# Uradni list L 161/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 161 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6516. junij 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 161

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6516. junij 2022

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/926 z dne 15. junija 2022 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/927 z dne 15. junija 2022 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta | 28 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/928 z dne 15. junija 2022 o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo (
  1
  ) | 67 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/926 z dne 15. junija 2022 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/927 z dne 15. junija 2022 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta

28

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/928 z dne 15. junija 2022 o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo (
  1
  )

1

67

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 292/21/COL z dne 15. decembra 2021 o spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novih smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja [2022/929] | 81 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 292/21/COL z dne 15. decembra 2021 o spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novih smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja [2022/929]

81

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 ( UL L 170, 25.6.2019 ) | 121 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2022/658 z dne 21. aprila 2022 o izvajanju Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ( UL L 120, 21.4.2022 ) | 122 |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) 2015/1185 z dne 24. aprila 2015 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo lokalnih grelnikov prostorov na trdno gorivo ( UL L 193, 21.7.2015 ) | 123 |

Popravki

*

Popravek Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 ( UL L 170, 25.6.2019 )

( UL L 170, 25.6.2019 )

121

*

Popravek Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2022/658 z dne 21. aprila 2022 o izvajanju Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine ( UL L 120, 21.4.2022 )

( UL L 120, 21.4.2022 )

122

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2015/1185 z dne 24. aprila 2015 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo lokalnih grelnikov prostorov na trdno gorivo ( UL L 193, 21.7.2015 )

( UL L 193, 21.7.2015 )

123

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 16.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 161/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/926

z dne 15. junija 2022

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/388 (2) (v nadaljnjem besedilu: prvotna uredba) uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: prvotni ukrepi). Za preiskavo, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotna preiskava. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/388 (2) (v nadaljnjem besedilu: prvotna uredba) uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: prvotni ukrepi). Za preiskavo, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotna preiskava.

2

| (2) | Uvedena protidampinška dajatev je bila v razponu od 0 % za družbo Electrosteel Castings Ltd do 14,1 % za družbo Jindal Saw Limited in „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(2)

Uvedena protidampinška dajatev je bila v razponu od 0 % za družbo Electrosteel Castings Ltd do 14,1 % za družbo Jindal Saw Limited in „vse druge družbe“.

| (3) | Poleg tega je Komisija z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/387 (3) na isti izdelek uvedla tudi dokončno izravnalno dajatev. Uvedena izravnalna dajatev je bila v razponu od 8,7 % za družbo Jindal Saw Limited do 9 % za družbo Electrosteel Castings Ltd in „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega je Komisija z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/387 (3) na isti izdelek uvedla tudi dokončno izravnalno dajatev. Uvedena izravnalna dajatev je bila v razponu od 8,7 % za družbo Jindal Saw Limited do 9 % za družbo Electrosteel Castings Ltd in „vse druge družbe“.

3

| (4) | Komisija je po sodbah Splošnega sodišča v zadevah T-300/16 in T-301/16 (4) popravila napake, ki jih je Splošno sodišče ugotovilo pri izračunu protidampinške in izravnalne dajatve za družbo Jindal Saw Limited. Komisija je z izvedbenima uredbama (EU) 2020/526 (5) in (EU) 2020/527 (6) ponovno uvedla novo dokončno protidampinško in izravnalno dajatev za družbo Jindal Saw Limited v višini 3 % oziroma 6 %. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je po sodbah Splošnega sodišča v zadevah T-300/16 in T-301/16 (4) popravila napake, ki jih je Splošno sodišče ugotovilo pri izračunu protidampinške in izravnalne dajatve za družbo Jindal Saw Limited. Komisija je z izvedbenima uredbama (EU) 2020/526 (5) in (EU) 2020/527 (6) ponovno uvedla novo dokončno protidampinško in izravnalno dajatev za družbo Jindal Saw Limited v višini 3 % oziroma 6 %.

4

5

6

| (5) | Veljavna protidampinška dajatev znaša od 0 % za družbo Electrosteel Castings Ltd do 3 % za družbo Jindal Saw Limited in 14,1 % za „vse druge družbe“. Veljavna izravnalna dajatev znaša 6 % za družbo Jindal Saw Limited ter 9 % za družbo Electrosteel Castings Ltd in „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(5)

Veljavna protidampinška dajatev znaša od 0 % za družbo Electrosteel Castings Ltd do 3 % za družbo Jindal Saw Limited in 14,1 % za „vse druge družbe“. Veljavna izravnalna dajatev znaša 6 % za družbo Jindal Saw Limited ter 9 % za družbo Electrosteel Castings Ltd in „vse druge družbe“.

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (6) | Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (7) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (7) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

7

| (7) | Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa so 21. decembra 2020 vložile družbe Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH in Saint-Gobain PAM España S.A. (v nadaljnjem besedilu: vložniki) v imenu proizvajalcev Unije, ki so predstavljali več kot 50 % celotne proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji. Zahtevek za pregled je temeljil na dejstvu, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in nadaljevanje ali ponovitev škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(7)

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa so 21. decembra 2020 vložile družbe Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH in Saint-Gobain PAM España S.A. (v nadaljnjem besedilu: vložniki) v imenu proizvajalcev Unije, ki so predstavljali več kot 50 % celotne proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji. Zahtevek za pregled je temeljil na dejstvu, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in nadaljevanje ali ponovitev škode industriji Unije.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (8) | Komisija je po ugotovitvi, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, 17. marca 2021 začela pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevna država) v Unijo na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (8) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je po ugotovitvi, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, 17. marca 2021 začela pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevna država) v Unijo na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (8) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

Uradnem listu Evropske unije

8

| (9) | Komisija je istega dne začela tudi pregled zaradi izteka izravnalnih ukrepov v zvezi z uvozom istega izdelka (9). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je istega dne začela tudi pregled zaradi izteka izravnalnih ukrepov v zvezi z uvozom istega izdelka (9).

9

1.4   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (10) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(10)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.5   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (11) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj z njo vzpostavijo stik, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je proizvajalce Unije, znane proizvajalce v Indiji in organe Indije, znane uvoznike, uporabnike ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, posebej obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj z njo vzpostavijo stik, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je proizvajalce Unije, znane proizvajalce v Indiji in organe Indije, znane uvoznike, uporabnike ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, posebej obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in jih povabila k sodelovanju.

| (12) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Zaslišanja ni zahtevala nobena zainteresirana stran. |
| --- | --- |

(12)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Zaslišanja ni zahtevala nobena zainteresirana stran.

(a)   
  Vzorčenje

Vzorčenje

| (13) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (14) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec treh proizvajalcev Unije. Ti proizvajalci Unije so del iste skupine družb. Vzorec je izbrala na podlagi obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji v obdobju preiskave, tj. med 1. januarjem 2020 in 31. decembrom 2020. Dokončni vzorec proizvajalcev Unije je predstavljal [70–85] % ocenjene celotne proizvodnje Unije in [70–85] % ocenjenega celotnega obsega prodaje podobnega izdelka ter poleg tega zagotavljal dobro geografsko porazdelitev. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec treh proizvajalcev Unije. Ti proizvajalci Unije so del iste skupine družb. Vzorec je izbrala na podlagi obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji v obdobju preiskave, tj. med 1. januarjem 2020 in 31. decembrom 2020. Dokončni vzorec proizvajalcev Unije je predstavljal [70–85] % ocenjene celotne proizvodnje Unije in [70–85] % ocenjenega celotnega obsega prodaje podobnega izdelka ter poleg tega zagotavljal dobro geografsko porazdelitev.

| (15) | Komisija je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb o začasnem vzorcu, vendar ni prejela nobene pripombe. Začasni vzorec je bil zato potrjen in se šteje za reprezentativnega za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb o začasnem vzorcu, vendar ni prejela nobene pripombe. Začasni vzorec je bil zato potrjen in se šteje za reprezentativnega za industrijo Unije.

Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (16) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, navedene v obvestilu o začetku. Ker se ni javil noben nepovezan uvoznik, vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(16)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, navedene v obvestilu o začetku. Ker se ni javil noben nepovezan uvoznik, vzorčenje ni bilo potrebno.

Vzorčenje proizvajalcev v Indiji

Vzorčenje proizvajalcev v Indiji

| (17) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce v Indiji pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je indijsko vlado pozvala, naj navede morebitne druge proizvajalce, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavijo stik z njimi. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce v Indiji pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je indijsko vlado pozvala, naj navede morebitne druge proizvajalce, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavijo stik z njimi.

| (18) | V predpisanem roku so odgovor na obrazcu za vzorčenje predložili samo trije proizvajalci, zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(18)

V predpisanem roku so odgovor na obrazcu za vzorčenje predložili samo trije proizvajalci, zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

(b)   
  Vprašalniki

Vprašalniki

| (19) | Komisija je poslala vprašalnike skupini treh vzorčenih proizvajalcev Unije in trem proizvajalcem izvoznikom, ki so predložili odgovor na obrazcu za vzorčenje. Isti vprašalniki so bili na dan začetka postopka na voljo tudi na spletu (10). |
| --- | --- |

(19)

Komisija je poslala vprašalnike skupini treh vzorčenih proizvajalcev Unije in trem proizvajalcem izvoznikom, ki so predložili odgovor na obrazcu za vzorčenje. Isti vprašalniki so bili na dan začetka postopka na voljo tudi na spletu (10).

10

| (20) | Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike treh vzorčenih proizvajalcev Unije in enega proizvajalca izvoznika, tj. družbe Tata Metaliks Limited (TML). Čeprav sta druga dva proizvajalca izvoznika predložila odgovore na obrazcih za vzorčenje, naknadno nista predložila izpolnjenega vprašalnika, zato nista sodelovala v preiskavi. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike treh vzorčenih proizvajalcev Unije in enega proizvajalca izvoznika, tj. družbe Tata Metaliks Limited (TML). Čeprav sta druga dva proizvajalca izvoznika predložila odgovore na obrazcih za vzorčenje, naknadno nista predložila izpolnjenega vprašalnika, zato nista sodelovala v preiskavi.

(c)   
  Preverjanje

Preverjanje

| (21) | Zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja, sprejetih v različnih tretjih državah, Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe v prostorih proizvajalca izvoznika. Namesto tega je na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitve, v skladu s svojim Obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (11). Komisija je na daljavo navzkrižno preverila naslednjega proizvajalca izvoznika:






  — | Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- | --- |

(21)

Zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja, sprejetih v različnih tretjih državah, Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe v prostorih proizvajalca izvoznika. Namesto tega je na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitve, v skladu s svojim Obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (11). Komisija je na daljavo navzkrižno preverila naslednjega proizvajalca izvoznika:

11

—

Tata Metaliks Limited.

| (22) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev Unije in povezanega prodajnega subjekta v Italiji:






  — | Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Francija, |
| --- | --- | --- |

(22)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev Unije in povezanega prodajnega subjekta v Italiji:

—

Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Francija,

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Nemčija,

| — | Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italija. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italija.

1.6   Naknadni postopek

Naknadni postopek

| (23) | Komisija je 18. marca 2022 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je 18. marca 2022 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem.

| (24) | Do roka je pripombe predložila samo družba Tata Metaliks Limited. Komisija je pripombe obravnavala in jih ustrezno upoštevala. Zaslišanja ni zahtevala nobena stran. |
| --- | --- |

(24)

Do roka je pripombe predložila samo družba Tata Metaliks Limited. Komisija je pripombe obravnavala in jih ustrezno upoštevala. Zaslišanja ni zahtevala nobena stran.

1.7   Pripombe glede začetka preiskave

Pripombe glede začetka preiskave

| (25) | En uporabnik, tj. družba Hydro Mat Benelux, in en proizvajalec izvoznik, tj. družba Tata Metaliks Limited, sta predložila pripombe glede začetka preiskave. |
| --- | --- |

(25)

En uporabnik, tj. družba Hydro Mat Benelux, in en proizvajalec izvoznik, tj. družba Tata Metaliks Limited, sta predložila pripombe glede začetka preiskave.

| (26) | Komisija je opozorila, da je družba Tata Metaliks Limited svoje pripombe glede začetka preiskave predložila 17. februarja 2022, kar je več kot devet mesecev po roku, ki je 37 dni po datumu objave obvestila o začetku, kot je določeno v točki 5.2 obvestila o začetku. Zato te predložitve ni upoštevala. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je opozorila, da je družba Tata Metaliks Limited svoje pripombe glede začetka preiskave predložila 17. februarja 2022, kar je več kot devet mesecev po roku, ki je 37 dni po datumu objave obvestila o začetku, kot je določeno v točki 5.2 obvestila o začetku. Zato te predložitve ni upoštevala.

| (27) | Komisija je opozorila, da družba Hydro Mat Benelux ni v celoti sodelovala v preiskavi, čeprav je predložila pripombe o začetku. Družba zlasti ni izpolnila vprašalnika za uporabnike, ki bi ga bilo mogoče uporabiti za navzkrižno preverjanje spodaj navedenih trditev, na primer prodajnih cen proizvajalcev izvoznikov ali dokumentov, povezanih z javnim naročanjem. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je opozorila, da družba Hydro Mat Benelux ni v celoti sodelovala v preiskavi, čeprav je predložila pripombe o začetku. Družba zlasti ni izpolnila vprašalnika za uporabnike, ki bi ga bilo mogoče uporabiti za navzkrižno preverjanje spodaj navedenih trditev, na primer prodajnih cen proizvajalcev izvoznikov ali dokumentov, povezanih z javnim naročanjem.

| (28) | Prvič, družba Hydro Mat Benelux je trdila, da bi bilo treba postopek zaključiti, saj zahtevek ni bil vložen v treh mesecih pred iztekom veljavnosti iz obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (12). |
| --- | --- |

(28)

Prvič, družba Hydro Mat Benelux je trdila, da bi bilo treba postopek zaključiti, saj zahtevek ni bil vložen v treh mesecih pred iztekom veljavnosti iz obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (12).

12

| (29) | Komisija je pojasnila, da datum predložitve, naveden v obvestilu o začetku, ni ustrezal datumu predložitve zahtevka. Kot je razvidno iz javne različice zahtevka za pregled, ki je od 17. marca 2021 vsem zainteresiranim stranem na voljo v nezaupnem spisu, je bil zahtevek ustrezno predložen 18. decembra 2020, kar je v roku iz člena 11(2) osnovne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je pojasnila, da datum predložitve, naveden v obvestilu o začetku, ni ustrezal datumu predložitve zahtevka. Kot je razvidno iz javne različice zahtevka za pregled, ki je od 17. marca 2021 vsem zainteresiranim stranem na voljo v nezaupnem spisu, je bil zahtevek ustrezno predložen 18. decembra 2020, kar je v roku iz člena 11(2) osnovne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (30) | Drugič, družba Hydro Mat Benelux je trdila, da se v zahtevku čezmerno uporablja zaupnost. Zlasti je industrija Unije indeksirala vse kazalnike, ki se nanašajo na njeno gospodarsko uspešnost. Stran se je sklicevala na Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1336 (13), v kateri je Komisija razkrila mikroekonomske podatke edinega proizvajalca Unije. |
| --- | --- |

(30)

Drugič, družba Hydro Mat Benelux je trdila, da se v zahtevku čezmerno uporablja zaupnost. Zlasti je industrija Unije indeksirala vse kazalnike, ki se nanašajo na njeno gospodarsko uspešnost. Stran se je sklicevala na Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1336 (13), v kateri je Komisija razkrila mikroekonomske podatke edinega proizvajalca Unije.

13

| (31) | Komisija je ugotovila, da so bili v Izvedbeni uredbi (EU) 2020/1336 vsi mikrokazalniki (prodajne cene in obsegi, proizvodni stroški na enoto, stroški dela, končne zaloge, dobičkonosnost itd.) navedeni v razponih ali indeksih. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je ugotovila, da so bili v Izvedbeni uredbi (EU) 2020/1336 vsi mikrokazalniki (prodajne cene in obsegi, proizvodni stroški na enoto, stroški dela, končne zaloge, dobičkonosnost itd.) navedeni v razponih ali indeksih.

| (32) | Komisija je tudi menila, da je različica zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, ki je bila zainteresiranim stranem na voljo v spisu za pregled, vsebovala vse bistvene dokaze in nezaupne povzetke podatkov, ki so bili označeni kot zaupni, da so lahko zainteresirane strani v celotnem postopku podajale smiselne pripombe in uveljavljale svojo pravico do obrambe. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je tudi menila, da je različica zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, ki je bila zainteresiranim stranem na voljo v spisu za pregled, vsebovala vse bistvene dokaze in nezaupne povzetke podatkov, ki so bili označeni kot zaupni, da so lahko zainteresirane strani v celotnem postopku podajale smiselne pripombe in uveljavljale svojo pravico do obrambe.

| (33) | V zvezi s tem je Komisija nadalje spomnila, da člen 19 osnovne uredbe omogoča varovanje zaupnih informacij v okoliščinah, v katerih bi razkritje dalo znatno konkurenčno prednost konkurentu ali bi močno škodovalo osebi, ki je te informacije predložila, ali pa osebi, od katere je te informacije prejela. Zato so bile te trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi s tem je Komisija nadalje spomnila, da člen 19 osnovne uredbe omogoča varovanje zaupnih informacij v okoliščinah, v katerih bi razkritje dalo znatno konkurenčno prednost konkurentu ali bi močno škodovalo osebi, ki je te informacije predložila, ali pa osebi, od katere je te informacije prejela. Zato so bile te trditve zavrnjene.

| (34) | Tretjič, stran je trdila, da se v prvi polovici leta 2020 niso odražale običajne gospodarske razmere, pri čemer je menila, da to obdobje ni reprezentativno za pripravo v prihodnost usmerjene ocene posledic izteka veljavnosti obravnavanih ukrepov. Stran je trdila, da je negativna uspešnost industrije Unije v prvi polovici leta 2020 posledica negativnih gospodarskih vplivov zaradi COVID-19 in zvišanja stroškov surovin na svetovnih trgih, ki jih ni bilo mogoče prenesti navzdol v prodajni verigi. Poleg tega je trdila, da glavni kazalniki v obdobju 2017–2019 niso kazali ranljivosti, ampak zdravo industrijo Unije, zlasti pri analizi proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, zalog, naložb, prodajnih cen in dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(34)

Tretjič, stran je trdila, da se v prvi polovici leta 2020 niso odražale običajne gospodarske razmere, pri čemer je menila, da to obdobje ni reprezentativno za pripravo v prihodnost usmerjene ocene posledic izteka veljavnosti obravnavanih ukrepov. Stran je trdila, da je negativna uspešnost industrije Unije v prvi polovici leta 2020 posledica negativnih gospodarskih vplivov zaradi COVID-19 in zvišanja stroškov surovin na svetovnih trgih, ki jih ni bilo mogoče prenesti navzdol v prodajni verigi. Poleg tega je trdila, da glavni kazalniki v obdobju 2017–2019 niso kazali ranljivosti, ampak zdravo industrijo Unije, zlasti pri analizi proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, zalog, naložb, prodajnih cen in dobičkonosnosti.

| (35) | Komisija je opozorila, da mora zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe vsebovati zadostne dokaze, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev škode. V tej zadevi je posebna analiza škode v okviru zahtevka zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vsebovala dokaze o znatnem prodoru indijskega uvoza na trg Unije po cenah, ki močno nelojalno nižajo prodajne in ciljne cene industrije Unije. V skladu s tem je Komisija menila, da zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vsebuje zadostne dokaze o nadaljevanju škode, in zavrnila trditev. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je opozorila, da mora zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe vsebovati zadostne dokaze, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev škode. V tej zadevi je posebna analiza škode v okviru zahtevka zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vsebovala dokaze o znatnem prodoru indijskega uvoza na trg Unije po cenah, ki močno nelojalno nižajo prodajne in ciljne cene industrije Unije. V skladu s tem je Komisija menila, da zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vsebuje zadostne dokaze o nadaljevanju škode, in zavrnila trditev.

| (36) | Četrtič, stran je analizirala obdobje 2017–2020 in trdila, da razpoložljivi podatki o uvozu ne podpirajo trditve o verjetnosti ponovitve škode. Poleg tega je trdila, da indijske izvozne cene ter stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen, ki jih je izračunal vložnik, niso zanesljive, saj izvozne cene izražajo transferno ceno med povezanimi stranmi, tj. indijskimi proizvajalci in njihovimi povezanimi odvisnimi družbami. Nazadnje je trdila, da so indijski proizvajalci povečali svojo proizvodno zmogljivost, da bi bili kos vse večjemu indijskemu domačemu trgu, in da glavni indijski proizvajalci izvozniki ne nameravajo povečati svoje proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(36)

Četrtič, stran je analizirala obdobje 2017–2020 in trdila, da razpoložljivi podatki o uvozu ne podpirajo trditve o verjetnosti ponovitve škode. Poleg tega je trdila, da indijske izvozne cene ter stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen, ki jih je izračunal vložnik, niso zanesljive, saj izvozne cene izražajo transferno ceno med povezanimi stranmi, tj. indijskimi proizvajalci in njihovimi povezanimi odvisnimi družbami. Nazadnje je trdila, da so indijski proizvajalci povečali svojo proizvodno zmogljivost, da bi bili kos vse večjemu indijskemu domačemu trgu, in da glavni indijski proizvajalci izvozniki ne nameravajo povečati svoje proizvodne zmogljivosti.

