete |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lutning-20 | 0,035 | 0,074 | 0,200 | 0,036 | 0,028 | 1,276 | 0,379 | 0,035 | 0,04 |
| Lutning-20 är baserad på perioden 2008–2017. |

Gröda

Korn

Majs

Oljepalmfrukter

Raps

Sojabönor

Sockerbetor

Sockerrör

Solrosfrön

Vete

Lutning-20

0,035

0,074

0,200

0,036

0,028

1,276

0,379

0,035

0,04

Lutning-20 är baserad på perioden 2008–2017.

För alla grödor i tabellen fastställs den dynamiska referensnivån för avkastning genom att utgå från startpunkten (treårigt genomsnitt av historiska avkastningar före tillämpningen av additionalitetsåtgärden) och lägga till den globala trendlinjen (lutningen) från tabell 2. Följande formel ska användas från och med det år då additionalitetsåtgärden genomförs:

DYBx=(starting point DYB)+(slope20 )x

där

| DYBx | = | den dynamiska referensnivån för avkastning år x efter genomförandet av additionalitetsåtgärden |
| --- | --- | --- |
| x | = | år efter genomförandet av additionalitetsåtgärden |

DYBx

=

den dynamiska referensnivån för avkastning år x efter genomförandet av additionalitetsåtgärden

x

=

år efter genomförandet av additionalitetsåtgärden

Om additionalitetsåtgärden ska ersätta den befintliga grödan med en annan gröda (med högre avkastning) på ett avgränsat markområde är den kontrafaktiska situationen odling av den befintliga grödan. Den dynamiska referensnivån för avkastning ska fastställas på grundval av historiska avkastningsdata och trendlinjedata för den befintliga grödan.

Startpunkten för referensnivån ska vara det treåriga genomsnittet av skördeavkastningen för den befintliga gröda som har lägre avkastning. Trendlinjen baseras på FAOSTAT:s globala trendlinjedata för den befintliga grödan (se tabell 2). Detta tillvägagångssätt ska endast användas om det kan visas att den gröda som har högre avkastning kan införas på grund av förändringar på marknaden för biodrivmedel, som påvisats i additionalitetsbedömningen.

2.   Fastställande av den dynamiska referensnivån för avkastning för fleråriga grödor

Beroende på de variationer i avkastning som observerats under livstiden för olika typer av fleråriga grödor ska olika metoder vara möjliga.

För palmer får följande uppgifter användas av ekonomiska aktörer inom oljepalmsplantager för att fastställa deras dynamiska referensnivå för avkastning:

| a) | De historiska skördeavkastningarna före genomförandet av en additionalitetsåtgärd. |
| --- | --- |

a)

De historiska skördeavkastningarna före genomförandet av en additionalitetsåtgärd.

| b) | Planteringsåret för palmer på det avgränsade markområdet och/eller deras åldersprofil. |
| --- | --- |

b)

Planteringsåret för palmer på det avgränsade markområdet och/eller deras åldersprofil.

| c) | Sorterna av palmer på det avgränsade markområdet, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

c)

Sorterna av palmer på det avgränsade markområdet, i tillämpliga fall.

| d) | Den areal mark som återplanteras varje år på en plantage, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

d)

Den areal mark som återplanteras varje år på en plantage, i tillämpliga fall.

Dessa uppgifter kombineras med en tillväxtkurva för att fastställa den dynamiska referensnivån för avkastning. Tillväxtkurvans viktigaste egenskap ska vara formen, inte avkastningens storlek.

Tillväxtkurvan ger formen och måste kombineras med historiska avkastningsdata och trädens ålder, i enlighet med punkterna a och b, så att kurvans absolutvärden för den dynamiska referensnivån för avkastning anpassas till det specifika markområdet.

Följande tre alternativ finns tillgängliga för att fastställa den dynamiska referensnivån för avkastning för palmer.

För varje alternativ måste de uppgifter som krävs för att fastställa de dynamiska referensnivåerna för avkastning omfatta följande:

| a) | Alternativ 1a: Standardtillväxtkurva







  i) | De tre senaste årens historiska skördeavkastning för palmer som odlas på det avgränsade markområdet. |
| --- | --- | --- |

a)

Alternativ 1a: Standardtillväxtkurva

i)

De tre senaste årens historiska skördeavkastning för palmer som odlas på det avgränsade markområdet.

| ii) | Trädens ålder på det avgränsade markområdet/planteringsår. |
| --- | --- |

ii)

Trädens ålder på det avgränsade markområdet/planteringsår.

| b) | Alternativ 1b: Den ekonomiska aktören tillhandahåller tillväxtkurva (7)







  i) | De tre senaste årens historiska skördeavkastning för palmer som odlas på det avgränsade markområdet. |
| --- | --- | --- |

b)

Alternativ 1b: Den ekonomiska aktören tillhandahåller tillväxtkurva (7)

i)

De tre senaste årens historiska skördeavkastning för palmer som odlas på det avgränsade markområdet.

| ii) | Trädens ålder på det avgränsade markområdet/planteringsår. |
| --- | --- |

ii)

Trädens ålder på det avgränsade markområdet/planteringsår.

| iii) | Sorterna av palmer på det avgränsade markområdet. |
| --- | --- |

iii)

Sorterna av palmer på det avgränsade markområdet.

| iv) | Den ekonomiska aktörens egen referenstillväxtkurva. |
| --- | --- |

iv)

Den ekonomiska aktörens egen referenstillväxtkurva.

| c) | Alternativ 2: Gruppcertifieringsmetod







  i) | För de tre senaste åren, den totala arealen och den totala avkastningen i färska fruktklasar (FFB, Fresh Fruit Bunches) för palmer som odlats på de avgränsade markområdena/plantagerna, som producerar palm som en del av gruppen. |
| --- | --- | --- |

c)

Alternativ 2: Gruppcertifieringsmetod

i)

För de tre senaste åren, den totala arealen och den totala avkastningen i färska fruktklasar (FFB, Fresh Fruit Bunches) för palmer som odlats på de avgränsade markområdena/plantagerna, som producerar palm som en del av gruppen.

Alternativen 1a och 1b är tillämpliga när en additionalitetsåtgärd genomförs på ett likåldrigt trädbestånd, eller om trädens åldersprofil på de avgränsade markområdena är känd och inte är konstant från år till år.

Alternativ 2 får tillämpas när trädens åldersprofil på de avgränsade markområdena är blandad och förblir relativt konstant från år till år, dvs. inom ramen för en gruppcertifiering eller om en enhetlig procentandel av en plantageareal återplanteras varje år, vilket leder till en konstant åldersprofil för träden.

Alternativ 2 får inte användas om mer än 20 % av den producerade mängden i gruppen kommer från samma plantage, eller om mer än 5 % av gruppens totala areal återplanteras under samma år. I det fallet ska alternativ 1a eller 1b användas för att fastställa referensnivån.

Alternativ 1a: Standardtillväxtkurva

I det första alternativet används formen på en i förväg fastställd ”standardtillväxtkurva” (baserad på befintliga vetenskapliga rön) för att fastställa den dynamiska referensnivån för avkastning för ett avgränsat markområde. Standardkurvan har normaliserats och visas i figur 1 och tabell 3 nedan.

Den dynamiska referensnivån för avkastning fastställs med hjälp av de tre senaste årens historiska skördeavkastningsdata för det specifika markområdet och palmernas ålder när denna avkastning observerades, och genom att använda den årliga procentuella avkastningsförändringen från standardkurvan för att skapa en avkastningskurva för ett scenario med oförändrade förhållanden (business-as-usual) för det specifika markområdet.

Figur 1

Normaliserad standardtillväxtkurva för avkastning från palmer

Image 6

Tabell 3

Avkastningsdata för palmer enligt en normaliserad standardtillväxtkurva

| År efter plantering | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaliserad avkastning | 0 | 0 | 0,147 | 0,336 | 0,641 | 0,833 | 0,916 | 0,968 | 0,996 | 1 | 0,999 | 0,980 | 0,965 |
| År efter plantering | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | ≥ 26
   (*1) |
| Normaliserad avkastning | 0,945 | 0,926 | 0,910 | 0,906 | 0,888 | 0,870 | 0,858 | 0,842 | 0,836 | 0,815 | 0,806 | 0,793 | 0,793 |

År efter plantering

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

Normaliserad avkastning

0

0

0,147

0,336

0,641

0,833

0,916

0,968

0,996

1

0,999

0,980

0,965

År efter plantering

14

15

16

17

18

19

20

21

22

23

24

25

≥ 26
   (*1)

Normaliserad avkastning

0,945

0,926

0,910

0,906

0,888

0,870

0,858

0,842

0,836

0,815

0,806

0,793

0,793

Alternativ 1a omfattar följande metodsteg:

| 1. | För att fastställa den genomsnittliga historiska skördeavkastningen används de tre senaste historiska skördeavkastningarna på det avgränsade markområdet före genomförandet av additionalitetsåtgärden, samt trädens motsvarande ålder när dessa avkastningar observerades. |
| --- | --- |

1.

För att fastställa den genomsnittliga historiska skördeavkastningen används de tre senaste historiska skördeavkastningarna på det avgränsade markområdet före genomförandet av additionalitetsåtgärden, samt trädens motsvarande ålder när dessa avkastningar observerades.

| 2. | Ett medelvärde beräknas av de tre historiska skördeavkastningarna. |
| --- | --- |

2.

Ett medelvärde beräknas av de tre historiska skördeavkastningarna.

| 3. | På grundval av trädens ålder i historiska avkastningsdata fastställs var den genomsnittliga historiska skördeavkastningen ska ligga på standardtillväxtkurvan (t.ex. om avkastningsdata härrör från träd som är sju, åtta och nio år gamla bör den genomsnittliga historiska avkastningen anses avse år 8). |
| --- | --- |

3.

På grundval av trädens ålder i historiska avkastningsdata fastställs var den genomsnittliga historiska skördeavkastningen ska ligga på standardtillväxtkurvan (t.ex. om avkastningsdata härrör från träd som är sju, åtta och nio år gamla bör den genomsnittliga historiska avkastningen anses avse år 8).

| 4. | För att bestämma nästa punkt i den dynamiska referensnivån för avkastning multipliceras den genomsnittliga historiska skördeavkastningen från steg 2 med motsvarande beräknade årliga procentuella förändring härledd från standardtillväxtkurvan (tabell 4 nedan). Detta upprepas för varje efterföljande punkt för att plotta den dynamiska referensnivån för avkastning.

  Tabell 4


  Årlig procentuell förändring av avkastningen härledd från standardtillväxtkurvan



















  År efter plantering | 1 till 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlig procentuell förändring | - | 128,0  % | 90,6  % | 30,0  % | 10,0  % | 5,6  % | 2,9  % | 0,4  % | -0,1  % | -1,9  % | -1,6  % | -2,0  % |
| År efter plantering | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | ≥ 26
   (*2) |
| Årlig procentuell förändring | -2,1  % | -1,7  % | -0,5  % | -1,9  % | -2,0  % | -1,4  % | -1,8  % | -0,8  % | -2,5  % | -1,1  % | -1,6  % | 0  % |

4.

För att bestämma nästa punkt i den dynamiska referensnivån för avkastning multipliceras den genomsnittliga historiska skördeavkastningen från steg 2 med motsvarande beräknade årliga procentuella förändring härledd från standardtillväxtkurvan (tabell 4 nedan). Detta upprepas för varje efterföljande punkt för att plotta den dynamiska referensnivån för avkastning.

Tabell 4

Årlig procentuell förändring av avkastningen härledd från standardtillväxtkurvan

År efter plantering

1 till 3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

Årlig procentuell förändring

-

128,0  %

90,6  %

30,0  %

10,0  %

5,6  %

2,9  %

0,4  %

-0,1  %

-1,9  %

-1,6  %

-2,0  %

År efter plantering

15

16

17

18

19

20

21

22

23

24

25

≥ 26
   (*2)

Årlig procentuell förändring

-2,1  %

-1,7  %

-0,5  %

-1,9  %

-2,0  %

-1,4  %

-1,8  %

-0,8  %

-2,5  %

-1,1  %

-1,6  %

0  %

| 5. | För att införliva den globala avkastningstrenden i den dynamiska referensnivån för avkastning appliceras den sammansatta årliga tillväxttakten (CAGR, Compound Annual Growth Rate), beräknad utifrån FAOSTAT World+ avkastningsdata (tabell 5 nedan), på varje punkt i den dynamiska referensnivån för avkastning för att erhålla en dynamisk referensnivå för avkastning korrigerad för sammansatt årlig tillväxttakt.

  Tabell 5


  Sammansatt årlig tillväxttakt för palmer (20 år)








  Årlig avkastningsökning för palmer – scenario med oförändrade förhållanden | 1,37  % |
| --- | --- | --- |
| Baserat på FAOSTAT World+ 2008–2017. |

5.

För att införliva den globala avkastningstrenden i den dynamiska referensnivån för avkastning appliceras den sammansatta årliga tillväxttakten (CAGR, Compound Annual Growth Rate), beräknad utifrån FAOSTAT World+ avkastningsdata (tabell 5 nedan), på varje punkt i den dynamiska referensnivån för avkastning för att erhålla en dynamisk referensnivå för avkastning korrigerad för sammansatt årlig tillväxttakt.

Tabell 5

Sammansatt årlig tillväxttakt för palmer (20 år)

Årlig avkastningsökning för palmer – scenario med oförändrade förhållanden

1,37  %

Baserat på FAOSTAT World+ 2008–2017.

Alternativ 1b: Den ekonomiska aktören tillhandahåller tillväxtkurvan

Detta alternativ får användas i undantagsfall, om den ekonomiska aktören kan visa att alternativ 1a inte är lämpligt för aktörens specifika fall. I ett sådant fall, om den ekonomiska aktören har en förväntad tillväxtkurva fastställd på grundval av tillgängliga uppgifter om palmplantor (som hänför sig till aktörens scenario med oförändrade förhållanden), kan den kurvan användas som grund för den dynamiska referensnivån för avkastning i stället för standardtillväxtkurvan. Alla steg som beskrivs i alternativ 1a ska följas så att standardtillväxtkurvan ersätts med den ekonomiska aktörens egen kurva. Den ekonomiska aktören ska därför beräkna den årliga procentuella förändringen.

Den specifika tillväxtkurvan för markområdet ska fortfarande korrigeras för global avkastningsutveckling med hjälp av CAGR-värdet från FAOSTAT World+ (tabell 5).

Alternativ 2: Gruppcertifieringsmetod

När det gäller gruppcertifiering, eller när en första samlingspunkt eller kvarn fungerar som certifieringsenhet, kan den dynamiska referensnivån för avkastning fastställas med hjälp av en ”rätlinjig” dynamisk referensnivå för avkastning liknande den som används för ettåriga grödor. Denna metod får användas om en gruppledare, en första samlingspunkt eller kvarn söker certifiera en grupp som vidtar samma additionalitetsåtgärd, och när den plantage eller areal som levererar till kvarnen innehåller en blandning av träd med olika ålder, vilket innebär att den årliga avkastning som försörjer kvarnen har varit relativt konstant.

För att fastställa den dynamiska referensnivån för avkastning ska gruppledaren registrera den totala plantageareal (ha) som försörjer kvarnen och den totala avkastning (färska fruktklasar) som motsvarar den arealen under vart och ett av de senaste tre åren. Detta används för att fastställa den årliga avkastningen per hektar för vart och ett av de senaste tre åren (i ton/ha). Dessa datapunkter ger sedan ett genomsnitt som används som startpunkt för den dynamiska referensnivån för avkastning. Startpunkten kombineras med lutningen för den globala trendlinjen för oljepalm från FAOSTAT World+ (tabell 2) för att fastställa den dynamiska referensnivån för avkastning.

Sockerrör ska behandlas som en ettårig gröda när den dynamiska referensnivån för avkastning fastställs.

3.   Fastställande av den dynamiska referensnivån för avkastning för serieodling

Om metoder för odling av flera grödor (multi-cropping) används, t.ex. serieodling, har de ekonomiska aktörerna tre alternativ för att beräkna den ytterligare biomassan:

| 1. | Visa att den andra grödan inte sänker avkastningen från huvudgrödan. |
| --- | --- |

1.

Visa att den andra grödan inte sänker avkastningen från huvudgrödan.

| 2. | Om den andra grödan sänker avkastningen från huvudgrödan:






  a) | Fastställa en dynamisk referensnivå för avkastning för ett system där samma huvudgröda odlas varje år. |
| --- | --- | --- |

2.

Om den andra grödan sänker avkastningen från huvudgrödan:

a)

Fastställa en dynamisk referensnivå för avkastning för ett system där samma huvudgröda odlas varje år.

| b) | Fastställa en kompensationsfaktor för ett system där olika huvudgrödor odlas varje år. |
| --- | --- |

b)

Fastställa en kompensationsfaktor för ett system där olika huvudgrödor odlas varje år.

Alternativ 1. Visa att den andra grödan inte sänker avkastningen från huvudgrödan

Om en ekonomisk aktör kan visa att införandet av den andra grödan inte minskar huvudgrödans avkastning, kan anspråk avseende ytterligare biomassa göras för hela avkastningen från den andra grödan.

Detta kan t.ex. påvisas genom en jämförelse mellan den observerade avkastningen för huvudgrödan före (det treåriga historiska genomsnittet) och efter införandet av den andra grödan.

Alternativ 2a. Fastställa en dynamisk referensnivå för avkastning för ett system där samma huvudgröda odlas varje år

Den dynamiska referensnivån för avkastning ska baseras på ett scenario med oförändrade förhållanden för det avgränsade markområdet. Om huvudgrödan är densamma varje år ska referensnivån fastställas på grundval av åtminstone det treåriga historiska genomsnittet av avkastningen för huvudgrödan på det markområdet, i kombination med den globala trendlinjen för huvudgrödan, på samma sätt som för ettåriga grödor.

Denna metod kan också användas för växelbruk med en tydligt definierad växtföljd som kan observeras utifrån historiska data, vilket gör det möjligt att tydligt fastställa ett scenario med oförändrade förhållanden. I detta fall kan det vara nödvändigt att använda uppgifter som är äldre än tre år för att fastställa huvudgrödans historiska genomsnittliga avkastning.

Efter genomförandet av serieodling ska nettomängden ytterligare biomassa beräknas som skillnaden mellan den totala årliga avkastningen från det avgränsade markområdet (dvs. avkastningen från huvudgrödan plus avkastningen från den andra grödan) och den dynamiska referensnivån för avkastning för huvudgrödan.

Om huvudgrödan och den andra grödan är olika bränsleråvaror som ger en annan kombination av beståndsdelar i skörden (t.ex. olja, proteinmjöl, stärkelse, fiber), när skördeavkastningarna för huvudgrödan och den andra grödan adderas, ska beräkningen baseras på lämpliga måttenheter för att göra det möjligt att beräkna ett enda representativt värde för den nettomängd ytterligare biomassa som produceras. På motsvarande sätt ska metoden möjliggöra en ändamålsenlig kompensation för den minskade biomassan från huvudgrödan. Beräkningen kan till exempel göras på grundval av vikt (ton) eller energiinnehåll (t.ex. om hela den andra grödan används för energi, exempelvis för biogas). Valet av metod ska motiveras av den ekonomiska aktören och godkännas av revisorn.

Alternativ 2b. Fastställa en kompensationsfaktor för ett system där olika huvudgrödor odlas varje år

Om huvudgrödan skiljer sig åt varje år i växtföljden och inte följer ett regelbundet mönster, ska den ekonomiska aktören bedöma den eventuella minskning i avkastningen för huvudgrödan som orsakas av den andra grödan och ta hänsyn till minskningen i sitt anspråk avseende mängden ytterligare biomassa.

Den ekonomiska aktören ska jämföra huvudgrödans observerade avkastning efter införandet av den andra grödan med den historiska avkastningen för samma huvudgröda. Denna jämförelse kan göras på grundval av observerade avkastningar för närbelägna fält (t.ex. om samma gård odlar samma grödor i växtföljden men på olika fält) eller på grundval av relevant vetenskaplig litteratur som beskriver effekterna av serieodling på dessa grödor i den regionen.

Effekten på huvudgrödans avkastning ska omvandlas till en kompensationsfaktor för att göra avdrag från mängden av den andra grödan vid beräkning av den ytterligare biomassan. Liksom i alternativ 2a kan faktorn baseras på vikt eller energiinnehåll och ska möjliggöra en ändamålsenlig kompensation för den minskade biomassan från huvudgrödan. Valet av metod ska motiveras av den ekonomiska aktören och godkännas av revisorn.

4.   Beräkning av mängden ytterligare biomassa

Efter genomförandet av additionalitetsåtgärden ska den ekonomiska aktören fastställa den mängd biomassa med låg risk för indirekt ändring av markanvändning som kan omfattas av anspråk, genom att jämföra den faktiska skördeavkastning som uppnåtts på det avgränsade markområdet med den dynamiska referensnivån för avkastning. Revisorn ska i den årliga revisionen verifiera att den mängd ytterligare biomassa som uppnåtts överensstämmer med prognoserna i förvaltningsplanen och söka en förklaring vid avvikelser på mer än 20 % jämfört med uppskattningarna i förvaltningsplanen.

Om certifiering söks för en additionalitetsåtgärd som tillämpats tidigare får den ytterligare biomassaavkastningen beräknas och dokumenteras i förvaltningsplanen. Detta gör det möjligt att exakt beräkna den faktiska mängden biomassa med låg risk för indirekt ändring av markanvändning, men anspråk avseende sådan biomassa får göras först efter en godkänd certifiering av låg risk för indirekt ändring av markanvändning. Retroaktiva anspråk får inte göras för tidigare levererad biomassa.

För att beräkna mängden ytterligare biomassa ska den ekonomiska aktören dokumentera hela skördeavkastningen från det avgränsade markområdet för varje år, från det att additionalitetsåtgärden inleds. Den ekonomiska aktören måste bevisa kopplingen mellan det avgränsade markområdet och skördeavkastningen (ton/ha).

Om den skördade mängden mäts (vägs) endast vid en första samlingspunkt dit produkter från flera gårdar eller markområden ankommer, får dokumentationen från den första samlingspunkten användas som bevis på den skördade mängden (avkastningen) för de berörda gårdarna och markområdena.

Dokumentation av affärstransaktionen mellan den ekonomiska aktören och den första samlingspunkten får användas som bevis, förutsatt att kopplingen till det specifika avgränsade markområdet kan bevisas. I detta fall är det den första samlingspunkten som ansvarar för att samla in och dokumentera skördeavkastningsdata. Den ska dokumentera avkastningar i form av biomassa som samlats in per gård (och vid behov för ett angivet avgränsat markområde på en gård) på grundval av en mall som ska utfärdas av det frivilliga systemet.

När det gäller grupprevision där den första samlingspunkten fungerar som gruppledare ska denna ansvara för att dokumentera avkastningsdata för alla avgränsade markområden.

För att beräkna mängden ytterligare biomassa ska de skördeavkastningsdata som erhållits för ett visst år jämföras med den dynamiska referensnivån för avkastning. Den ytterligare biomassaavkastningen är lika med skillnaden mellan den observerade skördeavkastningen och den avkastning som beräknas genom den dynamiska referensnivån för avkastning för samma år, multiplicerad med arealen A (ha) för det avgränsade markområdet i fråga. Denna ytterligare mängd får omfattas av anspråk avseende biomassa med låg risk för indirekt ändring av markanvändning.

Ytterligare biomassa = (Yx – DYBx) x A

där

| Yx | = | observerad avkastning år x (i ton/ha/år) |
| --- | --- | --- |
| DYBx | = | dynamisk referensnivå för avkastning år x (i ton/ha/år) |
| A | = | det avgränsade markområdets areal (ha) |

Yx

=

observerad avkastning år x (i ton/ha/år)

DYBx

=

dynamisk referensnivå för avkastning år x (i ton/ha/år)

A

=

det avgränsade markområdets areal (ha)

D.   Minimiinnehåll i certifikatet om låg risk för indirekt ändring av markanvändning

Certifikat om låg risk för indirekt ändring av markanvändning ska innehålla åtminstone samtliga följande uppgifter:

| a) | Kontaktuppgifter för den huvudsakliga certifierade enheten (företagets namn och adress, uppgifter om den utsedda kontaktpunkten). |
| --- | --- |

a)

Kontaktuppgifter för den huvudsakliga certifierade enheten (företagets namn och adress, uppgifter om den utsedda kontaktpunkten).

| b) | Certifieringens omfattning (typ av additionalitetsåtgärd och tillämpad additionalitetsprövning samt typ av ekonomisk aktör [om de är småbrukare]). |
| --- | --- |

b)

Certifieringens omfattning (typ av additionalitetsåtgärd och tillämpad additionalitetsprövning samt typ av ekonomisk aktör [om de är småbrukare]).

| c) | Longitud- och latitudkoordinater (för gårdar och plantager som certifierats som enskilda enheter). |
| --- | --- |

c)

Longitud- och latitudkoordinater (för gårdar och plantager som certifierats som enskilda enheter).

| d) | Förteckning över platser som omfattas av certifieringen (namn och adress). |
| --- | --- |

d)

Förteckning över platser som omfattas av certifieringen (namn och adress).

| e) | Total mängd biomassa som certifieras som biomassa med låg risk för indirekt ändring av markanvändning. |
| --- | --- |

e)

Total mängd biomassa som certifieras som biomassa med låg risk för indirekt ändring av markanvändning.

| f) | Certifieringsorganets kontaktuppgifter (namn och adress) och logotyp. |
| --- | --- |

f)

Certifieringsorganets kontaktuppgifter (namn och adress) och logotyp.

| g) | Certifikatets (unika) nummer eller kod. |
| --- | --- |

g)

Certifikatets (unika) nummer eller kod.

| h) | Ort och datum för utfärdande. |
| --- | --- |

h)

Ort och datum för utfärdande.

| i) | Certifikatets första och sista giltighetsdag (och datum för certifiering, i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

i)

Certifikatets första och sista giltighetsdag (och datum för certifiering, i tillämpliga fall).

| j) | Den utfärdande partens stämpel och/eller underskrift. |
| --- | --- |

j)

Den utfärdande partens stämpel och/eller underskrift.

---

(1)  Vid ansökan om gruppcertifiering ska ansökan innehålla gruppledarens namn och kontaktuppgifter samt namn, kontaktuppgifter och geografisk plats för de gårdar/plantager som ingår i gruppen.

(2)  Återplantering i slutet av grödans livstid är alltid nödvändig för en flerårig gröda. För att återplantering ska räknas som en additionalitetsåtgärd måste den ekonomiska aktören bevisa att återplanteringen går utöver ett scenario med oförändrade förhållanden (business-as-usual).

(3)  Nettonuvärde är skillnaden mellan nuvärdet av kassainflöden och nuvärdet av kassautflöden över en tidsperiod. Nettonuvärde används i kapitalbudgetering och investeringsplanering för att analysera lönsamheten för en framtida investering eller ett framtida projekt. Källa: https://www.investopedia.com/terms/n/npv.asp.

(4)  Producentpriser från FAOSTAT. Källa: http://www.fao.org/faostat/en/#data/PP.

(5)  OECD-länder.

(6)  Enligt artikel 2.7 i delegerad förordning (EU) 2019/807 ska variationer i avkastningen uteslutas.

(7)  För att använda detta alternativ måste de ekonomiska aktörerna visa att korrelationen mellan standardtillväxtkurvan och deras referenstillväxtkurva är mindre än 0,8.

(*1)  Efter 25 år förväntas avkastningen fortsätta att minska. Eftersom den typiska livslängden för en oljepalm är omkring 25 år saknas det dock uppgifter som stöder minskningen efter 25 år. Därför används en försiktig ansats där det antas att avkastningskurvan ligger kvar på 25-årsnivån.

(*2)  Efter 25 år förväntas avkastningen fortsätta att minska. Eftersom den typiska livslängden för en oljepalm är omkring 25 år saknas det dock uppgifter som stöder minskningen efter 25 år. Därför används en försiktig ansats där det antas att avkastningskurvan ligger kvar på 25-årsnivån.

---

BILAGA IX

STANDARDVÄRDEN FÖR EMISSIONSFAKTORER

| | Parameter: | | Koefficient för växthusgasutsläpp | Tillförsel av fossil energi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Enhet: | g CO2,eq /g | g CO2/kg | g CH4/kg | g N2O/kg | g CO2-eq/kg | MJfossil/kg |
| | | | | | | | |
| Global uppvärmningspotential | | | | | | |
| | CO2 | | 1 | | | | | |
| | CH4 | | 28 | | | | | |
| | N2O | | 265 | | | | | |
| | | | | | | | |
| Insatsmaterial inom jordbruket: | | | | | | |
| N-gödselmedel (kg N) | | | | | | |
| | Ammoniumnitrat (AN) | | 2 671 | 6,9 | 2,1 | 3 469 | |
| | Ammoniumsulfat (AS) | | 2 560 | 6,5 | 0,0 | 2 724 | |
| | Ammoniumnitratsulfat (ANS) | | 2 561 | 8,9 | 1,3 | 3 162 | |
| | Vattenfri ammoniak | | 2 662 | 6,8 | 0,0 | 2 832 | |
| | Kalciumammoniumnitrat (CAN) | | 2 863 | 7,3 | 2,1 | 3 670 | |
| | Kalciumnitrat (CN) | | 2 653 | 7,0 | 5,1 | 4 348 | |
| | Urea | | 1 703 | 9,3 | 0,0 | 1 935 | |
| | Ureaammoniumnitrat (UAN) | | 2 182 | 7,5 | 1,1 | 2 693 | |
| P2O5-gödselmedel (kg P2O5) | | | | | | |
| | Trippelsuperfosfat (TSP) | | 517 | 0,9 | 0,0 | 544 | |
| | Fosforit 21 % P2O5 23 % SO3 | | 95 | 0,0 | 0,0 | 95 | |
| | Monoammoniumfosfat (MAP) 11 % N 52 % P2O5 | | 967 | 2,5 | 0,0 | 1 029 | |
| | Diammoniumfosfat (DAP) 18 % N 46 % P2O5 | | 1 459 | 3,7 | 0,0 | 1 552 | |
| K2O-gödselmedel (kg K2O) | | | | | | |
| | Kaliumklorid (MOP) 60 % K2O | | 409 | 0,17 | 0,0 | 413 | |
| Andra gödselmedel | | | | | | |
| | NPK 15-15-15 | | 4 261 | 10,0 | 1,7 | 5 013 | |
| | MgO (kg MgO) | | 769 | 0,0 | 0,0 | 769 | |
| | Natriumgödselmedel (Na) (kg Na) | | 1 620 | 0,0 | 0,0 | 1 620 | |
| | | | | | | | |
| | Utsäde – korn | | 189,5 | 0,08 | 0,4001 | 310,6 | 3,23 |
| | Utsäde – eukalyptussticklingar | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | |
| | Utsäde – majs | | 189,5 | 0,08 | 0,4001 | 310,6 | 3,23 |
| | Utsäde – poppelsticklingar | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | |
| | Utsäde – raps | | 451,0 | 0,27 | 1,0024 | 756,5 | 8,33 |
| | Utsäde – råg | | 191,0 | 0,08 | 0,4001 | 312,1 | 3,23 |
| | Utsäde – sojaböna | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | |
| | Utsäde – sockerbeta | | 2 363,0 | 1,37 | 4,2096 | 3 651,7 | 38,44 |
| | Utsäde – sockerrör | | 4,97 | 0,00 | 0,0000 | 5,0 | 0,06 |
| | Utsäde – solros | | 451,0 | 0,27 | 1,0024 | 756,5 | 8,33 |
| | Utsäde – rågvete | | 180,0 | 0,04 | 0,4000 | 300,2 | 3,00 |
| | Utsäde – vete | | 163,7 | 0,04 | 0,4000 | 283,9 | 2,76 |
| | | | | | | | |

Parameter:

Koefficient för växthusgasutsläpp

Tillförsel av fossil energi

Enhet:

g CO2,eq /g

g CO2/kg

g CH4/kg

g N2O/kg

g CO2-eq/kg

MJfossil/kg

Global uppvärmningspotential

CO2

1

CH4

28

N2O

265

Insatsmaterial inom jordbruket:

N-gödselmedel (kg N)

Ammoniumnitrat (AN)

2 671

6,9

2,1

3 469

Ammoniumsulfat (AS)

2 560

6,5

0,0

2 724

Ammoniumnitratsulfat (ANS)

2 561

8,9

1,3

3 162

Vattenfri ammoniak

2 662

6,8

0,0

2 832

Kalciumammoniumnitrat (CAN)

2 863

7,3

2,1

3 670

Kalciumnitrat (CN)

2 653

7,0

5,1

4 348

Urea

1 703

9,3

0,0

1 935

Ureaammoniumnitrat (UAN)

2 182

7,5

1,1

2 693

P2O5-gödselmedel (kg P2O5)

Trippelsuperfosfat (TSP)

517

0,9

0,0

544

Fosforit 21 % P2O5 23 % SO3

95

0,0

0,0

95

Monoammoniumfosfat (MAP) 11 % N 52 % P2O5

967

2,5

0,0

1 029

Diammoniumfosfat (DAP) 18 % N 46 % P2O5

1 459

3,7

0,0

1 552

K2O-gödselmedel (kg K2O)

Kaliumklorid (MOP) 60 % K2O

409

0,17

0,0

413

Andra gödselmedel

NPK 15-15-15

4 261

10,0

1,7

5 013

MgO (kg MgO)

769

0,0

0,0

769

Natriumgödselmedel (Na) (kg Na)

1 620

0,0

0,0

1 620

Utsäde – korn

189,5

0,08

0,4001

310,6

3,23

Utsäde – eukalyptussticklingar

0,0

0,00

0,0000

0,0

Utsäde – majs

189,5

0,08

0,4001

310,6

3,23

Utsäde – poppelsticklingar

0,0

0,00

0,0000

0,0

Utsäde – raps

451,0

0,27

1,0024

756,5

8,33

Utsäde – råg

191,0

0,08

0,4001

312,1

3,23

Utsäde – sojaböna

0,0

0,00

0,0000

0,0

Utsäde – sockerbeta

2 363,0

1,37

4,2096

3 651,7

38,44

Utsäde – sockerrör

4,97

0,00

0,0000

5,0

0,06

Utsäde – solros

451,0

0,27

1,0024

756,5

8,33

Utsäde – rågvete

180,0

0,04

0,4000

300,2

3,00

Utsäde – vete

163,7

0,04

0,4000

283,9

2,76

| | Parameter: | | Koefficient för växthusgasutsläpp | Tillförsel av fossil energi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Enhet: | g CO2,eq /g | g CO2/kg | g CH4/kg | g N2O/kg | g CO2-eq/kg | MJfossil/kg |
| Restprodukter (bränsleråvaror eller insatsmaterial): | | | | | | |
| | Rötrester | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 |
| | EFB-kompost (palmolja) | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 |
| | Slamkakor (från filter) | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 |

Parameter:

Koefficient för växthusgasutsläpp

Tillförsel av fossil energi

Enhet:

g CO2,eq /g

g CO2/kg

g CH4/kg

g N2O/kg

g CO2-eq/kg

MJfossil/kg

Restprodukter (bränsleråvaror eller insatsmaterial):

Rötrester

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

EFB-kompost (palmolja)

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

Slamkakor (från filter)

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

| | Parameter: | Koefficient för växthusgasutsläpp | Tillförsel av fossil energi | Densitet | Lägre värmevärde
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Enhet: | g CO2/MJ | g CH4/MJ | g N2O/MJ | g CO2-eq/MJ | MJfossil/kg | MJfossil/MJ | kg/m3 | (torrsubstans) |
| Bränslen – gaser | | | | | | | | |
| | Naturgas (EU:s energimix) | 66,00 | 0,0000 | - | 66,00 | | 1,2000 | | 49,2 |
| | Gasol (LPG) | 66,30 | 0,0000 | 0,0000 | 66,31 | | 1,2000 | | 46,0 |
| | Metan | | | | | | | | 50,0 |
| Bränslen – vätskor (även insatsmaterial för omvandling) | | | | | | | | |
| | Diesel | 95,1 | - | - | 95,10 | | 1,2300 | 832 | 43,1 |
| | Bensin | 93,3 | - | - | 93,30 | | 1,2000 | 745 | 43,2 |
| | Tung eldningsolja | 94,2 | - | - | 94,20 | | 1,1600 | 970 | 40,5 |
| | Etanol | | | | | | | 794 | 26,81 |
| | Metanol | 97,08 | 0,0001 | 0,0000 | 97,09 | | 1,7639 | 793 | 19,95 |
| | Dimetyleter (DME) | | | | | | | 670 | 28,4 |
| | Fettsyrametylester (FAME) | | | | | | | 890 | 37,2 |
| | Hydrerad vegetabilisk olja (HVO) | | | | | | | | 44,0 |
| | Ren vegetabilisk olja (PVO) | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Syntetisk diesel (BtL) | | | | | | | 780 | 44,0 |
| | Palmolja | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Rapsolja | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Sojaolja | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Solrosolja | | | | | | | 920 | 37,0 |

Parameter:

Koefficient för växthusgasutsläpp

Tillförsel av fossil energi

Densitet

Lägre värmevärde

MJ/kg

Enhet:

g CO2/MJ

g CH4/MJ

g N2O/MJ

g CO2-eq/MJ

MJfossil/kg

MJfossil/MJ

kg/m3

(torrsubstans)

Bränslen – gaser

Naturgas (EU:s energimix)

66,00

0,0000

-

66,00

1,2000

49,2

Gasol (LPG)

66,30

0,0000

0,0000

66,31

1,2000

46,0

Metan

50,0

Bränslen – vätskor (även insatsmaterial för omvandling)

Diesel

95,1

-

-

95,10

1,2300

832

43,1

Bensin

93,3

-

-

93,30

1,2000

745

43,2

Tung eldningsolja

94,2

-

-

94,20

1,1600

970

40,5

Etanol

794

26,81

Metanol

97,08

0,0001

0,0000

97,09

1,7639

793

19,95

Dimetyleter (DME)

670

28,4

Fettsyrametylester (FAME)

890

37,2

Hydrerad vegetabilisk olja (HVO)

44,0

Ren vegetabilisk olja (PVO)

920

37,0

Syntetisk diesel (BtL)

780

44,0

Palmolja

920

37,0

Rapsolja

920

37,0

Sojaolja

920

37,0

Solrosolja

920

37,0

| | Parameter: | Koefficient för växthusgasutsläpp | Tillförsel av fossil energi | Densitet | Lägre värmevärde
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Enhet: | g CO2/MJ | g CH4/MJ | g N2O/MJ | g CO2-eq/MJ | MJfossil/MJ | kg/m3 | (torrsubstans) |
| Bränslen – fasta (även insatsmaterial för omvandling) | | | | | | | |
| | Stenkol | 102,62 | 0,3854 | 0,0003 | 112,32 | 1,0909 | | 26,5 |
| | Brunkol | 116,68 | 0,0014 | 0,0001 | 116,73 | 1,0149 | | 9,2 |
| | Träflis | | | | | | 155 | 19,0 |
| | Träpellets | | | | | 0,0080 | 650 | 19,0 |

Parameter:

Koefficient för växthusgasutsläpp

Tillförsel av fossil energi

Densitet

Lägre värmevärde

MJ/kg

Enhet:

g CO2/MJ

g CH4/MJ

g N2O/MJ

g CO2-eq/MJ

MJfossil/MJ

kg/m3

(torrsubstans)

Bränslen – fasta (även insatsmaterial för omvandling)

Stenkol

102,62

0,3854

0,0003

112,32

1,0909

26,5

Brunkol

116,68

0,0014

0,0001

116,73

1,0149

9,2

Träflis

155

19,0

Träpellets

0,0080

650

19,0

| | Parameter: | Densitet | Lägre värmevärde
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| | Enhet: | kg/m3 | (torrsubstans) |
| Bränslen/bränsleråvaror/delprodukter/restprodukter/avfall | | | |
| | Balar med restprodukter från jordbruket | | 18,0 |
| Animaliskt fett (talg) | | 38,8 |
| Bagass | | 17,0 |
| Bagass, direkt från kvarn (torr) | 120 | 17,0 |
| Bagass, balar (torra) | 165 | 17,0 |
| Bagass, pellets (torra) | 650 | 17,0 |
| Korn | | 17,0 |
| Biobensin | | 44,0 |
| Bioavfall | | 20,7 |
| DDGS (Distillers Dried Grains with Solubles) (korn) | | 17,8 |
| DDGS (majs) | | 19,2 |
| DDGS (råg) | | 17,8 |
| DDGS (rågvete) | | 18,0 |
| DDGS (vete) | | 18,1 |
| Eukalyptus (SRC, skottskog med kort omloppstid) | | 19,0 |
| Fettsyror | | 37,0 |
| Färska fruktklasar (FFB) | | 24,0 |
| Restprodukter från skogsbruk | | 19,0 |
| Glycerol | | 16,0 |
| Restprodukter från industri (trä) | | 19,0 |
| Stallgödsel | | 12,0 |
| Majs (endast kärna) | | 17,3 |
| Majs, hel gröda | | 16,9 |
| Palmkärnmjöl | 570 | 18,5 |
| Palmkärnolja | | 37,0 |
| Poppel (SRC, skottskog med kort omloppstid) | | 19,0 |
| Raps | | 27,0 |
| Rapsoljekaka | | 18,4 |
| Råg | | 17,1 |
| Sågspån | | 19,0 |
| Sojabönor | | 23,0 |
| Sojaoljekaka | | 19,1 |
| Stamved (tall) | | 19,0 |
| Halm | | 17,2 |
| Halmbalar | 125 | 17,2 |
| Halm, hackad | 50 | 17,2 |
| Halmpellets | 600 | 17,2 |
| Sockerbetor | | 16,3 |
| Sockerbetsmassa | | 16,1 |
| Sockerrör | | 19,6 |
| Solrosfrön | | 27,2 |
| Solrosoljekaka | | 18,2 |
| Rågvete | | 16,9 |
| Vinass | | 14,0 |
| Matolja, förbrukad | | 37,0 |
| Vete | | 17,0 |
| Vetehalm | | 17,2 |

Parameter:

Densitet

Lägre värmevärde

MJ/kg

Enhet:

kg/m3

(torrsubstans)

Bränslen/bränsleråvaror/delprodukter/restprodukter/avfall

Balar med restprodukter från jordbruket

18,0

Animaliskt fett (talg)

38,8

Bagass

17,0

Bagass, direkt från kvarn (torr)

120

17,0

Bagass, balar (torra)

165

17,0

Bagass, pellets (torra)

650

17,0

Korn

17,0

Biobensin

44,0

Bioavfall

20,7

DDGS (Distillers Dried Grains with Solubles) (korn)

17,8

DDGS (majs)

19,2

DDGS (råg)

17,8

DDGS (rågvete)

18,0

DDGS (vete)

18,1

Eukalyptus (SRC, skottskog med kort omloppstid)

19,0

Fettsyror

37,0

Färska fruktklasar (FFB)

24,0

Restprodukter från skogsbruk

19,0

Glycerol

16,0

Restprodukter från industri (trä)

19,0

Stallgödsel

12,0

Majs (endast kärna)

17,3

Majs, hel gröda

16,9

Palmkärnmjöl

570

18,5

Palmkärnolja

37,0

Poppel (SRC, skottskog med kort omloppstid)

19,0

Raps

27,0

Rapsoljekaka

18,4

Råg

17,1

Sågspån

19,0

Sojabönor

23,0

Sojaoljekaka

19,1

Stamved (tall)

19,0

Halm

17,2

Halmbalar

125

17,2

Halm, hackad

50

17,2

Halmpellets

600

17,2

Sockerbetor

16,3

Sockerbetsmassa

16,1

Sockerrör

19,6

Solrosfrön

27,2

Solrosoljekaka

18,2

Rågvete

16,9

Vinass

14,0

Matolja, förbrukad

37,0

Vete

17,0

Vetehalm

17,2

| Parameter: | Koefficient för växthusgasutsläpp | Tillförsel av fossil energi | Lägre värmevärde
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Enhet: | g CO2/kg | g CH4/kg | (vid 0 % vatten) | g CO2-eq/kg | g CO2/MJ | g CH4/MJ | g N2O/MJ | g CO2-eq/MJ | MJfossil/kg | MJfossil/MJ | (torrsubstans) |
| Insatsmaterial för omvandling | | | | | | | | | | | |
| | Ammoniak | 2 350,6 | 0,00 | 0,0022 | 2 351,3 | | | | | 42,50 | | |
| | Ammoniumsulfat ((NH4)2SO4) | 420,9 | 1,29 | 0,0002 | 453,2 | | | | | 7,56 | | |
| | Skumdämpningsmedel (antas vara propylenglykol) | 3 119,5 | 4,96 | 0,105 | 3 274,8 | | | | | 34,97 | | |
| | Alfa-amylas | 1 000,0 | 0,00 | 0,0000 | 1 000,0 | | | | | 15,00 | | |
| | Glukoamylas | 7 500,0 | 0,00 | 0,0000 | 7 500,0 | | | | | 97,00 | | |
| | Kalciumklorid (CaCl2) | 38,6 | 0,002 | 0,001 | 38,8 | | | | | 0,50 | | |
| | Cyklohexan | 723,0 | 0,00 | 0,0000 | 723,0 | | | | | 9,90 | | |
| | Diammoniumfosfat (DAP) | 653,2 | 0,81 | 0,004 | 674,4 | | | | | 10,23 | | |
| | Valklera (blekjord) | 197,0 | 0,04 | 0,0063 | 199,8 | | | | | 2,54 | | |
| | n-hexan | | | | | 80,08 | 0,0146 | 0,0003 | 80,53 | | 0,3204 | 45,1 |
| | Saltsyra (HCl) | 977,1 | 2,91 | 0,0376 | 1 061,1 | | | | | 14,84 | | |
| | Smörjmedel | 947,0 | 0,00 | 0,0000 | 947,0 | | | | | 53,28 | | |
| | Magnesiumsulfat (MgSO4) | 191,4 | 0,04 | -0,002 | 191,8 | | | | | -3,24 | | |
| | Monokaliumfosfat (KH2PO4) | 238,7 | 0,91 | 0,012 | 264,9 | | | | | 4,43 | | |
| | Kväve | 52,6 | 0,12 | 0,0024 | 56,4 | | | | | 1,08 | | |
| | Fosforsyra (H3PO4) | 2 808,9 | 11,36 | 0,1067 | 3 124,7 | | | | | 28,61 | | |
| | Kaliumhydroxid (KOH) | 403,0 | 0,40 | 0,0208 | 419,1 | | | | | 11,47 | | |
| | Ren kalciumoxid (CaO) för processer | 1 188,5 | 0,10 | 0,0080 | 1 193,2 | | | | | 7,87 | | |
| | Natriumkarbonat (Na2CO3) | 1 133,5 | 4,39 | 0,0060 | 1 245,1 | | | | | 14,92 | | |
| | Natriumklorid (NaCl) | 12,7 | 0,02 | 0,001 | 13,3 | | | | | 0,23 | | |
| | Natriumhydroxid (NaOH) | 485,5 | 1,45 | 0,0271 | 529,7 | | | | | 10,16 | | |
| | Natriummetoxid (Na(CH3O)) | 2 207,7 | 7,56 | 0,0965 | 2 425,5 | | | | | 45,64 | | |
| | Svaveldioxid (SO2) | 52,0 | 0,03 | 0,001 | 53,3 | | | | | 0,78 | | |
| | Svavelsyra (H2SO4) | 210,2 | 0,24 | 0,0046 | 217,5 | | | | | 4,02 | | |
| | Urea | 1 790,9 | 1,92 | 0,027 | 1 846,6 | | | | | 31,71 | | |