| (37) | Komisija je menila, da nobena od trditev ni ovrgla sklepa, da obstajajo zadostni dokazi za začetek protidampinške preiskave v zvezi s pregledom. Dejansko je zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vseboval zadostne dokaze o tem, da je dampinški uvoz pomenil znatno škodo za stanje industrije Unije. Vložniki niso izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen niso predložili le na ravni meje, ampak tudi na ravni dobave v prostore stranke, kar kaže nelojalno nižanje prodajnih cen za najmanj 14,9 %. Posebna analiza škode v okviru zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa je pokazala povečan prodor uvoza iz Indije na trg Unije (v absolutnem in relativnem smislu) po cenah, ki močno nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije. Zdi se, da je to pomenilo znatno škodo za stanje industrije Unije, kar se je kazalo na primer v zmanjšanju prodaje in tržnega deleža ali poslabšanju finančnih rezultatov. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je menila, da nobena od trditev ni ovrgla sklepa, da obstajajo zadostni dokazi za začetek protidampinške preiskave v zvezi s pregledom. Dejansko je zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vseboval zadostne dokaze o tem, da je dampinški uvoz pomenil znatno škodo za stanje industrije Unije. Vložniki niso izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen niso predložili le na ravni meje, ampak tudi na ravni dobave v prostore stranke, kar kaže nelojalno nižanje prodajnih cen za najmanj 14,9 %. Posebna analiza škode v okviru zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa je pokazala povečan prodor uvoza iz Indije na trg Unije (v absolutnem in relativnem smislu) po cenah, ki močno nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije. Zdi se, da je to pomenilo znatno škodo za stanje industrije Unije, kar se je kazalo na primer v zmanjšanju prodaje in tržnega deleža ali poslabšanju finančnih rezultatov. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (38) | V zvezi s trditvijo, da bo povečanje indijske proizvodnje usmerjeno le na indijski trg, stran ni predložila dokazov. Zato je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(38)

V zvezi s trditvijo, da bo povečanje indijske proizvodnje usmerjeno le na indijski trg, stran ni predložila dokazov. Zato je bila trditev zavrnjena.

| (39) | Petič, stran je trdila, da ugotovitev nadaljevanja ali ponovitve škode ne bi smela biti utemeljena s splošnimi vprašanji glede konkurenčnosti. Navedla je različne dejavnike, na primer dejstvo, da se je potrošnja Unije po krizi v euroobmočju zmanjšala z zmanjšanjem javnofinančnih odhodkov, kar je negativno vplivalo na konkurenčnost industrije Unije, konkurenco, ki jo predstavljajo plastične cevi, zahtevno privabljanje delavcev, ohranjanje prevladujočega položaja in pritisk zaradi cenejšega kitajskega uvoza pri razpisnih postopkih. |
| --- | --- |

(39)

Petič, stran je trdila, da ugotovitev nadaljevanja ali ponovitve škode ne bi smela biti utemeljena s splošnimi vprašanji glede konkurenčnosti. Navedla je različne dejavnike, na primer dejstvo, da se je potrošnja Unije po krizi v euroobmočju zmanjšala z zmanjšanjem javnofinančnih odhodkov, kar je negativno vplivalo na konkurenčnost industrije Unije, konkurenco, ki jo predstavljajo plastične cevi, zahtevno privabljanje delavcev, ohranjanje prevladujočega položaja in pritisk zaradi cenejšega kitajskega uvoza pri razpisnih postopkih.

| (40) | Trditev je obravnavana v uvodni izjavi 155. |
| --- | --- |

(40)

Trditev je obravnavana v uvodni izjavi 155.

| (41) | Družba Tata Metaliks Limited je po razkritju trdila, da podatki iz zahtevka za pregled, ki se nanašajo na podatke industrije Unije in uvoz, zajemajo obdobje od julija 2019 do junija 2020. Vendar je bilo obdobje preiskave v zvezi s pregledom v obvestilu o začetku opredeljeno kot obdobje od januarja 2020 do decembra 2020. Po mnenju družbe bi morali vložniki posodobiti zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa na podlagi obdobja preiskave v zvezi s pregledom, opredeljenega v obvestilu o začetku, ti podatki pa bi morali biti na voljo stranem. Komisija je s tem, ko stranem ni posredovala takega posodobljenega zahtevka za pregled, po njenem mnenju kršila člen 6.1.2 in člen 6.4 protidampinškega sporazuma STO. |
| --- | --- |

(41)

Družba Tata Metaliks Limited je po razkritju trdila, da podatki iz zahtevka za pregled, ki se nanašajo na podatke industrije Unije in uvoz, zajemajo obdobje od julija 2019 do junija 2020. Vendar je bilo obdobje preiskave v zvezi s pregledom v obvestilu o začetku opredeljeno kot obdobje od januarja 2020 do decembra 2020. Po mnenju družbe bi morali vložniki posodobiti zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa na podlagi obdobja preiskave v zvezi s pregledom, opredeljenega v obvestilu o začetku, ti podatki pa bi morali biti na voljo stranem. Komisija je s tem, ko stranem ni posredovala takega posodobljenega zahtevka za pregled, po njenem mnenju kršila člen 6.1.2 in člen 6.4 protidampinškega sporazuma STO.

| (42) | Prvič, splošna praksa Komisije je, da svoje ugotovitve utemelji na najnovejših razpoložljivih podatkih. Taki podatki morda ne ustrezajo nujno obdobju, opredeljenem v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa, saj morda niso bili na voljo v času vložitve zahtevka za pregled. Protidampinški sporazum STO ne vsebuje nobene določbe, ki bi od Komisije zahtevala, da svoje ugotovitve utemelji na istem obdobju, kot je opredeljeno v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa. Drugič, vse strani so imele možnost med preiskavo predložiti pripombe na ugotovitve in dokaze, ki so se nanašali na obdobje preiskave v zvezi s pregledom, opredeljeno v obvestilu o začetku. Zato je Komisija menila, da ni kršila nobenih procesnih pravic ali protidampinškega sporazuma STO, in je trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(42)

Prvič, splošna praksa Komisije je, da svoje ugotovitve utemelji na najnovejših razpoložljivih podatkih. Taki podatki morda ne ustrezajo nujno obdobju, opredeljenem v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa, saj morda niso bili na voljo v času vložitve zahtevka za pregled. Protidampinški sporazum STO ne vsebuje nobene določbe, ki bi od Komisije zahtevala, da svoje ugotovitve utemelji na istem obdobju, kot je opredeljeno v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa. Drugič, vse strani so imele možnost med preiskavo predložiti pripombe na ugotovitve in dokaze, ki so se nanašali na obdobje preiskave v zvezi s pregledom, opredeljeno v obvestilu o začetku. Zato je Komisija menila, da ni kršila nobenih procesnih pravic ali protidampinškega sporazuma STO, in je trditev zavrnila.

| (43) | Družba Tata Metaliks Limited se je sklicevala tudi na dejstvo, da je Komisija zavrnila njene pripombe glede začetka preiskave, ker so bile predložene po roku, določenem v obvestilu o začetku (glej uvodno izjavo 26). Po njenem mnenju bi rok veljal šele potem, ko bi vložniki prejeli revidirane podatke, ki bi se nanašali na obdobje preiskave v zvezi s pregledom, kot je opredeljeno v obvestilu o začetku. Družba Tata Metaliks Limited je trdila tudi, da je „določeno načelo naravne pravičnosti“ in „določeno pravno stališče v vseh jurisdikcijah“, da se lahko stališča glede pravnih vprašanj predložijo tudi po rokih. |
| --- | --- |

(43)

Družba Tata Metaliks Limited se je sklicevala tudi na dejstvo, da je Komisija zavrnila njene pripombe glede začetka preiskave, ker so bile predložene po roku, določenem v obvestilu o začetku (glej uvodno izjavo 26). Po njenem mnenju bi rok veljal šele potem, ko bi vložniki prejeli revidirane podatke, ki bi se nanašali na obdobje preiskave v zvezi s pregledom, kot je opredeljeno v obvestilu o začetku. Družba Tata Metaliks Limited je trdila tudi, da je „določeno načelo naravne pravičnosti“ in „določeno pravno stališče v vseh jurisdikcijah“, da se lahko stališča glede pravnih vprašanj predložijo tudi po rokih.

| (44) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42, se je obdobje preiskave v zvezi s pregledom nanašalo na zadnje obdobje, za katerega so bili na voljo podatki, to obdobje pa ne ustreza vedno predhodni oceni iz zahtevka za pregled. Poleg tega se je rok v obvestilu o začetku izrecno nanašal na datum objave obvestila in ne na kateri koli drug datum, kot je dan, na katerega stran predloži kakršne koli informacije. Pri roku iz obvestila o začetku se ne razlikuje med pravnimi in dejanskimi vprašanji ter velja enako za oboje. Komisija je zato trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(44)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42, se je obdobje preiskave v zvezi s pregledom nanašalo na zadnje obdobje, za katerega so bili na voljo podatki, to obdobje pa ne ustreza vedno predhodni oceni iz zahtevka za pregled. Poleg tega se je rok v obvestilu o začetku izrecno nanašal na datum objave obvestila in ne na kateri koli drug datum, kot je dan, na katerega stran predloži kakršne koli informacije. Pri roku iz obvestila o začetku se ne razlikuje med pravnimi in dejanskimi vprašanji ter velja enako za oboje. Komisija je zato trditev zavrnila.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (45) | Zadevni izdelek je enak kot v prvotni preiskavi, tj. cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) (v nadaljnjem besedilu: cevi iz nodularnega litega železa), razen cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke (v nadaljnjem besedilu: gole cevi), s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 (oznaka TARIC 7303001010) in ex 7303 00 90 (oznaka TARIC 7303009010) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(45)

Zadevni izdelek je enak kot v prvotni preiskavi, tj. cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) (v nadaljnjem besedilu: cevi iz nodularnega litega železa), razen cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke (v nadaljnjem besedilu: gole cevi), s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 (oznaka TARIC 7303001010) in ex 7303 00 90 (oznaka TARIC 7303009010) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

| (46) | Cevi iz nodularnega litega železa se uporabljajo za oskrbo s pitno vodo, odstranjevanje odplak in namakanje kmetijskih zemljišč. Prenos vode skozi cevi iz nodularnega litega železa lahko temelji na pritisku ali zgolj na težnosti. Cevi imajo premer od 60 mm do 2 000 mm, dolge pa so 5,5 metra, 6,7 metra ali 8 metrov. Običajno so obložene s cementom ali drugimi materiali, njihova zunanja površina pa je prevlečena s cinkom, barvana ali ovita s trakom. Glavni končni uporabniki so javna komunalna podjetja. |
| --- | --- |

(46)

Cevi iz nodularnega litega železa se uporabljajo za oskrbo s pitno vodo, odstranjevanje odplak in namakanje kmetijskih zemljišč. Prenos vode skozi cevi iz nodularnega litega železa lahko temelji na pritisku ali zgolj na težnosti. Cevi imajo premer od 60 mm do 2 000 mm, dolge pa so 5,5 metra, 6,7 metra ali 8 metrov. Običajno so obložene s cementom ali drugimi materiali, njihova zunanja površina pa je prevlečena s cinkom, barvana ali ovita s trakom. Glavni končni uporabniki so javna komunalna podjetja.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (47) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(47)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevne države, ter |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevne države, ter

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (48) | Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

| (49) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe in kot je navedeno v obvestilu o začetku, proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping po izteku obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil. Najprej je proučila, ali se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval (oddelek 3.1), in drugič, ali obstaja verjetnost, da se bo v primeru izteka ukrepov nadaljeval ali ponovil (oddelek 3.2). |
| --- | --- |

(49)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe in kot je navedeno v obvestilu o začetku, proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping po izteku obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil. Najprej je proučila, ali se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval (oddelek 3.1), in drugič, ali obstaja verjetnost, da se bo v primeru izteka ukrepov nadaljeval ali ponovil (oddelek 3.2).

3.1   Nadaljevanje dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

Nadaljevanje dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.1.1   Razvoj uvoza po uvedbi ukrepov

Razvoj uvoza po uvedbi ukrepov

| (50) | V obdobju prvotne preiskave (14) je Indija v Unijo izvozila [80 000–100 000] ton zadevnega izdelka (na podlagi EU27) (15). Med letoma 2016 in 2018 se je po uvedbi dokončnih ukrepov marca 2016 uvoz zmanjšal in se gibal med 38 000 in 55 000 ton letno. Leta 2019 se je uvoz iz Indije ponovno povečal, in sicer na [64 000–75 000] ton. |
| --- | --- |

(50)

V obdobju prvotne preiskave (14) je Indija v Unijo izvozila [80 000–100 000] ton zadevnega izdelka (na podlagi EU27) (15). Med letoma 2016 in 2018 se je po uvedbi dokončnih ukrepov marca 2016 uvoz zmanjšal in se gibal med 38 000 in 55 000 ton letno. Leta 2019 se je uvoz iz Indije ponovno povečal, in sicer na [64 000–75 000] ton.

14

15

| (51) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz zadevnega izdelka zmanjšal na [44 000–52 000] ton. Po obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz leta 2021 ponovno povečal na raven iz leta 2019. |
| --- | --- |

(51)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz zadevnega izdelka zmanjšal na [44 000–52 000] ton. Po obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz leta 2021 ponovno povečal na raven iz leta 2019.

| (52) | Na splošno je uvoz zadevnega izdelka iz Indije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ohranil znatno raven in predstavljal približno [10–14] % trga Unije v primerjavi s [15–20]-odstotnim tržnim deležem, ki ga je indijski uvoz predstavljal v obdobju prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(52)

Na splošno je uvoz zadevnega izdelka iz Indije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ohranil znatno raven in predstavljal približno [10–14] % trga Unije v primerjavi s [15–20]-odstotnim tržnim deležem, ki ga je indijski uvoz predstavljal v obdobju prvotne preiskave.

3.1.2   Sodelovanje indijskih proizvajalcev in podlaga za ugotovitve

Sodelovanje indijskih proizvajalcev in podlaga za ugotovitve

| (53) | Trije indijski proizvajalci so se sprva strinjali s sodelovanjem. Vendar sta dve od teh družb/skupin družb pozneje prekinili sodelovanje (glej oddelek 1.5). Edina sodelujoča družba, tj. družba Tata Metaliks Limited, je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom večino svoje proizvodnje prodala na domačem trgu. Njen skupni prijavljeni obseg izvoza v Unijo je bil zanemarljiv in je ustrezal [< 1 %] celotnega obsega uvoza zadevnega izdelka iz Indije v Unijo (16). Glede na zelo majhne količine, ki jih je družba Tata Metaliks Limited izvažala v Unijo, Komisija ni menila, da bi lahko bil izvoz družbe Tata Metaliks Limited zanesljiva podlaga za ugotovitev, ali je uvoz iz Indije v Unijo še naprej dampinški. |
| --- | --- |

(53)

Trije indijski proizvajalci so se sprva strinjali s sodelovanjem. Vendar sta dve od teh družb/skupin družb pozneje prekinili sodelovanje (glej oddelek 1.5). Edina sodelujoča družba, tj. družba Tata Metaliks Limited, je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom večino svoje proizvodnje prodala na domačem trgu. Njen skupni prijavljeni obseg izvoza v Unijo je bil zanemarljiv in je ustrezal [< 1 %] celotnega obsega uvoza zadevnega izdelka iz Indije v Unijo (16). Glede na zelo majhne količine, ki jih je družba Tata Metaliks Limited izvažala v Unijo, Komisija ni menila, da bi lahko bil izvoz družbe Tata Metaliks Limited zanesljiva podlaga za ugotovitev, ali je uvoz iz Indije v Unijo še naprej dampinški.

16

| (54) | Ker je skupni izvoz zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostal razmeroma visok (glej uvodno izjavo 51), je Komisija svoje ugotovitve o nadaljevanju dampinga pri uvozu iz Indije v Unijo v skladu s členom 18 osnovne uredbe utemeljila na najboljših razpoložljivih dejstvih. V zvezi s tem je svoje ugotovitve utemeljila na statističnih podatkih o uvozu, kot jih je evidentiral Eurostat. |
| --- | --- |

(54)

Ker je skupni izvoz zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostal razmeroma visok (glej uvodno izjavo 51), je Komisija svoje ugotovitve o nadaljevanju dampinga pri uvozu iz Indije v Unijo v skladu s členom 18 osnovne uredbe utemeljila na najboljših razpoložljivih dejstvih. V zvezi s tem je svoje ugotovitve utemeljila na statističnih podatkih o uvozu, kot jih je evidentiral Eurostat.

3.1.3   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (55) | Za določitev normalne vrednosti je Komisija najprej proučila podatke, ki jih je predložil edini sodelujoči proizvajalec, tj. družba Tata Metaliks Limited. Družba je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prodala pomembne količine zadevnega izdelka na domačem trgu. Družba Tata Metaliks Limited je v svojem računovodskem sistemu evidentirala domače cene na podlagi dolžinskih metrov. Za določitev dampinga je družba Tata Metaliks Limited cene pretvorila iz metrov v kilograme na podlagi pretvorbenega razmerja. Preiskava je pokazala, da metoda ni pravilno odražala dejanske teže izdelka, zato dobljene cene na kilogram niso predstavljale dejanskih prodajnih cen. Zato se je Komisija odločila, da pri določanju normalne vrednosti ne bo uporabila informacij, ki jih je predložila družba Tata Metaliks Limited, in se bo namesto tega v skladu s členom 18 osnovne uredbe oprla na razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(55)

Za določitev normalne vrednosti je Komisija najprej proučila podatke, ki jih je predložil edini sodelujoči proizvajalec, tj. družba Tata Metaliks Limited. Družba je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prodala pomembne količine zadevnega izdelka na domačem trgu. Družba Tata Metaliks Limited je v svojem računovodskem sistemu evidentirala domače cene na podlagi dolžinskih metrov. Za določitev dampinga je družba Tata Metaliks Limited cene pretvorila iz metrov v kilograme na podlagi pretvorbenega razmerja. Preiskava je pokazala, da metoda ni pravilno odražala dejanske teže izdelka, zato dobljene cene na kilogram niso predstavljale dejanskih prodajnih cen. Zato se je Komisija odločila, da pri določanju normalne vrednosti ne bo uporabila informacij, ki jih je predložila družba Tata Metaliks Limited, in se bo namesto tega v skladu s členom 18 osnovne uredbe oprla na razpoložljiva dejstva.

| (56) | Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da metodologija, ki jo je uporabila za pretvorbo merske enote za domačo prodajo iz dolžine v težo, ni bila napačna. Zato je Komisijo pozvala, naj pri določitvi normalne vrednosti upošteva njene podatke. |
| --- | --- |

(56)

Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da metodologija, ki jo je uporabila za pretvorbo merske enote za domačo prodajo iz dolžine v težo, ni bila napačna. Zato je Komisijo pozvala, naj pri določitvi normalne vrednosti upošteva njene podatke.

| (57) | Komisija je ugotovila, da razen splošne trditve družba Tata Metaliks Limited ni podala nobenega posebnega argumenta o točnosti podatkov, ki jih je predložila družba. V nasprotju s trditvijo družbe Tata Metaliks Limited je Komisija med navzkrižnim preverjanjem na daljavo (glej uvodno izjavo 21) ugotovila znatna razhajanja med prijavljeno in dejansko težo prodanih izdelkov. Zato je vztrajala pri svojem stališču, da podatkov družbe Tata Metaliks Limited ni mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je ugotovila, da razen splošne trditve družba Tata Metaliks Limited ni podala nobenega posebnega argumenta o točnosti podatkov, ki jih je predložila družba. V nasprotju s trditvijo družbe Tata Metaliks Limited je Komisija med navzkrižnim preverjanjem na daljavo (glej uvodno izjavo 21) ugotovila znatna razhajanja med prijavljeno in dejansko težo prodanih izdelkov. Zato je vztrajala pri svojem stališču, da podatkov družbe Tata Metaliks Limited ni mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti.

| (58) | Zaradi nesodelovanja vseh drugih proizvajalcev v Indiji je Komisija normalno vrednost tako določila na podlagi razpoložljivih dejstev in zlasti informacij iz zahtevka za pregled. Te informacije so vključevale ponujene, dogovorjene in plačane cene za več količin, premerov in vrst zadevnega izdelka v več različnih državah in občinah. |
| --- | --- |

(58)

Zaradi nesodelovanja vseh drugih proizvajalcev v Indiji je Komisija normalno vrednost tako določila na podlagi razpoložljivih dejstev in zlasti informacij iz zahtevka za pregled. Te informacije so vključevale ponujene, dogovorjene in plačane cene za več količin, premerov in vrst zadevnega izdelka v več različnih državah in občinah.

3.1.4   Izvozna cena

Izvozna cena

| (59) | Glede na to, da je Komisija menila, da majhne količine izvoza družbe Tata Metaliks Limited (glej uvodno izjavo 53) niso reprezentativne za celoten izvoz zadevnega izdelka na trg Unije, in ker drugi proizvajalci v Indiji niso sodelovali, je Komisija določila izvozno ceno na podlagi podatkov o cenah CIF iz Eurostata in prilagojeno na raven franko tovarna. |
| --- | --- |

(59)

Glede na to, da je Komisija menila, da majhne količine izvoza družbe Tata Metaliks Limited (glej uvodno izjavo 53) niso reprezentativne za celoten izvoz zadevnega izdelka na trg Unije, in ker drugi proizvajalci v Indiji niso sodelovali, je Komisija določila izvozno ceno na podlagi podatkov o cenah CIF iz Eurostata in prilagojeno na raven franko tovarna.

| (60) | Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je metodologija, ki jo je uporabila Komisija, nepravična in napačna, saj bo družba Tata Metaliks Limited kaznovana za vsak damping proizvajalcev izvoznikov, medtem ko bi ti proizvajalci še naprej imeli koristi od posameznih protidampinških stopenj, ki so jim bile dodeljene. |
| --- | --- |

(60)

Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je metodologija, ki jo je uporabila Komisija, nepravična in napačna, saj bo družba Tata Metaliks Limited kaznovana za vsak damping proizvajalcev izvoznikov, medtem ko bi ti proizvajalci še naprej imeli koristi od posameznih protidampinških stopenj, ki so jim bile dodeljene.

| (61) | Komisija je opozorila, da svojih podatkov ni mogla uporabiti za določitev izvozne cene, saj je družba Tata Metaliks Limited v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvažala v Unijo zelo omejene količine. Zaradi nesodelovanja vseh drugih proizvajalcev izvoznikov ni imela druge izbire, kot da se opre na statistične podatke. Poleg tega Komisija v vsakem primeru in kot je podrobneje opisano v uvodni izjavi 193, v okviru sedanjega pregleda ugotavlja le, ali so ukrepi potrebni ali ne. Stopnje dajatev, določene v prvotni preiskavi, se zato ne bodo spremenile. Komisija je zato trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je opozorila, da svojih podatkov ni mogla uporabiti za določitev izvozne cene, saj je družba Tata Metaliks Limited v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvažala v Unijo zelo omejene količine. Zaradi nesodelovanja vseh drugih proizvajalcev izvoznikov ni imela druge izbire, kot da se opre na statistične podatke. Poleg tega Komisija v vsakem primeru in kot je podrobneje opisano v uvodni izjavi 193, v okviru sedanjega pregleda ugotavlja le, ali so ukrepi potrebni ali ne. Stopnje dajatev, določene v prvotni preiskavi, se zato ne bodo spremenile. Komisija je zato trditev zavrnila.