Parameter:

Koefficient för växthusgasutsläpp

Tillförsel av fossil energi

Lägre värmevärde

MJ/kg

Enhet:

g CO2/kg

g CH4/kg

(vid 0 % vatten)

g CO2-eq/kg

g CO2/MJ

g CH4/MJ

g N2O/MJ

g CO2-eq/MJ

MJfossil/kg

MJfossil/MJ

(torrsubstans)

Insatsmaterial för omvandling

Ammoniak

2 350,6

0,00

0,0022

2 351,3

42,50

Ammoniumsulfat ((NH4)2SO4)

420,9

1,29

0,0002

453,2

7,56

Skumdämpningsmedel (antas vara propylenglykol)

3 119,5

4,96

0,105

3 274,8

34,97

Alfa-amylas

1 000,0

0,00

0,0000

1 000,0

15,00

Glukoamylas

7 500,0

0,00

0,0000

7 500,0

97,00

Kalciumklorid (CaCl2)

38,6

0,002

0,001

38,8

0,50

Cyklohexan

723,0

0,00

0,0000

723,0

9,90

Diammoniumfosfat (DAP)

653,2

0,81

0,004

674,4

10,23

Valklera (blekjord)

197,0

0,04

0,0063

199,8

2,54

n-hexan

80,08

0,0146

0,0003

80,53

0,3204

45,1

Saltsyra (HCl)

977,1

2,91

0,0376

1 061,1

14,84

Smörjmedel

947,0

0,00

0,0000

947,0

53,28

Magnesiumsulfat (MgSO4)

191,4

0,04

-0,002

191,8

-3,24

Monokaliumfosfat (KH2PO4)

238,7

0,91

0,012

264,9

4,43

Kväve

52,6

0,12

0,0024

56,4

1,08

Fosforsyra (H3PO4)

2 808,9

11,36

0,1067

3 124,7

28,61

Kaliumhydroxid (KOH)

403,0

0,40

0,0208

419,1

11,47

Ren kalciumoxid (CaO) för processer

1 188,5

0,10

0,0080

1 193,2

7,87

Natriumkarbonat (Na2CO3)

1 133,5

4,39

0,0060

1 245,1

14,92

Natriumklorid (NaCl)

12,7

0,02

0,001

13,3

0,23

Natriumhydroxid (NaOH)

485,5

1,45

0,0271

529,7

10,16

Natriummetoxid (Na(CH3O))

2 207,7

7,56

0,0965

2 425,5

45,64

Svaveldioxid (SO2)

52,0

0,03

0,001

53,3

0,78

Svavelsyra (H2SO4)

210,2

0,24

0,0046

217,5

4,02

Urea

1 790,9

1,92

0,027

1 846,6

31,71

| Parameter: | Drivmedelseffektivitet | Avgasutsläpp från transporter |
| --- | --- | --- |
| Enhet: | MJ/t.km | g CH4/t.km | g N2O/t.km |
| Transporteffektivitet – lastbilar | | | |
| | Lastbil (40 ton) för torrprodukt (diesel) | 0,81 | 0,003 | 0,0015 |
| | Lastbil (40 ton) för flis (och torrprodukt med liknande storlek) (diesel) | 0,84 | 0,004 | 0,0016 |
| | Lastbil (40 ton) för vätskor och pellets (diesel) | 0,87 | 0,004 | 0,0016 |
| | Lastbil (40 ton) för stallgödsel (diesel) | 0,88 | 0,004 | 0,0016 |
| | Lastbil (40 ton) för bioavfall (diesel) | 0,84 | 0,004 | 0,0016 |
| | Lastbil (40 ton) för transport av sockerrör | 1,37 | 0,001 | 0,0039 |
| | Lastbil (12 ton) för transport av färska fruktklasar (FFB) (diesel) | 2,24 | 0,002 | 0,0015 |
| | Dumper MB2213 för transport av filterslam | 3,60 | 0,000 | 0,0000 |
| | Tankbil MB2318 för transport av vinass | 2,16 | 0,000 | 0,0000 |
| | Tankbil MB2318 för transport av utsäde av sockerrör | 2,61 | 0,000 | 0,0000 |
| | Tankbil med vattenkanon, för transport av vinass | 0,94 | | |
| Transporteffektivitet – fartyg | | | |
| | Bulkfartyg ”Handymax” (eldningsolja) – spannmål | 0,10 | | |
| | Bulkfartyg ”Handysize” (eldningsolja) – träflis med bulkdensitet 221 kg/m3 | 0,26 | | |
| | Bulkfartyg ”Supramax” (eldningsolja) – träflis med bulkdensitet 221 kg/m3 | 0,16 | | |
| | Bulkfartyg ”Handysize” (eldningsolja) – pellets med bulkdensitet 650 kg/m3 | 0,10 | | |
| | Bulkfartyg ”Supramax” (eldningsolja) – pellets med bulkdensitet 650 kg/m3 | 0,07 | | |
| | Bulkfartyg ”Handysize” (eldningsolja) – restprodukter från jordbruket med låg bulkdensitet (125 kg/m3) | 0,43 | | |
| | Bulkfartyg ”Supramax” (eldningsolja) – restprodukter från jordbruket med låg bulkdensitet (125 kg/m3) | 0,27 | | |
| | Bulkfartyg ”Handysize” (eldningsolja) – restprodukter från jordbruket med hög bulkdensitet (300 kg/m3) | 0,20 | | |
| | Bulkfartyg ”Supramax” (eldningsolja) – restprodukter från jordbruket med hög bulkdensitet (300 kg/m3) | 0,13 | | |
| | Bulkfartyg ”Handysize” (eldningsolja) – palmkärnmjöl (PKM) | 0,13 | | |
| | Bulkfartyg ”Supramax” (eldningsolja) – PKM | 0,07 | | |
| | Kemikalie-/produkttankfartyg, 12,617 kt (eldningsolja) | 0,12 | | |
| | Kemikalie-/produkttankfartyg, 15 kt (eldningsolja) för transport av etanol | 0,17 | | |
| | Kemikalie-/produkttankfartyg, 15 kt (eldningsolja) för transport av FAME och HVO | 0,16 | | |
| | Kemikalie-/produkttankfartyg, 22,56 kt (eldningsolja) | 0,10 | | |
| | Bulkfartyg för inlandssjöfart, 8,8 kt (diesel) | 0,32 | 0,093 | 0,0004 |
| | Fartyg i inlandssjöfart för oljetransport, 1,2 kt (diesel) | 0,50 | 0,030 | |
| Transporteffektivitet – rörledning och järnväg | | | |
| | Lokal (10 km) rörledning | 0,00 | 0,000 | 0,0000 |
| | Godståg Förenta staterna (diesel) | 0,25 | 0,005 | 0,0010 |
| | Järnväg (elektrisk, mellanspänning) | 0,21 | | |

Parameter:

Drivmedelseffektivitet

Avgasutsläpp från transporter

Enhet:

MJ/t.km

g CH4/t.km

g N2O/t.km

Transporteffektivitet – lastbilar

Lastbil (40 ton) för torrprodukt (diesel)

0,81

0,003

0,0015

Lastbil (40 ton) för flis (och torrprodukt med liknande storlek) (diesel)

0,84

0,004

0,0016

Lastbil (40 ton) för vätskor och pellets (diesel)

0,87

0,004

0,0016

Lastbil (40 ton) för stallgödsel (diesel)

0,88

0,004

0,0016

Lastbil (40 ton) för bioavfall (diesel)

0,84

0,004

0,0016

Lastbil (40 ton) för transport av sockerrör

1,37

0,001

0,0039

Lastbil (12 ton) för transport av färska fruktklasar (FFB) (diesel)

2,24

0,002

0,0015

Dumper MB2213 för transport av filterslam

3,60

0,000

0,0000

Tankbil MB2318 för transport av vinass

2,16

0,000

0,0000

Tankbil MB2318 för transport av utsäde av sockerrör

2,61

0,000

0,0000

Tankbil med vattenkanon, för transport av vinass

0,94

Transporteffektivitet – fartyg

Bulkfartyg ”Handymax” (eldningsolja) – spannmål

0,10

Bulkfartyg ”Handysize” (eldningsolja) – träflis med bulkdensitet 221 kg/m3

0,26

Bulkfartyg ”Supramax” (eldningsolja) – träflis med bulkdensitet 221 kg/m3

0,16

Bulkfartyg ”Handysize” (eldningsolja) – pellets med bulkdensitet 650 kg/m3

0,10

Bulkfartyg ”Supramax” (eldningsolja) – pellets med bulkdensitet 650 kg/m3

0,07

Bulkfartyg ”Handysize” (eldningsolja) – restprodukter från jordbruket med låg bulkdensitet (125 kg/m3)

0,43

Bulkfartyg ”Supramax” (eldningsolja) – restprodukter från jordbruket med låg bulkdensitet (125 kg/m3)

0,27

Bulkfartyg ”Handysize” (eldningsolja) – restprodukter från jordbruket med hög bulkdensitet (300 kg/m3)

0,20

Bulkfartyg ”Supramax” (eldningsolja) – restprodukter från jordbruket med hög bulkdensitet (300 kg/m3)

0,13

Bulkfartyg ”Handysize” (eldningsolja) – palmkärnmjöl (PKM)

0,13

Bulkfartyg ”Supramax” (eldningsolja) – PKM

0,07

Kemikalie-/produkttankfartyg, 12,617 kt (eldningsolja)

0,12

Kemikalie-/produkttankfartyg, 15 kt (eldningsolja) för transport av etanol

0,17

Kemikalie-/produkttankfartyg, 15 kt (eldningsolja) för transport av FAME och HVO

0,16

Kemikalie-/produkttankfartyg, 22,56 kt (eldningsolja)

0,10

Bulkfartyg för inlandssjöfart, 8,8 kt (diesel)

0,32

0,093

0,0004

Fartyg i inlandssjöfart för oljetransport, 1,2 kt (diesel)

0,50

0,030

Transporteffektivitet – rörledning och järnväg

Lokal (10 km) rörledning

0,00

0,000

0,0000

Godståg Förenta staterna (diesel)

0,25

0,005

0,0010

Järnväg (elektrisk, mellanspänning)

0,21

Koldioxidintensitet för producerad och använd el i EU 2019[g CO2eq/kWh]

Inklusive utsläpp i tidigare led, exklusive utsläpp från byggnation

| | Koldioxidintensitet, nettoelproduktion | Koldioxidintensitet, använd el, högspänning | Koldioxidintensitet, använd el, mellanspänning | Koldioxidintensitet, använd el, lågspänning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Österrike | 153 | 238 | 240 | 245 |
| Belgien | 204 | 214 | 215 | 219 |
| Bulgarien | 493 | 504 | 510 | 532 |
| Cypern | 757 | 768 | 772 | 787 |
| Tjeckien | 518 | 526 | 531 | 549 |
| Tyskland | 389 | 386 | 388 | 398 |
| Danmark | 100 | 135 | 136 | 139 |
| Estland | 654 | 468 | 471 | 485 |
| Grekland | 577 | 585 | 590 | 610 |
| Spanien | 245 | 248 | 251 | 263 |
| Finland | 105 | 127 | 128 | 130 |
| Frankrike | 74 | 81 | 82 | 86 |
| Kroatien | 208 | 329 | 333 | 349 |
| Ungern | 277 | 307 | 310 | 322 |
| Irland | 349 | 357 | 360 | 374 |
| Italien | 352 | 331 | 333 | 343 |
| Lettland | 203 | 312 | 315 | 325 |
| Litauen | 79 | 291 | 294 | 305 |
| Luxemburg | 93 | 311 | 312 | 316 |
| Malta | 455 | 437 | 441 | 454 |
| Nederländerna | 430 | 415 | 417 | 426 |
| Polen | 742 | 715 | 720 | 741 |
| Portugal | 268 | 282 | 285 | 299 |
| Rumänien | 388 | 421 | 427 | 454 |
| Slovakien | 168 | 316 | 319 | 329 |
| Slovenien | 269 | 281 | 283 | 291 |
| Sverige | 20 | 25 | 25 | 26 |
| EU-27 | 288 | 295 | 298 | 308 |
| Island | 7 | 7 | 7 | 7 |
| Norge | 12 | 20 | 20 | 21 |
| Schweiz | 32 | 107 | 108 | 112 |
| Förenade kungariket | 271 | 277 | 280 | 292 |
| Albanien | 0 | 302 | 308 | 332 |
| Bosnien och Hercegovina | 799 | 766 | 776 | 818 |
| Kosovo | 1 099 | 1 067 | 1 097 | 1 224 |
| Moldavien | 246 | 446 | 453 | 476 |
| Montenegro | 472 | 588 | 599 | 646 |
| Nordmakedonien | 794 | 760 | 774 | 831 |
| Serbien | 807 | 819 | 833 | 892 |
| Turkiet | 487 | 508 | 516 | 546 |
| Belarus | 449 | 458 | 462 | 479 |
| Ryssland | 459 | 474 | 479 | 496 |
| Ukraina | 407 | 419 | 423 | 439 |

Koldioxidintensitet, nettoelproduktion

Koldioxidintensitet, använd el, högspänning

Koldioxidintensitet, använd el, mellanspänning

Koldioxidintensitet, använd el, lågspänning

Österrike

153

238

240

245

Belgien

204

214

215

219

Bulgarien

493

504

510

532

Cypern

757

768

772

787

Tjeckien

518

526

531

549

Tyskland

389

386

388

398

Danmark

100

135

136

139

Estland

654

468

471

485

Grekland

577

585

590

610

Spanien

245

248

251

263

Finland

105

127

128

130

Frankrike

74

81

82

86

Kroatien

208

329

333

349

Ungern

277

307

310

322

Irland

349

357

360

374

Italien

352

331

333

343

Lettland

203

312

315

325

Litauen

79

291

294

305

Luxemburg

93

311

312

316

Malta

455

437

441

454

Nederländerna

430

415

417

426

Polen

742

715

720

741

Portugal

268

282

285

299

Rumänien

388

421

427

454

Slovakien

168

316

319

329

Slovenien

269

281

283

291

Sverige

20

25

25

26

EU-27

288

295

298

308

Island

7

7

7

7

Norge

12

20

20

21

Schweiz

32

107

108

112

Förenade kungariket

271

277

280

292

Albanien

0

302

308

332

Bosnien och Hercegovina

799

766

776

818

Kosovo

1 099

1 067

1 097

1 224

Moldavien

246

446

453

476

Montenegro

472

588

599

646

Nordmakedonien

794

760

774

831

Serbien

807

819

833

892

Turkiet

487

508

516

546

Belarus

449

458

462

479

Ryssland

459

474

479

496

Ukraina

407

419

423

439

| | Parameter: | Koefficient för växthusgasutsläpp |
| --- | --- | --- |
| | Enhet: | g CH4/MJ | g N2O/MJ | g CO2-eq/MJ |
| Utsläpp från maskindrift inkl. flisning (
  per MJ diesel) | | | |
| | Utsläpp av metan (CH4) och dikväveoxid (N2O) från användning av diesel (transport) | 0,0008 | 0,0032 | 0,97 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från användning av diesel (skogsbruk) | 0,0008 | 0,0032 | 0,97 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från användning av diesel (jordbruk) | 0,0013 | 0,0032 | 0,97 |
| Utsläpp från panna eller kraftvärme (
  per MJ bränsleråvara) | | | |
| | CH4- och N2O-utsläpp från panna för restprodukter från jordbruk | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för restprodukter från jordbruk | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från panna för bagass | 0,0025 | 0,0012 | 0,43 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för bagass | 0,0025 | 0,0012 | 0,43 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från biogasturbin för kraftvärme | 0,3400 | 0,0014 | 8,92 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från biogaspanna | 0,0025 | 0,0010 | 0,36 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för stenkol | 0,0018 | 0,0050 | 1,53 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för brunkol | 0,0007 | 0,0028 | 0,86 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från naturgaspanna | 0,0025 | 0,0010 | 0,36 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för naturgas | 0,0042 | 0,0008 | 0,36 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från gasturbin för naturgas | 0,0030 | 0,0001 | 0,10 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från panna för palmskal och palmfiber | 0,0030 | 0,0040 | 1,27 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för palmskal och palmfiber | 0,0030 | 0,0040 | 1,27 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från PKM-panna | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för palmkärnmjöl (PKM) | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från panna för sågspån | 0,0049 | 0,0010 | 0,41 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från panna för halmpellets | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för halmpellets | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från panna för träflis | 0,0049 | 0,0010 | 0,41 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för träflis | 0,0049 | 0,0010 | 0,41 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från panna för träpellets | 0,0030 | 0,0006 | 0,25 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för träpellets | 0,0030 | 0,0006 | 0,25 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från panna för flytande bränsle | 0,0009 | 0,0004 | 0,14 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från samförbränning av träpellets (kolkraftverk med fluidiserad bädd) | 0,0010 | 0,0610 | 18,20 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från samförbränning av träpellets (kolkraftverk med pulverförbränning) | 0,0009 | 0,0014 | 0,44 |
| | | | | |
| Utsläpp från lagring av rötrester (
  per MJ biogas) | | | |
| | CH4- och N2O-utsläpp från öppen lagring av rötrester av bioavfall | 0,4930 | 0,0319 | 21,82 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från öppen lagring av rötrester av majs | 0,4422 | 0,0082 | 13,51 |
| | CH4- och N2O-utsläpp från öppen lagring av rötrester av stallgödsel | 1,9917 | 0,0663 | 69,56 |

Parameter:

Koefficient för växthusgasutsläpp

Enhet:

g CH4/MJ

g N2O/MJ

g CO2-eq/MJ

Utsläpp från maskindrift inkl. flisning (
  per MJ diesel)

Utsläpp av metan (CH4) och dikväveoxid (N2O) från användning av diesel (transport)

0,0008

0,0032

0,97

CH4- och N2O-utsläpp från användning av diesel (skogsbruk)

0,0008

0,0032

0,97

CH4- och N2O-utsläpp från användning av diesel (jordbruk)

0,0013

0,0032

0,97

Utsläpp från panna eller kraftvärme (
  per MJ bränsleråvara)

CH4- och N2O-utsläpp från panna för restprodukter från jordbruk

0,0017

0,0007

0,24

CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för restprodukter från jordbruk

0,0017

0,0007

0,24

CH4- och N2O-utsläpp från panna för bagass

0,0025

0,0012

0,43

CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för bagass

0,0025

0,0012

0,43

CH4- och N2O-utsläpp från biogasturbin för kraftvärme

0,3400

0,0014

8,92

CH4- och N2O-utsläpp från biogaspanna

0,0025

0,0010

0,36

CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för stenkol

0,0018

0,0050

1,53

CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för brunkol

0,0007

0,0028

0,86

CH4- och N2O-utsläpp från naturgaspanna

0,0025

0,0010

0,36

CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för naturgas

0,0042

0,0008

0,36

CH4- och N2O-utsläpp från gasturbin för naturgas

0,0030

0,0001

0,10

CH4- och N2O-utsläpp från panna för palmskal och palmfiber

0,0030

0,0040

1,27

CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för palmskal och palmfiber

0,0030

0,0040

1,27

CH4- och N2O-utsläpp från PKM-panna

0,0017

0,0007

0,24

CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för palmkärnmjöl (PKM)

0,0017

0,0007

0,24

CH4- och N2O-utsläpp från panna för sågspån

0,0049

0,0010

0,41

CH4- och N2O-utsläpp från panna för halmpellets

0,0017

0,0007

0,24

CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för halmpellets

0,0017

0,0007

0,24

CH4- och N2O-utsläpp från panna för träflis

0,0049

0,0010

0,41

CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för träflis

0,0049

0,0010

0,41

CH4- och N2O-utsläpp från panna för träpellets

0,0030

0,0006

0,25

CH4- och N2O-utsläpp från kraftvärmepanna för träpellets

0,0030

0,0006

0,25

CH4- och N2O-utsläpp från panna för flytande bränsle

0,0009

0,0004

0,14

CH4- och N2O-utsläpp från samförbränning av träpellets (kolkraftverk med fluidiserad bädd)

0,0010

0,0610

18,20

CH4- och N2O-utsläpp från samförbränning av träpellets (kolkraftverk med pulverförbränning)

0,0009

0,0014

0,44

Utsläpp från lagring av rötrester (
  per MJ biogas)

CH4- och N2O-utsläpp från öppen lagring av rötrester av bioavfall

0,4930

0,0319

21,82

CH4- och N2O-utsläpp från öppen lagring av rötrester av majs

0,4422

0,0082

13,51

CH4- och N2O-utsläpp från öppen lagring av rötrester av stallgödsel

1,9917

0,0663

69,56

| | Koefficient för växthusgasutsläpp |
| --- | --- |
| | g CO2/kg | g CH4/kg | g N2O/kg | g CO2-eq/kg | g CO2/MJ | g CH4/MJ | g N2O/MJ | g CO2-eq/MJ |
| Gödselmetankrediter (
  per MJ biogas) | | | | | | | | |
| | CH4- och N2O-utsläppskrediter för stallgödsel | | | | | | 1,4700 | 0,0279 | 45,05 |
| | | | | | | | | | |
| | Inga utsläpp | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0000 | 0,00 |

Koefficient för växthusgasutsläpp

g CO2/kg

g CH4/kg

g N2O/kg

g CO2-eq/kg

g CO2/MJ

g CH4/MJ

g N2O/MJ

g CO2-eq/MJ

Gödselmetankrediter (
  per MJ biogas)

CH4- och N2O-utsläppskrediter för stallgödsel

1,4700

0,0279

45,05

Inga utsläpp

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

0,0000

0,0000

0,00

---

BESLUT

| 27.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/63

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/997

av den 7 april 2022

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det tionde mötet i partskonferensen för Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar vad gäller förslaget till ändring av bilaga A till den konventionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Stockholmskonventionen om långlivade organiska föreningar (konventionen) trädde i kraft den 17 maj 2004 och ingicks på unionens vägnar genom rådets beslut 2006/507/EG (1). |
| --- | --- |

(1)

Stockholmskonventionen om långlivade organiska föreningar (konventionen) trädde i kraft den 17 maj 2004 och ingicks på unionens vägnar genom rådets beslut 2006/507/EG (1).

| (2) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1021 (2) genomförs konventionen i unionen. |
| --- | --- |

(2)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1021 (2) genomförs konventionen i unionen.

| (3) | Enligt artikel 8 i konventionen får partskonferensen för konventionen införa kemikalier i förteckningen i bilagorna A, B och/eller C till konventionen och ange de kontrollåtgärder som ska tillämpas på sådana kemikalier. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 8 i konventionen får partskonferensen för konventionen införa kemikalier i förteckningen i bilagorna A, B och/eller C till konventionen och ange de kontrollåtgärder som ska tillämpas på sådana kemikalier.

| (4) | Vid sitt tionde möte förväntas partskonferensen för konventionen anta ett beslut om förteckning av ytterligare kemikalier i bilaga A till konventionen. |
| --- | --- |

(4)

Vid sitt tionde möte förväntas partskonferensen för konventionen anta ett beslut om förteckning av ytterligare kemikalier i bilaga A till konventionen.

| (5) | För att skydda människors hälsa och miljön mot ytterligare utsläpp av perfluorhexansulfonsyra (PFHxS), PFHxS-salter och PFHxS-besläktade föreningar är det nödvändigt att minska eller eliminera produktionen och användningen av de kemikalierna på global nivå och att stödja införandet av dem i de relevanta bilagorna till konventionen. |
| --- | --- |

(5)

För att skydda människors hälsa och miljön mot ytterligare utsläpp av perfluorhexansulfonsyra (PFHxS), PFHxS-salter och PFHxS-besläktade föreningar är det nödvändigt att minska eller eliminera produktionen och användningen av de kemikalierna på global nivå och att stödja införandet av dem i de relevanta bilagorna till konventionen.

| (6) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid det tionde mötet i partskonferensen vad gäller ändringar av bilaga A till konventionen, eftersom dessa ändringar kommer att vara bindande för unionen. |
| --- | --- |

(6)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid det tionde mötet i partskonferensen vad gäller ändringar av bilaga A till konventionen, eftersom dessa ändringar kommer att vara bindande för unionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid det tionde mötet i partskonferensen för Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar ska, vara att stödja införandet av perfluorhexansulfonsyra (PFHxS), PFHxS-salter och PFHxS-besläktade föreningar i bilaga A till konventionen, med vederbörligt beaktande av relevanta rekommendationer från granskningskommittén för långlivade organiska föroreningar, utan särskilda undantag.