3.1.5   Primerjava

Primerjava

| (62) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno primerjala na podlagi franko tovarna, kot je omenjeno v oddelkih 3.1.3 in 3.1.4. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno primerjala na podlagi franko tovarna, kot je omenjeno v oddelkih 3.1.3 in 3.1.4.

| (63) | Na tej podlagi je stopnja dampinga, izražena kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 12 %. |
| --- | --- |

(63)

Na tej podlagi je stopnja dampinga, izražena kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 12 %.

3.1.6   Sklep

Sklep

| (64) | Komisija je zato sklenila, da so indijski proizvajalci v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo še naprej izvažali zadevni izdelek po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je zato sklenila, da so indijski proizvajalci v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo še naprej izvažali zadevni izdelek po dampinških cenah.

3.2   Verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov

Verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov

| (65) | Po ugotovitvi obstoja nadaljevanja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je Komisija v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov. Komisija je analizirala zlasti naslednje elemente: proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v Indiji, indijske cene za tretje države ter privlačnost trga Unije v smislu velikosti trga in cen. |
| --- | --- |

(65)

Po ugotovitvi obstoja nadaljevanja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je Komisija v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov. Komisija je analizirala zlasti naslednje elemente: proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v Indiji, indijske cene za tretje države ter privlačnost trga Unije v smislu velikosti trga in cen.

3.2.1   Proizvodna zmogljivost, neizkoriščena zmogljivost in indijske cene za tretje države

Proizvodna zmogljivost, neizkoriščena zmogljivost in indijske cene za tretje države

| (66) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je skupna ocenjena proizvodnja indijskih proizvajalcev zadevnega izdelka znašala približno 2 milijona ton letno. Ocenjena proizvodna zmogljivost je znašala približno 2,5 milijona ton. Zato je neizkoriščena zmogljivost predstavljala približno 500 000 ton letno, kar presega potrošnjo zadevnega izdelka na trgu Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ki je znašala [388 000 do 454 000] ton. |
| --- | --- |

(66)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je skupna ocenjena proizvodnja indijskih proizvajalcev zadevnega izdelka znašala približno 2 milijona ton letno. Ocenjena proizvodna zmogljivost je znašala približno 2,5 milijona ton. Zato je neizkoriščena zmogljivost predstavljala približno 500 000 ton letno, kar presega potrošnjo zadevnega izdelka na trgu Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ki je znašala [388 000 do 454 000] ton.

| (67) | Iz dokazov, ki jih je predložil vložnik in so bili potrjeni z informacijami sodelujočega proizvajalca, tj. družbe Tata Metaliks Limited, je razvidno, da več indijskih proizvajalcev, vključno z družbo Tata Metaliks Limited (17), načrtuje naložbe v nadaljnje povečanje zmogljivosti (18). Skupne dodatne zmogljivosti, ki bodo nameščene v naslednjih nekaj letih, so ocenjene na približno 1,5 milijona ton. |
| --- | --- |

(67)

Iz dokazov, ki jih je predložil vložnik in so bili potrjeni z informacijami sodelujočega proizvajalca, tj. družbe Tata Metaliks Limited, je razvidno, da več indijskih proizvajalcev, vključno z družbo Tata Metaliks Limited (17), načrtuje naložbe v nadaljnje povečanje zmogljivosti (18). Skupne dodatne zmogljivosti, ki bodo nameščene v naslednjih nekaj letih, so ocenjene na približno 1,5 milijona ton.

17

18

| (68) | Pričakovano povečanje zmogljivosti ustreza ocenjeni rasti povpraševanja na indijskem trgu. Vendar se nameravajo glavni znani proizvajalci osredotočiti tudi na izvozne trge (19). Na primer, družba ESL Steel Limited (del skupine Vedanta) je v študiji izvedljivosti izrecno navedla, da je bila njena nova zmogljivost v bližini pristanišča, kar povečuje možnosti izvoza. V poročilu je bil zlasti omenjen velik potencial za izvoz v vzhodno Evropo (20). Načrte za širitev na trg Unije v prihodnosti je med navzkrižnim preverjanjem izpolnjenega vprašalnika na daljavo omenila tudi sodelujoča družba Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- |

(68)

Pričakovano povečanje zmogljivosti ustreza ocenjeni rasti povpraševanja na indijskem trgu. Vendar se nameravajo glavni znani proizvajalci osredotočiti tudi na izvozne trge (19). Na primer, družba ESL Steel Limited (del skupine Vedanta) je v študiji izvedljivosti izrecno navedla, da je bila njena nova zmogljivost v bližini pristanišča, kar povečuje možnosti izvoza. V poročilu je bil zlasti omenjen velik potencial za izvoz v vzhodno Evropo (20). Načrte za širitev na trg Unije v prihodnosti je med navzkrižnim preverjanjem izpolnjenega vprašalnika na daljavo omenila tudi sodelujoča družba Tata Metaliks Limited.

19

20

| (69) | Poleg tega bo po mnenju enega od glavnih akterjev, družbe Srikalahasthi Pipes Limited (SPL), na indijskem trgu srednjeročno in dolgoročno (7 do 10 let) zaradi zaključka projektov v zvezi z odpadno vodo in vodo ponudba presegla povpraševanje. To bo posledično pomenilo nadaljnjo spodbudo za indijske proizvajalce, da se vse bolj osredotočijo na izvozne trge. |
| --- | --- |

(69)

Poleg tega bo po mnenju enega od glavnih akterjev, družbe Srikalahasthi Pipes Limited (SPL), na indijskem trgu srednjeročno in dolgoročno (7 do 10 let) zaradi zaključka projektov v zvezi z odpadno vodo in vodo ponudba presegla povpraševanje. To bo posledično pomenilo nadaljnjo spodbudo za indijske proizvajalce, da se vse bolj osredotočijo na izvozne trge.

| (70) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da imajo indijski proizvajalci precejšnjo neizkoriščeno zmogljivost, ki bi jo lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za proizvodnjo zadevnega izdelka za izvoz na trg Unije, in da se pričakuje nadaljnje povečevanje te neizkoriščene zmogljivosti. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da imajo indijski proizvajalci precejšnjo neizkoriščeno zmogljivost, ki bi jo lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za proizvodnjo zadevnega izdelka za izvoz na trg Unije, in da se pričakuje nadaljnje povečevanje te neizkoriščene zmogljivosti.

| (71) | V zvezi z indijskimi cenami za tretje države je Komisija te cene proučila na podlagi statistike izvoza v zbirki Global Trade Atlas (GTA) na ravni oznake KN, tj. 7303 00 30. Na podlagi te statistike je ugotovila, da trg Unije ostaja privlačen zaradi svoje velikosti in cen, saj je daleč najpomembnejši izvozni trg za indijske proizvajalce cevi iz nodularnega litega železa, pri čemer predstavlja 40 % njihovega celotnega izvoza. Poleg tega je izvoz v Unijo 25-krat večji od izvoza v Katar, ki je drugi največji izvozni trg Indije. Ta predstavlja samo 2 % celotnega indijskega izvoza. Nazadnje, uvozne cene indijskih proizvajalcev izvoznikov na trg Unije so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nekoliko višje od cen za druge države. Posledično bi imeli proizvajalci izvozniki v primeru izteka ukrepov spodbudo, da še bolj povečajo svoj izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(71)

V zvezi z indijskimi cenami za tretje države je Komisija te cene proučila na podlagi statistike izvoza v zbirki Global Trade Atlas (GTA) na ravni oznake KN, tj. 7303 00 30. Na podlagi te statistike je ugotovila, da trg Unije ostaja privlačen zaradi svoje velikosti in cen, saj je daleč najpomembnejši izvozni trg za indijske proizvajalce cevi iz nodularnega litega železa, pri čemer predstavlja 40 % njihovega celotnega izvoza. Poleg tega je izvoz v Unijo 25-krat večji od izvoza v Katar, ki je drugi največji izvozni trg Indije. Ta predstavlja samo 2 % celotnega indijskega izvoza. Nazadnje, uvozne cene indijskih proizvajalcev izvoznikov na trg Unije so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nekoliko višje od cen za druge države. Posledično bi imeli proizvajalci izvozniki v primeru izteka ukrepov spodbudo, da še bolj povečajo svoj izvoz v Unijo.

3.2.2   Privlačnost trga Unije in izvozne cene na trgu Unije

Privlačnost trga Unije in izvozne cene na trgu Unije

| (72) | Trg cevi iz nodularnega litega železa v Uniji je s [388 000–454 000] tonami pomemben, glej uvodno izjavo 66. Vložniki pričakujejo, da bo trg v naslednjih petih letih še naprej rasel (21). |
| --- | --- |

(72)

Trg cevi iz nodularnega litega železa v Uniji je s [388 000–454 000] tonami pomemben, glej uvodno izjavo 66. Vložniki pričakujejo, da bo trg v naslednjih petih letih še naprej rasel (21).

21

| (73) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila povprečna cena na tono na trgu Unije [1 020–1 200] EUR. V istem obdobju je cena na indijskem domačem trgu znašala 595 EUR na tono (franko tovarna). Cene na trgu Unije so bile torej približno dvakrat višje od cen uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(73)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila povprečna cena na tono na trgu Unije [1 020–1 200] EUR. V istem obdobju je cena na indijskem domačem trgu znašala 595 EUR na tono (franko tovarna). Cene na trgu Unije so bile torej približno dvakrat višje od cen uvoza iz Indije.

| (74) | V smislu velikosti in cen je zato trg Unije ostal privlačen trg za indijske proizvajalce. To potrjuje tudi dejstvo, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom tržni delež indijskega proizvajalca izvoznika ostal pomemben (glej preglednico 2) in da je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 71, trg Unije predstavljal 40 % celotnega izvoza zadevnega izdelka iz Indije. |
| --- | --- |

(74)

V smislu velikosti in cen je zato trg Unije ostal privlačen trg za indijske proizvajalce. To potrjuje tudi dejstvo, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom tržni delež indijskega proizvajalca izvoznika ostal pomemben (glej preglednico 2) in da je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 71, trg Unije predstavljal 40 % celotnega izvoza zadevnega izdelka iz Indije.

3.3   Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (75) | Preiskava je pokazala, da se je indijski izvoz na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval tudi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(75)

Preiskava je pokazala, da se je indijski izvoz na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval tudi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (76) | Komisija je na podlagi člena 18 osnovne uredbe našla tudi dokaze, da se bo damping v primeru izteka ukrepov verjetno nadaljeval. V primerjavi s potrošnjo Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom neizkoriščena zmogljivost v Indiji velika. Poleg tega privlačnost trga Unije v smislu velikosti in cen podpira verjetnost, da bi bila indijski izvoz in neizkoriščena zmogljivost v primeru izteka ukrepov usmerjena na trg Unije. Zato je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi iztek protidampinških ukrepov privedel do znatnega povečanja dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz Indije na trg Unije. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je na podlagi člena 18 osnovne uredbe našla tudi dokaze, da se bo damping v primeru izteka ukrepov verjetno nadaljeval. V primerjavi s potrošnjo Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom neizkoriščena zmogljivost v Indiji velika. Poleg tega privlačnost trga Unije v smislu velikosti in cen podpira verjetnost, da bi bila indijski izvoz in neizkoriščena zmogljivost v primeru izteka ukrepov usmerjena na trg Unije. Zato je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi iztek protidampinških ukrepov privedel do znatnega povečanja dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz Indije na trg Unije.

| (77) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da se bo damping v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval. |
| --- | --- |

(77)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da se bo damping v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval.

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

| (78) | V Uniji proizvaja zadevni izdelek pet družb. Tri od teh družb so del iste skupine. Na podlagi razpoložljivih informacij iz zahtevka v Uniji ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato te družbe predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(78)

V Uniji proizvaja zadevni izdelek pet družb. Tri od teh družb so del iste skupine. Na podlagi razpoložljivih informacij iz zahtevka v Uniji ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato te družbe predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (79) | Ker so bili podatki v zvezi z oceno škode pridobljeni zlasti od iste skupine proizvajalcev, kot je omenjena v uvodni izjavi 14, so podatki za analizo škode zaradi zaupnosti navedeni v razponih ali v indeksirani obliki. |
| --- | --- |

(79)

Ker so bili podatki v zvezi z oceno škode pridobljeni zlasti od iste skupine proizvajalcev, kot je omenjena v uvodni izjavi 14, so podatki za analizo škode zaradi zaupnosti navedeni v razponih ali v indeksirani obliki.

| (80) | Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določena na [372 000–436 000] ton. Komisija je ta podatek izračunala na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so makropodatki, ki jih je predložil vložnik, in podatki, ki so jih vzorčeni proizvajalci Unije navedli med preiskavo. |
| --- | --- |

(80)

Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določena na [372 000–436 000] ton. Komisija je ta podatek izračunala na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so makropodatki, ki jih je predložil vložnik, in podatki, ki so jih vzorčeni proizvajalci Unije navedli med preiskavo.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (81) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega celotne prodaje industrije Unije v Uniji, proizvodnje za lastno uporabo na podlagi podatkov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, in ocen za preostale proizvajalce Unije, ki jih je predložil vložnik, ter skupnega uvoza iz vseh držav v Unijo, kot je poročal Eurostat (podatkovna zbirka COMEXT). |
| --- | --- |

(81)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega celotne prodaje industrije Unije v Uniji, proizvodnje za lastno uporabo na podlagi podatkov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, in ocen za preostale proizvajalce Unije, ki jih je predložil vložnik, ter skupnega uvoza iz vseh držav v Unijo, kot je poročal Eurostat (podatkovna zbirka COMEXT).

| (82) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije (v 1 000 tonah) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja Unije | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Zaprti trg | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeks | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Prosti trg | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Vir: Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT. |

(82)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 1

Preglednica 1

Potrošnja Unije (v 1 000 tonah)

Potrošnja Unije (v 1 000 tonah)

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Skupna potrošnja Unije

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Zaprti trg

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

91

91

68

68

18

18

Prosti trg

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Vir: Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT.

Vir

| (83) | Potrošnja Unije je v obravnavanem obdobju nihala. Na splošno se je leta 2018 rahlo povečala, in sicer za 3 %, leta 2019 se je povečala za 8 %, leta 2020 pa se je zmanjšala za 8 %. Potrošnja se je v obravnavanem obdobju torej povečala za 3 %. |
| --- | --- |

(83)

Potrošnja Unije je v obravnavanem obdobju nihala. Na splošno se je leta 2018 rahlo povečala, in sicer za 3 %, leta 2019 se je povečala za 8 %, leta 2020 pa se je zmanjšala za 8 %. Potrošnja se je v obravnavanem obdobju torej povečala za 3 %.

| (84) | Uporaba cevi iz nodularnega litega železa je po naravi povezana z naložbami v infrastrukturo v zvezi s čiščenjem vode, družbe za oskrbo z vodo in družbe za čiščenje vode, ki so v javni ali zasebni lasti, pa predstavljajo večino povpraševanja po ceveh iz nodularnega litega železa v Uniji. Cevi iz nodularnega litega železa se večinoma uporabljajo za infrastrukturne projekte. Poleg tega razvoj potrošnje Unije ni pokazal večjih posledic zaradi pandemije COVID-19, saj ima izboljšanje vodovodnih omrežij stalno prednost za javne organe. Zato razvoj potrošnje Unije odraža razvoj naložb v infrastrukturo. |
| --- | --- |

(84)

Uporaba cevi iz nodularnega litega železa je po naravi povezana z naložbami v infrastrukturo v zvezi s čiščenjem vode, družbe za oskrbo z vodo in družbe za čiščenje vode, ki so v javni ali zasebni lasti, pa predstavljajo večino povpraševanja po ceveh iz nodularnega litega železa v Uniji. Cevi iz nodularnega litega železa se večinoma uporabljajo za infrastrukturne projekte. Poleg tega razvoj potrošnje Unije ni pokazal večjih posledic zaradi pandemije COVID-19, saj ima izboljšanje vodovodnih omrežij stalno prednost za javne organe. Zato razvoj potrošnje Unije odraža razvoj naložb v infrastrukturo.

| (85) | Industrija Unije je poročala o uporabi zadevnega izdelka za lastno uporabo, ki je leta 2017 predstavljala manj kot 5 % celotne potrošnje Unije in se je v obravnavanem obdobju zmanjšala ter predstavljala manj kot 1 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato je Komisija menila, da lastna uporaba ni pomembno vplivala na analizo škode. |
| --- | --- |

(85)

Industrija Unije je poročala o uporabi zadevnega izdelka za lastno uporabo, ki je leta 2017 predstavljala manj kot 5 % celotne potrošnje Unije in se je v obravnavanem obdobju zmanjšala ter predstavljala manj kot 1 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato je Komisija menila, da lastna uporaba ni pomembno vplivala na analizo škode.

4.3   Uvoz iz Indije

Uvoz iz Indije

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz Indije

Obseg in tržni delež uvoza iz Indije

| (86) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi Eurostatove podatkovne zbirke COMEXT. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije, kot je navedena v uvodni izjavi 81. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi Eurostatove podatkovne zbirke COMEXT. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije, kot je navedena v uvodni izjavi 81.

| (87) | Uvoz zadevnega izdelka iz Indije v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 2


  Obseg uvoza (v 1 000 tonah) in tržni delež | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Indije | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Tržni delež (v %) | 11 /15 | 9 /13 | 14 /18 | 10 /14 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Vir: Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT. |

(87)

Uvoz zadevnega izdelka iz Indije v Unijo se je gibal na naslednji način:

Preglednica 2

Preglednica 2

Obseg uvoza (v 1 000 tonah) in tržni delež

Obseg uvoza (v 1 000 tonah) in tržni delež

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg uvoza iz Indije

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Tržni delež (v %)

11 /15

9 /13

14 /18

10 /14

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Vir: Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT.

Vir

| (88) | V obravnavanem obdobju je obseg uvoza iz Indije znatno nihal: leta 2018 se je uvoz zmanjšal za 14 %, leta 2019 se je povečal za 68 %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je zmanjšal za 31 %. |
| --- | --- |

(88)

V obravnavanem obdobju je obseg uvoza iz Indije znatno nihal: leta 2018 se je uvoz zmanjšal za 14 %, leta 2019 se je povečal za 68 %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je zmanjšal za 31 %.

4.3.2   Cene uvoza iz Indije

Cene uvoza iz Indije

| (89) | Komisija je tehtane povprečne cene uvoza določila na podlagi statističnih podatkov iz Eurostatove podatkovne zbirke COMEXT. |
| --- | --- |

(89)

Komisija je tehtane povprečne cene uvoza določila na podlagi statističnih podatkov iz Eurostatove podatkovne zbirke COMEXT.

| (90) | Tehtana povprečna cena uvoza iz Indije v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 3


  Uvozne cene (v EUR/tono) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Vir: Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT. |

(90)

Tehtana povprečna cena uvoza iz Indije v Unijo se je gibala na naslednji način:

Preglednica 3

Preglednica 3

Uvozne cene (v EUR/tono)

Uvozne cene (v EUR/tono)

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Indija

553

562

586

585

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Vir: Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT.

Vir

| (91) | V obdobju 2017–2018 so bile uvozne cene razmeroma stabilne. Leta 2019 so se uvozne cene zvišale za 5 % in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostale stabilne. |
| --- | --- |

(91)

V obdobju 2017–2018 so bile uvozne cene razmeroma stabilne. Leta 2019 so se uvozne cene zvišale za 5 % in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostale stabilne.

4.3.3   Nelojalno nižanje prodajnih cen

Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (92) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 53, je v preiskavi sodeloval samo en indijski proizvajalec izvoznik. Ta proizvajalec je prijavil zanemarljivo količino, izvoženo v Unijo, ki je ustrezala manj kot 1 % celotnega obsega uvoza zadevnega izdelka iz Indije v Unijo. Zato je Komisija menila, da ta obseg izvoza ni bil reprezentativen za izvoz zadevnega izdelka v Unijo, in se odločila, da bo nelojalno nižanje prodajnih cen določila na podlagi razpoložljivih dejstev. |
| --- | --- |

(92)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 53, je v preiskavi sodeloval samo en indijski proizvajalec izvoznik. Ta proizvajalec je prijavil zanemarljivo količino, izvoženo v Unijo, ki je ustrezala manj kot 1 % celotnega obsega uvoza zadevnega izdelka iz Indije v Unijo. Zato je Komisija menila, da ta obseg izvoza ni bil reprezentativen za izvoz zadevnega izdelka v Unijo, in se odločila, da bo nelojalno nižanje prodajnih cen določila na podlagi razpoložljivih dejstev.

| (93) | Komisija je primerjala tehtano povprečje indijskih uvoznih cen CIF, prilagojenih za stroške po uvozu, s tehtano povprečno ceno industrije Unije. Indijske uvozne cene so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za približno [30–45] %. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je primerjala tehtano povprečje indijskih uvoznih cen CIF, prilagojenih za stroške po uvozu, s tehtano povprečno ceno industrije Unije. Indijske uvozne cene so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za približno [30–45] %.