Artikel 2

Beslut om justering av den ståndpunkt som avses i artikel 1, mot bakgrund av utvecklingen under partskonferensens tionde möte, får fattas av unionens företrädare i samråd med medlemsstaterna, under samordningsmötena på plats och utan något ytterligare beslut av rådet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 7 april 2022.

På rådets vägnar

J. DENORMANDIE

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2006/507/EG av den 14 oktober 2004 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (EUT L 209, 31.7.2006, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1021 av den 20 juni 2019 om långlivade organiska föroreningar (EUT L 169, 25.6.2019, s. 45).

2

---

| 27.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/65

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/998

av den 17 juni 2022

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den AEP-kommitté som inrättats genom det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, vad gäller antagandet av arbetsordningen för tvistlösning

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Unionen och dess medlemsstater undertecknade det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1) (avtalet) i Bryssel den 28 juli 2016. Avtalet har tillämpats provisoriskt mellan unionen och Ghana sedan den 15 december 2016. |
| --- | --- |

(1)

Unionen och dess medlemsstater undertecknade det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1) (avtalet) i Bryssel den 28 juli 2016. Avtalet har tillämpats provisoriskt mellan unionen och Ghana sedan den 15 december 2016.

| (2) | Enligt artikel 73.3 i avtalet ska AEP-kommittén ansvara för förvaltningen av alla områden som omfattas av avtalet och för utförandet av alla uppgifter som nämns i avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 73.3 i avtalet ska AEP-kommittén ansvara för förvaltningen av alla områden som omfattas av avtalet och för utförandet av alla uppgifter som nämns i avtalet.

| (3) | Enligt artikel 59.1 i avtalet ska tvistlösningsförfarandena styras av den arbetsordning som AEP-kommittén ska anta inom tre månader efter dess inrättande. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 59.1 i avtalet ska tvistlösningsförfarandena styras av den arbetsordning som AEP-kommittén ska anta inom tre månader efter dess inrättande.

| (4) | I den uppförandekod som avses i artikel 64.2 i avtalet fastställs vägledande principer, rättigheter och skyldigheter som skiljemännen måste iaktta. Det är lämpligt att den uppförandekod som är tillämplig på skiljemän är tillämplig på medlare i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

(4)

I den uppförandekod som avses i artikel 64.2 i avtalet fastställs vägledande principer, rättigheter och skyldigheter som skiljemännen måste iaktta. Det är lämpligt att den uppförandekod som är tillämplig på skiljemän är tillämplig på medlare i tillämpliga delar.

| (5) | Under det andra halvåret 2022 ska AEP-kommittén anta ett beslut om antagandet av arbetsordningen för tvistlösning. |
| --- | --- |

(5)

Under det andra halvåret 2022 ska AEP-kommittén anta ett beslut om antagandet av arbetsordningen för tvistlösning.

| (6) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i AEP-kommittén vad gäller antagandet av arbetsordningen för tvistlösning, eftersom AEP-kommitténs planerade beslut kommer att fastställa rättsligt bindande regler för tvistlösning som kommer att vara tillämpliga på unionen. |
| --- | --- |

(6)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i AEP-kommittén vad gäller antagandet av arbetsordningen för tvistlösning, eftersom AEP-kommitténs planerade beslut kommer att fastställa rättsligt bindande regler för tvistlösning som kommer att vara tillämpliga på unionen.

| (7) | Unionens ståndpunkt i AEP-kommittén bör därför baseras på det åtföljande utkastet till beslut av AEP-kommittén. |
| --- | --- |

(7)

Unionens ståndpunkt i AEP-kommittén bör därför baseras på det åtföljande utkastet till beslut av AEP-kommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den AEP-kommitté som inrättats genom det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, vad gäller antagandet av arbetsordningen för tvistlösning ska baseras på det utkast till beslut av AEP-kommittén som åtföljer det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 17 juni 2022.

På rådets vägnar

B. LE MAIRE

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 287, 21.10.2016, s. 3.

1

---

UTKAST TILL

BESLUT nr .../2022 av den AEP-kommitté som inrättats genom det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

av den

vad gäller antagandet av arbetsordningen för tvistlösning

AEP-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1) (avtalet), undertecknat i Bryssel den 28 juli 2016, särskilt artikel 59, och

av följande skäl: I artikel 59.1 i avtalet föreskrivs att tvistlösningsförfarandena ska styras av den arbetsordning som AEP-kommittén ska anta inom tre månader från dess inrättande, och i artikel 64.2 i avtalet nämns att uppförandekoden bifogas arbetsordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Arbetsordningen för tvistlösning, som återfinns i bilagan till detta beslut, ska antas.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

---

(1)  
  EUT L 287, 21.10.2016, s. 3.

1

---

BILAGA

ARBETSORDNING FÖR TVISTLÖSNING

A.   DEFINITIONER

| 1. | I kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet och enligt denna arbetsordning gäller följande definitioner:






  a) | administrativ personal: i förbindelse med en nämndledamot, personer som står under en nämndledamots ledning och kontroll och som inte är biträden. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

administrativ personal: i förbindelse med en nämndledamot, personer som står under en nämndledamots ledning och kontroll och som inte är biträden.

| b) | rådgivare: en person som anlitats av en part för att ge råd till eller biträda den parten i samband med nämndens förfarande. |
| --- | --- |

b)

rådgivare: en person som anlitats av en part för att ge råd till eller biträda den parten i samband med nämndens förfarande.

| c) | biträde: en person som inom ramen för en nämndledamots mandat och under en nämndledamots ledning och kontroll utför utredningsarbete eller biträder den nämndledamoten. |
| --- | --- |

c)

biträde: en person som inom ramen för en nämndledamots mandat och under en nämndledamots ledning och kontroll utför utredningsarbete eller biträder den nämndledamoten.

| d) | klagande part: den part som i enlighet med artikel 49 (Inledande av skiljeförfarandet) i avtalet begär att en nämnd ska tillsättas. |
| --- | --- |

d)

klagande part: den part som i enlighet med artikel 49 (Inledande av skiljeförfarandet) i avtalet begär att en nämnd ska tillsättas.

| e) | dag: kalenderdag. |
| --- | --- |

e)

dag: kalenderdag.

| f) | nämnd: en nämnd som tillsatts i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet. |
| --- | --- |

f)

nämnd: en nämnd som tillsatts i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet.

| g) | nämndledamot eller skiljeman: ledamot i en nämnd. |
| --- | --- |

g)

nämndledamot eller skiljeman: ledamot i en nämnd.

| h) | svarande part: en part som påstås ha överträtt de relevanta bestämmelserna. |
| --- | --- |

h)

svarande part: en part som påstås ha överträtt de relevanta bestämmelserna.

| i) | företrädare för en part: en person som är anställd inom eller utsedd av en parts offentliga förvaltning (ministerium, myndighet eller annat organ) och företräder denna part i en tvist angående avtalet. |
| --- | --- |

i)

företrädare för en part: en person som är anställd inom eller utsedd av en parts offentliga förvaltning (ministerium, myndighet eller annat organ) och företräder denna part i en tvist angående avtalet.

B.   UNDERRÄTTELSER

| 2. | Varje begäran, meddelande, skriftlig inlaga eller annan handling från






  a) | nämnden ska sändas till båda parter samtidigt, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

nämnden ska sändas till båda parter samtidigt,

| b) | en part som riktar sig till nämnden ska sändas i kopia till den andra parten samtidigt, och |
| --- | --- |

b)

en part som riktar sig till nämnden ska sändas i kopia till den andra parten samtidigt, och

| c) | en part som riktar sig till den andra parten ska sändas i kopia till nämnden samtidigt, när så är lämpligt. |
| --- | --- |

c)

en part som riktar sig till den andra parten ska sändas i kopia till nämnden samtidigt, när så är lämpligt.

| 3. | Alla underrättelser som avses i regel 2 ska sändas med e-post eller när så är lämpligt med något annat telekommunikationsmedel som registrerar avsändandet. Om inte något annat bevisas ska en sådan underrättelse anses ha överlämnats den dag då den avsändes. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Alla underrättelser ska ställas till Europeiska kommissionens generaldirektorat för handel respektive generaldirektören för Ghanas handels- och industriministerium, |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rättelse av mindre skrivfel i en begäran, ett meddelande, en skriftlig inlaga eller annan handling med anknytning till förfarandena i nämnden får ske genom att en ny handling överlämnas i vilken ändringarna tydligt anges. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Om den sista dagen för överlämnande av en handling infaller på en arbetsfri dag för Europeiska unionens institutioner eller för Ghanas förvaltning ska tidsfristen för överlämnande av handlingen löpa ut den första påföljande arbetsdagen. |
| --- | --- |

6.

C.   UTSEENDE AV NÄMNDLEDAMÖTER

| 7. | Om en nämndledamot utses genom lottning i enlighet med artikel 50.3 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet, ska AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten utan dröjsmål underrätta medordföranden för den svarande parten om dag, tid och plats för lottningen. AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten eller dennes ställföreträdare ska genomföra lottningen i enlighet med artikel 50.3 och 50.4 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet. AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten får delegera ett sådant utseende genom lottning av en nämndledamot. |
| --- | --- |

7.

| 8. | AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten ska genom lottning utse nämndledamoten eller ordföranden inom fem dagar från utgången av den tidsfrist som anges i artikel 50.2 (Tillsättande av skiljenämnden), om någon av de delförteckningar som avses i artikel 64.1 (Förteckning över skiljemän)






  a) | inte har upprättats, bland de personer som formellt har föreslagits av den ena eller båda parterna för upprättandet av delförteckningen i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

8.

a)

inte har upprättats, bland de personer som formellt har föreslagits av den ena eller båda parterna för upprättandet av delförteckningen i fråga, eller

| b) | inte längre omfattar minst fem personer, bland de personer som fortfarande omfattas av delförteckningen i fråga.
  AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten får delegera ett sådant utseende genom lottning av en nämndledamot. |
| --- | --- |

b)

inte längre omfattar minst fem personer, bland de personer som fortfarande omfattas av delförteckningen i fråga.

AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten får delegera ett sådant utseende genom lottning av en nämndledamot.

| 9. | AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten ska skriftligen underrätta varje person som utsetts till att fungera som nämndledamot om att han eller hon har blivit utsedd. Varje person ska bekräfta sin tillgänglighet till båda parterna inom fem dagar från den dag personen underrättades om att han eller hon blivit utsedd. Vid fastställandet av dagen för tillsättandet av nämnden i enlighet med artikel 50.5 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet ska den dag då nämndledamöterna utses anses vara den dag då den sista av de tre utvalda nämndledamöterna har meddelat att han eller hon godtar att bli utsedd. |
| --- | --- |

9.

D.   MANDAT

| 10. | Om inte parterna kommer överens om något annat inom fem dagar från den dag då nämnden tillsattes, ska nämndens mandat vara


  ”att mot bakgrund av de relevanta bestämmelser i det avtal som åberopas av parterna pröva den fråga som anges i begäran om tillsättande av nämnden, att fastställa huruvida den berörda åtgärden är förenlig med bestämmelserna i det avtal som avses i artikel 46 (Tillämpningsområde) och att lägga fram en rapport i enlighet med artiklarna 51 (Interimsrapport från nämnden) och 52 (Skiljenämndens avgörande).” |
| --- | --- |

10.

”att mot bakgrund av de relevanta bestämmelser i det avtal som åberopas av parterna pröva den fråga som anges i begäran om tillsättande av nämnden, att fastställa huruvida den berörda åtgärden är förenlig med bestämmelserna i det avtal som avses i artikel 46 (Tillämpningsområde) och att lägga fram en rapport i enlighet med artiklarna 51 (Interimsrapport från nämnden) och 52 (Skiljenämndens avgörande).”

| 11. | Om parterna kommer överens om ett annat mandat, ska de anmäla det mandat som de kommit överens om till nämnden inom den tidsfrist som anges i regel 10. |
| --- | --- |

11.

E.   NÄMNDENS UPPGIFTER

| 12. | Nämnden






  a) | ska göra en objektiv bedömning av det ärende som föreläggs den, inbegripet en objektiv bedömning av sakförhållandena i ärendet samt tillämpligheten av och förenligheten med de relevanta bestämmelserna, |
| --- | --- | --- |

12.

a)

ska göra en objektiv bedömning av det ärende som föreläggs den, inbegripet en objektiv bedömning av sakförhållandena i ärendet samt tillämpligheten av och förenligheten med de relevanta bestämmelserna,

| b) | ska i sina beslut och rapporter redovisa sina undersökningsresultat med avseende på sakförhållandena, tillämpligheten av de relevanta bestämmelserna samt de viktigaste skälen till nämndens undersökningsresultat och slutsatser, och |
| --- | --- |

b)

ska i sina beslut och rapporter redovisa sina undersökningsresultat med avseende på sakförhållandena, tillämpligheten av de relevanta bestämmelserna samt de viktigaste skälen till nämndens undersökningsresultat och slutsatser, och

| c) | bör regelbundet samråda med parterna och se till att det skapas goda förutsättningar för att uppnå en ömsesidigt godtagbar lösning. |
| --- | --- |

c)

bör regelbundet samråda med parterna och se till att det skapas goda förutsättningar för att uppnå en ömsesidigt godtagbar lösning.

| 13. | Nämnden ska också ta hänsyn till relevanta tolkningar i rapporter från Världshandelsorganisationens (WTO) paneler och överprövningsorganet vilka antagits av WTO:s tvistlösningsorgan. |
| --- | --- |

13.

F.   KONSTITUERANDE SAMMANTRÄDE

| 14. | Om parterna inte kommer överens om något annat ska de inom sju dagar från det att nämnden tillsatts sammanträda med nämnden för att besluta om sådana frågor som parterna eller nämnden anser lämpliga, inbegripet






  a) | arvode och kostnadsersättning som ska betalas till nämndledamöterna, om det inte överenskommits tidigare, och som ska överensstämma med WTO:s normer, |
| --- | --- | --- |

14.

a)

arvode och kostnadsersättning som ska betalas till nämndledamöterna, om det inte överenskommits tidigare, och som ska överensstämma med WTO:s normer,

| b) | arvode som ska betalas till biträden, om det inte överenskommits tidigare; det totala arvodet till ett eller flera biträden för varje nämndledamot får inte överstiga 50 % av den nämndledamotens arvode, |
| --- | --- |

b)

arvode som ska betalas till biträden, om det inte överenskommits tidigare; det totala arvodet till ett eller flera biträden för varje nämndledamot får inte överstiga 50 % av den nämndledamotens arvode,

| c) | tidsplanen för förfarandena, och |
| --- | --- |

c)

tidsplanen för förfarandena, och

| d) | ad hoc-förfaranden för att skydda konfidentiella uppgifter. |
| --- | --- |

d)

ad hoc-förfaranden för att skydda konfidentiella uppgifter.

| 15. | Nämndledamöter och företrädare för parterna får delta i detta sammanträde via telefon- eller videokonferens. |
| --- | --- |

15.

G.   SKRIFTLIGA INLAGOR

| 16. | Den klagande parten ska överlämna sin skriftliga inlaga senast 20 dagar efter det att nämnden tillsattes. Den svarande parten ska överlämna sin skriftliga inlaga senast 20 dagar efter det att den klagande partens skriftliga inlaga överlämnades. |
| --- | --- |

16.

H.   NÄMNDENS VERKSAMHET

| 17. | Nämndens ordförande ska leda nämndens samtliga sammanträden. Nämnden får till ordföranden delegera befogenheten att fatta administrativa beslut och beslut i procedurfrågor. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Om inte annat föreskrivs i kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet eller i denna arbetsordning får nämnden använda vilka hjälpmedel den vill för att fullgöra sina uppgifter, inbegripet telefon, telefax eller dataförbindelser. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Endast nämndledamöter får delta i nämndens överläggningar, men nämnden får tillåta att deras biträden är närvarande vid överläggningarna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Nämnden ska ensam vara behörig att formulera sina beslut och rapporter och får inte delegera denna uppgift. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Om det uppkommer en procedurfråga som inte täcks av kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet får nämnden, efter att ha samrått med parterna, besluta om ett lämpligt förfarande som är förenligt med de bestämmelserna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Om nämnden anser att någon tidsfrist i förfarandena behöver ändras, med undantag för de tidsfrister som anges i kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet, eller att någon annan procedurmässig eller administrativ anpassning behöver göras, ska den efter samråd med parterna skriftligen underrätta parterna om skälen till ändringen eller anpassningen och ange vilken tidsfrist respektive anpassning som är nödvändig. |
| --- | --- |

22.

I.   ERSÄTTANDE

| 23. | Om en part anser att en nämndledamot inte uppfyller kraven i uppförandekoden för nämndledamöter och medlare (bilaga I till denna arbetsordning) och därför bör ersättas, ska den parten underrätta den andra parten inom 15 dagar från det att den fått tillräckliga belägg för nämndledamotens påstådda underlåtenhet att uppfylla kraven i uppförandekoden. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Parterna ska samråda med varandra inom 15 dagar från den underrättelse som avses i regel 23. De ska underrätta nämndledamoten om hans eller hennes påstådda underlåtenhet och får begära att nämndledamoten vidtar åtgärder för att mildra underlåtenheten. De får också, om de är överens om detta, avsätta nämndledamoten och utse en ny nämndledamot i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Om parterna inte kan enas om behovet av att ersätta nämndledamoten, och det inte är fråga om nämndens ordförande, får endera parten begära att frågan hänskjuts till nämndens ordförande, vars beslut ska vara slutligt.
  Om nämndens ordförande finner att nämndledamoten inte uppfyller kraven i uppförandekoden för nämndledamöter och medlare, ska den nya nämndledamoten utses i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet. |
| --- | --- |

25.

Om nämndens ordförande finner att nämndledamoten inte uppfyller kraven i uppförandekoden för nämndledamöter och medlare, ska den nya nämndledamoten utses i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet.

| 26. | Om parterna inte kan enas om behovet av att ersätta ordföranden, får endera parten begära att frågan hänskjuts till en av de återstående personerna på den delförteckning över ordförande som upprättats i enlighet med artikel 64 (Förteckning över skiljemän) i avtalet. Denna person ska utses genom lottning av AEP-kommitténs medordförande för den begärande parten eller dennes ställföreträdare. Den utsedda personens beslut om behovet av att ersätta ordföranden ska vara slutligt.
  Om denna person finner att ordföranden inte uppfyller kraven i uppförandekoden för nämndledamöter och medlare, ska den nya ordföranden utses i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet. |
| --- | --- |

26.

Om denna person finner att ordföranden inte uppfyller kraven i uppförandekoden för nämndledamöter och medlare, ska den nya ordföranden utses i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet.

| 27. | Tidsfristen för att meddela rapporten eller beslutet ska förlängas med den tid som krävs för att utse den nya nämndledamoten. |
| --- | --- |

27.

J.   AVBRYTANDE OCH AVSLUTANDE

| 28. | Nämnden ska, på begäran av båda parterna, när som helst avbryta sitt arbete under en period som parterna kommer överens om och som inte får överstiga tolv på varandra följande månader. Nämnden ska återuppta sitt arbete före utgången av avbrytandeperioden på skriftlig begäran av båda parter, eller vid utgången av avbrytandeperioden på skriftlig begäran av endera parten. Den begärande parten ska överlämna en underrättelse till den andra parten i enlighet med detta. Om ingen part har begärt att nämnden ska återuppta sitt arbete vid utgången av avbrytandeperioden, ska nämnden inte längre vara behörig och tvistlösningsförfarandet avslutas. Om nämndens arbete avbryts, ska de tillämpliga tidsfristerna enligt detta avsnitt förlängas med lika lång tid som nämndens arbete avbrutits. |
| --- | --- |

28.

K.   FÖRHANDLINGAR

| 29. | Utifrån den tidsplan som fastställts i enlighet med regel 14, och efter samråd med parterna och övriga nämndledamöter, ska nämndens ordförande underrätta parterna om dag, tid och plats för förhandlingen. Om förhandlingen är offentlig ska den part på vars territorium förhandlingen äger rum offentliggöra dessa uppgifter. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Om parterna inte kommer överens om något annat, ska förhandlingen äga rum i Bryssel om Ghana är klagande part och i Accra om Europeiska unionen är klagande part. Den svarande parten ska stå för de kostnader som hänför sig till den logistiska administrationen av förhandlingen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Nämnden får anordna ytterligare förhandlingar om parterna är överens om detta. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Samtliga nämndledamöter ska närvara under hela förhandlingen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Om parterna inte kommer överens om något annat får följande personer närvara vid förhandlingen, oavsett om den är offentlig eller inte:






  a) | Företrädare för parterna. |
| --- | --- | --- |

33.

a)

Företrädare för parterna.

| b) | Rådgivare. |
| --- | --- |

b)

Rådgivare.

| c) | Biträden och administrativ personal. |
| --- | --- |

c)

Biträden och administrativ personal.

| d) | Nämndens tolkar, översättare och protokollförare. |
| --- | --- |

d)

Nämndens tolkar, översättare och protokollförare.

| e) | Sakkunniga, enligt vad nämnden beslutar i enlighet med artikel 60 (Upplysningar och råd i sakfrågor) i avtalet. |
| --- | --- |

e)

Sakkunniga, enligt vad nämnden beslutar i enlighet med artikel 60 (Upplysningar och råd i sakfrågor) i avtalet.

| 34. | Senast fem dagar före dagen för förhandlingen ska varje part till nämnden och till den andra parten överlämna en förteckning över namnen på de personer som kommer att göra muntliga framställningar eller föredragningar vid förhandlingen på den partens vägnar och namnen på andra företrädare och rådgivare som kommer att närvara vid förhandlingen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Nämnden ska leda förhandlingen på följande sätt, varvid den klagande parten och den svarande parten ska tilldelas lika lång tid för såväl framställning som genmäle: | Framställning







  a) | Den klagande partens framställning. |
| --- | --- | --- | --- |

35.

Framställning

a)

Den klagande partens framställning.

| b) | Den svarande partens framställning. |
| --- | --- |

b)

Den svarande partens framställning.

| | Genmäle







  a) | Den klagande partens replik. |
| --- | --- | --- |

Genmäle

a)

Den klagande partens replik.

| b) | Den svarande partens replik. |
| --- | --- |

b)

Den svarande partens replik.

| 36. | Nämnden får när som helst under förhandlingen ställa frågor till parterna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Nämnden ska ombesörja att en utskrift av förhandlingen utarbetas och överlämnas till parterna så snart som möjligt efter förhandlingen. Parterna får lämna synpunkter på utskriften och nämnden får ta dessa synpunkter under övervägande. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Varje part får ge in en kompletterande skriftlig inlaga om alla frågor som uppkommit under förhandlingen inom tio dagar från dagen för förhandlingen. |
| --- | --- |

38.

L.   SKRIFTLIGA FRÅGOR

| 39. | Nämnden får när som helst under ett förfarande ställa skriftliga frågor till en av eller båda parterna. Frågor som ställs till en part ska sändas i kopia till den andra parten. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Vardera parten ska tillhandahålla den andra parten en kopia av sina svar på nämndens frågor. Den andra parten ska ges tillfälle att lämna skriftliga synpunkter på partens svar inom fem dagar från det att en sådan kopia överlämnats. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Nämnden får på begäran av en part eller på eget initiativ begära relevanta uppgifter från parterna som den anser vara nödvändiga och lämpliga. Parterna ska omgående och till fullo besvara varje begäran om uppgifter från nämnden. |
| --- | --- |

41.

M.   KONFIDENTIALITET

| 42. | Alla uppgifter som en part inger till nämnden och anger som konfidentiella ska behandlas konfidentiellt av den andra parten och nämnden. När en part till nämnden inger en skriftlig inlaga som innehåller konfidentiella uppgifter, ska den också inom 15 dagar inge en inlaga utan de konfidentiella uppgifterna, vilken ska offentliggöras. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Inget i denna arbetsordning ska hindra en part från att offentliggöra sina egna ståndpunkter under förutsättning att parten, när den hänvisar till uppgifter som lämnats av den andra parten, inte lämnar ut några uppgifter som den andra parten har angett som konfidentiella. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Nämnden ska hålla de relevanta delarna av sammanträdet bakom stängda dörrar när en parts inlagor och framställningar innehåller konfidentiella uppgifter. Parterna ska upprätthålla konfidentialiteten avseende förhandlingar i nämnden som hålls bakom stängda dörrar. |
| --- | --- |

44.

N.   ENSIDIGA KONTAKTER

| 45. | Nämnden får inte träffa eller kommunicera med någon av parterna i den andra partens frånvaro. |
| --- | --- |

45.

| 46. | En nämndledamot får inte diskutera någon aspekt av den fråga förfarandet gäller med någon av eller båda parterna i de andra nämndledamöternas frånvaro. |
| --- | --- |

46.

O.   AMICUS CURIAE-INLAGOR

| 47. | Om parterna inte kommer överens om något annat inom fem dagar från den dag då nämnden inrättades, får nämnden ta emot skriftliga inlagor som den inte begärt från en fysisk eller juridisk person som är etablerad på en parts territorium och som är fristående från parternas myndigheter, förutsatt att dessa inlagor






  a) | mottas av nämnden inom tio dagar från dagen för tillsättandet av nämnden, |
| --- | --- | --- |

47.

a)

mottas av nämnden inom tio dagar från dagen för tillsättandet av nämnden,

| b) | är kortfattade och under inga omständigheter längre än 15 maskinskrivna sidor med dubbelt radavstånd, |
| --- | --- |

b)

är kortfattade och under inga omständigheter längre än 15 maskinskrivna sidor med dubbelt radavstånd,

| c) | har direkt relevans för en sakfråga eller en rättslig fråga som prövas av nämnden, |
| --- | --- |

c)

har direkt relevans för en sakfråga eller en rättslig fråga som prövas av nämnden,

| d) | innehåller en beskrivning av den person som inger inlagan, med uppgift, för en fysisk person, om medborgarskap och, för en juridisk person, om etableringsort, art av verksamhet, rättslig status, allmänna syften och finansieringskällor, |
| --- | --- |

d)

innehåller en beskrivning av den person som inger inlagan, med uppgift, för en fysisk person, om medborgarskap och, för en juridisk person, om etableringsort, art av verksamhet, rättslig status, allmänna syften och finansieringskällor,

| e) | anger arten av det intresse som den personen har i nämndens förfarande, och |
| --- | --- |

e)

anger arten av det intresse som den personen har i nämndens förfarande, och

| f) | inges på de språk som parterna valt i enlighet med reglerna 54 och 55 i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

f)

inges på de språk som parterna valt i enlighet med reglerna 54 och 55 i denna arbetsordning.

| 48. | Inlagorna ska överlämnas till parterna för synpunkter. Parterna får lämna synpunkter till nämnden inom tio dagar från det att inlagorna överlämnades till nämnden. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Nämnden ska i sin rapport förteckna samtliga inlagor som den tagit emot i enlighet med regel 47. Nämnden ska inte vara skyldig att i sin rapport kommentera de framställningar som görs i sådana inlagor, men om den gör det ska den även ta hänsyn till eventuella synpunkter från parterna i enlighet med regel 48. |
| --- | --- |

49.

P.   BRÅDSKANDE ÄRENDEN

| 50. | I sådana brådskande fall som avses i artikel 52.2 (Skiljenämndens avgörande) i avtalet ska nämnden efter samråd med parterna på lämpligt sätt anpassa de tidsfrister som anges i denna arbetsordning, utom den tidsfrist som avses i regel 10. Nämnden ska underrätta parterna om anpassningarna. |
| --- | --- |

50.

| 51. | På begäran av en part ska nämnden senast tio dagar efter den dag då den tillsattes besluta huruvida ärendet är brådskande. |
| --- | --- |

51.

Q.   KOSTNADER

| 52. | Varje part ska stå för sina egna utgifter för deltagandet i nämndens förfarande. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Utan att det påverkar tillämpningen av regel 30 ska parterna gemensamt och lika dela på utgifter som rör de organisatoriska aspekterna, däribland nämndledamöternas och deras biträdens arvoden och kostnadsersättning. |
| --- | --- |

53.

R.   ÖVERSÄTTNING OCH TOLKNING

| 54. | Vid de samråd som avses i artikel 47 (Samråd) i avtalet eller under den medling som avses i artikel 48 (Medling) i avtalet, och senast under det sammanträde som avses i regel 14 i denna arbetsordning, ska parterna sträva efter att enas om ett gemensamt arbetsspråk för förfarandena inför nämnden. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Om parterna inte kan enas om ett gemensamt arbetsspråk, ska varje part göra sina skriftliga inlagor på det språk parten valt. Varje part ska samtidigt tillhandahålla en översättning till det språk som den andra parten valt, såvida inte dess inlagor är skrivna på ett av WTO:s arbetsspråk. Den svarande parten ska ombesörja tolkning av muntliga framställningar till de språk som parterna valt. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Nämndens rapporter och beslut ska utfärdas på det eller de språk som parterna valt. Om parterna inte har enats om ett gemensamt arbetsspråk, ska nämndens interimsrapport och slutrapport utfärdas på ett av WTO:s arbetsspråk. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Parterna får lämna synpunkter vad gäller översättningens korrekthet på alla översatta versioner av handlingar som upprättats i enlighet med denna arbetsordning. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Varje part ska stå för kostnaderna för översättning av sina skriftliga inlagor. Alla kostnader för översättning av ett avgörande ska bäras lika av parterna. |
| --- | --- |

58.

S.   ÖVRIGA FÖRFARANDEN

| 59. | De tidsfrister som fastställs i denna arbetsordning ska anpassas i enlighet med de särskilda tidsfrister som föreskrivs för antagandet av en rapport eller ett beslut av nämnden i förfarandena enligt artikel 54 (Rimlig tidsperiod för att följa skiljenämndens avgörande), artikel 55 (Översyn av åtgärder som har vidtagits för att följa skiljenämndens avgörande), artikel 56 (Provisorisk kompensation om skiljenämndens avgörande inte följs) och artikel 57 (Översyn av åtgärder som har vidtagits för att följa avgörandet efter införandet av lämpliga åtgärder) i avtalet. |
| --- | --- |

59.

---

BILAGA

UPPFÖRANDEKOD

I.   DEFINITIONER

| 1. | I denna uppförandekod gäller följande definitioner:






  a) | administrativ personal: i förbindelse med en nämndledamot, personer som står under en nämndledamots ledning och kontroll och som inte är biträden. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

administrativ personal: i förbindelse med en nämndledamot, personer som står under en nämndledamots ledning och kontroll och som inte är biträden.

| b) | biträde: en person som inom ramen för en nämndledamots mandat utför utredningsarbete eller bistår den nämndledamoten. |
| --- | --- |

b)

biträde: en person som inom ramen för en nämndledamots mandat utför utredningsarbete eller bistår den nämndledamoten.

| c) | kandidat: en person vars namn finns upptaget i den förteckning över nämndledamöter som avses i artikel 64 (Förteckning över skiljemän) i avtalet och som kan komma att utses till nämndledamot i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet. |
| --- | --- |

c)

kandidat: en person vars namn finns upptaget i den förteckning över nämndledamöter som avses i artikel 64 (Förteckning över skiljemän) i avtalet och som kan komma att utses till nämndledamot i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet.

| d) | medlare: en person som har utsetts till medlare i enlighet med artikel 48 (Medling) i avtalet. |
| --- | --- |

d)

medlare: en person som har utsetts till medlare i enlighet med artikel 48 (Medling) i avtalet.

| e) | nämndledamot eller skiljeman: ledamot i en nämnd. |
| --- | --- |

e)

nämndledamot eller skiljeman: ledamot i en nämnd.

II.   LEDANDE PRINCIPER

| 2. | För att integriteten och objektiviteten i tvistlösningsmekanismen ska kunna bibehållas ska varje kandidat och nämndledamot






  a) | bekanta sig med denna uppförandekod, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

bekanta sig med denna uppförandekod,

| b) | vara oberoende och opartisk, |
| --- | --- |

b)

vara oberoende och opartisk,

| c) | undvika direkta eller indirekta intressekonflikter, |
| --- | --- |

c)

undvika direkta eller indirekta intressekonflikter,

| d) | undvika oegentligheter och sådant som kan ge intryck av oegentligheter eller partiskhet, |
| --- | --- |

d)

undvika oegentligheter och sådant som kan ge intryck av oegentligheter eller partiskhet,

| e) | iaktta stränga normer i sitt uppträdande, och |
| --- | --- |

e)

iaktta stränga normer i sitt uppträdande, och

| f) | inte låta sig påverkas av egenintresse, påtryckningar från utomstående, politiska överväganden, den allmänna opinionen, lojalitet i förhållande till en part eller fruktan för kritik. |
| --- | --- |

f)

inte låta sig påverkas av egenintresse, påtryckningar från utomstående, politiska överväganden, den allmänna opinionen, lojalitet i förhållande till en part eller fruktan för kritik.

| 3. | En nämndledamot får varken direkt eller indirekt påta sig förpliktelser eller acceptera förmåner som på något sätt skulle kunna inkräkta, eller synas inkräkta, på ledamotens utövande av sitt uppdrag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | En nämndledamot får inte utnyttja sin ställning som ledamot av nämnden för att främja personliga eller privata intressen. En nämndledamot ska undvika agerande som kan ge intryck av att andra skulle ha särskilda möjligheter att påverka honom eller henne. |
| --- | --- |

4.

| 5. | En nämndledamot får inte låta tidigare eller nuvarande förbindelser eller åligganden rörande ekonomi, affärsverksamhet, yrkesliv, personliga eller sociala relationer påverka hans eller hennes uppträdande eller omdöme. |
| --- | --- |

5.

| 6. | En nämndledamot ska undvika att inleda förbindelser eller förvärva ekonomiska intressen som kan påverka hans eller hennes opartiskhet eller som rimligen skulle kunna ge intryck av oegentligheter eller partiskhet. |
| --- | --- |

6.

III.   UPPLYSNINGSSKYLDIGHETER

| 7. | En kandidat som ombetts fungera som nämndledamot ska, innan han eller hon godtar att bli utsedd till nämndledamot enligt artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet, lämna upplysningar om sådana intressen, förbindelser eller omständigheter som kan påverka hans eller hennes oberoende eller opartiskhet eller som rimligen skulle kunna ge upphov till ett intryck av oegentligheter eller partiskhet i förfarandet. I detta syfte ska en kandidat vidta alla rimliga åtgärder för att söka utröna om det föreligger några sådana intressen, förbindelser och omständigheter, inklusive finansiella intressen, yrkesmässiga intressen eller anställnings- eller familjerelaterade intressen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Upplysningsskyldigheten enligt punkt 7 är en kontinuerlig skyldighet som innebär att en nämndledamot ska lämna upplysningar om sådana intressen, förbindelser eller omständigheter som kan uppstå under något skede i förfarandet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | En kandidat eller nämndledamot ska underrätta AEP-kommittén om alla frågor som rör faktiska eller möjliga överträdelser av denna uppförandekod, så snart som han eller hon får kännedom om dem, så att parterna kan ta ställning till dem. |
| --- | --- |

9.

IV.   NÄMNDLEDAMÖTERNAS UPPDRAG

| 10. | När en nämndledamot har godtagit att bli utsedd till nämndledamot ska han eller hon vara tillgänglig för att utföra sitt uppdrag och ska utföra sina uppgifter noggrant och skyndsamt under hela förfarandet, med iakttagande av ärlighet och omsorg. |
| --- | --- |

10.

| 11. | En nämndledamot ska endast ta ställning till de frågor som uppkommer inom ramen för förfarandet och som är nödvändiga för ett beslut och får inte delegera sina uppgifter till någon annan. |
| --- | --- |

11.

| 12. | En nämndledamot ska vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att hans eller hennes biträden och administrativa personal är medvetna om och följer bestämmelserna i delarna II, III, IV och VI i denna uppförandekod. |
| --- | --- |

12.

V.   FÖRE DETTA NÄMNDLEDAMÖTERS SKYLDIGHETER

| 13. | Varje före detta nämndledamot ska undvika agerande som kan ge intryck av att han eller hon varit partisk vid utförandet av sitt uppdrag som nämndledamot eller vunnit någon fördel av nämndens beslut. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Varje före detta skiljeman ska fullgöra skyldigheterna i del VI i denna uppförandekod. |
| --- | --- |

14.

VI.   KONFIDENTIALITET

| 15. | En nämndledamot får inte vid något tillfälle lämna ut icke-offentliga uppgifter som rör förfarandet eller som erhållits under det förfarande för vilket han eller hon har utsetts. En nämndledamot får inte under några omständigheter lämna ut eller använda sådana uppgifter för att vinna en personlig fördel eller fördel för andra eller för att negativt påverka andras intressen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | En nämndledamot får inte lämna ut ett beslut av nämnden, eller delar därav, innan det offentliggjorts i enlighet med kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | En nämndledamot får inte vid något tillfälle lämna ut vad som framkommit vid överläggningarna i nämnden eller någon nämndledamots ståndpunkt och inte heller göra några uttalanden om det förfarande för vilket han eller hon har utsetts eller om de tvistiga frågorna i förfarandet. |
| --- | --- |

17.

VII.   UTGIFTER

| 18. | Varje nämndledamot ska föra register över och lämna in en slutlig redovisning av sina utgifter och den tid han eller hon ägnat åt förfarandet, samt motsvarande uppgifter för sina biträden och sin administrativa personal. |
| --- | --- |

18.

VIII.   MEDLARE

| 19. | Denna uppförandekod ska gälla för medlare i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

19.

---

| 27.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/77 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/77

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/999

av den 21 juni 2022

om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Republiken Lettland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/852 av den 21 maj 2019 om Regionkommitténs sammansättning (1),

med beaktande av den lettiska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling.

| (2) | Den 10 december 2019 antog rådet beslut (EU) 2019/2157 (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2020–25 januari 2025. |
| --- | --- |

(2)

Den 10 december 2019 antog rådet beslut (EU) 2019/2157 (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2020–25 januari 2025.

| (3) | En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att det nationella mandat på grundval av vilket Olga VEIDIŅA föreslogs för utnämning har upphört. |
| --- | --- |

(3)

En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att det nationella mandat på grundval av vilket Olga VEIDIŅA föreslogs för utnämning har upphört.

| (4) | Den lettiska regeringen har föreslagit Justīne PANTEĻĒJEVA, som är företrädare för ett lokalt organ och har valts till ett lokalt organ, Deputāte, Rīgas dome (ledamot i Rigas stadsfullmäktige), som suppleant i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025. |
| --- | --- |

(4)

Den lettiska regeringen har föreslagit Justīne PANTEĻĒJEVA, som är företrädare för ett lokalt organ och har valts till ett lokalt organ, Deputāte, Rīgas dome (ledamot i Rigas stadsfullmäktige), som suppleant i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Justīne PANTEĻĒJEVA, som är företrädare för ett lokalt organ och har ett folkvalt mandat, Deputāte, Rīgas dome (ledamot i Rigas stadsfullmäktige), utnämns härmed till suppleant i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 21 juni 2022.

På rådets vägnar

C. BEAUNE

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2019/2157 av den 10 december 2019 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2020–25 januari 2025 (EUT L 327, 17.12.2019, s. 78).

2

---

| 27.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/78

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/1000

av den 21 juni 2022

om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/852 av den 21 maj 2019 om Regionkommitténs sammansättning (1),

med beaktande av den österrikiska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling.

| (2) | Den 9 november 2021 antog rådet beslut (EU) 2021/1955 (2) om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike. |
| --- | --- |

(2)

Den 9 november 2021 antog rådet beslut (EU) 2021/1955 (2) om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike.

| (3) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att det nationella mandat på grundval av vilket Bernhard BAIER föreslogs för utnämning har upphört. |
| --- | --- |

(3)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att det nationella mandat på grundval av vilket Bernhard BAIER föreslogs för utnämning har upphört.

| (4) | Den österrikiska regeringen har föreslagit Hannes WENINGER, som är företrädare för ett lokalt organ och har valts till ett lokalt organ, Gemeinderat, Gemeinde Gießhübl (ledamot i kommunfullmäktige, kommunen Gießhübl) som ledamot i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025. |
| --- | --- |

(4)

Den österrikiska regeringen har föreslagit Hannes WENINGER, som är företrädare för ett lokalt organ och har valts till ett lokalt organ, Gemeinderat, Gemeinde Gießhübl (ledamot i kommunfullmäktige, kommunen Gießhübl) som ledamot i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Hannes WENINGER, som är företrädare för ett lokalt organ och har ett folkvalt mandat, Gemeinderat, Gemeinde Gießhübl (ledamot i kommunfullmäktige, kommunen Gießhübl), utnämns härmed till ledamot i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 21 juni 2022.

På rådets vägnar

C. BEAUNE

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2021/1955 av den 9 november 2021 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike (EUT L 398, 11.11.2021, s. 28).

2

---

| 27.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/79 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/79

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/1001

av den 21 juni 2022

om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Konungariket Nederländerna

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/852 av den 21 maj 2019 om Regionkommitténs sammansättning (1),

med beaktande av den nederländska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling.

| (2) | Den 20 december 2021 antog rådet beslut (EU) 2020/2294 (2) om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Nederländerna. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 december 2021 antog rådet beslut (EU) 2020/2294 (2) om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Nederländerna.

| (3) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Henk STAGHOUWER har avgått. |
| --- | --- |

(3)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Henk STAGHOUWER har avgått.

| (4) | Den nederländska regeringen har föreslagit Johan HAMSTER, som är företrädare för ett regionalt organ och politiskt ansvarig inför en vald församling, Lid van de Gedeputeerde Staten van de provincie Groningen (”Gedeputeerde”
  ) (ledamot av provinsfullmäktige i provinsen Groningen (regional minister)), som ledamot av Regionkommittén till och med den 15 mars 2023. |
| --- | --- |

(4)

Den nederländska regeringen har föreslagit Johan HAMSTER, som är företrädare för ett regionalt organ och politiskt ansvarig inför en vald församling, Lid van de Gedeputeerde Staten van de provincie Groningen (”Gedeputeerde”
  ) (ledamot av provinsfullmäktige i provinsen Groningen (regional minister)), som ledamot av Regionkommittén till och med den 15 mars 2023.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Johan HAMSTER, som är företrädare för ett regionalt organ och politiskt ansvarig inför en vald församling, Lid van de Gedeputeerde Staten van de provincie Groningen (”Gedeputeerde”
  ) (ledamot av provinsfullmäktige i provinsen Groningen (regional minister)), utnämns härmed till ledamot i Regionkommittén till och med den 15 mars 2023.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 21 juni 2022.

På rådets vägnar

C. BEAUNE

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2021/2294 av den 20 december 2021 om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Nederländerna (EUT L 458, 22.12.2021, s. 517).

2

---

| 27.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/80 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/80

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/1002

av den 21 juni 2022

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det extraordinarie mötet den 24 juni 2022 i energistadgekonferensen inom ramen för energistadgefördraget

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 194 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Energistadgefördraget ingicks av unionen genom rådets och kommissionens beslut 98/181/EG, EKSG, Euratom (1) och trädde i kraft den 16 april 1998. |
| --- | --- |

(1)

Energistadgefördraget ingicks av unionen genom rådets och kommissionens beslut 98/181/EG, EKSG, Euratom (1) och trädde i kraft den 16 april 1998.

| (2) | Enligt artikel 34 i energistadgefördraget säkerställer energistadgekonferensen att målen i energistadgefördraget uppnås. Den underlättar, i enlighet med energistadgefördraget och dess protokoll, samordningen av lämpliga allmänna åtgärder för att genomföra energistadgans principer. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 34 i energistadgefördraget säkerställer energistadgekonferensen att målen i energistadgefördraget uppnås. Den underlättar, i enlighet med energistadgefördraget och dess protokoll, samordningen av lämpliga allmänna åtgärder för att genomföra energistadgans principer.

| (3) | Energistadgekonferensen ska vid sitt extraordinarie möte den 24 juni 2022 anta a) en ändring av energistadgekonferensens arbetsordning, b) återkallandet av Ryska federationens status som observatör vid energistadgekonferensen, och c) uppskjutandet av den provisoriska tillämpningen av energistadgefördraget med avseende på Belarus och uppskjutandet av Belarus status som observatör i energistadgefördraget. |
| --- | --- |

(3)

Energistadgekonferensen ska vid sitt extraordinarie möte den 24 juni 2022 anta a) en ändring av energistadgekonferensens arbetsordning, b) återkallandet av Ryska federationens status som observatör vid energistadgekonferensen, och c) uppskjutandet av den provisoriska tillämpningen av energistadgefördraget med avseende på Belarus och uppskjutandet av Belarus status som observatör i energistadgefördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid det extraordinarie mötet i energistadgekonferensens inom ramen för energistadgefördraget den 24 juni 2022 i Bryssel ska vara följande:

| a) | Att bekräfta den föreslagna ändringen av regel 7 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

a)

Att bekräfta den föreslagna ändringen av regel 7 i arbetsordningen.

| b) | Att, på grundval av den ändringen av regel 7, godkänna återkallandet av Ryska federationens status som observatör, med regelns båda grunder (åsidosättande av principer och underlåtenhet att uppfylla eventuella ekonomiska skyldigheter) som motivering. |
| --- | --- |

b)

Att, på grundval av den ändringen av regel 7, godkänna återkallandet av Ryska federationens status som observatör, med regelns båda grunder (åsidosättande av principer och underlåtenhet att uppfylla eventuella ekonomiska skyldigheter) som motivering.

| c) | Att godkänna uppskjutandet av den provisoriska tillämpningen av energistadgefördraget med avseende på Belarus och uppskjutandet av Belarus status som observatör. |
| --- | --- |

c)

Att godkänna uppskjutandet av den provisoriska tillämpningen av energistadgefördraget med avseende på Belarus och uppskjutandet av Belarus status som observatör.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 21 juni 2022.