4.3.4   Uvoz iz tretjih držav, razen Indije

Uvoz iz tretjih držav, razen Indije

| (94) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom sta obseg in tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen Indije, znašala [8 700–20 200] ton oziroma [2–4] % potrošnje Unije. V obravnavanem obdobju je bila tehtana povprečna cena uvoza iz tretjih držav primerljiva s cenami vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju 2017–2018 in približno 25 % nižja kot v obdobju 2019–2020 (glej preglednico 8). Medtem ko se je obseg uvoza iz tretjih držav rahlo povečal, tj. za 2 %, poreklo uvoženih cevi iz nodularnega litega železa v obravnavanem obdobju ni bilo stabilno. Leta 2017 je na primer glavni uvoz iz tretjih držav prihajal iz Kitajske, Rusije in Švice, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa sta bila glavna uvoznika Turčija in Združeni arabski emirati. |
| --- | --- |

(94)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom sta obseg in tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen Indije, znašala [8 700–20 200] ton oziroma [2–4] % potrošnje Unije. V obravnavanem obdobju je bila tehtana povprečna cena uvoza iz tretjih držav primerljiva s cenami vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju 2017–2018 in približno 25 % nižja kot v obdobju 2019–2020 (glej preglednico 8). Medtem ko se je obseg uvoza iz tretjih držav rahlo povečal, tj. za 2 %, poreklo uvoženih cevi iz nodularnega litega železa v obravnavanem obdobju ni bilo stabilno. Leta 2017 je na primer glavni uvoz iz tretjih držav prihajal iz Kitajske, Rusije in Švice, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa sta bila glavna uvoznika Turčija in Združeni arabski emirati.

| (95) | Skupni obseg uvoza v Unijo ter tržni delež in cenovni trendi za uvoz cevi iz nodularnega litega železa iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način:

  Preglednica 4


  Obseg in tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav











  Država | | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitajska | Obseg (v tonah) | [2 900 –3 400 ] | [1 400 –1 700 ] | [3 900 –4 600 ] | [200 –400 ] |
| Indeks | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Tržni delež (v %) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Rusija | Obseg (v tonah) | [2 000 –2 500 ] | [1 400 –1 600 ] | [2 900 –3 600 ] | [1 200 –1 600 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Tržni delež (v %) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Švica | Obseg (v tonah) | [3 400 –4 400 ] | [1 800 –2 200 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Tržni delež (v %) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turčija | Obseg (v tonah) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100 –3 650 ] | [4 200 –5 000 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Tržni delež (v %) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| Združeni arabski emirati | Obseg (v tonah) | [460 –590 ] | [3 700 –4 400 ] | [4 800 –5 600 ] | [6 400 –7 600 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Tržni delež (v %) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Druge tretje države | Obseg (v tonah) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Tržni delež (v %) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Povprečna cena | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Skupno vse tretje države, razen Indije | Obseg (v tonah) | [8 700 –11 200 ] | [8 800 –10 500 ] | [16 000 – 19 600 ] | [13 500 –15 800 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Tržni delež (v %) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Vir: Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT. |

(95)

Skupni obseg uvoza v Unijo ter tržni delež in cenovni trendi za uvoz cevi iz nodularnega litega železa iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način:

Preglednica 4

Preglednica 4

Obseg in tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

Obseg in tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

Država

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Kitajska

Obseg (v tonah)

[2 900 –3 400 ]

[1 400 –1 700 ]

[3 900 –4 600 ]

[200 –400 ]

Indeks

Indeks

100

100

50

50

133

133

10

10

Tržni delež (v %)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Povprečna cena (v EUR/tono)

701

933

738

833

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Rusija

Obseg (v tonah)

[2 000 –2 500 ]

[1 400 –1 600 ]

[2 900 –3 600 ]

[1 200 –1 600 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Tržni delež (v %)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Povprečna cena (v EUR/tono)

568

697

735

698

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Švica

Obseg (v tonah)

[3 400 –4 400 ]

[1 800 –2 200 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Tržni delež (v %)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turčija

Obseg (v tonah)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100 –3 650 ]

[4 200 –5 000 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Tržni delež (v %)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 136

1 750

838

1 007

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

Združeni arabski emirati

Obseg (v tonah)

[460 –590 ]

[3 700 –4 400 ]

[4 800 –5 600 ]

[6 400 –7 600 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Tržni delež (v %)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Povprečna cena (v EUR/tono)

712

786

722

705

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Druge tretje države

Obseg (v tonah)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Tržni delež (v %)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Povprečna cena

508

1 422

1 980

897

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Skupno vse tretje države, razen Indije

Obseg (v tonah)

[8 700 –11 200 ]

[8 800 –10 500 ]

[16 000 – 19 600 ]

[13 500 –15 800 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Tržni delež (v %)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 033

1 004

856

879

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Vir: Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT.

Vir

4.4   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (96) | Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(96)

Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (97) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje. |
| --- | --- |

(97)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje.

| (98) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov v zvezi s proizvajalci Unije iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov v zvezi s proizvajalci Unije iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (99) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(99)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (100) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(100)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.4.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (101) | Celotna proizvodnja v Uniji, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v 1 000 tonah) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Proizvodna zmogljivost (v 1 000 tonah) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (v %) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(101)

Celotna proizvodnja v Uniji, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg proizvodnje (v 1 000 tonah)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Proizvodna zmogljivost (v 1 000 tonah)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Izkoriščenost zmogljivosti (v %)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (102) | Proizvodnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %, potem ko se je leta 2018 povečala za 10 %. |
| --- | --- |

(102)

Proizvodnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %, potem ko se je leta 2018 povečala za 10 %.

| (103) | Proizvodna zmogljivost je sledila podobnemu trendu, saj se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 %. |
| --- | --- |

(103)

Proizvodna zmogljivost je sledila podobnemu trendu, saj se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 %.

| (104) | Izkoriščenost zmogljivosti je ostala stabilna, saj je zmanjšanje proizvodne zmogljivosti sledilo zmanjšanju proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(104)

Izkoriščenost zmogljivosti je ostala stabilna, saj je zmanjšanje proizvodne zmogljivosti sledilo zmanjšanju proizvodnje Unije.

| (105) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da uvoz iz Indije ni mogel biti razlog, da bi industrija Unije zmanjšala svojo proizvodno zmogljivost, ampak je razlog zmanjšanje povpraševanja v primerjavi z letom 2019. |
| --- | --- |

(105)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da uvoz iz Indije ni mogel biti razlog, da bi industrija Unije zmanjšala svojo proizvodno zmogljivost, ampak je razlog zmanjšanje povpraševanja v primerjavi z letom 2019.

| (106) | Odločitev industrije Unije, da zmanjša svojo proizvodno zmogljivost, je bila sprejeta pred krizo zaradi COVID-19, zato odločitev ni bila povezana z zmanjšanjem potrošnje med letom 2019 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(106)

Odločitev industrije Unije, da zmanjša svojo proizvodno zmogljivost, je bila sprejeta pred krizo zaradi COVID-19, zato odločitev ni bila povezana z zmanjšanjem potrošnje med letom 2019 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Trditev je bila zato zavrnjena.

4.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (107) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 6


  Obseg prodaje in tržni delež proizvajalcev Unije | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v 1 000 tonah) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Indeks | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Tržni delež (v %) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Indeks | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Prodaja na zaprtem trgu (v 1 000 tonah) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeks | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Tržni delež prodaje na zaprtem trgu (v %) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Indeks | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(107)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Obseg prodaje in tržni delež proizvajalcev Unije

Obseg prodaje in tržni delež proizvajalcev Unije

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg prodaje na trgu Unije (v 1 000 tonah)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Indeks

Indeks

100

100

106

106

105

105

102

102

Tržni delež (v %)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

94

94

99

99

Prodaja na zaprtem trgu (v 1 000 tonah)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

91

91

68

68

18

18

Tržni delež prodaje na zaprtem trgu (v %)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Indeks

Indeks

100

100

88

88

61

61

18

18

Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (108) | Obseg prodaje podobnega izdelka industrije Unije v obravnavanem obdobju in tržni delež nista sledila povečanju potrošnje Unije, razen leta 2019. Zlasti industrija Unije v letu 2019 v nasprotju z uvozom iz Indije ni imela koristi od povečanja potrošnje. |
| --- | --- |

(108)

Obseg prodaje podobnega izdelka industrije Unije v obravnavanem obdobju in tržni delež nista sledila povečanju potrošnje Unije, razen leta 2019. Zlasti industrija Unije v letu 2019 v nasprotju z uvozom iz Indije ni imela koristi od povečanja potrošnje.

| (109) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je tržni delež industrije Unije ostal visok, in sicer približno 85 %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je v primerjavi s prejšnjimi leti povečal. Tudi obseg prodaje Unije je bil dosledno nad obsegom v letu 2017. Obseg v obdobju preiskave v zvezi s pregledom bi lahko bil večji, če ne bi bilo posledic krize zaradi COVID-19. Stran je menila, da sklep Komisije ni odražal dejanskega stanja. |
| --- | --- |

(109)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je tržni delež industrije Unije ostal visok, in sicer približno 85 %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je v primerjavi s prejšnjimi leti povečal. Tudi obseg prodaje Unije je bil dosledno nad obsegom v letu 2017. Obseg v obdobju preiskave v zvezi s pregledom bi lahko bil večji, če ne bi bilo posledic krize zaradi COVID-19. Stran je menila, da sklep Komisije ni odražal dejanskega stanja.

| (110) | Komisija je sklenila, da industrija Unije ni imela koristi od velikega tržnega deleža. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 133, so vzorčeni proizvajalci Unije v celotnem obravnavanem obdobju ustvarjali izgubo zaradi znatnega cenovnega pritiska indijskega uvoza (glej uvodno izjavo 151). Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 108, tudi tržni delež Unije ni sledil povečanju potrošnje Unije, v nasprotju z uvozom iz Indije pa prodaja Unije ni imela koristi od povečanja potrošnje v letu 2019. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je sklenila, da industrija Unije ni imela koristi od velikega tržnega deleža. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 133, so vzorčeni proizvajalci Unije v celotnem obravnavanem obdobju ustvarjali izgubo zaradi znatnega cenovnega pritiska indijskega uvoza (glej uvodno izjavo 151). Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 108, tudi tržni delež Unije ni sledil povečanju potrošnje Unije, v nasprotju z uvozom iz Indije pa prodaja Unije ni imela koristi od povečanja potrošnje v letu 2019. Trditev je bila zato zavrnjena.

4.4.2.3   Rast

| (111) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %, medtem ko se je obseg prodaje nepovezanim strankam v Uniji povečal za 2 %. Zato se je kljub povečanju potrošnje tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšal. |
| --- | --- |

(111)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %, medtem ko se je obseg prodaje nepovezanim strankam v Uniji povečal za 2 %. Zato se je kljub povečanju potrošnje tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšal.

4.4.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (112) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 7


  Zaposlenost in produktivnost | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | [1 820 –2 540 ] | [1 820 –2 540 ] | [1 810 –2 530 ] | [1 700 –2 390 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Indeks | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(112)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Število zaposlenih

[1 820 –2 540 ]

[1 820 –2 540 ]

[1 810 –2 530 ]

[1 700 –2 390 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

93

93

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Indeks

Indeks

100

100

110

110

107

107

97

97

Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (113) | Število zaposlenih v industriji Unije, vključenih v proizvodnjo zadevnega izdelka, je v obdobju 2017–2018 ostalo stabilno, v obdobju 2019–2020 pa se je zmanjšalo za približno 6 %. |
| --- | --- |

(113)

Število zaposlenih v industriji Unije, vključenih v proizvodnjo zadevnega izdelka, je v obdobju 2017–2018 ostalo stabilno, v obdobju 2019–2020 pa se je zmanjšalo za približno 6 %.

| (114) | Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena kot proizvodnja (v tonah) na zaposlenega, se je v obdobju 2017–2018 povečala za več kot 10 %, v obdobju 2018–2020 pa se je zmanjšala za 13 %. To je mogoče pojasniti kot skupni učinek:






  — | zaustavitve proizvodnje v proizvodnem obratu enega glavnega proizvajalca Unije, zaradi česar je bila proizvodnja od decembra 2019 do februarja 2020 manjša, in |
| --- | --- | --- |

(114)

Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena kot proizvodnja (v tonah) na zaposlenega, se je v obdobju 2017–2018 povečala za več kot 10 %, v obdobju 2018–2020 pa se je zmanjšala za 13 %. To je mogoče pojasniti kot skupni učinek:

—

zaustavitve proizvodnje v proizvodnem obratu enega glavnega proizvajalca Unije, zaradi česar je bila proizvodnja od decembra 2019 do februarja 2020 manjša, in

| — | manjše proizvodnje proizvajalcev Unije v drugem četrtletju leta 2020 zaradi pandemije COVID-19, ki se ni ujemala s številom odpuščenih zaposlenih. |
| --- | --- |

—

manjše proizvodnje proizvajalcev Unije v drugem četrtletju leta 2020 zaradi pandemije COVID-19, ki se ni ujemala s številom odpuščenih zaposlenih.

4.4.2.5   Obseg dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (115) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 92, je bilo sodelovanje proizvajalcev izvoznikov iz Indije majhno. |
| --- | --- |

(115)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 92, je bilo sodelovanje proizvajalcev izvoznikov iz Indije majhno.

| (116) | Kazalniki škode kažejo, da je ne glede na protidampinške ukrepe, ki so veljali od leta 2016 in so na začetku zagotovili nekaj pomoči ter izboljšali uspešnost, gospodarski položaj industrije Unije ostal oslabljen. Zato ni bilo mogoče ugotoviti okrevanja od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(116)

Kazalniki škode kažejo, da je ne glede na protidampinške ukrepe, ki so veljali od leta 2016 in so na začetku zagotovili nekaj pomoči ter izboljšali uspešnost, gospodarski položaj industrije Unije ostal oslabljen. Zato ni bilo mogoče ugotoviti okrevanja od preteklega dampinga.

| (117) | Damping je bil znatno nad stopnjo de minimis. Višina dampinga je glede na obseg in cene uvoza iz Indije močno vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(117)

Damping je bil znatno nad stopnjo de minimis. Višina dampinga je glede na obseg in cene uvoza iz Indije močno vplivala na industrijo Unije.

de minimis

| (118) | Ker so izvozniki iz Indije nenehno nepošteno oblikovali cene, je bilo tudi nemogoče, da bi industrija Unije okrevala po preteklih dampinških praksah. |
| --- | --- |

(118)

Ker so izvozniki iz Indije nenehno nepošteno oblikovali cene, je bilo tudi nemogoče, da bi industrija Unije okrevala po preteklih dampinških praksah.

| (119) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da ni absolutnega povečanja obsega indijskega uvoza in da je imel ta uvoz le približno 15-odstotni tržni delež. Poleg tega je zainteresirana stran poudarila, da se je gospodarska uspešnost industrije Unije po uvedbi prvotnih ukrepov izboljšala in se nato zmanjšala. Zato indijski uvoz ni povzročil škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(119)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da ni absolutnega povečanja obsega indijskega uvoza in da je imel ta uvoz le približno 15-odstotni tržni delež. Poleg tega je zainteresirana stran poudarila, da se je gospodarska uspešnost industrije Unije po uvedbi prvotnih ukrepov izboljšala in se nato zmanjšala. Zato indijski uvoz ni povzročil škode industriji Unije.

| (120) | Komisija je ugotovila, da zainteresirana stran ni utemeljila svoje trditve, da se je gospodarska uspešnost industrije Unije po uvedbi prvotnih ukrepov izboljšala. Kot je navedeno v uvodni izjavi 133, je bila dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije v celotnem obravnavanem obdobju negativna. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je ugotovila, da zainteresirana stran ni utemeljila svoje trditve, da se je gospodarska uspešnost industrije Unije po uvedbi prvotnih ukrepov izboljšala. Kot je navedeno v uvodni izjavi 133, je bila dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije v celotnem obravnavanem obdobju negativna. Trditev je bila zato zavrnjena.

4.4.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

| (121) | Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Preglednica 8


  Prodajne cene v Uniji in stroški na enoto | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono) | [950 –1 110 ] | [960 –1 130 ] | [1 020 –1 190 ] | [1 020 –1 200 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) | [1 000 –1 100 ] | [900 –1 100 ] | [1 000 –1 100 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indeks | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(121)

Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Prodajne cene v Uniji in stroški na enoto

Prodajne cene v Uniji in stroški na enoto

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono)

[950 –1 110 ]

[960 –1 130 ]

[1 020 –1 190 ]

[1 020 –1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

107

107

107

107

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)

[1 000 –1 100 ]

[900 –1 100 ]

[1 000 –1 100 ]

[1 000 –1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

97

97

101

101

105

105

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (122) | Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju zvišala za 7 %, kar odraža zvišanje proizvodnih stroškov na enoto (5 %). |
| --- | --- |

(122)

Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju zvišala za 7 %, kar odraža zvišanje proizvodnih stroškov na enoto (5 %).

| (123) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je iz domnevnega znižanja cen z vsemi stroški razvidno, da uvoz ne ovira dviga cen oziroma jih ne znižuje. |
| --- | --- |

(123)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je iz domnevnega znižanja cen z vsemi stroški razvidno, da uvoz ne ovira dviga cen oziroma jih ne znižuje.

| (124) | Komisija je ugotovila, da zainteresirana stran ni utemeljila svoje trditve, kako cene z vsemi stroški, ki so v obravnavanem obdobju nelojalno znižale prodajne cene Unije za približno 40 %, proizvajalcem Unije niso ovirale dviga cen oziroma jih zniževale. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(124)

Komisija je ugotovila, da zainteresirana stran ni utemeljila svoje trditve, kako cene z vsemi stroški, ki so v obravnavanem obdobju nelojalno znižale prodajne cene Unije za približno 40 %, proizvajalcem Unije niso ovirale dviga cen oziroma jih zniževale. Trditev je bila zato zavrnjena.

4.4.3.2   Stroški dela

| (125) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 9


  Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/zaposlenega) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega | [56 000 –66 000 ] | [57 000 –66 000 ] | [57 000 –67 000 ] | [53 000 –62 000 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(125)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/zaposlenega)

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/zaposlenega)

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečni stroški dela na zaposlenega

[56 000 –66 000 ]

[57 000 –66 000 ]

[57 000 –67 000 ]

[53 000 –62 000 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (126) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so do leta 2019 ostali stabilni, v obravnavanem obdobju pa so se znižali za 6 %. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so se povprečni stroški dela na zaposlenega znižali, saj je francoska država financirala brezposelnost zaradi zaustavitve zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

(126)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so do leta 2019 ostali stabilni, v obravnavanem obdobju pa so se znižali za 6 %. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so se povprečni stroški dela na zaposlenega znižali, saj je francoska država financirala brezposelnost zaradi zaustavitve zaradi COVID-19.

| (127) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited opozorila, da v okviru tega parametra ni škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(127)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited opozorila, da v okviru tega parametra ni škode za industrijo Unije.

| (128) | Komisija je opozorila, da je bilo zmanjšanje povprečnih stroškov dela na zaposlenega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 126, posledica izrednega financiranja, ki ga je Francija izvedla v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je opozorila, da je bilo zmanjšanje povprečnih stroškov dela na zaposlenega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 126, posledica izrednega financiranja, ki ga je Francija izvedla v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

4.4.3.3   Zaloge

| (129) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 10


  Zaloge | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v 1 000 tonah) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %) | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(129)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Zaloge

Zaloge

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Končne zaloge (v 1 000 tonah)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

88

95

77

Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %)

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

79

89

85

| (130) | Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije je ostala stabilna glede na proizvodnjo. |
| --- | --- |

(130)

Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije je ostala stabilna glede na proizvodnjo.

| (131) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da se je zaloga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno zmanjšala, kar kaže, da se je industrija Unije osredotočila na zmanjšanje svoje proizvodnje. Zainteresirana stran je trdila, da bi se morala zaloga povečati, če bi nanjo vplival uvoz iz Indije. |
| --- | --- |

(131)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da se je zaloga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno zmanjšala, kar kaže, da se je industrija Unije osredotočila na zmanjšanje svoje proizvodnje. Zainteresirana stran je trdila, da bi se morala zaloga povečati, če bi nanjo vplival uvoz iz Indije.

| (132) | Kot je razvidno iz uvodne izjave 102, je zmanjšanje zalog, ki ga je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ugotovila stran, spremljalo zmanjšanje proizvodnje Unije. Poleg tega Komisija ni ugotovila nobene povezave med zmanjšanjem zalog, ugotovljenim predvsem v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in uvozom iz Indije, saj je bil vpliv uvoza iz Indije ugotovljen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in tudi v celotnem obravnavanem obdobju. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(132)

Kot je razvidno iz uvodne izjave 102, je zmanjšanje zalog, ki ga je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ugotovila stran, spremljalo zmanjšanje proizvodnje Unije. Poleg tega Komisija ni ugotovila nobene povezave med zmanjšanjem zalog, ugotovljenim predvsem v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in uvozom iz Indije, saj je bil vpliv uvoza iz Indije ugotovljen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in tudi v celotnem obravnavanem obdobju. Trditev je bila zato zavrnjena.