På rådets vägnar

C. BEAUNE

Ordförande

---

(1)  Rådets och kommissionens beslut 98/181/EG, EKSG, Euratom av den 23 september 1997 om Europeiska gemenskapernas ingående av energistadgefördraget och energistadgeprotokollet om energieffektivitet och därtill hörande miljöaspekter (EGT L 69, 9.3.1998, s. 1).

1

---

| 27.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/81 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/81

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/1003

av den 17 juni 2022

om bemyndigande för Republiken Polen att tillämpa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 218 och 232 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 5 augusti 2021 ansökte Polen om bemyndigande att införa en särskild åtgärd för att avvika från artiklarna 218, 226 och 232 i direktiv 2006/112/EG och för att införa obligatorisk elektronisk fakturering för alla transaktioner som utförs av beskattningsbara personer som kräver utfärdande av en faktura (den särskilda åtgärden). Bemyndigandet att tillämpa den särskilda åtgärden begärdes för perioden 1 januari 2024–31 december 2026. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 5 augusti 2021 ansökte Polen om bemyndigande att införa en särskild åtgärd för att avvika från artiklarna 218, 226 och 232 i direktiv 2006/112/EG och för att införa obligatorisk elektronisk fakturering för alla transaktioner som utförs av beskattningsbara personer som kräver utfärdande av en faktura (den särskilda åtgärden). Bemyndigandet att tillämpa den särskilda åtgärden begärdes för perioden 1 januari 2024–31 december 2026.

| (2) | I enlighet med artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG överlämnade kommissionen Polens ansökan till de andra medlemsstaterna genom skrivelser av den 21 oktober 2021. Genom en skrivelse av den 22 oktober 2021 underrättade kommissionen Polen om att den hade alla nödvändiga uppgifter för behandlingen av ärendet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG överlämnade kommissionen Polens ansökan till de andra medlemsstaterna genom skrivelser av den 21 oktober 2021. Genom en skrivelse av den 22 oktober 2021 underrättade kommissionen Polen om att den hade alla nödvändiga uppgifter för behandlingen av ärendet.

| (3) | Genom en skrivelse av den 8 februari 2022 underrättade Polen kommissionen om att det inte behövdes någon avvikelse från artikel 226 i direktiv 2006/112/EG och att den begärda särskilda åtgärdens omfattning skulle begränsas till beskattningsbara personer som är etablerade på Polens territorium. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 8 februari 2022 underrättade Polen kommissionen om att det inte behövdes någon avvikelse från artikel 226 i direktiv 2006/112/EG och att den begärda särskilda åtgärdens omfattning skulle begränsas till beskattningsbara personer som är etablerade på Polens territorium.

| (4) | Polen anför att den särskilda åtgärden skulle bidra till kampen mot mervärdesskattebedrägeri och undandragande av mervärdesskatt. Den särskilda åtgärden skulle, tillsammans med överföringen av ytterligare transaktionsuppgifter, avsevärt förbättra den polska skattemyndighetens analysförmåga, så att den automatiskt kan kontrollera överensstämmelsen mellan deklarerad mervärdesskatt och inbetald mervärdesskatt samt utföra en korrektare kontroll av de ansökningar om återbetalning av mervärdesskatt som skattskyldiga lämnat in. Den skulle dessutom komplettera andra åtgärder som syftar till att bekämpa mervärdesskattebedrägeri och undandragande av mervärdesskatt och modernisera mervärdesskattesystemet, såsom den standardiserade revisionsfilen för mervärdesskatteändamål, mekanismen för uppdelad betalning, systemet för elektronisk analys av finansiella flöden och onlinesystemet för register över skattemedel för övervakning av detaljhandelssektorn. |
| --- | --- |

(4)

Polen anför att den särskilda åtgärden skulle bidra till kampen mot mervärdesskattebedrägeri och undandragande av mervärdesskatt. Den särskilda åtgärden skulle, tillsammans med överföringen av ytterligare transaktionsuppgifter, avsevärt förbättra den polska skattemyndighetens analysförmåga, så att den automatiskt kan kontrollera överensstämmelsen mellan deklarerad mervärdesskatt och inbetald mervärdesskatt samt utföra en korrektare kontroll av de ansökningar om återbetalning av mervärdesskatt som skattskyldiga lämnat in. Den skulle dessutom komplettera andra åtgärder som syftar till att bekämpa mervärdesskattebedrägeri och undandragande av mervärdesskatt och modernisera mervärdesskattesystemet, såsom den standardiserade revisionsfilen för mervärdesskatteändamål, mekanismen för uppdelad betalning, systemet för elektronisk analys av finansiella flöden och onlinesystemet för register över skattemedel för övervakning av detaljhandelssektorn.

| (5) | Polen anser att den särskilda åtgärden skulle möjliggöra ett antal förenklingsåtgärder för att underlätta för beskattningsbara personer att fullgöra sina skyldigheter, såsom förhandsifyllda mervärdesskattedeklarationer och sammanställningar eller påskyndade återbetalningar av mervärdesskatt. Den särskilda åtgärden skulle ge beskattningsbara personer fördelar, såsom en tjänst för lagring och arkivering av fakturor som tillhandahålls av skattemyndigheten och automatisering av redovisningsprocesser. Enligt Polen förväntas de kostnader som beskattningsbara personer skulle ådra sig för att anpassa sina system till den särskilda åtgärden inte bli betydande, särskilt inte jämfört med de fördelar som den särskilda åtgärden skulle ge dem. För att bidra till denna anpassning har Polen infört frivillig elektronisk fakturering innan den särskilda åtgärden införs. Dessutom skulle verktyg för att efterleva den särskilda åtgärden tillhandahållas kostnadsfritt, och en omfattande informationskampanj skulle genomföras i syfte att informera skattskyldiga om de nya mervärdesskattereglerna avseende den särskilda åtgärden. |
| --- | --- |

(5)

Polen anser att den särskilda åtgärden skulle möjliggöra ett antal förenklingsåtgärder för att underlätta för beskattningsbara personer att fullgöra sina skyldigheter, såsom förhandsifyllda mervärdesskattedeklarationer och sammanställningar eller påskyndade återbetalningar av mervärdesskatt. Den särskilda åtgärden skulle ge beskattningsbara personer fördelar, såsom en tjänst för lagring och arkivering av fakturor som tillhandahålls av skattemyndigheten och automatisering av redovisningsprocesser. Enligt Polen förväntas de kostnader som beskattningsbara personer skulle ådra sig för att anpassa sina system till den särskilda åtgärden inte bli betydande, särskilt inte jämfört med de fördelar som den särskilda åtgärden skulle ge dem. För att bidra till denna anpassning har Polen infört frivillig elektronisk fakturering innan den särskilda åtgärden införs. Dessutom skulle verktyg för att efterleva den särskilda åtgärden tillhandahållas kostnadsfritt, och en omfattande informationskampanj skulle genomföras i syfte att informera skattskyldiga om de nya mervärdesskattereglerna avseende den särskilda åtgärden.

| (6) | Med tanke på det breda tillämpningsområdet och att den särskilda åtgärden är ny är det viktigt att utvärdera dess effekter på bekämpningen av mervärdesskattebedrägeri och undandragande av mervärdesskatt och på beskattningsbara personer. Om Polen anser det nödvändigt att förlänga den särskilda åtgärden bör därför en rapport överlämnas till kommissionen, tillsammans med ansökan om förlängning. Denna bör innehålla en bedömning av hur effektiv den särskilda åtgärden är för att bekämpa mervärdesskattebedrägeri och undandragande av mervärdesskatt samt för att förenkla skatteuppbörden. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på det breda tillämpningsområdet och att den särskilda åtgärden är ny är det viktigt att utvärdera dess effekter på bekämpningen av mervärdesskattebedrägeri och undandragande av mervärdesskatt och på beskattningsbara personer. Om Polen anser det nödvändigt att förlänga den särskilda åtgärden bör därför en rapport överlämnas till kommissionen, tillsammans med ansökan om förlängning. Denna bör innehålla en bedömning av hur effektiv den särskilda åtgärden är för att bekämpa mervärdesskattebedrägeri och undandragande av mervärdesskatt samt för att förenkla skatteuppbörden.

| (7) | Den särskilda åtgärden bör inte påverka kunders rätt att få pappersfakturor vid gemenskapsinterna transaktioner. |
| --- | --- |

(7)

Den särskilda åtgärden bör inte påverka kunders rätt att få pappersfakturor vid gemenskapsinterna transaktioner.

| (8) | Den särskilda åtgärden bör vara tidsbegränsad, så att det kan göras en bedömning av om den är lämplig och effektiv mot bakgrund av dess mål. |
| --- | --- |

(8)

Den särskilda åtgärden bör vara tidsbegränsad, så att det kan göras en bedömning av om den är lämplig och effektiv mot bakgrund av dess mål.

| (9) | Den särskilda åtgärden står i proportion till de eftersträvade målen, eftersom den är begränsad i tid och omfattning. Den särskilda åtgärden leder heller inte till någon risk för att bedrägeri skulle flyttas över till andra sektorer eller andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(9)

Den särskilda åtgärden står i proportion till de eftersträvade målen, eftersom den är begränsad i tid och omfattning. Den särskilda åtgärden leder heller inte till någon risk för att bedrägeri skulle flyttas över till andra sektorer eller andra medlemsstater.

| (10) | Den särskilda åtgärden kommer inte att ge upphov till någon negativ inverkan på de totala skatteinkomsterna i sista konsumtionsledet eller på unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(10)

Den särskilda åtgärden kommer inte att ge upphov till någon negativ inverkan på de totala skatteinkomsterna i sista konsumtionsledet eller på unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom avvikelse från artikel 218 i direktiv 2006/112/EG bemyndigas Polen att endast godta fakturor som har utfärdats av beskattningsbara personer som är etablerade på Polens territorium i form av dokument eller meddelanden i elektroniskt format.

Artikel 2

Genom avvikelse från artikel 232 i direktiv 2006/112/EG bemyndigas Polen att föreskriva att användningen av elektroniska fakturor som utfärdats på Polens territorium inte måste godkännas av mottagaren.

Artikel 3

Polen ska till kommissionen anmäla de nationella åtgärder genom vilka den särskilda åtgärd som avses i artiklarna 1 och 2 genomförs.

Artikel 4

1.   Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

2.   Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2024 till och med den 31 december 2026.

3.   Om Polen anser att en förlängning av den särskilda åtgärd som fastställs i artiklarna 1 och 2 är nödvändig, ska Polen till kommissionen lämna en ansökan om förlängning, tillsammans med en rapport med en bedömning av hur effektiva de nationella åtgärder som avses i artikel 3 har varit för att bekämpa mervärdesskattebedrägeri och undandragande av mervärdesskatt samt för att förenkla skatteuppbörden. Den rapporten bör också innehålla en utvärdering av dessa åtgärders effekter på beskattningsbara personer, särskilt huruvida åtgärden ökar deras administrativa bördor och kostnader.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.

Utfärdat i Luxemburg den 17 juni 2022.

På rådets vägnar

B. LE MAIRE

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 27.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/84 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/84

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/1004

av den 17 juni 2022

om tillstånd för Finland att tillämpa en nedsatt skattesats för elektricitet som levereras till vissa värmepumpar, elpannor och återcirkulerande vattenpumpar, i enlighet med artikel 19 i direktiv 2003/96/EG

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (1), särskilt artikel 19,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom en skrivelse av den 6 augusti 2021, i enlighet med förfarandet i artikel 19 i direktiv 2003/96/EG, ansökte Finland om tillstånd att tillämpa en nedsatt skattesats för elektricitet som levereras till värmepumpar och elpannor som genererar värme för fjärrvärmenätet, till värmepumpar med en nominell termisk effekt på minst 0,5 MW som inte är anslutna till fjärrvärmenätet, och till återcirkulerande vattenpumpar i jordvärmeanläggningar. De finska myndigheterna lämnade ytterligare information och förtydliganden till stöd för ansökan den 4 november 2021, den 26 januari 2022 och den 16 februari 2022. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 6 augusti 2021, i enlighet med förfarandet i artikel 19 i direktiv 2003/96/EG, ansökte Finland om tillstånd att tillämpa en nedsatt skattesats för elektricitet som levereras till värmepumpar och elpannor som genererar värme för fjärrvärmenätet, till värmepumpar med en nominell termisk effekt på minst 0,5 MW som inte är anslutna till fjärrvärmenätet, och till återcirkulerande vattenpumpar i jordvärmeanläggningar. De finska myndigheterna lämnade ytterligare information och förtydliganden till stöd för ansökan den 4 november 2021, den 26 januari 2022 och den 16 februari 2022.

| (2) | Genom den planerade nedsatta skattesatsen strävar Finland efter att öka elektrifieringen av slutanvändningssektorn för uppvärmning och främja värmeproduktion utan förbränning för att minska utsläppen. Den ökade användningen av eldrivna värmeanläggningar förväntas leda till miljö- och klimatfördelar. |
| --- | --- |

(2)

Genom den planerade nedsatta skattesatsen strävar Finland efter att öka elektrifieringen av slutanvändningssektorn för uppvärmning och främja värmeproduktion utan förbränning för att minska utsläppen. Den ökade användningen av eldrivna värmeanläggningar förväntas leda till miljö- och klimatfördelar.

| (3) | Att tillåta Finland att tillämpa en nedsatt skattesats för elektricitet som levereras till värmepumpar och elpannor som genererar värme för fjärrvärmenätet, till värmepumpar med en nominell termisk effekt på minst 0,5 MW som inte är anslutna till fjärrvärmenätet, och till återcirkulerande vattenpumpar i jordvärmeanläggningar, går inte utöver vad som är nödvändigt för att öka elektrifieringen av slutanvändningssektorn för uppvärmning. Sådana värmeanläggningar främjar den gröna omställningen och minskar användningen av värme producerad med hjälp av bränsleförbränning. Dessa anläggningar är ännu inte konkurrenskraftiga på marknaden och tillämpningen av en nedsatt skattesats såsom begärts av Finland skulle begränsa den administrativa bördan. Det är därför osannolikt att den åtgärden leder till betydande snedvridningar av konkurrensen under dess tillämpningstid och den kommer således inte att inverka negativt på den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

(3)

Att tillåta Finland att tillämpa en nedsatt skattesats för elektricitet som levereras till värmepumpar och elpannor som genererar värme för fjärrvärmenätet, till värmepumpar med en nominell termisk effekt på minst 0,5 MW som inte är anslutna till fjärrvärmenätet, och till återcirkulerande vattenpumpar i jordvärmeanläggningar, går inte utöver vad som är nödvändigt för att öka elektrifieringen av slutanvändningssektorn för uppvärmning. Sådana värmeanläggningar främjar den gröna omställningen och minskar användningen av värme producerad med hjälp av bränsleförbränning. Dessa anläggningar är ännu inte konkurrenskraftiga på marknaden och tillämpningen av en nedsatt skattesats såsom begärts av Finland skulle begränsa den administrativa bördan. Det är därför osannolikt att den åtgärden leder till betydande snedvridningar av konkurrensen under dess tillämpningstid och den kommer således inte att inverka negativt på den inre marknadens funktion.

| (4) | I enlighet med artikel 19.2 i direktiv 2003/96/EG måste varje tillstånd som beviljas med stöd av artikel 19.1 i det direktivet vara strikt tidsbegränsat. För att säkerställa att giltighetsperioden är tillräckligt lång, så att berörda ekonomiska aktörer inte avskräcks från att göra nödvändiga investeringar, bör tillståndet beviljas från och med den 1 januari 2022 till och med den 31 december 2027. För att inte undergräva den framtida allmänna utvecklingen av den befintliga rättsliga ramen är det emellertid lämpligt att föreskriva att om rådet, i enlighet med artikel 113 eller någon annan relevant bestämmelse i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, inför ett ändrat allmänt system för beskattning av energiprodukter och elektricitet som tillståndet inte är anpassat till, ska tillståndet upphöra att gälla den dag då det ändrade allmänna systemet börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 19.2 i direktiv 2003/96/EG måste varje tillstånd som beviljas med stöd av artikel 19.1 i det direktivet vara strikt tidsbegränsat. För att säkerställa att giltighetsperioden är tillräckligt lång, så att berörda ekonomiska aktörer inte avskräcks från att göra nödvändiga investeringar, bör tillståndet beviljas från och med den 1 januari 2022 till och med den 31 december 2027. För att inte undergräva den framtida allmänna utvecklingen av den befintliga rättsliga ramen är det emellertid lämpligt att föreskriva att om rådet, i enlighet med artikel 113 eller någon annan relevant bestämmelse i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, inför ett ändrat allmänt system för beskattning av energiprodukter och elektricitet som tillståndet inte är anpassat till, ska tillståndet upphöra att gälla den dag då det ändrade allmänna systemet börjar tillämpas.

| (5) | För att göra det möjligt för anläggningsoperatörer att främja värmepumpar och elpannor som producerar värme för fjärrvärmenätet, värmepumpar med en nominell termisk effekt på minst 0,5 MW som inte är anslutna till fjärrvärmenätet och återcirkulerande vattenpumpar i jordvärmeanläggningar, bör det säkerställas att Finland får tillämpa skattenedsättningen, såsom begärts, från och med den 1 januari 2022. Genom att föreskriva tillämpning från och med ett datum innan tillståndet får verkan respekteras de ekonomiska aktörernas berättigade förväntningar, eftersom tillståndet inte inkräktar på deras rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

(5)

För att göra det möjligt för anläggningsoperatörer att främja värmepumpar och elpannor som producerar värme för fjärrvärmenätet, värmepumpar med en nominell termisk effekt på minst 0,5 MW som inte är anslutna till fjärrvärmenätet och återcirkulerande vattenpumpar i jordvärmeanläggningar, bör det säkerställas att Finland får tillämpa skattenedsättningen, såsom begärts, från och med den 1 januari 2022. Genom att föreskriva tillämpning från och med ett datum innan tillståndet får verkan respekteras de ekonomiska aktörernas berättigade förväntningar, eftersom tillståndet inte inkräktar på deras rättigheter och skyldigheter.

| (6) | Detta beslut påverkar inte tillämpningen av unionsreglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

(6)

Detta beslut påverkar inte tillämpningen av unionsreglerna för statligt stöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Under förutsättning att den minimiskattenivå som avses i artikel 10 i direktiv 2003/96/EG, såsom den fastställts för yrkesmässig användning enligt tabell C i bilaga I till det direktivet, iakttas, tillåts Finland att tillämpa en nedsatt skattesats för elektricitet som levereras till något av följande:

| a) | Värmepumpar och elpannor som producerar värme för fjärrvärmenätet. |
| --- | --- |

a)

Värmepumpar och elpannor som producerar värme för fjärrvärmenätet.

| b) | Värmepumpar med en nominell termisk effekt på minst 0,5 MW som inte är anslutna till fjärrvärmenätet. |
| --- | --- |

b)

Värmepumpar med en nominell termisk effekt på minst 0,5 MW som inte är anslutna till fjärrvärmenätet.

| c) | Återcirkulerande vattenpumpar i jordvärmeanläggningar. |
| --- | --- |

c)

Återcirkulerande vattenpumpar i jordvärmeanläggningar.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2022 till och med den 31 december 2027.

Om rådet emellertid, på grundval av artikel 113 eller en annan relevant bestämmelse i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, inför ett ändrat allmänt system för beskattning av energiprodukter som det tillstånd som ges genom artikel 1 i detta beslut inte är anpassat till, ska detta beslut upphöra att gälla den dag då det ändrade allmänna systemet börjar tillämpas.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Finland.

Utfärdat i Luxemburg 17 juni 2022.

På rådets vägnar

B. LE MAIRE

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

1

---

| 27.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/86

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/1005

av den 23 juni 2022

om olösta invändningar vad gäller bestämmelserna och villkoren i produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen Alphachloralose Grain som hänskjutits av Frankrike och Sverige i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

(delgivet med nr C(2022)4193)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 36.3, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2013 godkändes biocidprodukterna Black Pearl Grain och Souricide Foudroyant i Frankrike och Sverige i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2). Den 26 mars 2018 godkändes biocidproduktfamiljen Alphachloralose Grain, som inbegriper produkterna Black Pearl Grain och Souricide Foudroyant, i Frankrike och Sverige. Biocidproduktfamiljen Alphachloralose Grain inbegriper produkter som är rodenticider, vilka omfattas av produkttyp 14 i enlighet med bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012, avsedda att användas för inomhusbekämpning av möss i åverkanssäkra beteslådor eller täckta betesstationer av utbildade yrkesmässiga användare och i åverkanssäkra beteslådor av icke yrkesmässiga användare, och som innehåller alfakloralos som verksamt ämne (biocidproduktfamiljen). Innehavaren av produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen är LODI S.A.S. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2013 godkändes biocidprodukterna Black Pearl Grain och Souricide Foudroyant i Frankrike och Sverige i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2). Den 26 mars 2018 godkändes biocidproduktfamiljen Alphachloralose Grain, som inbegriper produkterna Black Pearl Grain och Souricide Foudroyant, i Frankrike och Sverige. Biocidproduktfamiljen Alphachloralose Grain inbegriper produkter som är rodenticider, vilka omfattas av produkttyp 14 i enlighet med bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012, avsedda att användas för inomhusbekämpning av möss i åverkanssäkra beteslådor eller täckta betesstationer av utbildade yrkesmässiga användare och i åverkanssäkra beteslådor av icke yrkesmässiga användare, och som innehåller alfakloralos som verksamt ämne (biocidproduktfamiljen). Innehavaren av produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen är LODI S.A.S.

| (2) | Under 2019 underrättades Frankrike av Nederländerna och Finland om att giftinformationscentraler, sällskapsdjursägare och veterinärkliniker under 2018 hade rapporterat en betydande ökning av antalet fall av primär- och sekundärförgiftningar av katter och hundar med symtom på alfakloralosförgiftning. I Frankrike hade mellan 2017 och 2018 de franska giftinformationscentralerna för djur också rapporterat en ökning av antalet alfakloralosförgiftningar av sällskapsdjur, främst primärförgiftning av hundar. |
| --- | --- |

(2)

Under 2019 underrättades Frankrike av Nederländerna och Finland om att giftinformationscentraler, sällskapsdjursägare och veterinärkliniker under 2018 hade rapporterat en betydande ökning av antalet fall av primär- och sekundärförgiftningar av katter och hundar med symtom på alfakloralosförgiftning. I Frankrike hade mellan 2017 och 2018 de franska giftinformationscentralerna för djur också rapporterat en ökning av antalet alfakloralosförgiftningar av sällskapsdjur, främst primärförgiftning av hundar.

| (3) | Under 2019 fick Sverige information från veterinärkliniker om att rodenticider som innehåller alfakloralos hade orsakat sekundärförgiftning av katter. Smådjurskliniken vid Sveriges lantbruksuniversitet uppgav att det inom djursjukvården i Sverige och flera andra länder under senare år hade rapporterats ett ökat antal fall av misstänkta alfakloralosförgiftningar av katter. |
| --- | --- |

(3)

Under 2019 fick Sverige information från veterinärkliniker om att rodenticider som innehåller alfakloralos hade orsakat sekundärförgiftning av katter. Smådjurskliniken vid Sveriges lantbruksuniversitet uppgav att det inom djursjukvården i Sverige och flera andra länder under senare år hade rapporterats ett ökat antal fall av misstänkta alfakloralosförgiftningar av katter.

| (4) | Den 30 oktober och 17 december 2019 ändrade Frankrike respektive Sverige produktgodkännandena av biocidproduktfamiljen Alphachloralose Grain i enlighet med artikel 48.1 a i förordning (EU) nr 528/2012 för att hantera primärförgiftningar av hundar och sekundärförgiftningar av katter. |
| --- | --- |

(4)

Den 30 oktober och 17 december 2019 ändrade Frankrike respektive Sverige produktgodkännandena av biocidproduktfamiljen Alphachloralose Grain i enlighet med artikel 48.1 a i förordning (EU) nr 528/2012 för att hantera primärförgiftningar av hundar och sekundärförgiftningar av katter.

| (5) | Frankrike ändrade produktgodkännandet så att det krävdes ytterligare märkning av produkterna för att tydligt ange risken för människor och icke-målorganismer och för att på förpackningen ange att biocidproduktfamiljen endast får användas i beteslådor. |
| --- | --- |

(5)

Frankrike ändrade produktgodkännandet så att det krävdes ytterligare märkning av produkterna för att tydligt ange risken för människor och icke-målorganismer och för att på förpackningen ange att biocidproduktfamiljen endast får användas i beteslådor.

| (6) | På grundval av de uppgifter som lämnats till Kemikalieinspektionen ändrade Sverige produktgodkännandet så att användningen begränsades till utbildade yrkesmässiga användare och så att det ställdes villkor på att biocidprodukten inte fick användas i miljöer där det förväntas finnas katter och på att döda möss måste samlas in efter användning av biocidprodukten. Innehavaren av produktgodkännandet överklagade Sveriges ändring, och den svenska mark- och miljödomstolen drog slutsatsen att Kemikalieinspektionens beslut att ändra godkännandet av produkter som innehåller alfakloralos och att införa en begränsning avseende sådana produkter var välgrundat, och överklagandet avslogs. |
| --- | --- |

(6)

På grundval av de uppgifter som lämnats till Kemikalieinspektionen ändrade Sverige produktgodkännandet så att användningen begränsades till utbildade yrkesmässiga användare och så att det ställdes villkor på att biocidprodukten inte fick användas i miljöer där det förväntas finnas katter och på att döda möss måste samlas in efter användning av biocidprodukten. Innehavaren av produktgodkännandet överklagade Sveriges ändring, och den svenska mark- och miljödomstolen drog slutsatsen att Kemikalieinspektionens beslut att ändra godkännandet av produkter som innehåller alfakloralos och att införa en begränsning avseende sådana produkter var välgrundat, och överklagandet avslogs.

| (7) | I enlighet med artikel 48.3 i förordning (EU) nr 528/2012 hänsköt Tyskland och Danmark den 15 april 2020 till samordningsgruppen invändningar mot Frankrikes och Sveriges ändringar av produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 48.3 i förordning (EU) nr 528/2012 hänsköt Tyskland och Danmark den 15 april 2020 till samordningsgruppen invändningar mot Frankrikes och Sveriges ändringar av produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen.

| (8) | Tyskland invände mot de åtgärder som Frankrike vidtagit, vilka enligt Tysklands uppfattning inte var tillräckliga. Tyskland ansåg att för att hantera sekundärförgiftningar bör användningen av biocidproduktfamiljen begränsas till utbildade yrkesmässiga användare. |
| --- | --- |

(8)

Tyskland invände mot de åtgärder som Frankrike vidtagit, vilka enligt Tysklands uppfattning inte var tillräckliga. Tyskland ansåg att för att hantera sekundärförgiftningar bör användningen av biocidproduktfamiljen begränsas till utbildade yrkesmässiga användare.

| (9) | Danmark invände mot Sveriges begränsning av användningen av biocidproduktfamiljen till utbildade yrkesmässiga användare. Enligt Danmark var det på dess territorium inte motiverat att begränsa användningen till utbildade yrkesmässiga användare. Danmark meddelade att man inte kände till några fall av sekundärförgiftningar i Danmark och att det i landets nationella lagstiftning inte fanns någon definition av utbildade yrkesmässiga användare när det gäller kemisk bekämpning av möss. |
| --- | --- |

(9)

Danmark invände mot Sveriges begränsning av användningen av biocidproduktfamiljen till utbildade yrkesmässiga användare. Enligt Danmark var det på dess territorium inte motiverat att begränsa användningen till utbildade yrkesmässiga användare. Danmark meddelade att man inte kände till några fall av sekundärförgiftningar i Danmark och att det i landets nationella lagstiftning inte fanns någon definition av utbildade yrkesmässiga användare när det gäller kemisk bekämpning av möss.

| (10) | Den 6 juni 2020 uppmanade samordningsgruppens sekretariat de andra berörda medlemsstaterna och innehavaren av produktgodkännandet att inkomma med skriftliga synpunkter på invändningarna. Innehavaren av produktgodkännandet lämnade skriftliga synpunkter den 30 juni, 6 juli och 23 juli 2020. Invändningarna diskuterades i samordningsgruppen den 6 och 23 juli 2020 tillsammans med innehavaren av produktgodkännandet. |
| --- | --- |

(10)

Den 6 juni 2020 uppmanade samordningsgruppens sekretariat de andra berörda medlemsstaterna och innehavaren av produktgodkännandet att inkomma med skriftliga synpunkter på invändningarna. Innehavaren av produktgodkännandet lämnade skriftliga synpunkter den 30 juni, 6 juli och 23 juli 2020. Invändningarna diskuterades i samordningsgruppen den 6 och 23 juli 2020 tillsammans med innehavaren av produktgodkännandet.

| (11) | Eftersom ingen enighet nåddes i samordningsgruppen hänsköt Frankrike (den 21 oktober 2020) och Sverige (den 7 augusti 2020) i enlighet med artikel 36.1 i förordning (EU) nr 528/2012 de olösta invändningarna till kommissionen, och de överlämnade till kommissionen en utförlig redogörelse för den fråga där medlemsstaterna inte hade kunnat nå en överenskommelse och skälen för de olika ståndpunkterna. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom ingen enighet nåddes i samordningsgruppen hänsköt Frankrike (den 21 oktober 2020) och Sverige (den 7 augusti 2020) i enlighet med artikel 36.1 i förordning (EU) nr 528/2012 de olösta invändningarna till kommissionen, och de överlämnade till kommissionen en utförlig redogörelse för den fråga där medlemsstaterna inte hade kunnat nå en överenskommelse och skälen för de olika ståndpunkterna.

| (12) | Efter det att Frankrike och Sverige hade hänskjutit ärendet i enlighet med artikel 36.1 i förordning (EU) nr 528/2012 begärde Säkerhets- och kemikalieverket (Tukes) i Finland i maj 2021 ett yttrande från finska Livsmedelsverket och Finlands veterinärförbund om effekterna av alfakloralosprodukter på sällskapsdjur och behovet av att begränsa användningen av alfakloralosprodukter. I det yttrandet, som Finland delade med kommissionen, anges att biocidprodukter som innehåller alfakloralos orsakar betydande skada och lidande för både sällskapsdjur och vilda djur, att ett betydande antal förgiftningar av sällskapsdjur hade rapporterats till Tukes och finska Livsmedelsverket och att antalet fall inte hade minskat tillräckligt trots de undantag som under 2019 gjordes i produktgodkännandena i enlighet med artikel 37.1 a och c i förordning (EU) nr 528/2012 och som innebär att när det gäller icke yrkesmässiga användare får biocidprodukterna endast marknadsföras och användas i form av förfyllda beteslådor, som Finland redan hade infört. Finska Livsmedelsverket rekommenderade därför att endast utbildade yrkesmässiga användare får använda och tillgå produkter som innehåller alfakloralos. Den 8 december 2021 ändrade Finland i enlighet med artikel 48.1 i förordning (EU) nr 528/2012 produktgodkännandena av rodenticider som innehåller alfakloralos så att produkterna endast får användas yrkesmässigt. |
| --- | --- |

(12)

Efter det att Frankrike och Sverige hade hänskjutit ärendet i enlighet med artikel 36.1 i förordning (EU) nr 528/2012 begärde Säkerhets- och kemikalieverket (Tukes) i Finland i maj 2021 ett yttrande från finska Livsmedelsverket och Finlands veterinärförbund om effekterna av alfakloralosprodukter på sällskapsdjur och behovet av att begränsa användningen av alfakloralosprodukter. I det yttrandet, som Finland delade med kommissionen, anges att biocidprodukter som innehåller alfakloralos orsakar betydande skada och lidande för både sällskapsdjur och vilda djur, att ett betydande antal förgiftningar av sällskapsdjur hade rapporterats till Tukes och finska Livsmedelsverket och att antalet fall inte hade minskat tillräckligt trots de undantag som under 2019 gjordes i produktgodkännandena i enlighet med artikel 37.1 a och c i förordning (EU) nr 528/2012 och som innebär att när det gäller icke yrkesmässiga användare får biocidprodukterna endast marknadsföras och användas i form av förfyllda beteslådor, som Finland redan hade infört. Finska Livsmedelsverket rekommenderade därför att endast utbildade yrkesmässiga användare får använda och tillgå produkter som innehåller alfakloralos. Den 8 december 2021 ändrade Finland i enlighet med artikel 48.1 i förordning (EU) nr 528/2012 produktgodkännandena av rodenticider som innehåller alfakloralos så att produkterna endast får användas yrkesmässigt.

| (13) | Kemikalieinspektionen i Sverige har dessutom inhämtat ytterligare information i form av blodprovsanalyser från Universitetsdjursjukhuset i Uppsala, som bekräftade förekomsten av alfakloralos i de förgiftade djurens blod. |
| --- | --- |

(13)

Kemikalieinspektionen i Sverige har dessutom inhämtat ytterligare information i form av blodprovsanalyser från Universitetsdjursjukhuset i Uppsala, som bekräftade förekomsten av alfakloralos i de förgiftade djurens blod.

| (14) | Enligt artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012 är ett villkor för att bevilja ett produktgodkännande att biocidprodukten i sig eller till följd av resthalter inte har några omedelbara eller fördröjda oacceptabla effekter på djurs hälsa, direkt eller genom dricksvatten, livsmedel, foder, luft eller genom andra indirekta effekter. |
| --- | --- |

(14)

Enligt artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012 är ett villkor för att bevilja ett produktgodkännande att biocidprodukten i sig eller till följd av resthalter inte har några omedelbara eller fördröjda oacceptabla effekter på djurs hälsa, direkt eller genom dricksvatten, livsmedel, foder, luft eller genom andra indirekta effekter.

| (15) | Enligt artikel 19.5 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 får en biocidprodukt godkännas när villkoren i artikel 19.1 b iii inte är uppfyllda till fullo, om ett beslut om att inte godkänna biocidprodukten skulle medföra oproportionella negativa konsekvenser för samhället jämfört med de risker för människors eller djurs hälsa eller miljön som uppstår till följd av biocidproduktens användning på de villkor som anges i godkännandet. I artikel 19.5 andra stycket anges vidare att användningen av en biocidprodukt som godkänts i enlighet med den bestämmelsen ska omfattas av lämpliga riskbegränsande åtgärder för att se till att människor och miljö exponeras så lite som möjligt för den produkten. Den användning av biocidprodukter som godkänts i enlighet med den punkten ska begränsas till de medlemsstater i vilka villkoren i första stycket uppfylls. |
| --- | --- |

(15)

Enligt artikel 19.5 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 får en biocidprodukt godkännas när villkoren i artikel 19.1 b iii inte är uppfyllda till fullo, om ett beslut om att inte godkänna biocidprodukten skulle medföra oproportionella negativa konsekvenser för samhället jämfört med de risker för människors eller djurs hälsa eller miljön som uppstår till följd av biocidproduktens användning på de villkor som anges i godkännandet. I artikel 19.5 andra stycket anges vidare att användningen av en biocidprodukt som godkänts i enlighet med den bestämmelsen ska omfattas av lämpliga riskbegränsande åtgärder för att se till att människor och miljö exponeras så lite som möjligt för den produkten. Den användning av biocidprodukter som godkänts i enlighet med den punkten ska begränsas till de medlemsstater i vilka villkoren i första stycket uppfylls.

| (16) | Efter en noggrann granskning av de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna och innehavaren av produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen anser kommissionen att biocidproduktfamiljen inte till fullo uppfyller villkoren i artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012, med beaktande av yttrandet från finska Livsmedelsverket och Finlands veterinärförbund samt rapporterna från Universitetsdjursjukhuset i Uppsala och Sveriges veterinärförbund, där det angavs att biocidproduktfamiljen har oacceptabla effekter på djurs hälsa och det bekräftades genom analytiska tester på de förgiftade djuren att det hade inträffat ett betydande antal alfakloralosförgiftningar av katter. |
| --- | --- |

(16)

Efter en noggrann granskning av de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna och innehavaren av produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen anser kommissionen att biocidproduktfamiljen inte till fullo uppfyller villkoren i artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012, med beaktande av yttrandet från finska Livsmedelsverket och Finlands veterinärförbund samt rapporterna från Universitetsdjursjukhuset i Uppsala och Sveriges veterinärförbund, där det angavs att biocidproduktfamiljen har oacceptabla effekter på djurs hälsa och det bekräftades genom analytiska tester på de förgiftade djuren att det hade inträffat ett betydande antal alfakloralosförgiftningar av katter.

| (17) | Biocidproduktfamiljen får därför, i enlighet med artikel 19.5 i förordning (EU) nr 528/2012, endast godkännas i de medlemsstater som anser att ett beslut om att inte godkänna biocidproduktfamiljen skulle medföra oproportionella negativa konsekvenser för samhället jämfört med de risker för människors eller djurs hälsa eller miljön som uppstår till följd av biocidproduktens användning på de villkor som anges i godkännandet. |
| --- | --- |

(17)

Biocidproduktfamiljen får därför, i enlighet med artikel 19.5 i förordning (EU) nr 528/2012, endast godkännas i de medlemsstater som anser att ett beslut om att inte godkänna biocidproduktfamiljen skulle medföra oproportionella negativa konsekvenser för samhället jämfört med de risker för människors eller djurs hälsa eller miljön som uppstår till följd av biocidproduktens användning på de villkor som anges i godkännandet.

| (18) | I enlighet med artikel 19.5 i förordning (EU) nr 528/2012 ska användningen av biocidprodukten också omfattas av lämpliga riskbegränsande åtgärder för att se till att människor och miljö exponeras så lite som möjligt för den biocidprodukten. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artikel 19.5 i förordning (EU) nr 528/2012 ska användningen av biocidprodukten också omfattas av lämpliga riskbegränsande åtgärder för att se till att människor och miljö exponeras så lite som möjligt för den biocidprodukten.

| (19) | Det verksamma ämnet alfakloralos har tagits upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG för användning i biocidprodukter i produkttyp 14, och anses därmed, i enlighet med artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012, vara godkänt inom ramen för den förordningen enligt de specifikationer och villkor som anges i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(19)

Det verksamma ämnet alfakloralos har tagits upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG för användning i biocidprodukter i produkttyp 14, och anses därmed, i enlighet med artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012, vara godkänt inom ramen för den förordningen enligt de specifikationer och villkor som anges i bilaga I till det direktivet.

| (20) | Den 24 december 2019 lämnades, i enlighet med artikel 13.1 i förordning (EU) nr 528/2012, en ansökan om förnyat godkännande av det verksamma ämnet alfakloralos in till kemikaliemyndigheten. Den utvärderande behöriga myndigheten i Polen informerade den 15 oktober 2020 kommissionen om sitt beslut i enlighet med artikel 14.1 i den förordningen att det krävdes en fullständig utvärdering av ansökan om förnyat godkännande. |
| --- | --- |

(20)

Den 24 december 2019 lämnades, i enlighet med artikel 13.1 i förordning (EU) nr 528/2012, en ansökan om förnyat godkännande av det verksamma ämnet alfakloralos in till kemikaliemyndigheten. Den utvärderande behöriga myndigheten i Polen informerade den 15 oktober 2020 kommissionen om sitt beslut i enlighet med artikel 14.1 i den förordningen att det krävdes en fullständig utvärdering av ansökan om förnyat godkännande.

| (21) | Till följd av detta skulle godkännandet av alfakloralos för användning i biocidprodukter i produkttyp 14 ha löpt ut den 30 juni 2021 innan ett beslut om förnyelse av detta ämne hade fattats, och detta av orsaker som den sökande inte rådde över. För att möjliggöra en granskning av ansökan senarelades därför det datum då godkännandet av alfakloralos löpte ut till den 31 december 2023 genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/333 (3). |
| --- | --- |

(21)

Till följd av detta skulle godkännandet av alfakloralos för användning i biocidprodukter i produkttyp 14 ha löpt ut den 30 juni 2021 innan ett beslut om förnyelse av detta ämne hade fattats, och detta av orsaker som den sökande inte rådde över. För att möjliggöra en granskning av ansökan senarelades därför det datum då godkännandet av alfakloralos löpte ut till den 31 december 2023 genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/333 (3).

| (22) | Risken för sekundärförgiftning av djur på grund av användningen av biocidprodukter som innehåller alfakloralos och de nödvändiga riskbegränsande åtgärder som bör vidtas för att minska denna risk till en godtagbar nivå bör bedömas i samband med utvärderingen av ansökan om förnyat godkännande av alfakloralos, och bör därefter vederbörligen beaktas av medlemsstaterna när de godkänner biocidprodukter som innehåller alfakloralos. |
| --- | --- |

(22)

Risken för sekundärförgiftning av djur på grund av användningen av biocidprodukter som innehåller alfakloralos och de nödvändiga riskbegränsande åtgärder som bör vidtas för att minska denna risk till en godtagbar nivå bör bedömas i samband med utvärderingen av ansökan om förnyat godkännande av alfakloralos, och bör därefter vederbörligen beaktas av medlemsstaterna när de godkänner biocidprodukter som innehåller alfakloralos.

| (23) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden anser kommissionen att riskbegränsande åtgärder för att hantera risken för primär- och sekundärförgiftningar vid användning av produkter som innehåller alfakloralos undantagsvis, i avvaktan på att utvärderingen av alfakloralos avslutas, bör bero på de särskilda omständigheterna och tillgängliga bevisen för förekomst av sekundärförgiftningar i de enskilda medlemsstaterna. Vissa medlemsstater kan till exempel anse att det är nödvändigt att begränsa användningen till utbildade yrkesmässiga användare, medan andra kanske anser att det räcker med ytterligare märkningskrav. |
| --- | --- |

(23)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden anser kommissionen att riskbegränsande åtgärder för att hantera risken för primär- och sekundärförgiftningar vid användning av produkter som innehåller alfakloralos undantagsvis, i avvaktan på att utvärderingen av alfakloralos avslutas, bör bero på de särskilda omständigheterna och tillgängliga bevisen för förekomst av sekundärförgiftningar i de enskilda medlemsstaterna. Vissa medlemsstater kan till exempel anse att det är nödvändigt att begränsa användningen till utbildade yrkesmässiga användare, medan andra kanske anser att det räcker med ytterligare märkningskrav.

| (24) | Den 14 februari 2022 gav kommissionen innehavaren av produktgodkännandet möjlighet att lämna skriftliga synpunkter i enlighet med artikel 36.2 i förordning (EU) nr 528/2012. Innehavaren av produktgodkännandet lämnade synpunkter som kommissionen därefter beaktade. |
| --- | --- |

(24)

Den 14 februari 2022 gav kommissionen innehavaren av produktgodkännandet möjlighet att lämna skriftliga synpunkter i enlighet med artikel 36.2 i förordning (EU) nr 528/2012. Innehavaren av produktgodkännandet lämnade synpunkter som kommissionen därefter beaktade.

| (25) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(25)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Biocidproduktfamiljen med nummer FR-0019764-0000 i registret för biocidprodukter uppfyller inte till fullo villkoren i artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012.

Biocidproduktfamiljen med nummer FR-0019764-0000 i registret för biocidprodukter får endast godkännas i de medlemsstater som anser att ett beslut om att inte godkänna biocidproduktfamiljen skulle medföra oproportionella negativa konsekvenser för samhället jämfört med de risker för människors eller djurs hälsa eller miljön som uppstår till följd av biocidproduktens användning på de villkor som anges i godkännandet.

Användningen av biocidprodukten ska omfattas av lämpliga riskbegränsande åtgärder, i enlighet med artikel 19.5 i förordning (EU) nr 528/2012, som i varje medlemsstat ska antas på grundval av de särskilda omständigheterna och tillgängliga bevisen för förekomst av sekundärförgiftningar i den medlemsstaten.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EGT L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/333 av den 24 februari 2021 om senareläggande av det datum då godkännandet av alfakloralos för användning i biocidprodukter i produkttyp 14 löper ut (EUT L 65, 25.2.2021, s. 58).