4.4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (133) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 11


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prodaje) | [–5 do –9 ] | [–1 do –5 ] | [–1 do –5 ] | [–3 do –7 ] |
| Indeks (2017 = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Denarni tok (v milijonih EUR) | [–31 do –37 ] | [–46 do –54 ] | [–73 do –85 ] | [–43 do –51 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Naložbe (v milijonih EUR) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Dobičkonosnost naložb (v %) | [–6 do –8 ] | [–7 do –9 ] | [–10 do –12 ] | [–5 do –7 ] |
| Indeks (2017 = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(133)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 11

Preglednica 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prodaje)

[–5 do –9 ]

[–1 do –5 ]

[–1 do –5 ]

[–3 do –7 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Denarni tok (v milijonih EUR)

[–31 do –37 ]

[–46 do –54 ]

[–73 do –85 ]

[–43 do –51 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Naložbe (v milijonih EUR)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Dobičkonosnost naložb (v %)

[–6 do –8 ]

[–7 do –9 ]

[–10 do –12 ]

[–5 do –7 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (134) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev je bila v obravnavanem obdobju negativna, pri čemer se je gibala od približno [–5 do –9] % leta 2017 do [–3 do –7] % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(134)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev je bila v obravnavanem obdobju negativna, pri čemer se je gibala od približno [–5 do –9] % leta 2017 do [–3 do –7] % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (135) | Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka je ostal negativen v celotnem obravnavanem obdobju, razen leta 2018. |
| --- | --- |

(135)

Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka je ostal negativen v celotnem obravnavanem obdobju, razen leta 2018.

| (136) | Naložbe (ki so bile osredotočene predvsem na nadgradnje proizvodne opreme, povečanje kakovosti, produktivnost in prilagodljivost v proizvodnem procesu) so se v obdobju 2017–2019 povečale in leta 2020 zmanjšale na najnižjo raven. |
| --- | --- |

(136)

Naložbe (ki so bile osredotočene predvsem na nadgradnje proizvodne opreme, povečanje kakovosti, produktivnost in prilagodljivost v proizvodnem procesu) so se v obdobju 2017–2019 povečale in leta 2020 zmanjšale na najnižjo raven.

| (137) | Donosnost naložb je dobiček, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti naložb. Razvil se je podoben trend kot pri dobičkonosnosti, saj se je leta 2019 močno zmanjšala, leta 2020 pa nekoliko izboljšala. Ostala je negativna in se v obravnavanem obdobju zmanjšala za 53 %. |
| --- | --- |

(137)

Donosnost naložb je dobiček, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti naložb. Razvil se je podoben trend kot pri dobičkonosnosti, saj se je leta 2019 močno zmanjšala, leta 2020 pa nekoliko izboljšala. Ostala je negativna in se v obravnavanem obdobju zmanjšala za 53 %.

4.5   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (138) | Kljub veljavnim protidampinškim ukrepom je indijski uvoz cevi iz nodularnega litega železa ostal znaten in je v obravnavanem obdobju obdržal stabilne tržne deleže med [9 % in 18 %]. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil tržni delež [10- do 14]-odstoten. Hkrati so uvozne cene kljub protidampinškim in izravnalnim ukrepom padale in nelojalno nižale prodajne cene Unije za [30–45] % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(138)

Kljub veljavnim protidampinškim ukrepom je indijski uvoz cevi iz nodularnega litega železa ostal znaten in je v obravnavanem obdobju obdržal stabilne tržne deleže med [9 % in 18 %]. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil tržni delež [10- do 14]-odstoten. Hkrati so uvozne cene kljub protidampinškim in izravnalnim ukrepom padale in nelojalno nižale prodajne cene Unije za [30–45] % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (139) | Razvoj makroekonomskih kazalnikov, zlasti obsega proizvodnje in prodaje, zaposlenosti in produktivnosti, je bil stabilen ali pa je kazal na rahlo zmanjševanje. Tržni delež industrije Unije se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal in dosegel podobno raven kot leta 2017. Tržni delež v letu 2018 se je kljub razmeroma stabilnemu obsegu prodaje povečal zaradi upada potrošnje v istem obdobju. Čeprav je industriji Unije večinoma uspelo ohraniti svoj obseg prodaje in tržni delež, je to dosegla na škodo svoje dobičkonosnosti in drugih finančnih kazalnikov, kot je pojasnjeno v naslednji uvodni izjavi. |
| --- | --- |

(139)

Razvoj makroekonomskih kazalnikov, zlasti obsega proizvodnje in prodaje, zaposlenosti in produktivnosti, je bil stabilen ali pa je kazal na rahlo zmanjševanje. Tržni delež industrije Unije se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal in dosegel podobno raven kot leta 2017. Tržni delež v letu 2018 se je kljub razmeroma stabilnemu obsegu prodaje povečal zaradi upada potrošnje v istem obdobju. Čeprav je industriji Unije večinoma uspelo ohraniti svoj obseg prodaje in tržni delež, je to dosegla na škodo svoje dobičkonosnosti in drugih finančnih kazalnikov, kot je pojasnjeno v naslednji uvodni izjavi.

| (140) | Čeprav se je povprečna prodajna cena na enoto proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju zvišala za 7 %, kar je bilo več od 5-odstotnega povečanja stroškov proizvodnje, industrija Unije še vedno ni uspela doseči trajnostnih stopenj dobička. Zaradi cenovnega pritiska indijskega uvoza industrija Unije ni mogla zvišati svojih prodajnih cen niti toliko, da bi pokrile povprečne stroške proizvodnje, in je zato v celotnem obravnavanem obdobju ustvarjala izgubo (z izjemo leta 2018, ko je bila blizu praga dobička). Indijski uvoz je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prav tako znatno oviral dvig cen prodaje proizvajalcev Unije. Drugi finančni kazalniki (denarni tok, donosnost naložb) so se gibali podobno kot dobičkonosnost in v obravnavanem obdobju kazali negativne ali nizke vrednosti. Tudi naložbe so bile na splošno nizke, čeprav so se v letih 2017 in 2018 nekoliko povečale. |
| --- | --- |

(140)

Čeprav se je povprečna prodajna cena na enoto proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju zvišala za 7 %, kar je bilo več od 5-odstotnega povečanja stroškov proizvodnje, industrija Unije še vedno ni uspela doseči trajnostnih stopenj dobička. Zaradi cenovnega pritiska indijskega uvoza industrija Unije ni mogla zvišati svojih prodajnih cen niti toliko, da bi pokrile povprečne stroške proizvodnje, in je zato v celotnem obravnavanem obdobju ustvarjala izgubo (z izjemo leta 2018, ko je bila blizu praga dobička). Indijski uvoz je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prav tako znatno oviral dvig cen prodaje proizvajalcev Unije. Drugi finančni kazalniki (denarni tok, donosnost naložb) so se gibali podobno kot dobičkonosnost in v obravnavanem obdobju kazali negativne ali nizke vrednosti. Tudi naložbe so bile na splošno nizke, čeprav so se v letih 2017 in 2018 nekoliko povečale.

| (141) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(141)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo.

| (142) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je bil upad finančne uspešnosti industrije Unije posledica drugih dejavnikov in ne domnevno dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(142)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je bil upad finančne uspešnosti industrije Unije posledica drugih dejavnikov in ne domnevno dampinškega uvoza.

| (143) | Komisija je ugotovila, da stranka ni predložila novih elementov, ki bi lahko spremenili njen sklep. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je ugotovila, da stranka ni predložila novih elementov, ki bi lahko spremenili njen sklep. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (144) | Družba Tata Metaliks Limited je trdila tudi, da ni bilo povezave med razvojem uvoza in stopnjo izgub, ki jih je sporočila industrija Unije, zato ni bilo vzročne zveze med uvozom in finančno uspešnostjo industrije Unije. |
| --- | --- |

(144)

Družba Tata Metaliks Limited je trdila tudi, da ni bilo povezave med razvojem uvoza in stopnjo izgub, ki jih je sporočila industrija Unije, zato ni bilo vzročne zveze med uvozom in finančno uspešnostjo industrije Unije.

| (145) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 93, je Komisija ugotovila, da so uvozne cene iz Indije znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. Ugotovila je tudi, da stran ni predložila nobenih dokazov, ki bi kazali, da so na industrijo Unije vplivali drugi dejavniki. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(145)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 93, je Komisija ugotovila, da so uvozne cene iz Indije znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. Ugotovila je tudi, da stran ni predložila nobenih dokazov, ki bi kazali, da so na industrijo Unije vplivali drugi dejavniki. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (146) | Poleg tega je družba Tata Metaliks Limited trdila, da ni mogla proučiti povezave med nelojalnim nižanjem prodajnih cen in gospodarsko uspešnostjo industrije Unije, saj Komisija ni razkrila izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen za obravnavano obdobje. |
| --- | --- |

(146)

Poleg tega je družba Tata Metaliks Limited trdila, da ni mogla proučiti povezave med nelojalnim nižanjem prodajnih cen in gospodarsko uspešnostjo industrije Unije, saj Komisija ni razkrila izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen za obravnavano obdobje.

| (147) | Komisija je opozorila, da so bile informacije, potrebne za ugotovitev obstoja nelojalnega nižanja prodajnih cen, predložene strani. Kar zadeva obdobje preiskave v zvezi s pregledom, so ugotovitve glede nelojalnega nižanja prodajnih cen navedene v uvodnih izjavah 92 in 93 zgoraj. Za leta 2017, 2018 in 2019 so v uvodni izjavi 91 navedene cene na enoto za indijski uvoz, v uvodni izjavi 121 pa tehtane povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke Zato je imela stran vse informacije, na podlagi katerih je Komisija sklenila, da obstaja nelojalno nižanje prodajnih cen. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je opozorila, da so bile informacije, potrebne za ugotovitev obstoja nelojalnega nižanja prodajnih cen, predložene strani. Kar zadeva obdobje preiskave v zvezi s pregledom, so ugotovitve glede nelojalnega nižanja prodajnih cen navedene v uvodnih izjavah 92 in 93 zgoraj. Za leta 2017, 2018 in 2019 so v uvodni izjavi 91 navedene cene na enoto za indijski uvoz, v uvodni izjavi 121 pa tehtane povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke Zato je imela stran vse informacije, na podlagi katerih je Komisija sklenila, da obstaja nelojalno nižanje prodajnih cen. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (148) | Nazadnje je stran trdila, da se je obseg uvoza med letom 2019 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal. Zato je stran sklenila, da obseg ni imel učinka. |
| --- | --- |

(148)

Nazadnje je stran trdila, da se je obseg uvoza med letom 2019 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal. Zato je stran sklenila, da obseg ni imel učinka.

| (149) | Komisija je ugotovila, da se je uvoz iz Indije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom vrnil na raven iz leta 2017. Poleg tega je bil glavni učinek uvoza iz Indije ugotovljen na ravni nizkih cen, kar je povzročilo znaten pritisk na tržne cene Unije. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je ugotovila, da se je uvoz iz Indije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom vrnil na raven iz leta 2017. Poleg tega je bil glavni učinek uvoza iz Indije ugotovljen na ravni nizkih cen, kar je povzročilo znaten pritisk na tržne cene Unije. Trditev je bila zato zavrnjena.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (150) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Zagotovila je, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz Indije, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: |
| --- | --- |

(150)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Zagotovila je, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz Indije, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so:

5.1   Učinki dampinškega uvoza

Učinki dampinškega uvoza

| (151) | Komisija je najprej proučila, ali obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je najprej proučila, ali obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (152) | Indijski uvoz cevi iz nodularnega litega železa je ostal znaten z več kot 10-odstotnim tržnim deležem v celotnem obravnavanem obdobju in nizkimi ravnmi cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kljub veljavnim protidampinškim ukrepom. Zaradi znatnega cenovnega pritiska indijskega uvoza industrija Unije ni mogla zvišanja proizvodnih stroškov prenesti na svoje stranke, kar je privedlo do izgub v celotnem obravnavanem obdobju. Komisija je zato sklenila, da so obseg in ravni cen uvoza v preiskavi povzročili znatno škodo. |
| --- | --- |

(152)

Indijski uvoz cevi iz nodularnega litega železa je ostal znaten z več kot 10-odstotnim tržnim deležem v celotnem obravnavanem obdobju in nizkimi ravnmi cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kljub veljavnim protidampinškim ukrepom. Zaradi znatnega cenovnega pritiska indijskega uvoza industrija Unije ni mogla zvišanja proizvodnih stroškov prenesti na svoje stranke, kar je privedlo do izgub v celotnem obravnavanem obdobju. Komisija je zato sklenila, da so obseg in ravni cen uvoza v preiskavi povzročili znatno škodo.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

| (153) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav je predstavljal le [2–4] % tržnega deleža v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kot je prikazano v preglednici 4, je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povprečna uvozna cena iz tretjih držav 50 % višja od povprečne uvozne cene iz Indije. |
| --- | --- |

(153)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav je predstavljal le [2–4] % tržnega deleža v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kot je prikazano v preglednici 4, je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povprečna uvozna cena iz tretjih držav 50 % višja od povprečne uvozne cene iz Indije.

| (154) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 40, je ena stran trdila, da bi morala biti ugotovitev nenadaljevanja ali neponovitve škode utemeljena s splošnimi vprašanji glede konkurenčnosti. Stran je navedla različne dejavnike, kot so zmanjšanje potrošnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji, ki se je od krize euroobmočja, ki je povzročila zmanjšanje javne porabe, zmanjšala, težave pri privabljanju osebja, ohranitev prevladujočega položaja in pritisk cenejšega kitajskega uvoza na postopek za zbiranje ponudb za javna naročila. Poleg tega je stran trdila, da so plastične cevi glavna konkurenca industrije Unije, saj so cenejše in zato privabljajo znaten del javnih razpisov. |
| --- | --- |

(154)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 40, je ena stran trdila, da bi morala biti ugotovitev nenadaljevanja ali neponovitve škode utemeljena s splošnimi vprašanji glede konkurenčnosti. Stran je navedla različne dejavnike, kot so zmanjšanje potrošnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji, ki se je od krize euroobmočja, ki je povzročila zmanjšanje javne porabe, zmanjšala, težave pri privabljanju osebja, ohranitev prevladujočega položaja in pritisk cenejšega kitajskega uvoza na postopek za zbiranje ponudb za javna naročila. Poleg tega je stran trdila, da so plastične cevi glavna konkurenca industrije Unije, saj so cenejše in zato privabljajo znaten del javnih razpisov.

| (155) | V nasprotju s trditvijo strani sta se potrošnja Unije in tržni delež industrije Unije povečala, zaposlenost pa je v obravnavanem obdobju ostala stabilna. Poleg tega ni dokazov, da so plastične cevi v obravnavanem obdobju pridobile tržni delež na račun cevi iz nodularnega litega železa. Opozoriti je treba, da plastične cevi ne pomenijo konkurence za cevi z velikim premerom. Ti dejavniki zato niso prispevali k ugotovljeni škodi. Poleg tega je kitajski uvoz potekal po znatno višjih cenah kot indijski uvoz in v veliko manjšem obsegu. Nazadnje, stran ni pojasnila, kako bi lahko prevladujoči položaj povzročil morebitno škodo. Te trditve so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(155)

V nasprotju s trditvijo strani sta se potrošnja Unije in tržni delež industrije Unije povečala, zaposlenost pa je v obravnavanem obdobju ostala stabilna. Poleg tega ni dokazov, da so plastične cevi v obravnavanem obdobju pridobile tržni delež na račun cevi iz nodularnega litega železa. Opozoriti je treba, da plastične cevi ne pomenijo konkurence za cevi z velikim premerom. Ti dejavniki zato niso prispevali k ugotovljeni škodi. Poleg tega je kitajski uvoz potekal po znatno višjih cenah kot indijski uvoz in v veliko manjšem obsegu. Nazadnje, stran ni pojasnila, kako bi lahko prevladujoči položaj povzročil morebitno škodo. Te trditve so bile zato zavrnjene.

| (156) | Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 12


  Izvoz industrije Unije | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v 1 000 tonah) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890 –1 040 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Vir: vložnik za obseg in preverjeni izpolnjeni vprašalniki za vrednosti. |

(156)

Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 12

Preglednica 12

Izvoz industrije Unije

Izvoz industrije Unije

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg izvoza (v 1 000 tonah)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Povprečna cena (v EUR/tono)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890 –1 040 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Vir: vložnik za obseg in preverjeni izpolnjeni vprašalniki za vrednosti.

Vir

| (157) | Obsegi so se v obravnavanem obdobju prepolovili. Čeprav so se cene izvoza zvišale za 17 %, to ni bilo dovolj za kritje stroškov proizvodnje v celotnem obravnavanem obdobju, kot je prikazano v preglednici 8. Zato izvoz ni zmanjšal vzročne zveze med dampinškim izvozom iz Indije in ugotovljeno škodo. |
| --- | --- |

(157)

Obsegi so se v obravnavanem obdobju prepolovili. Čeprav so se cene izvoza zvišale za 17 %, to ni bilo dovolj za kritje stroškov proizvodnje v celotnem obravnavanem obdobju, kot je prikazano v preglednici 8. Zato izvoz ni zmanjšal vzročne zveze med dampinškim izvozom iz Indije in ugotovljeno škodo.

| (158) | Proučeni so bili tudi morebitni drugi dejavniki, kot je kriza zaradi COVID-19, vendar nobeden od njih ni mogel zmanjšati vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(158)

Proučeni so bili tudi morebitni drugi dejavniki, kot je kriza zaradi COVID-19, vendar nobeden od njih ni mogel zmanjšati vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza.

| (159) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je kriza zaradi COVID-19 v prvi polovici leta 2020 negativno vplivala na gospodarski položaj industrije Unije. Stran je navedla, da so začetne omejitve gibanja, uvedene zaradi ukrepov na področju javnega zdravja, številne gradbene projekte prisilile k ustavitvi. |
| --- | --- |

(159)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je kriza zaradi COVID-19 v prvi polovici leta 2020 negativno vplivala na gospodarski položaj industrije Unije. Stran je navedla, da so začetne omejitve gibanja, uvedene zaradi ukrepov na področju javnega zdravja, številne gradbene projekte prisilile k ustavitvi.

| (160) | Kot je opisano zgoraj, omejitve gibanja zaradi krize zaradi COVID-19 v obdobju preiskave v zvezi s pregledom niso znatno vplivale na trg Unije za cevi iz nodularnega litega železa. Celotna potrošnja Unije navedenega leta je bila podobna kot leta 2018. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(160)

Kot je opisano zgoraj, omejitve gibanja zaradi krize zaradi COVID-19 v obdobju preiskave v zvezi s pregledom niso znatno vplivale na trg Unije za cevi iz nodularnega litega železa. Celotna potrošnja Unije navedenega leta je bila podobna kot leta 2018. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (161) | Na podlagi navedenih premislekov je Komisija sklenila, da je dampinški uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije in da drugi dejavniki, obravnavani posamično ali skupaj, niso zmanjšali vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo. Škoda je zlasti jasno razvidna iz razvoja proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje na trgu Unije, tržnega deleža, produktivnosti, dobičkonosnosti in donosnosti naložb. |
| --- | --- |

(161)

Na podlagi navedenih premislekov je Komisija sklenila, da je dampinški uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije in da drugi dejavniki, obravnavani posamično ali skupaj, niso zmanjšali vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo. Škoda je zlasti jasno razvidna iz razvoja proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje na trgu Unije, tržnega deleža, produktivnosti, dobičkonosnosti in donosnosti naložb.

6.   VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE V PRIMERU RAZVELJAVITVE UKREPOV

VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE V PRIMERU RAZVELJAVITVE UKREPOV

| (162) | Komisija je v uvodni izjavi 141 sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. Zato je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz iz Indije. |
| --- | --- |

(162)

Komisija je v uvodni izjavi 141 sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. Zato je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz iz Indije.

| (163) | Komisija je v zvezi s tem analizirala naslednje elemente: proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v Indiji, razmerje med cenami v Uniji in Indiji; privlačnosti trga Unije in vpliv morebitnega uvoza iz Indije na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(163)

Komisija je v zvezi s tem analizirala naslednje elemente: proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v Indiji, razmerje med cenami v Uniji in Indiji; privlačnosti trga Unije in vpliv morebitnega uvoza iz Indije na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov.

6.1   Proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v Indiji ter privlačnost trga Unije

Proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v Indiji ter privlačnost trga Unije

| (164) | Kot je že opisano v uvodnih izjavah 66 do 71, je neizkoriščena zmogljivost, ki je na voljo v Indiji, predstavljala približno 500 000 ton letno, kar presega potrošnjo zadevnega izdelka na trgu Unije, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala [388 000 do 454 000] ton. Poleg tega so indijski proizvajalci načrtovali vlaganje v novo proizvodno zmogljivost. Zato bo v naslednjih letih na indijskem trgu nastala presežek ponudbe glede na povpraševanje. To bo posledično pomenilo nadaljnjo spodbudo za indijske proizvajalce, da se vse bolj osredotočijo na izvozne trge. |
| --- | --- |

(164)

Kot je že opisano v uvodnih izjavah 66 do 71, je neizkoriščena zmogljivost, ki je na voljo v Indiji, predstavljala približno 500 000 ton letno, kar presega potrošnjo zadevnega izdelka na trgu Unije, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala [388 000 do 454 000] ton. Poleg tega so indijski proizvajalci načrtovali vlaganje v novo proizvodno zmogljivost. Zato bo v naslednjih letih na indijskem trgu nastala presežek ponudbe glede na povpraševanje. To bo posledično pomenilo nadaljnjo spodbudo za indijske proizvajalce, da se vse bolj osredotočijo na izvozne trge.

| (165) | Razpoložljiva in prihodnja neizkoriščena zmogljivost indijskih proizvajalcev izvoznikov bi se lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za proizvodnjo zadevnega izdelka za izvoz na trg Unije. |
| --- | --- |

(165)

Razpoložljiva in prihodnja neizkoriščena zmogljivost indijskih proizvajalcev izvoznikov bi se lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za proizvodnjo zadevnega izdelka za izvoz na trg Unije.

| (166) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da ni dokazov, da se bo domnevna neizkoriščena proizvodna zmogljivost v Indiji nujno uporabljala za proizvodnjo cevi iz nodularnega litega železa in zaradi presežka ponudbe nad povpraševanjem v Indiji izvažala. Poleg tega Komisija ni proučila privlačnosti drugih izvoznih trgov in ni analizirala nobenih podatkov iz obdobja po preiskavi v zvezi s pregledom. Nazadnje je stran trdila, da mora vsaka ugotovitev glede verjetnosti nadaljevanja dampinga in škode temeljiti na pozitivnih dokazih (22). Zato je stran sklenila, da sklep o verjetnosti ni pravilen. |
| --- | --- |

(166)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da ni dokazov, da se bo domnevna neizkoriščena proizvodna zmogljivost v Indiji nujno uporabljala za proizvodnjo cevi iz nodularnega litega železa in zaradi presežka ponudbe nad povpraševanjem v Indiji izvažala. Poleg tega Komisija ni proučila privlačnosti drugih izvoznih trgov in ni analizirala nobenih podatkov iz obdobja po preiskavi v zvezi s pregledom. Nazadnje je stran trdila, da mora vsaka ugotovitev glede verjetnosti nadaljevanja dampinga in škode temeljiti na pozitivnih dokazih (22). Zato je stran sklenila, da sklep o verjetnosti ni pravilen.

22

| (167) | Komisija je ugotovila, da je stran potrdila obstoj neizkoriščene zmogljivosti v Indiji. Poleg tega je Komisija, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 66 do 70, zadevno neizkoriščeno zmogljivost določila posebej za zadevni izdelek. Kot je pojasnjeno v istih uvodnih izjavah, je tudi ugotovila, da se bo povpraševanje na indijskem trgu dolgoročno umirilo, stran pa je sama priznala, da namerava razširiti svojo prodajo na trg Unije. Poleg tega se je, kot je opisano v oddelku 6.2, trg Unije štel za privlačnega za indijske proizvajalce, zato bi bilo mogoče skleniti, da bi se razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti v Indiji vsaj delno uporabile za povečanje izvoza na trg Unije. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(167)

Komisija je ugotovila, da je stran potrdila obstoj neizkoriščene zmogljivosti v Indiji. Poleg tega je Komisija, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 66 do 70, zadevno neizkoriščeno zmogljivost določila posebej za zadevni izdelek. Kot je pojasnjeno v istih uvodnih izjavah, je tudi ugotovila, da se bo povpraševanje na indijskem trgu dolgoročno umirilo, stran pa je sama priznala, da namerava razširiti svojo prodajo na trg Unije. Poleg tega se je, kot je opisano v oddelku 6.2, trg Unije štel za privlačnega za indijske proizvajalce, zato bi bilo mogoče skleniti, da bi se razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti v Indiji vsaj delno uporabile za povečanje izvoza na trg Unije. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (168) | V zvezi s pozitivnimi dokazi, ki se zahtevajo v skladu z navedeno sodno prakso, je Komisija menila, da izpolnjuje vse zahteve obstoječe sodne prakse ter da njena ocena in sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga in škode temeljita na pozitivnih dokazih, zbranih med preiskavo. Zato je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(168)

V zvezi s pozitivnimi dokazi, ki se zahtevajo v skladu z navedeno sodno prakso, je Komisija menila, da izpolnjuje vse zahteve obstoječe sodne prakse ter da njena ocena in sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga in škode temeljita na pozitivnih dokazih, zbranih med preiskavo. Zato je bila trditev zavrnjena.

| (169) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi iztek ukrepov po vsej verjetnosti povzročil znatno povečanje dampinškega uvoza iz Indije po cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije, in s tem še dodatno povečal škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Posledično bi bila sposobnost preživetja industrije Unije resno ogrožena. |
| --- | --- |

(169)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi iztek ukrepov po vsej verjetnosti povzročil znatno povečanje dampinškega uvoza iz Indije po cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije, in s tem še dodatno povečal škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Posledično bi bila sposobnost preživetja industrije Unije resno ogrožena.

6.2   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (170) | Trg Unije je privlačen zaradi svoje velikosti in cen. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 71, je daleč najpomembnejši izvozni trg za indijske proizvajalce cevi iz nodularnega litega železa in predstavlja 40 % njihovega celotnega izvoza. Izvoz v Unijo je 25-krat večji kot izvoz na drugi največji izvozni trg, to je Katar, ki predstavlja 2 % indijskega izvoza cevi iz nodularnega litega železa. Poleg tega so bile indijske uvozne cene na trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nekoliko višje od cen za druge države, zaradi česar je bil trg Unije nekoliko donosnejši od drugih trgov. |
| --- | --- |

(170)

Trg Unije je privlačen zaradi svoje velikosti in cen. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 71, je daleč najpomembnejši izvozni trg za indijske proizvajalce cevi iz nodularnega litega železa in predstavlja 40 % njihovega celotnega izvoza. Izvoz v Unijo je 25-krat večji kot izvoz na drugi največji izvozni trg, to je Katar, ki predstavlja 2 % indijskega izvoza cevi iz nodularnega litega železa. Poleg tega so bile indijske uvozne cene na trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nekoliko višje od cen za druge države, zaradi česar je bil trg Unije nekoliko donosnejši od drugih trgov.

| (171) | Kljub obstoječim ukrepom so indijski proizvajalci izvozniki Uniji v obravnavanem obdobju prodali znatno količino cevi iz nodularnega litega železa in so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še vedno imeli znaten tržni delež (skoraj [10–14] %). Te so se prodajale po ceni, ki je celo ob protidampinških dajatvah znatno nelojalno zniževala prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. |
| --- | --- |

(171)

Kljub obstoječim ukrepom so indijski proizvajalci izvozniki Uniji v obravnavanem obdobju prodali znatno količino cevi iz nodularnega litega železa in so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še vedno imeli znaten tržni delež (skoraj [10–14] %). Te so se prodajale po ceni, ki je celo ob protidampinških dajatvah znatno nelojalno zniževala prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.

| (172) | Trg Unije zato velja za privlačnega za indijske proizvajalce in skleniti je mogoče, da bi se razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti v Indiji vsaj delno uporabile za povečanje izvoza na trg Unije. V tej zvezi velja spomniti, da je tržni delež indijskega uvoza znašal kar [17–19] % v obdobju prvotne preiskave, tj. pred uvedbo protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(172)

Trg Unije zato velja za privlačnega za indijske proizvajalce in skleniti je mogoče, da bi se razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti v Indiji vsaj delno uporabile za povečanje izvoza na trg Unije. V tej zvezi velja spomniti, da je tržni delež indijskega uvoza znašal kar [17–19] % v obdobju prvotne preiskave, tj. pred uvedbo protidampinških dajatev.

6.3   Sklep o verjetnosti nadaljevanja in/ali ponovitve škode

Sklep o verjetnosti nadaljevanja in/ali ponovitve škode

| (173) | Na podlagi navedenega ter ob upoštevanju preteklih in sedanjih škodljivih razmer za industrijo Unije bi se ob odsotnosti ukrepov najverjetneje močno povečal dampinški uvoz iz Indije po škodljivih cenah, kar bi povzročilo še večje izgube za proizvajalce Unije. Zato je Komisija sklenila, da bi se v primeru izteka ukrepov najverjetneje močno povečal dampinški uvoz iz Indije po škodljivih cenah, znatna škoda pa bi se verjetno nadaljevala. |
| --- | --- |

(173)

Na podlagi navedenega ter ob upoštevanju preteklih in sedanjih škodljivih razmer za industrijo Unije bi se ob odsotnosti ukrepov najverjetneje močno povečal dampinški uvoz iz Indije po škodljivih cenah, kar bi povzročilo še večje izgube za proizvajalce Unije. Zato je Komisija sklenila, da bi se v primeru izteka ukrepov najverjetneje močno povečal dampinški uvoz iz Indije po škodljivih cenah, znatna škoda pa bi se verjetno nadaljevala.

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (174) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov ter interesi javne politike v zvezi z zadevnim izdelkom, kot je navedeno v Direktivi 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (23) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o okoljsko primerni zasnovi) ter njenih uredbah o posameznih izdelkih. V skladu s tretjim stavkom člena 21(1) osnovne uredbe je bila posebna pozornost namenjena potrebi po zaščiti industrije pred negativnimi učinki škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(174)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov ter interesi javne politike v zvezi z zadevnim izdelkom, kot je navedeno v Direktivi 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (23) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o okoljsko primerni zasnovi) ter njenih uredbah o posameznih izdelkih. V skladu s tretjim stavkom člena 21(1) osnovne uredbe je bila posebna pozornost namenjena potrebi po zaščiti industrije pred negativnimi učinki škodljivega dampinga.

23

| (175) | Vse zainteresirane strani so imele v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe možnost, da izrazijo svoja stališča. |
| --- | --- |

(175)

Vse zainteresirane strani so imele v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe možnost, da izrazijo svoja stališča.

7.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (176) | Industrija Unije se nahaja v treh državah članicah (Franciji, Nemčiji in Španiji) in v zvezi z zadevnim izdelkom neposredno zaposluje več kot 2 200 delavcev. |
| --- | --- |

(176)

Industrija Unije se nahaja v treh državah članicah (Franciji, Nemčiji in Španiji) in v zvezi z zadevnim izdelkom neposredno zaposluje več kot 2 200 delavcev.

| (177) | Veljavni protidampinški ukrepi niso preprečili dampinškega uvoza iz Indije na trg Unije, industrija Unije pa je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(177)

Veljavni protidampinški ukrepi niso preprečili dampinškega uvoza iz Indije na trg Unije, industrija Unije pa je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo.

| (178) | Na podlagi navedenega je Komisija ugotovila, da v primeru izteka ukrepov obstaja velika verjetnost nadaljevanja škode, ki jo je povzročil uvoz iz te države. Pritok znatnih količin dampinškega uvoza iz Indije bi povzročil nadaljnjo škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(178)

Na podlagi navedenega je Komisija ugotovila, da v primeru izteka ukrepov obstaja velika verjetnost nadaljevanja škode, ki jo je povzročil uvoz iz te države. Pritok znatnih količin dampinškega uvoza iz Indije bi povzročil nadaljnjo škodo industriji Unije.

| (179) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je industrija Unije zaščitena že več kot šest let, njen tržni delež pa znaša 85 %. Zato ni verjetno, da bi to vplivalo na industrijo Unije, če bi se obstoječi ukrepi razveljavili. Če bi se to zgodilo, lahko od Komisije zahteva, da začne novo preiskavo. |
| --- | --- |

(179)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je industrija Unije zaščitena že več kot šest let, njen tržni delež pa znaša 85 %. Zato ni verjetno, da bi to vplivalo na industrijo Unije, če bi se obstoječi ukrepi razveljavili. Če bi se to zgodilo, lahko od Komisije zahteva, da začne novo preiskavo.

| (180) | V nasprotju s trditvijo zainteresirane strani je Komisija na podlagi analize vseh ustreznih kazalnikov škode, vključno z razvojem tržnega deleža industrije Unije, ugotovila, da dampinški uvoz iz Indije še vedno povzroča znatno škodo industriji Unije. Komisija je sklenila, da se bo škoda v primeru izteka ukrepov verjetno nadaljevala in poslabšala. Zato je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(180)

V nasprotju s trditvijo zainteresirane strani je Komisija na podlagi analize vseh ustreznih kazalnikov škode, vključno z razvojem tržnega deleža industrije Unije, ugotovila, da dampinški uvoz iz Indije še vedno povzroča znatno škodo industriji Unije. Komisija je sklenila, da se bo škoda v primeru izteka ukrepov verjetno nadaljevala in poslabšala. Zato je bila trditev zavrnjena.

| (181) | Komisija je zato sklenila, da bi bila ohranitev protidampinških ukrepov zoper Indijo v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(181)

Komisija je zato sklenila, da bi bila ohranitev protidampinških ukrepov zoper Indijo v interesu industrije Unije.

7.2   Interes nepovezanih uvoznikov, trgovcev in uporabnikov

Interes nepovezanih uvoznikov, trgovcev in uporabnikov

| (182) | Komisija je stopila v stik z vsemi znanimi nepovezanimi uvozniki, trgovci in uporabniki. Vprašalnikov ni izpolnil nihče od njih. |
| --- | --- |

(182)

Komisija je stopila v stik z vsemi znanimi nepovezanimi uvozniki, trgovci in uporabniki. Vprašalnikov ni izpolnil nihče od njih.

| (183) | Komisija ni prejela nobenih pripomb, ki bi kazale, da bi imela ohranitev ukrepov znaten negativen vpliv na uvoznike in uporabnike, ki bi bil večji od pozitivnega učinka ukrepov za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(183)

Komisija ni prejela nobenih pripomb, ki bi kazale, da bi imela ohranitev ukrepov znaten negativen vpliv na uvoznike in uporabnike, ki bi bil večji od pozitivnega učinka ukrepov za industrijo Unije.

7.3   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (184) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v interesu Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(184)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v interesu Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije.

8.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (185) | Na podlagi sklepov Komisije o nadaljevanju dampinga, nadaljevanju škode in interesu Unije bi bilo treba ohraniti protidampinške ukrepe za uvoz cevi iz nodularnega litega železa iz Indije. |
| --- | --- |

(185)

Na podlagi sklepov Komisije o nadaljevanju dampinga, nadaljevanju škode in interesu Unije bi bilo treba ohraniti protidampinške ukrepe za uvoz cevi iz nodularnega litega železa iz Indije.

| (186) | Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da bi bilo treba nadaljevanje ukrepov obravnavati kot izjemo in ne kot pravilo. Sklicevala se je zlasti na člen 11(1) osnovne protidampinške uredbe, v katerem je navedeno, da protidampinški ukrep ostane veljaven le, dokler je to potrebno, in preneha veljati pet let po njegovi uvedbi. Ker so bile dajatve podaljšane do tega pregleda, je trdila, da bi do verjetnega zaključka tega pregleda dajatve veljale že več kot sedem let. Zato je Komisijo pozvala, naj zaključi preiskavo. |
| --- | --- |

(186)

Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da bi bilo treba nadaljevanje ukrepov obravnavati kot izjemo in ne kot pravilo. Sklicevala se je zlasti na člen 11(1) osnovne protidampinške uredbe, v katerem je navedeno, da protidampinški ukrep ostane veljaven le, dokler je to potrebno, in preneha veljati pet let po njegovi uvedbi. Ker so bile dajatve podaljšane do tega pregleda, je trdila, da bi do verjetnega zaključka tega pregleda dajatve veljale že več kot sedem let. Zato je Komisijo pozvala, naj zaključi preiskavo.

| (187) | Komisija je opozorila, da se v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe „[d]okončni protidampinški ukrep preneha veljati pet let po njegovi uvedbi ali pet let od datuma zaključka zadnjega pregleda, ki je obravnaval tako damping kot tudi škodo, razen če je v tem pregledu določeno, da bo po izteku ukrepov verjetno prišlo do nadaljevanja ali do ponovnega pojava dampinga in škode“. Odločitev o nadaljevanju ukrepov temelji na izčrpni oceni vseh dejstev, ugotovljenih med preiskavo v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zato nadaljevanje ukrepov ni bilo niti samodejno niti ni pomenilo pravila. Komisija je zato trditev, da bi bilo treba ukrepe odpraviti, zavrnila. |
| --- | --- |

(187)

Komisija je opozorila, da se v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe „[d]okončni protidampinški ukrep preneha veljati pet let po njegovi uvedbi ali pet let od datuma zaključka zadnjega pregleda, ki je obravnaval tako damping kot tudi škodo, razen če je v tem pregledu določeno, da bo po izteku ukrepov verjetno prišlo do nadaljevanja ali do ponovnega pojava dampinga in škode“. Odločitev o nadaljevanju ukrepov temelji na izčrpni oceni vseh dejstev, ugotovljenih med preiskavo v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zato nadaljevanje ukrepov ni bilo niti samodejno niti ni pomenilo pravila. Komisija je zato trditev, da bi bilo treba ukrepe odpraviti, zavrnila.

razen če je v tem pregledu določeno, da bo po izteku ukrepov verjetno prišlo do nadaljevanja ali do ponovnega pojava dampinga in škode

| (188) | Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev uporabe individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega ta račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(188)

Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev uporabe individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega ta račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (189) | Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Četudi predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati svoje običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.), da preverijo točnost navedb v deklaraciji, in zagotovijo, da je poznejša uporaba nižje stopnje dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(189)

Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Četudi predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati svoje običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.), da preverijo točnost navedb v deklaraciji, in zagotovijo, da je poznejša uporaba nižje stopnje dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo.

| (190) | Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države. |
| --- | --- |

(190)

Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.

| (191) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi z izrecno navedenimi družbami, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne bi smela uporabljati nobena individualna stopnja protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(191)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi z izrecno navedenimi družbami, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne bi smela uporabljati nobena individualna stopnja protidampinške dajatve.

| (192) | Družba Tata Metaliks Limited je po razkritju od Komisije zahtevala, naj ji dodeli individualno stopnjo dampinga. Kot drugo možnost je navedla, da bi morala Komisija razmisliti vsaj o tem, da bi individualne protidampinške stopnje, dodeljene drugim sodelujočim proizvajalcem zadevnega izdelka iz Indije v prvotni preiskavi, razširila nanjo glede na njeno sodelovanje s Komisijo v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa. |
| --- | --- |

(192)

Družba Tata Metaliks Limited je po razkritju od Komisije zahtevala, naj ji dodeli individualno stopnjo dampinga. Kot drugo možnost je navedla, da bi morala Komisija razmisliti vsaj o tem, da bi individualne protidampinške stopnje, dodeljene drugim sodelujočim proizvajalcem zadevnega izdelka iz Indije v prvotni preiskavi, razširila nanjo glede na njeno sodelovanje s Komisijo v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa.

| (193) | Komisija je opozorila, da je cilj preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe zgolj ugotoviti, ali so obstoječi ukrepi še potrebni. Ta vrsta preiskave v zvezi s pregledom ne omogoča določitve individualnih stopenj dajatve za družbe, ki niso sodelovale v prvotni preiskavi. Individualna stopnja protidampinške dajatve se lahko določi le po preiskavi v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(3) ali (4) osnovne uredbe. Zahteva je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(193)

Komisija je opozorila, da je cilj preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe zgolj ugotoviti, ali so obstoječi ukrepi še potrebni. Ta vrsta preiskave v zvezi s pregledom ne omogoča določitve individualnih stopenj dajatve za družbe, ki niso sodelovale v prvotni preiskavi. Individualna stopnja protidampinške dajatve se lahko določi le po preiskavi v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(3) ali (4) osnovne uredbe. Zahteva je bila zato zavrnjena.

| (194) | Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevo je treba nasloviti na Komisijo (24). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do izkoriščanja ugodnosti stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena. |
| --- | --- |

(194)

Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevo je treba nasloviti na Komisijo (24). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do izkoriščanja ugodnosti stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena.

24

Uradnem listu Evropske unije

| (195) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (25) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(195)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (25) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

25

Uradnega lista Evropske unije

| (196) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(196)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), razen cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke (v nadaljnjem besedilu: gole cevi), ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 (oznaka TARIC 7303001010) in ex 7303 00 90 (oznaka TARIC 7303009010), s poreklom iz Indije.

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Družba | Dokončna protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 3  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 0  % | C055 |
| Vse druge družbe | 14,1  % | C999 |

Družba

Dokončna protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Jindal Saw Limited

3  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

0  %

C055

Vse druge družbe

14,1  %

C999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj protidampinške dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja tak račun, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Indiji. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ Če tak račun ni predložen, se uporabi dajatev, ki velja za vse druge družbe.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. junija 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/388 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL L 73, 18.3.2016, str. 53).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/387 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL L 73, 18.3.2016, str. 1).

3

(4)  Sodbi Splošnega sodišča z dne 10. aprila 2019, Jindal Saw Ltd in Jindal Saw Italia SpA proti Evropski komisiji, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234, in T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/526 z dne 15. aprila 2020 o ponovni uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije za družbo Jindal Saw Limited po sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-300/16 (UL L 118, 16.4.2020, str. 1).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/527 z dne 15. aprila 2020 o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije za družbo Jindal Saw Limited po sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-301/16 (UL L 118, 16.4.2020, str. 14).

6

(7)  Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov (UL C 210, 24.6.2020, str. 29).

7

(8)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije (UL C 90, 17.3.2021, str. 19).

8

(9)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protisubvencijskih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije (UL C 90, 17.3.2021, str. 8).

9

(10)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down

10

(11)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

11

(12)  
  UL C 210, 24.6.2020, str. 29.

12

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1336 z dne 25. septembra 2020 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih polivinil alkoholov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 315, 29.9.2020, str. 1), uvodne izjave 442 in 460 do 471.

13

(14)  Od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014.

14

(15)  Podatki v prvotni preiskavi so bili zaradi zaupnosti prikazani v razponih ali indeksih.

15

(16)  Izvožene količine so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljale manj kot [< 1 %] v smislu prihodkov od prodaje zadevnega izdelka.

16

(17)  https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text=Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1 %20FY%202022 %2D23

17

(18)  Namero o naložbah v povečanje zmogljivosti so objavili glavni proizvajalci zadevnega izdelka v Indiji, kot je skupina Vedanta.

18

(19)  Zahtevek za pregled, Priloga 17.

19

(20)  Zahtevek za pregled, Priloga 17.

20

(21)  Zahtevek za pregled, oddelek 5.1.6.

21

(22)  Združene države – Pregledi zaradi izteka protidampinških ukrepov za cevne materiale za naftovode iz Argentine (WT/DS/268/AB/R).