3

---

| 27.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/90 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/90

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/1006

av den 24 juni 2022

om olösta invändningar vad gäller bestämmelserna och villkoren i produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen Alphachloralose Pasta som hänskjutits av Frankrike och Sverige i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

[delgivet med nr C(2022) 4226]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 36.3, och

av följande skäl:

| (1) | Den 19 mars 2013 godkändes biocidprodukten Black Pearl Pasta och den 27 augusti 2013 godkändes biocidprodukten Le Foudrayant Souris Pate Rouge i Frankrike och Sverige i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2). Den 9 oktober 2013 fick biocidprodukten Black Pearl Pasta ett på varandra följande ömsesidigt erkännande av Sverige i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012. Den 21 oktober 2019 och den 5 mars 2018 godkändes biocidproduktfamiljen Alphachloralose Pasta, som inbegriper produkterna Black Pearl Pasta och Le Foudroyant Souris Pate Rouge, i Frankrike respektive Sverige (biocidproduktfamiljen). Biocidproduktfamiljen omfattar biocidprodukter som är rodenticider, och som omfattas av produkttyp 14 i enlighet med bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Biocidprodukterna släpps ut på marknaden för användning i påfyllningsbara beteslådor av utbildade yrkesmässiga användare och i förfyllda åverkanssäkra beteslådor av icke-yrkesmässiga användare. Biocidprodukterna innehåller det godkända verksamma ämnet alfakloralos. Innehavaren av produktgodkännandena av biocidprodukterna är LODI S.A.S. |
| --- | --- |

(1)

Den 19 mars 2013 godkändes biocidprodukten Black Pearl Pasta och den 27 augusti 2013 godkändes biocidprodukten Le Foudrayant Souris Pate Rouge i Frankrike och Sverige i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2). Den 9 oktober 2013 fick biocidprodukten Black Pearl Pasta ett på varandra följande ömsesidigt erkännande av Sverige i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012. Den 21 oktober 2019 och den 5 mars 2018 godkändes biocidproduktfamiljen Alphachloralose Pasta, som inbegriper produkterna Black Pearl Pasta och Le Foudroyant Souris Pate Rouge, i Frankrike respektive Sverige (biocidproduktfamiljen). Biocidproduktfamiljen omfattar biocidprodukter som är rodenticider, och som omfattas av produkttyp 14 i enlighet med bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Biocidprodukterna släpps ut på marknaden för användning i påfyllningsbara beteslådor av utbildade yrkesmässiga användare och i förfyllda åverkanssäkra beteslådor av icke-yrkesmässiga användare. Biocidprodukterna innehåller det godkända verksamma ämnet alfakloralos. Innehavaren av produktgodkännandena av biocidprodukterna är LODI S.A.S.

| (2) | Under 2019 underrättades Frankrike av Nederländerna och Finland om att giftinformationscentraler, sällskapsdjursägare och veterinärkliniker under 2018 hade rapporterat en betydande ökning av antalet primär- och sekundärförgiftningar av katter och hundar med symptom på alfakloralosförgiftning. I Frankrike hade mellan 2017 och 2018 de franska giftinformationscentralerna för djur också rapporterat en ökning av antalet alfakloralosförgiftningar av sällskapsdjur, främst primärförgiftning av hundar. |
| --- | --- |

(2)

Under 2019 underrättades Frankrike av Nederländerna och Finland om att giftinformationscentraler, sällskapsdjursägare och veterinärkliniker under 2018 hade rapporterat en betydande ökning av antalet primär- och sekundärförgiftningar av katter och hundar med symptom på alfakloralosförgiftning. I Frankrike hade mellan 2017 och 2018 de franska giftinformationscentralerna för djur också rapporterat en ökning av antalet alfakloralosförgiftningar av sällskapsdjur, främst primärförgiftning av hundar.

| (3) | Under 2019 fick Sverige information från veterinärkliniker om att rodenticider som innehåller alfakloralos hade orsakat sekundärförgiftning av katter. Smådjurskliniken vid Sveriges lantbruksuniversitet uppgav att det under de senaste åren hade rapporterats ett ökat antal fall av misstänkta alfakloralosförgiftningar av katter. |
| --- | --- |

(3)

Under 2019 fick Sverige information från veterinärkliniker om att rodenticider som innehåller alfakloralos hade orsakat sekundärförgiftning av katter. Smådjurskliniken vid Sveriges lantbruksuniversitet uppgav att det under de senaste åren hade rapporterats ett ökat antal fall av misstänkta alfakloralosförgiftningar av katter.

| (4) | Den 30 oktober och 17 december 2019 ändrade Frankrike respektive Sverige produktgodkännandena av biocidproduktfamiljen Alphachloralose Pasta i enlighet med artikel 48.1 a i förordning (EU) nr 528/2012 för att hantera primärförgiftning av hundar och sekundärförgiftning av katter. |
| --- | --- |

(4)

Den 30 oktober och 17 december 2019 ändrade Frankrike respektive Sverige produktgodkännandena av biocidproduktfamiljen Alphachloralose Pasta i enlighet med artikel 48.1 a i förordning (EU) nr 528/2012 för att hantera primärförgiftning av hundar och sekundärförgiftning av katter.

| (5) | Frankrike ändrade produktgodkännandet så att det krävdes ytterligare märkning av biocidproduktfamiljen för att tydligt ange risken för människor och icke-målorganismer och för att på förpackningen ange att biocidproduktfamiljen endast får användas i beteslådor. |
| --- | --- |

(5)

Frankrike ändrade produktgodkännandet så att det krävdes ytterligare märkning av biocidproduktfamiljen för att tydligt ange risken för människor och icke-målorganismer och för att på förpackningen ange att biocidproduktfamiljen endast får användas i beteslådor.

| (6) | På grundval av de upplysningar som lämnats till Kemikalieinspektionen ändrade Sverige produktgodkännandet så att användningen begränsades till utbildade yrkesmässiga användare och så att det ställdes villkor på att biocidprodukten inte fick användas i miljöer där det förväntas finnas katter och på att döda möss måste samlas in efter användning av biocidprodukten. Innehavaren av produktgodkännandet överklagade Sveriges ändring och den svenska mark- och miljödomstolen fann att Kemikalieinspektionens beslut att ändra godkännandet av produkter som innehåller alfakloralos och att införa en begränsning för dessa produkter var välgrundat, och överklagandet avslogs. |
| --- | --- |

(6)

På grundval av de upplysningar som lämnats till Kemikalieinspektionen ändrade Sverige produktgodkännandet så att användningen begränsades till utbildade yrkesmässiga användare och så att det ställdes villkor på att biocidprodukten inte fick användas i miljöer där det förväntas finnas katter och på att döda möss måste samlas in efter användning av biocidprodukten. Innehavaren av produktgodkännandet överklagade Sveriges ändring och den svenska mark- och miljödomstolen fann att Kemikalieinspektionens beslut att ändra godkännandet av produkter som innehåller alfakloralos och att införa en begränsning för dessa produkter var välgrundat, och överklagandet avslogs.

| (7) | I enlighet med artikel 48.3 i förordning (EU) nr 528/2012 hänsköt Tyskland och Danmark den 15 april 2020 till samordningsgruppen invändningar mot Frankrikes och Sveriges ändringar av produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 48.3 i förordning (EU) nr 528/2012 hänsköt Tyskland och Danmark den 15 april 2020 till samordningsgruppen invändningar mot Frankrikes och Sveriges ändringar av produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen.

| (8) | Tyskland invände mot de åtgärder som Frankrike vidtagit, vilka enligt Tysklands uppfattning inte var tillräckliga. Tyskland ansåg att för att hantera sekundärförgiftningar bör användningen av biocidproduktfamiljen begränsas till utbildade yrkesmässiga användare. |
| --- | --- |

(8)

Tyskland invände mot de åtgärder som Frankrike vidtagit, vilka enligt Tysklands uppfattning inte var tillräckliga. Tyskland ansåg att för att hantera sekundärförgiftningar bör användningen av biocidproduktfamiljen begränsas till utbildade yrkesmässiga användare.

| (9) | Danmark invände mot Sveriges begränsning av användningen av biocidproduktfamiljen till utbildade yrkesmässiga användare. Enligt Danmark var det på dess territorium inte motiverat att begränsa användningen till utbildade yrkesmässiga användare. Danmark meddelade att man inte kände till några fall av sekundärförgiftningar i Danmark, och att det i landets nationella lagstiftning inte fanns någon definition av utbildade yrkesmässiga användare när det gäller kemisk bekämpning av möss. |
| --- | --- |

(9)

Danmark invände mot Sveriges begränsning av användningen av biocidproduktfamiljen till utbildade yrkesmässiga användare. Enligt Danmark var det på dess territorium inte motiverat att begränsa användningen till utbildade yrkesmässiga användare. Danmark meddelade att man inte kände till några fall av sekundärförgiftningar i Danmark, och att det i landets nationella lagstiftning inte fanns någon definition av utbildade yrkesmässiga användare när det gäller kemisk bekämpning av möss.

| (10) | Den 6 juni 2020 uppmanade samordningsgruppens sekretariat de andra berörda medlemsstaterna och innehavaren av produktgodkännandet att inkomma med skriftliga synpunkter på invändningarna. Innehavaren av produktgodkännandet lämnade skriftliga synpunkter den 30 juni, 6 juli och 23 juli 2020. Invändningarna diskuterades i samordningsgruppen den 6 och 23 juli 2020 tillsammans med innehavaren av produktgodkännandet. |
| --- | --- |

(10)

Den 6 juni 2020 uppmanade samordningsgruppens sekretariat de andra berörda medlemsstaterna och innehavaren av produktgodkännandet att inkomma med skriftliga synpunkter på invändningarna. Innehavaren av produktgodkännandet lämnade skriftliga synpunkter den 30 juni, 6 juli och 23 juli 2020. Invändningarna diskuterades i samordningsgruppen den 6 och 23 juli 2020 tillsammans med innehavaren av produktgodkännandet.

| (11) | Eftersom ingen enighet nåddes i samordningsgruppen hänsköt Frankrike (den 21 oktober 2020) och Sverige (den 7 augusti 2020) i enlighet med artikel 36.1 i förordning (EU) nr 528/2012 de olösta invändningarna till kommissionen, och de överlämnade till kommissionen en utförlig redogörelse för den fråga där medlemsstaterna inte hade kunnat nå en överenskommelse och skälen för de olika ståndpunkterna. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom ingen enighet nåddes i samordningsgruppen hänsköt Frankrike (den 21 oktober 2020) och Sverige (den 7 augusti 2020) i enlighet med artikel 36.1 i förordning (EU) nr 528/2012 de olösta invändningarna till kommissionen, och de överlämnade till kommissionen en utförlig redogörelse för den fråga där medlemsstaterna inte hade kunnat nå en överenskommelse och skälen för de olika ståndpunkterna.

| (12) | Efter det att Frankrike och Sverige hade hänskjutit ärendena i enlighet med artikel 36.1 i förordning (EU) nr 528/2012 begärde Säkerhets- och kemikalieverket (Tukes) i Finland i maj 2021 ett yttrande från finska Livsmedelsverket och Finlands veterinärförbund om effekterna av alfakloralosprodukter på sällskapsdjur och behovet av att begränsa användningen av alfakloralosprodukter. I det yttrandet, som Finland delade med kommissionen, anges att biocidprodukter som innehåller alfakloralos orsakar betydande skada och lidande för både sällskapsdjur och vilda djur, att ett betydande antal förgiftningar av sällskapsdjur hade rapporterats till Tukes och Livsmedelsverket och att antalet fall inte hade minskat tillräckligt trots de undantag som under 2019 gjordes i produktgodkännandena i enlighet med artikel 37.1 a och c i förordning (EU) nr 528/2012, och som innebär att när det gäller icke yrkesmässiga användare får biocidprodukterna endast marknadsföras och användas i form av förfyllda beteslådor, och som Finland redan hade infört. Livsmedelsverket rekommenderade därför att endast utbildade yrkesmässiga användare får använda och tillgå produkter som innehåller alfakloralos. Den 8 december 2021 ändrade Finland i enlighet med artikel 48.1 i förordning (EU) nr 528/2012 produktgodkännandena av rodenticider som innehåller alfakloralos så att produkterna endast får användas yrkesmässigt. |
| --- | --- |

(12)

Efter det att Frankrike och Sverige hade hänskjutit ärendena i enlighet med artikel 36.1 i förordning (EU) nr 528/2012 begärde Säkerhets- och kemikalieverket (Tukes) i Finland i maj 2021 ett yttrande från finska Livsmedelsverket och Finlands veterinärförbund om effekterna av alfakloralosprodukter på sällskapsdjur och behovet av att begränsa användningen av alfakloralosprodukter. I det yttrandet, som Finland delade med kommissionen, anges att biocidprodukter som innehåller alfakloralos orsakar betydande skada och lidande för både sällskapsdjur och vilda djur, att ett betydande antal förgiftningar av sällskapsdjur hade rapporterats till Tukes och Livsmedelsverket och att antalet fall inte hade minskat tillräckligt trots de undantag som under 2019 gjordes i produktgodkännandena i enlighet med artikel 37.1 a och c i förordning (EU) nr 528/2012, och som innebär att när det gäller icke yrkesmässiga användare får biocidprodukterna endast marknadsföras och användas i form av förfyllda beteslådor, och som Finland redan hade infört. Livsmedelsverket rekommenderade därför att endast utbildade yrkesmässiga användare får använda och tillgå produkter som innehåller alfakloralos. Den 8 december 2021 ändrade Finland i enlighet med artikel 48.1 i förordning (EU) nr 528/2012 produktgodkännandena av rodenticider som innehåller alfakloralos så att produkterna endast får användas yrkesmässigt.

| (13) | Kemikalieinspektionen i Sverige har dessutom inhämtat ytterligare information i form av blodprovsanalyser från Universitetsdjursjukhuset i Uppsala, som bekräftade förekomsten av alfakloralos i de förgiftade djurens blod. |
| --- | --- |

(13)

Kemikalieinspektionen i Sverige har dessutom inhämtat ytterligare information i form av blodprovsanalyser från Universitetsdjursjukhuset i Uppsala, som bekräftade förekomsten av alfakloralos i de förgiftade djurens blod.

| (14) | Enligt artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012 är ett villkor för att bevilja ett produktgodkännande att biocidprodukten i sig eller till följd av resthalter inte har några omedelbara eller fördröjda oacceptabla effekter på djurs hälsa, direkt eller genom dricksvatten, livsmedel, foder, luft eller genom andra indirekta effekter. |
| --- | --- |

(14)

Enligt artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012 är ett villkor för att bevilja ett produktgodkännande att biocidprodukten i sig eller till följd av resthalter inte har några omedelbara eller fördröjda oacceptabla effekter på djurs hälsa, direkt eller genom dricksvatten, livsmedel, foder, luft eller genom andra indirekta effekter.

| (15) | Enligt artikel 19.5 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 får en biocidprodukt godkännas när villkoren i artikel 19.1 b iii inte är uppfyllda till fullo, om ett beslut om att inte godkänna biocidprodukten skulle medföra oproportionella negativa konsekvenser för samhället jämfört med de risker för människors eller djurs hälsa eller miljön som uppstår till följd av biocidproduktens användning på de villkor som anges i godkännandet. I artikel 19.5 andra stycket anges vidare att användningen av en biocidprodukt som godkänts i enlighet med den bestämmelsen ska omfattas av lämpliga riskbegränsande åtgärder för att se till att människor och miljö exponeras så lite som möjligt för den produkten. Den användning av en biocidprodukt som godkänts i enlighet med den punkten ska begränsas till de medlemsstater i vilka villkoren i första stycket uppfylls. |
| --- | --- |

(15)

Enligt artikel 19.5 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 får en biocidprodukt godkännas när villkoren i artikel 19.1 b iii inte är uppfyllda till fullo, om ett beslut om att inte godkänna biocidprodukten skulle medföra oproportionella negativa konsekvenser för samhället jämfört med de risker för människors eller djurs hälsa eller miljön som uppstår till följd av biocidproduktens användning på de villkor som anges i godkännandet. I artikel 19.5 andra stycket anges vidare att användningen av en biocidprodukt som godkänts i enlighet med den bestämmelsen ska omfattas av lämpliga riskbegränsande åtgärder för att se till att människor och miljö exponeras så lite som möjligt för den produkten. Den användning av en biocidprodukt som godkänts i enlighet med den punkten ska begränsas till de medlemsstater i vilka villkoren i första stycket uppfylls.

| (16) | Efter en noggrann granskning av de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna och innehavaren av produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen anser kommissionen att biocidproduktfamiljen inte till fullo uppfyller villkoren i artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012, med beaktande av yttrandet från finska Livsmedelsverket och Finlands veterinärförbund samt rapporterna från Universitetsdjursjukhuset i Uppsala och Sveriges veterinärförbund, där det angavs att biocidproduktfamiljen har oacceptabla effekter på djurs hälsa och det bekräftades genom analytiska tester på de förgiftade djuren att det hade inträffat ett betydande antal alfakloralosförgiftningar av katter. |
| --- | --- |

(16)

Efter en noggrann granskning av de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna och innehavaren av produktgodkännandet av biocidproduktfamiljen anser kommissionen att biocidproduktfamiljen inte till fullo uppfyller villkoren i artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012, med beaktande av yttrandet från finska Livsmedelsverket och Finlands veterinärförbund samt rapporterna från Universitetsdjursjukhuset i Uppsala och Sveriges veterinärförbund, där det angavs att biocidproduktfamiljen har oacceptabla effekter på djurs hälsa och det bekräftades genom analytiska tester på de förgiftade djuren att det hade inträffat ett betydande antal alfakloralosförgiftningar av katter.

| (17) | Biocidproduktfamiljen får därför, i enlighet med artikel 19.5 i förordning (EU) nr 528/2012, endast godkännas i de medlemsstater som anser att ett beslut om att inte godkänna biocidproduktfamiljen skulle medföra oproportionella negativa konsekvenser för samhället jämfört med de risker för människors eller djurs hälsa eller miljön som uppstår till följd av biocidproduktens användning på de villkor som anges i godkännandet. |
| --- | --- |

(17)

Biocidproduktfamiljen får därför, i enlighet med artikel 19.5 i förordning (EU) nr 528/2012, endast godkännas i de medlemsstater som anser att ett beslut om att inte godkänna biocidproduktfamiljen skulle medföra oproportionella negativa konsekvenser för samhället jämfört med de risker för människors eller djurs hälsa eller miljön som uppstår till följd av biocidproduktens användning på de villkor som anges i godkännandet.

| (18) | I enlighet med artikel 19.5 i förordning (EU) nr 528/2012 ska användningen av biocidprodukten också omfattas av lämpliga riskbegränsande åtgärder för att se till att djur och miljö exponeras så lite som möjligt för den biocidprodukten. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artikel 19.5 i förordning (EU) nr 528/2012 ska användningen av biocidprodukten också omfattas av lämpliga riskbegränsande åtgärder för att se till att djur och miljö exponeras så lite som möjligt för den biocidprodukten.

| (19) | Det verksamma ämnet alfakloralos har tagits upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG för användning i biocidprodukter i produkttyp 14, och anses därmed, i enlighet med artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012, vara godkänt inom ramen för den förordningen enligt de specifikationer och villkor som anges i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(19)

Det verksamma ämnet alfakloralos har tagits upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG för användning i biocidprodukter i produkttyp 14, och anses därmed, i enlighet med artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012, vara godkänt inom ramen för den förordningen enligt de specifikationer och villkor som anges i bilaga I till det direktivet.

| (20) | Den 24 december 2019 lämnades i enlighet med artikel 13.1 i förordning (EU) nr 528/2012 en ansökan om förnyat godkännande av det verksamma ämnet alfakloralos in till kemikaliemyndigheten. Den utvärderande behöriga myndigheten i Polen informerade den 15 oktober 2020 kommissionen om sitt beslut i enlighet med artikel 14.1 i den förordningen att det krävdes en fullständig utvärdering av ansökan om förnyat godkännande. |
| --- | --- |

(20)

Den 24 december 2019 lämnades i enlighet med artikel 13.1 i förordning (EU) nr 528/2012 en ansökan om förnyat godkännande av det verksamma ämnet alfakloralos in till kemikaliemyndigheten. Den utvärderande behöriga myndigheten i Polen informerade den 15 oktober 2020 kommissionen om sitt beslut i enlighet med artikel 14.1 i den förordningen att det krävdes en fullständig utvärdering av ansökan om förnyat godkännande.

| (21) | Till följd av detta skulle godkännandet av alfakloralos för användning i biocidprodukter i produkttyp 14 ha löpt ut den 30 juni 2021 innan ett beslut om förnyelse av detta ämne hade fattats, och detta av orsaker som den sökande inte rådde över. För att möjliggöra en granskning av ansökan senarelades därför det datum då godkännandet av alfakloralos löpte ut till den 31 december 2023 genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/333 (3). |
| --- | --- |

(21)

Till följd av detta skulle godkännandet av alfakloralos för användning i biocidprodukter i produkttyp 14 ha löpt ut den 30 juni 2021 innan ett beslut om förnyelse av detta ämne hade fattats, och detta av orsaker som den sökande inte rådde över. För att möjliggöra en granskning av ansökan senarelades därför det datum då godkännandet av alfakloralos löpte ut till den 31 december 2023 genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/333 (3).

| (22) | Risken för sekundärförgiftning av djur på grund av användningen av biocidprodukter som innehåller alfakloralos och de nödvändiga riskbegränsande åtgärder som bör vidtas för att minska denna risk till en godtagbar nivå bör bedömas i samband med utvärderingen av ansökan om förnyat godkännande av alfakloralos, och bör därefter vederbörligen beaktas av medlemsstaterna i godkännandet av biocidprodukter som innehåller alfakloralos. |
| --- | --- |

(22)

Risken för sekundärförgiftning av djur på grund av användningen av biocidprodukter som innehåller alfakloralos och de nödvändiga riskbegränsande åtgärder som bör vidtas för att minska denna risk till en godtagbar nivå bör bedömas i samband med utvärderingen av ansökan om förnyat godkännande av alfakloralos, och bör därefter vederbörligen beaktas av medlemsstaterna i godkännandet av biocidprodukter som innehåller alfakloralos.

| (23) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden anser kommissionen att riskbegränsande åtgärder för att hantera risken för primär- och sekundärförgiftningar vid användning av produkter som innehåller alfakloralos undantagsvis, i avvaktan på att utvärderingen av alfakloralos avslutas, bör bero på de särskilda omständigheterna och tillgängliga bevisen för förekomst av sekundärförgiftningar i de enskilda medlemsstaterna. Vissa medlemsstater kan till exempel anse att det är nödvändigt att begränsa användningen till utbildade yrkesmässiga användare, medan andra kanske anser att det räcker med ytterligare märkningskrav. |
| --- | --- |

(23)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden anser kommissionen att riskbegränsande åtgärder för att hantera risken för primär- och sekundärförgiftningar vid användning av produkter som innehåller alfakloralos undantagsvis, i avvaktan på att utvärderingen av alfakloralos avslutas, bör bero på de särskilda omständigheterna och tillgängliga bevisen för förekomst av sekundärförgiftningar i de enskilda medlemsstaterna. Vissa medlemsstater kan till exempel anse att det är nödvändigt att begränsa användningen till utbildade yrkesmässiga användare, medan andra kanske anser att det räcker med ytterligare märkningskrav.

| (24) | Den 14 februari 2022 gav kommissionen innehavaren av produktgodkännandet möjlighet att lämna skriftliga synpunkter i enlighet med artikel 36.2 i förordning (EU) nr 528/2012. Innehavaren av produktgodkännandet lämnade synpunkter som kommissionen därefter beaktade. |
| --- | --- |

(24)

Den 14 februari 2022 gav kommissionen innehavaren av produktgodkännandet möjlighet att lämna skriftliga synpunkter i enlighet med artikel 36.2 i förordning (EU) nr 528/2012. Innehavaren av produktgodkännandet lämnade synpunkter som kommissionen därefter beaktade.

| (25) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(25)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Biocidproduktfamiljen med nummer FR-0018427-0000 i registret för biocidprodukter uppfyller inte till fullo villkoren i artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012.

Biocidproduktfamiljen med nummer FR-0018427-0000 i registret för biocidprodukter får endast godkännas i de medlemsstater som anser att ett beslut om att inte godkänna biocidproduktfamiljen skulle medföra oproportionella negativa konsekvenser för samhället jämfört med de risker för människors eller djurs hälsa eller miljön som uppstår till följd av biocidproduktens användning på de villkor som anges i godkännandet.

Användningen av biocidprodukten ska omfattas av lämpliga riskbegränsande åtgärder, i enlighet med artikel 19.5 i förordning (EU) nr 528/2012, som i varje medlemsstat ska antas på grundval av de särskilda omständigheterna och tillgängliga bevisen för förekomst av sekundärförgiftningar i den medlemsstaten.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 24 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EGT L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/333 av den 24 februari 2021 om senareläggande av det datum då godkännandet av alfakloralos för användning i biocidprodukter i produkttyp 14 löper ut (EUT L 65, 25.2.2021, s. 58).

3

---