22

(23)  Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (UL L 285, 31.10.2009, str. 10). Direktiva o okoljsko primerni zasnovi se izvaja prek uredb v zvezi z izdelki, ki neposredno veljajo v vseh državah članicah Unije. Uredba o okoljsko primerni zasnovi zajema nove zahteve za okoljsko primerno zasnovo majhnih, srednjih in velikih močnostnih transformatorjev. Stopnja 1 uredbe o okoljsko primerni zasnovi je začela veljati 1. julija 2015, stopnja 2 pa 1. julija 2021. Zahteve stopnje 2 so strožje od zahtev stopnje 1. Čeprav v tako kratkem času od začetka veljavnosti stopnje 2 še ni mogoče oceniti vseh učinkov, se na splošno domneva, da bodo v skladu z zahtevami stopnje 2 potrebne najkakovostnejše vrste zrnato usmerjenih ploščato valjanih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine za stroškovno učinkovito načrtovanje in proizvodnjo transformatorjev v okviru zahtevanih prostorskih omejitev.

23

(24)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

24

(25)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

25

---

| 16.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 161/28

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/927

z dne 15. junija 2022

o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) (1), ter zlasti člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je z Uredbo (EU) 2016/387 (2) (v nadaljnjem besedilu: prvotna uredba) uvedla izravnalno dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: prvotni ukrepi). Za preiskavo, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotna preiskava. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je z Uredbo (EU) 2016/387 (2) (v nadaljnjem besedilu: prvotna uredba) uvedla izravnalno dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: prvotni ukrepi). Za preiskavo, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotna preiskava.

2

| (2) | Uvedena izravnalna dajatev je bila v razponu od 8,7 % za družbo Jindal Saw Limited do 9 % za družbo Electrosteel Castings Ltd in „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(2)

Uvedena izravnalna dajatev je bila v razponu od 8,7 % za družbo Jindal Saw Limited do 9 % za družbo Electrosteel Castings Ltd in „vse druge družbe“.

| (3) | Poleg tega je Komisija z Uredbo (EU) 2016/388 (3) na isti izdelek uvedla dokončno protidampinško dajatev. Uvedena protidampinška dajatev je bila v razponu od 0 % za družbo Electrosteel Castings Ltd do 14,1 % za družbo Jindal Saw Limited in „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega je Komisija z Uredbo (EU) 2016/388 (3) na isti izdelek uvedla dokončno protidampinško dajatev. Uvedena protidampinška dajatev je bila v razponu od 0 % za družbo Electrosteel Castings Ltd do 14,1 % za družbo Jindal Saw Limited in „vse druge družbe“.

3

| (4) | Komisija je po sodbah Splošnega sodišča v zadevah T-300/16 in T-301/16 (4) popravila napake, ki jih je Splošno sodišče ugotovilo pri izračunu protidampinške in izravnalne dajatve za družbo Jindal Saw Limited. Komisija je z Uredbama (EU) 2020/526 (5) in (EU) 2020/527 (6) ponovno uvedla novo dokončno protidampinško in izravnalno dajatev za družbo Jindal Saw Limited v višini 3 % oziroma 6 %. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je po sodbah Splošnega sodišča v zadevah T-300/16 in T-301/16 (4) popravila napake, ki jih je Splošno sodišče ugotovilo pri izračunu protidampinške in izravnalne dajatve za družbo Jindal Saw Limited. Komisija je z Uredbama (EU) 2020/526 (5) in (EU) 2020/527 (6) ponovno uvedla novo dokončno protidampinško in izravnalno dajatev za družbo Jindal Saw Limited v višini 3 % oziroma 6 %.

4

5

6

| (5) | Veljavna izravnalna dajatev znaša 6 % za družbo Jindal Saw Limited ter 9 % za družbo Electrosteel Castings Ltd in „vse druge družbe“. Veljavna protidampinška dajatev znaša od 0 % za družbo Electrosteel Castings Ltd do 3 % za družbo Jindal in 14,1 % za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(5)

Veljavna izravnalna dajatev znaša 6 % za družbo Jindal Saw Limited ter 9 % za družbo Electrosteel Castings Ltd in „vse druge družbe“. Veljavna protidampinška dajatev znaša od 0 % za družbo Electrosteel Castings Ltd do 3 % za družbo Jindal in 14,1 % za „vse druge družbe“.

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (6) | Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (7) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 18 osnovne Uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (7) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 18 osnovne Uredbe.

7

| (7) | Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa so 21. decembra 2020 vložile družbe Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH in Saint-Gobain PAM España S.A. (v nadaljnjem besedilu: vložniki) v imenu proizvajalcev Unije, ki so predstavljali več kot 50 % celotne proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji. Zahtevek za pregled je temeljil na dejstvu, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja in nadaljevanje ali ponovitev škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(7)

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa so 21. decembra 2020 vložile družbe Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH in Saint-Gobain PAM España S.A. (v nadaljnjem besedilu: vložniki) v imenu proizvajalcev Unije, ki so predstavljali več kot 50 % celotne proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji. Zahtevek za pregled je temeljil na dejstvu, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja in nadaljevanje ali ponovitev škode industriji Unije.

| (8) | Komisija je v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe pred začetkom postopka indijsko vlado uradno obvestila, da je prejela pravilno dokumentiran zahtevek za pregled. Komisija je indijsko vlado povabila na posvetovanja, katerih cilj je bil pojasniti položaj v zvezi z vsebino zahtevka za pregled in se medsebojno sporazumeti o rešitvi. Indijska vlada je sprejela vabilo na posvetovanja, ki so se nato izvedla 10. marca 2021. Na posvetovanjih sporazumna rešitev ni bila dosežena. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe pred začetkom postopka indijsko vlado uradno obvestila, da je prejela pravilno dokumentiran zahtevek za pregled. Komisija je indijsko vlado povabila na posvetovanja, katerih cilj je bil pojasniti položaj v zvezi z vsebino zahtevka za pregled in se medsebojno sporazumeti o rešitvi. Indijska vlada je sprejela vabilo na posvetovanja, ki so se nato izvedla 10. marca 2021. Na posvetovanjih sporazumna rešitev ni bila dosežena.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (9) | Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (8), ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 17. marca 2021 začela pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevna država) v Unijo na podlagi člena 18(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (9) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (8), ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 17. marca 2021 začela pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevna država) v Unijo na podlagi člena 18(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (9) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

8

Uradnem listu Evropske unije

9

| (10) | Komisija je istega dne začela pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov v zvezi z uvozom istega izdelka (10). |
| --- | --- |

(10)

Komisija je istega dne začela pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov v zvezi z uvozom istega izdelka (10).

10

1.4   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (11) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja in škode je zajemala obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja in škode je zajemala obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.5   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (12) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj z njo vzpostavijo stik, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je proizvajalce Unije, znane proizvajalce v Indiji in organe Indije, znane uvoznike, uporabnike ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, posebej obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj z njo vzpostavijo stik, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je proizvajalce Unije, znane proizvajalce v Indiji in organe Indije, znane uvoznike, uporabnike ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, posebej obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in jih povabila k sodelovanju.

| (13) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Zaslišanja ni zahtevala nobena zainteresirana stran. |
| --- | --- |

(13)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Zaslišanja ni zahtevala nobena zainteresirana stran.

(a)   
  Vzorčenje

Vzorčenje

| (14) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 27 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (15) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec treh proizvajalcev Unije. Ti proizvajalci Unije so del iste skupine družb. Vzorec je izbrala na podlagi obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji v obdobju preiskave, tj. med 1. januarjem 2020 in 31. decembrom 2020. Dokončni vzorec proizvajalcev Unije je predstavljal [70–85] % ocenjene celotne proizvodnje Unije in [70–85] % ocenjenega celotnega obsega prodaje podobnega izdelka ter poleg tega zagotavljal dobro geografsko porazdelitev. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec treh proizvajalcev Unije. Ti proizvajalci Unije so del iste skupine družb. Vzorec je izbrala na podlagi obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji v obdobju preiskave, tj. med 1. januarjem 2020 in 31. decembrom 2020. Dokončni vzorec proizvajalcev Unije je predstavljal [70–85] % ocenjene celotne proizvodnje Unije in [70–85] % ocenjenega celotnega obsega prodaje podobnega izdelka ter poleg tega zagotavljal dobro geografsko porazdelitev.

| (16) | Komisija je v skladu s členom 27(2) osnovne uredbe zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb o začasnem vzorcu, vendar ni prejela nobene pripombe. Začasni vzorec je bil zato potrjen in se šteje za reprezentativnega za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v skladu s členom 27(2) osnovne uredbe zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb o začasnem vzorcu, vendar ni prejela nobene pripombe. Začasni vzorec je bil zato potrjen in se šteje za reprezentativnega za industrijo Unije.

Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (17) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, navedene v obvestilu o začetku. Ker se ni javil noben nepovezan uvoznik, vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, navedene v obvestilu o začetku. Ker se ni javil noben nepovezan uvoznik, vzorčenje ni bilo potrebno.

Vzorčenje proizvajalcev v Indiji

Vzorčenje proizvajalcev v Indiji

| (18) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce v Indiji pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je indijsko vlado pozvala, naj navede morebitne druge proizvajalce, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavijo stik z njimi. |
| --- | --- |

(18)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce v Indiji pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je indijsko vlado pozvala, naj navede morebitne druge proizvajalce, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavijo stik z njimi.

| (19) | V predpisanem roku so odgovor na obrazcu za vzorčenje predložili samo trije proizvajalci, zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(19)

V predpisanem roku so odgovor na obrazcu za vzorčenje predložili samo trije proizvajalci, zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

(b)   
  Vprašalniki

Vprašalniki

| (20) | Komisija je poslala vprašalnike indijski vladi, skupini treh vzorčenih proizvajalcev Unije in trem proizvajalcem izvoznikom, ki so predložili odgovor na obrazcu za vzorčenje. Isti vprašalniki so bili na dan začetka postopka na voljo tudi na spletu (11). |
| --- | --- |

(20)

Komisija je poslala vprašalnike indijski vladi, skupini treh vzorčenih proizvajalcev Unije in trem proizvajalcem izvoznikom, ki so predložili odgovor na obrazcu za vzorčenje. Isti vprašalniki so bili na dan začetka postopka na voljo tudi na spletu (11).

11

| (21) | Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike treh proizvajalcev Unije, indijske vlade in enega proizvajalca v Indiji, tj. družbe Tata Metaliks Limited (TML). Čeprav sta druga dva proizvajalca v Indiji predložila odgovore na obrazcih za vzorčenje, naknadno nista predložila izpolnjenega vprašalnika, zato nista sodelovala v preiskavi. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike treh proizvajalcev Unije, indijske vlade in enega proizvajalca v Indiji, tj. družbe Tata Metaliks Limited (TML). Čeprav sta druga dva proizvajalca v Indiji predložila odgovore na obrazcih za vzorčenje, naknadno nista predložila izpolnjenega vprašalnika, zato nista sodelovala v preiskavi.

(c)   
  Preverjanje

Preverjanje

| (22) | Zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja, sprejetih v različnih tretjih državah, Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 26 osnovne uredbe v prostorih proizvajalca izvoznika in v prostorih indijske vlade. Namesto tega je na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitve, v skladu s svojim Obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (12). Komisija je na daljavo navzkrižno preverila naslednjega proizvajalca izvoznika:






  — | Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- | --- |

(22)

Zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja, sprejetih v različnih tretjih državah, Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 26 osnovne uredbe v prostorih proizvajalca izvoznika in v prostorih indijske vlade. Namesto tega je na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitve, v skladu s svojim Obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (12). Komisija je na daljavo navzkrižno preverila naslednjega proizvajalca izvoznika:

12

—

Tata Metaliks Limited.

| (23) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev Unije in povezanega prodajnega subjekta v Italiji:






  — | Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Francija, |
| --- | --- | --- |

(23)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev Unije in povezanega prodajnega subjekta v Italiji:

—

Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Francija,

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Nemčija,

| — | Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italija. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italija.

(d)   
  Naknadni postopek

Naknadni postopek

| (24) | Komisija je 18. marca 2022 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je 18. marca 2022 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem.

| (25) | Do roka je pripombe predložila samo družba Tata Metaliks Limited. Komisija je njene pripombe obravnavala in jih ustrezno upoštevala. Pripombe je predložila tudi indijska vlada, vendar šele deset dni po izteku roka za predložitev pripomb. |
| --- | --- |

(25)

Do roka je pripombe predložila samo družba Tata Metaliks Limited. Komisija je njene pripombe obravnavala in jih ustrezno upoštevala. Pripombe je predložila tudi indijska vlada, vendar šele deset dni po izteku roka za predložitev pripomb.

| (26) | Da bi se preiskava končala do določenih rokov, je v točki 7 obvestila o začetku določeno, da Komisija ne bo sprejela predložitev zainteresiranih strani po izteku roka za predložitev pripomb o končnem razkritju. Komisija v skladu s tem ni mogla upoštevati pripomb indijske vlade. Kljub temu je poudarila, da njena predložitev ni vsebovala nobenih novih elementov, ki jih Komisija med preiskavo ni upoštevala. Zaslišanja ni zahtevala nobena stran. |
| --- | --- |

(26)

Da bi se preiskava končala do določenih rokov, je v točki 7 obvestila o začetku določeno, da Komisija ne bo sprejela predložitev zainteresiranih strani po izteku roka za predložitev pripomb o končnem razkritju. Komisija v skladu s tem ni mogla upoštevati pripomb indijske vlade. Kljub temu je poudarila, da njena predložitev ni vsebovala nobenih novih elementov, ki jih Komisija med preiskavo ni upoštevala. Zaslišanja ni zahtevala nobena stran.

1.6   Pripombe glede začetka preiskave

Pripombe glede začetka preiskave

| (27) | En uporabnik, tj. družba Hydro Mat Benelux, in en proizvajalec izvoznik, tj. družba Tata Metaliks Limited, sta predložila pripombe glede začetka preiskave. |
| --- | --- |

(27)

En uporabnik, tj. družba Hydro Mat Benelux, in en proizvajalec izvoznik, tj. družba Tata Metaliks Limited, sta predložila pripombe glede začetka preiskave.

| (28) | Komisija je opozorila, da je družba Tata Metaliks Limited svoje pripombe glede začetka preiskave predložila 17. februarja 2022, kar je več kot devet mesecev po roku, ki je 37 dni po datumu objave obvestila o začetku, kot je določeno v točki 5.2 obvestila o začetku. Zato te predložitve ni upoštevala. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je opozorila, da je družba Tata Metaliks Limited svoje pripombe glede začetka preiskave predložila 17. februarja 2022, kar je več kot devet mesecev po roku, ki je 37 dni po datumu objave obvestila o začetku, kot je določeno v točki 5.2 obvestila o začetku. Zato te predložitve ni upoštevala.

| (29) | Komisija je opozorila, da družba Hydro Mat Benelux ni v celoti sodelovala v preiskavi, čeprav je predložila pripombe o začetku. Družba zlasti ni izpolnila vprašalnika za uporabnike, ki bi ga bilo mogoče uporabiti za navzkrižno preverjanje spodaj navedenih trditev, na primer prodajnih cen proizvajalcev izvoznikov ali dokumentov, povezanih z javnim naročanjem. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je opozorila, da družba Hydro Mat Benelux ni v celoti sodelovala v preiskavi, čeprav je predložila pripombe o začetku. Družba zlasti ni izpolnila vprašalnika za uporabnike, ki bi ga bilo mogoče uporabiti za navzkrižno preverjanje spodaj navedenih trditev, na primer prodajnih cen proizvajalcev izvoznikov ali dokumentov, povezanih z javnim naročanjem.

| (30) | Prvič, družba Hydro Mat Benelux je trdila, da bi bilo treba postopek zaključiti, saj zahtevek ni bil vložen v treh mesecih pred iztekom veljavnosti iz obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (13). |
| --- | --- |

(30)

Prvič, družba Hydro Mat Benelux je trdila, da bi bilo treba postopek zaključiti, saj zahtevek ni bil vložen v treh mesecih pred iztekom veljavnosti iz obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (13).

13

| (31) | Komisija je pojasnila, da datum predložitve, naveden v obvestilu o začetku, ni ustrezal datumu predložitve zahtevka. Kot je razvidno iz javne različice zahtevka za pregled, ki je od 17. marca 2021 vsem zainteresiranim stranem na voljo v nezaupnem spisu, je bil zahtevek ustrezno predložen 18. decembra 2020, kar je v roku iz člena 18(4) osnovne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je pojasnila, da datum predložitve, naveden v obvestilu o začetku, ni ustrezal datumu predložitve zahtevka. Kot je razvidno iz javne različice zahtevka za pregled, ki je od 17. marca 2021 vsem zainteresiranim stranem na voljo v nezaupnem spisu, je bil zahtevek ustrezno predložen 18. decembra 2020, kar je v roku iz člena 18(4) osnovne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (32) | Drugič, družba Hydro Mat Benelux je trdila, da se v zahtevku čezmerno uporablja zaupnost. Zlasti je industrija Unije indeksirala vse kazalnike, ki se nanašajo na njeno gospodarsko uspešnost. Stran se je sklicevala na Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1336, v kateri je Komisija razkrila mikroekonomske podatke edinega proizvajalca Unije (14). |
| --- | --- |

(32)

Drugič, družba Hydro Mat Benelux je trdila, da se v zahtevku čezmerno uporablja zaupnost. Zlasti je industrija Unije indeksirala vse kazalnike, ki se nanašajo na njeno gospodarsko uspešnost. Stran se je sklicevala na Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1336, v kateri je Komisija razkrila mikroekonomske podatke edinega proizvajalca Unije (14).

14

| (33) | Komisija je ugotovila, da so bili v Izvedbeni uredbi (EU) 2020/1336 vsi mikrokazalniki (prodajne cene in obsegi, proizvodni stroški na enoto, stroški dela, končne zaloge, dobičkonosnost itd.) navedeni v razponih ali indeksih. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je ugotovila, da so bili v Izvedbeni uredbi (EU) 2020/1336 vsi mikrokazalniki (prodajne cene in obsegi, proizvodni stroški na enoto, stroški dela, končne zaloge, dobičkonosnost itd.) navedeni v razponih ali indeksih.

| (34) | Komisija je tudi menila, da je različica zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, ki je bila zainteresiranim stranem na voljo v spisu za pregled, vsebovala vse bistvene dokaze in nezaupne povzetke podatkov, ki so bili označeni kot zaupni, da so lahko zainteresirane strani v celotnem postopku podajale smiselne pripombe in uveljavljale svojo pravico do obrambe. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je tudi menila, da je različica zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, ki je bila zainteresiranim stranem na voljo v spisu za pregled, vsebovala vse bistvene dokaze in nezaupne povzetke podatkov, ki so bili označeni kot zaupni, da so lahko zainteresirane strani v celotnem postopku podajale smiselne pripombe in uveljavljale svojo pravico do obrambe.

| (35) | V zvezi s tem je Komisija nadalje spomnila, da člen 29 osnovne uredbe omogoča varovanje zaupnih informacij v okoliščinah, v katerih bi razkritje dalo znatno konkurenčno prednost konkurentu ali bi močno škodovalo osebi, ki je te informacije predložila, ali pa osebi, od katere je te informacije prejela. Zato so bile te trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(35)

V zvezi s tem je Komisija nadalje spomnila, da člen 29 osnovne uredbe omogoča varovanje zaupnih informacij v okoliščinah, v katerih bi razkritje dalo znatno konkurenčno prednost konkurentu ali bi močno škodovalo osebi, ki je te informacije predložila, ali pa osebi, od katere je te informacije prejela. Zato so bile te trditve zavrnjene.

| (36) | Tretjič, družba Hydro Mat Benelux je trdila, da se v prvi polovici leta 2020 niso odražale običajne gospodarske razmere, pri čemer je menila, da to obdobje ni reprezentativno za pripravo v prihodnost usmerjene ocene posledic izteka veljavnosti obravnavanih ukrepov. Družba Hydro Mat Benelux je trdila, da je negativna uspešnost industrije Unije v prvi polovici leta 2020 posledica negativnih gospodarskih vplivov zaradi COVID-19 in zvišanja stroškov surovin na svetovnih trgih, ki jih ni bilo mogoče prenesti navzdol v prodajni verigi. Poleg tega je trdila, da glavni kazalniki v obdobju 2017–2019 niso kazali ranljivosti, ampak zdravo industrijo Unije, zlasti pri analizi proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, zalog, naložb, prodajnih cen in dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(36)

Tretjič, družba Hydro Mat Benelux je trdila, da se v prvi polovici leta 2020 niso odražale običajne gospodarske razmere, pri čemer je menila, da to obdobje ni reprezentativno za pripravo v prihodnost usmerjene ocene posledic izteka veljavnosti obravnavanih ukrepov. Družba Hydro Mat Benelux je trdila, da je negativna uspešnost industrije Unije v prvi polovici leta 2020 posledica negativnih gospodarskih vplivov zaradi COVID-19 in zvišanja stroškov surovin na svetovnih trgih, ki jih ni bilo mogoče prenesti navzdol v prodajni verigi. Poleg tega je trdila, da glavni kazalniki v obdobju 2017–2019 niso kazali ranljivosti, ampak zdravo industrijo Unije, zlasti pri analizi proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, zalog, naložb, prodajnih cen in dobičkonosnosti.

| (37) | Komisija je opozorila, da mora zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe vsebovati zadostne dokaze, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev škode. V tej zadevi je posebna analiza škode v okviru zahtevka zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vsebovala dokaze o znatnem prodoru indijskega uvoza na trg Unije po cenah, ki močno nelojalno nižajo prodajne in ciljne cene industrije Unije. V skladu s tem je Komisija menila, da zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vsebuje zadostne dokaze o nadaljevanju škode, in zavrnila trditev. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je opozorila, da mora zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe vsebovati zadostne dokaze, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev škode. V tej zadevi je posebna analiza škode v okviru zahtevka zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vsebovala dokaze o znatnem prodoru indijskega uvoza na trg Unije po cenah, ki močno nelojalno nižajo prodajne in ciljne cene industrije Unije. V skladu s tem je Komisija menila, da zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vsebuje zadostne dokaze o nadaljevanju škode, in zavrnila trditev.

| (38) | Četrtič, družba Hydro Mat Benelux je analizirala obdobje 2017–2020 in trdila, da razpoložljivi podatki o uvozu niso podpirali trditve o verjetnosti ponovitve škode. Poleg tega je družba Hydro Mat Benelux trdila, da indijske izvozne cene ter stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen, ki jih je izračunal vložnik, niso bile zanesljive, saj so izvozne cene izražale transferno ceno med povezanimi stranmi, tj. indijskimi proizvajalci in njihovimi povezanimi odvisnimi družbami. Nazadnje je družba Hydro Mat Benelux trdila, da so indijski proizvajalci povečali svojo proizvodno zmogljivost, da bi bili kos vse večjemu indijskemu domačemu trgu, in da glavni indijski proizvajalci izvozniki niso nameravali povečati svoje proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(38)

Četrtič, družba Hydro Mat Benelux je analizirala obdobje 2017–2020 in trdila, da razpoložljivi podatki o uvozu niso podpirali trditve o verjetnosti ponovitve škode. Poleg tega je družba Hydro Mat Benelux trdila, da indijske izvozne cene ter stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen, ki jih je izračunal vložnik, niso bile zanesljive, saj so izvozne cene izražale transferno ceno med povezanimi stranmi, tj. indijskimi proizvajalci in njihovimi povezanimi odvisnimi družbami. Nazadnje je družba Hydro Mat Benelux trdila, da so indijski proizvajalci povečali svojo proizvodno zmogljivost, da bi bili kos vse večjemu indijskemu domačemu trgu, in da glavni indijski proizvajalci izvozniki niso nameravali povečati svoje proizvodne zmogljivosti.

| (39) | Komisija je menila, da nobena od trditev ni ovrgla sklepa, da obstajajo zadostni dokazi za začetek protisubvencijske preiskave v zvezi s pregledom. Dejansko je zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vseboval zadostne dokaze o tem, da je subvencionirani uvoz pomenil znatno škodo za stanje industrije Unije. Vložniki izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen niso predložili le na ravni meje Unije, ampak tudi na ravni dobave v prostore stranke, kar kaže nelojalno nižanje prodajnih cen za najmanj 14,9 %. Posebna analiza škode v okviru zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa je pokazala povečan prodor uvoza iz Indije na trg Unije (v absolutnem in relativnem smislu) po cenah, ki močno nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije. Zdi se, da je to povzročilo škodo za stanje industrije Unije, kar se je kazalo na primer v zmanjšanju prodaje in tržnega deleža ter poslabšanju finančnih rezultatov. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je menila, da nobena od trditev ni ovrgla sklepa, da obstajajo zadostni dokazi za začetek protisubvencijske preiskave v zvezi s pregledom. Dejansko je zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vseboval zadostne dokaze o tem, da je subvencionirani uvoz pomenil znatno škodo za stanje industrije Unije. Vložniki izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen niso predložili le na ravni meje Unije, ampak tudi na ravni dobave v prostore stranke, kar kaže nelojalno nižanje prodajnih cen za najmanj 14,9 %. Posebna analiza škode v okviru zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa je pokazala povečan prodor uvoza iz Indije na trg Unije (v absolutnem in relativnem smislu) po cenah, ki močno nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije. Zdi se, da je to povzročilo škodo za stanje industrije Unije, kar se je kazalo na primer v zmanjšanju prodaje in tržnega deleža ter poslabšanju finančnih rezultatov. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (40) | V zvezi s trditvijo, da bo povečanje indijske proizvodnje usmerjeno le na indijski trg, družba Hydro Mat Benelux ni predložila dokazov. Zato je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(40)

V zvezi s trditvijo, da bo povečanje indijske proizvodnje usmerjeno le na indijski trg, družba Hydro Mat Benelux ni predložila dokazov. Zato je bila trditev zavrnjena.

| (41) | Petič, družba Hydro Mat Benelux je trdila, da ugotovitev nadaljevanja ali ponovitve škode ne bi smela biti utemeljena s splošnimi vprašanji glede konkurenčnosti. Družba Hydro Mat Benelux je navedla različne dejavnike, na primer dejstvo, da se je potrošnja Unije po krizi v euroobmočju zmanjšala z zmanjšanjem javnofinančnih odhodkov, kar je negativno vplivalo na konkurenčnost industrije Unije, konkurenco, ki jo predstavljajo plastične cevi, zahtevno privabljanje delavcev, ohranjanje prevladujočega položaja in pritisk zaradi cenejšega kitajskega uvoza pri razpisnih postopkih. |
| --- | --- |

(41)

Petič, družba Hydro Mat Benelux je trdila, da ugotovitev nadaljevanja ali ponovitve škode ne bi smela biti utemeljena s splošnimi vprašanji glede konkurenčnosti. Družba Hydro Mat Benelux je navedla različne dejavnike, na primer dejstvo, da se je potrošnja Unije po krizi v euroobmočju zmanjšala z zmanjšanjem javnofinančnih odhodkov, kar je negativno vplivalo na konkurenčnost industrije Unije, konkurenco, ki jo predstavljajo plastične cevi, zahtevno privabljanje delavcev, ohranjanje prevladujočega položaja in pritisk zaradi cenejšega kitajskega uvoza pri razpisnih postopkih.

| (42) | Trditev je obravnavana v uvodni izjavi 256. |
| --- | --- |

(42)

Trditev je obravnavana v uvodni izjavi 256.

| (43) | Družba Tata Metaliks Limited je po razkritju trdila, da podatki iz zahtevka za pregled, ki se nanašajo na podatke industrije Unije in uvoz, zajemajo obdobje od julija 2019 do junija 2020. Vendar je bilo obdobje preiskave v zvezi s pregledom v obvestilu o začetku opredeljeno kot obdobje od januarja 2020 do decembra 2020. Po mnenju družbe bi morali vložniki posodobiti zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa na podlagi obdobja preiskave v zvezi s pregledom, opredeljenega v obvestilu o začetku, ti podatki pa bi morali biti na voljo stranem. Komisija je s tem, ko stranem ni posredovala takega posodobljenega zahtevka za pregled, po njenem mnenju kršila člena 12.1.2 in 12.1.3 Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih). |
| --- | --- |

(43)

Družba Tata Metaliks Limited je po razkritju trdila, da podatki iz zahtevka za pregled, ki se nanašajo na podatke industrije Unije in uvoz, zajemajo obdobje od julija 2019 do junija 2020. Vendar je bilo obdobje preiskave v zvezi s pregledom v obvestilu o začetku opredeljeno kot obdobje od januarja 2020 do decembra 2020. Po mnenju družbe bi morali vložniki posodobiti zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa na podlagi obdobja preiskave v zvezi s pregledom, opredeljenega v obvestilu o začetku, ti podatki pa bi morali biti na voljo stranem. Komisija je s tem, ko stranem ni posredovala takega posodobljenega zahtevka za pregled, po njenem mnenju kršila člena 12.1.2 in 12.1.3 Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih).

| (44) | Prvič, splošna praksa Komisije je, da svoje ugotovitve utemelji na najnovejših razpoložljivih podatkih. Taki podatki morda ne ustrezajo nujno obdobju, opredeljenem v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa, saj morda niso bili na voljo v času vložitve zahtevka za pregled. Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne vsebuje nobene določbe, ki bi od Komisije zahtevala, da svoje ugotovitve utemelji na istem obdobju, kot je opredeljeno v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa. Drugič, vse strani so imele možnost med preiskavo predložiti pripombe na ugotovitve in dokaze, ki so se nanašali na obdobje preiskave v zvezi s pregledom, opredeljeno v obvestilu o začetku. Zato je Komisija menila, da ni kršila nobenih procesnih pravic ali Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih, in je trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(44)

Prvič, splošna praksa Komisije je, da svoje ugotovitve utemelji na najnovejših razpoložljivih podatkih. Taki podatki morda ne ustrezajo nujno obdobju, opredeljenem v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa, saj morda niso bili na voljo v času vložitve zahtevka za pregled. Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne vsebuje nobene določbe, ki bi od Komisije zahtevala, da svoje ugotovitve utemelji na istem obdobju, kot je opredeljeno v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa. Drugič, vse strani so imele možnost med preiskavo predložiti pripombe na ugotovitve in dokaze, ki so se nanašali na obdobje preiskave v zvezi s pregledom, opredeljeno v obvestilu o začetku. Zato je Komisija menila, da ni kršila nobenih procesnih pravic ali Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih, in je trditev zavrnila.

| (45) | Družba Tata Metaliks Limited se je sklicevala tudi na dejstvo, da je Komisija zavrnila njene pripombe glede začetka preiskave, ker so bile predložene po roku, določenem v obvestilu o začetku (glej uvodno izjavo 28). Po njenem mnenju bi rok veljal šele potem, ko bi vložniki prejeli revidirane podatke, ki bi se nanašali na obdobje preiskave v zvezi s pregledom, kot je opredeljeno v obvestilu o začetku. Družba Tata Metaliks Limited je trdila tudi, da je „določeno načelo naravne pravičnosti“ in „določeno pravno stališče v vseh jurisdikcijah“, da se lahko stališča glede pravnih vprašanj predložijo tudi po rokih. |
| --- | --- |

(45)

Družba Tata Metaliks Limited se je sklicevala tudi na dejstvo, da je Komisija zavrnila njene pripombe glede začetka preiskave, ker so bile predložene po roku, določenem v obvestilu o začetku (glej uvodno izjavo 28). Po njenem mnenju bi rok veljal šele potem, ko bi vložniki prejeli revidirane podatke, ki bi se nanašali na obdobje preiskave v zvezi s pregledom, kot je opredeljeno v obvestilu o začetku. Družba Tata Metaliks Limited je trdila tudi, da je „določeno načelo naravne pravičnosti“ in „določeno pravno stališče v vseh jurisdikcijah“, da se lahko stališča glede pravnih vprašanj predložijo tudi po rokih.

| (46) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 44, se je obdobje preiskave v zvezi s pregledom nanašalo na zadnje obdobje, za katerega so bili na voljo podatki, to obdobje pa ne ustreza vedno predhodni oceni iz zahtevka za pregled. Poleg tega se je rok v obvestilu o začetku izrecno nanašal na datum objave obvestila in ne na kateri koli drug datum, kot je dan, na katerega stran predloži kakršne koli informacije. Pri roku iz obvestila o začetku se ne razlikuje med pravnimi in dejanskimi vprašanji ter velja enako za oboje. Komisija je zato trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(46)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 44, se je obdobje preiskave v zvezi s pregledom nanašalo na zadnje obdobje, za katerega so bili na voljo podatki, to obdobje pa ne ustreza vedno predhodni oceni iz zahtevka za pregled. Poleg tega se je rok v obvestilu o začetku izrecno nanašal na datum objave obvestila in ne na kateri koli drug datum, kot je dan, na katerega stran predloži kakršne koli informacije. Pri roku iz obvestila o začetku se ne razlikuje med pravnimi in dejanskimi vprašanji ter velja enako za oboje. Komisija je zato trditev zavrnila.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (47) | Zadevni izdelek je enak kot v prvotni preiskavi, tj. cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) (v nadaljnjem besedilu: cevi iz nodularnega litega železa), pri čemer so izključene cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke (v nadaljnjem besedilu: gole cevi), s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 (oznaka TARIC 7303001010) in ex 7303 00 90 (oznaka TARIC 7303009010) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(47)

Zadevni izdelek je enak kot v prvotni preiskavi, tj. cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) (v nadaljnjem besedilu: cevi iz nodularnega litega železa), pri čemer so izključene cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke (v nadaljnjem besedilu: gole cevi), s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 (oznaka TARIC 7303001010) in ex 7303 00 90 (oznaka TARIC 7303009010) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

| (48) | Cevi iz nodularnega litega železa se uporabljajo za oskrbo s pitno vodo, odstranjevanje odplak in namakanje kmetijskih zemljišč. Prenos vode skozi cevi iz nodularnega litega železa lahko temelji na pritisku ali zgolj na težnosti. Cevi imajo premer od 60 mm do 2 000 mm, dolge pa so 5,5 metra, 6,7 metra ali 8 metrov. Običajno so obložene s cementom ali drugimi materiali, njihova zunanja površina pa je prevlečena s cinkom, barvana ali ovita s trakom. Glavni končni uporabniki so javna komunalna podjetja. |
| --- | --- |

(48)

Cevi iz nodularnega litega železa se uporabljajo za oskrbo s pitno vodo, odstranjevanje odplak in namakanje kmetijskih zemljišč. Prenos vode skozi cevi iz nodularnega litega železa lahko temelji na pritisku ali zgolj na težnosti. Cevi imajo premer od 60 mm do 2 000 mm, dolge pa so 5,5 metra, 6,7 metra ali 8 metrov. Običajno so obložene s cementom ali drugimi materiali, njihova zunanja površina pa je prevlečena s cinkom, barvana ali ovita s trakom. Glavni končni uporabniki so javna komunalna podjetja.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (49) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(49)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevne države, ter |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevne države, ter

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (50) | Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE SUBVENCIONIRANJA

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE SUBVENCIONIRANJA

| (51) | Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe in kot je navedeno v obvestilu o začetku, proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo subvencioniranje po izteku obstoječih ukrepov nadaljevalo ali ponovilo. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe in kot je navedeno v obvestilu o začetku, proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo subvencioniranje po izteku obstoječih ukrepov nadaljevalo ali ponovilo.

3.1   Razvoj uvoza po uvedbi ukrepov

Razvoj uvoza po uvedbi ukrepov

| (52) | V obdobju prvotne preiskave (15) je Indija v Unijo izvozila [80 000–100 000] ton zadevnega izdelka (na podlagi EU27) (16). Med letoma 2016 in 2018 se je po uvedbi dokončnih ukrepov marca 2016 uvoz zmanjšal in se gibal med 38 000 in 55 000 ton letno. Leta 2019 se je uvoz iz Indije ponovno povečal, in sicer na [64 000–75 000] ton. |
| --- | --- |

(52)

V obdobju prvotne preiskave (15) je Indija v Unijo izvozila [80 000–100 000] ton zadevnega izdelka (na podlagi EU27) (16). Med letoma 2016 in 2018 se je po uvedbi dokončnih ukrepov marca 2016 uvoz zmanjšal in se gibal med 38 000 in 55 000 ton letno. Leta 2019 se je uvoz iz Indije ponovno povečal, in sicer na [64 000–75 000] ton.

15

16

| (53) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz zadevnega izdelka zmanjšal na [44 000–52 000] ton. Po obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz leta 2021 ponovno povečal na raven iz leta 2019. |
| --- | --- |

(53)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz zadevnega izdelka zmanjšal na [44 000–52 000] ton. Po obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz leta 2021 ponovno povečal na raven iz leta 2019.

| (54) | Na splošno je uvoz zadevnega izdelka iz Indije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ohranil znatno raven in predstavljal približno [10–14] % trga Unije v primerjavi s [15–20]-odstotnim tržnim deležem, ki ga je indijski uvoz predstavljal v obdobju prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(54)

Na splošno je uvoz zadevnega izdelka iz Indije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ohranil znatno raven in predstavljal približno [10–14] % trga Unije v primerjavi s [15–20]-odstotnim tržnim deležem, ki ga je indijski uvoz predstavljal v obdobju prvotne preiskave.

3.2   Podlaga za ugotovitve

Podlaga za ugotovitve

| (55) | V preiskavi je sodelovala samo ena družba, tj. Tata Metaliks Limited (glej oddelek 1.5). Družba je imela koristi od treh izvoznih shem, proti katerim so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi, zlasti zaradi izvoza v tretje države. Vendar je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom večino svoje proizvodnje prodala na domačem trgu (17). Indijski proizvajalci izvozniki, ki so izvažali v Unijo v znatnih količinah, niso sodelovali. Zato se je Komisija odločila, da se pri določanju stopnje subvencioniranja proizvajalcev izvoznikov, ki proizvajajo cevi iz nodularnega litega železa v Indiji, ne bo omejila na uporabo informacij, ki jih je predložila družba Tata Metaliks Limited, in se bo namesto tega oprla na razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

V preiskavi je sodelovala samo ena družba, tj. Tata Metaliks Limited (glej oddelek 1.5). Družba je imela koristi od treh izvoznih shem, proti katerim so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi, zlasti zaradi izvoza v tretje države. Vendar je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom večino svoje proizvodnje prodala na domačem trgu (17). Indijski proizvajalci izvozniki, ki so izvažali v Unijo v znatnih količinah, niso sodelovali. Zato se je Komisija odločila, da se pri določanju stopnje subvencioniranja proizvajalcev izvoznikov, ki proizvajajo cevi iz nodularnega litega železa v Indiji, ne bo omejila na uporabo informacij, ki jih je predložila družba Tata Metaliks Limited, in se bo namesto tega oprla na razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28 osnovne uredbe.

17

| (56) | Glede na navedeno je Komisija za svojo analizo uporabila vsa dejstva, ki jih je imela na voljo, zlasti:






  — | zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 28 osnovne uredbe; |
| --- | --- | --- |

(56)

Glede na navedeno je Komisija za svojo analizo uporabila vsa dejstva, ki jih je imela na voljo, zlasti:

—

zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 28 osnovne uredbe;

| — | ugotovitve prvotne preiskave; |
| --- | --- |

—

ugotovitve prvotne preiskave;

| — | informacije, ki jih je zagotovila indijska vlada; |
| --- | --- |

—

informacije, ki jih je zagotovila indijska vlada;

| — | informacije, ki jih je zagotovila družba Tata Metaliks Limited; |
| --- | --- |

—

informacije, ki jih je zagotovila družba Tata Metaliks Limited;

| — | ugotovitve iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/433 (18). |
| --- | --- |

—

ugotovitve iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/433 (18).

18

3.3   Subvencijske sheme, proučene v sedanji preiskavi

Subvencijske sheme, proučene v sedanji preiskavi

| (57) | Komisija je proučila, ali se je subvencioniranje nadaljevalo, tako da je analizirala, ali je imela indijska industrija cevi iz nodularnega litega železa še naprej korist od subvencij, proti katerim so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi. V primeru subvencijskih shem, ki so se končale, je Komisija proučila tudi, ali so se te sheme nadomestile z drugimi podobnimi shemami in ali so bile vzpostavljene nove sheme. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je proučila, ali se je subvencioniranje nadaljevalo, tako da je analizirala, ali je imela indijska industrija cevi iz nodularnega litega železa še naprej korist od subvencij, proti katerim so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi. V primeru subvencijskih shem, ki so se končale, je Komisija proučila tudi, ali so se te sheme nadomestile z drugimi podobnimi shemami in ali so bile vzpostavljene nove sheme.

| (58) | Komisija se je glede na ugotovitve iz tega oddelka, ki so potrdile obstoj nadaljnjega subvencioniranja v zvezi s subvencijami, proti katerim so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi, odločila, da vseh drugih subvencij, ki naj bi obstajale po trditvah vložnika, ni treba preiskati. Če Komisija ugotovi, da obstajajo dokazi o nadaljnjem subvencioniranju nad stopnjo de minimis v skladu s členom 18 osnovne uredbe, v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa ni treba določiti točnega zneska subvencioniranja. |
| --- | --- |

(58)

Komisija se je glede na ugotovitve iz tega oddelka, ki so potrdile obstoj nadaljnjega subvencioniranja v zvezi s subvencijami, proti katerim so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi, odločila, da vseh drugih subvencij, ki naj bi obstajale po trditvah vložnika, ni treba preiskati. Če Komisija ugotovi, da obstajajo dokazi o nadaljnjem subvencioniranju nad stopnjo de minimis v skladu s členom 18 osnovne uredbe, v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa ni treba določiti točnega zneska subvencioniranja.

de minimis

| (59) | Komisija je v prvotni preiskavi uvedla izravnalne ukrepe proti naslednjim shemam:






  (1) | opuščen ali neizterjan prihodek vlade, ki je sicer zapadel:






  — | sheme za oprostitev in odpust dajatev;






  (a) | shema usmeritve v izdelek (Focus Product Scheme), ki je bila v obdobju 2015–2020 nadomeščena s shemo za izvoz blaga iz Indije (Merchandise Export from India Scheme; v nadaljnjem besedilu: shema MEIS); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(59)

Komisija je v prvotni preiskavi uvedla izravnalne ukrepe proti naslednjim shemam:

(1)

opuščen ali neizterjan prihodek vlade, ki je sicer zapadel:

—

sheme za oprostitev in odpust dajatev;

(a)

shema usmeritve v izdelek (Focus Product Scheme), ki je bila v obdobju 2015–2020 nadomeščena s shemo za izvoz blaga iz Indije (Merchandise Export from India Scheme; v nadaljnjem besedilu: shema MEIS);

| (b) | shema za podporo izvozu investicijskega blaga (v nadaljnjem besedilu: shema EPCGS); |
| --- | --- |

(b)

shema za podporo izvozu investicijskega blaga (v nadaljnjem besedilu: shema EPCGS);

| (c) | shema za povračilo dajatev (v nadaljnjem besedilu: shema DDS); |
| --- | --- |

(c)

shema za povračilo dajatev (v nadaljnjem besedilu: shema DDS);

| (2) | zagotavljanje blaga ali storitev za plačilo, ki je nižje od primernega;






  — | zagotavljanje železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega; |
| --- | --- | --- |

(2)

zagotavljanje blaga ali storitev za plačilo, ki je nižje od primernega;

—

zagotavljanje železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega;

3.3.1.   shema usmeritve v izdelek (Focus Product Scheme; v nadaljnjem besedilu: shema FPS), ki je bila v obdobju 2015–2020 nadomeščena s shemo za izvoz blaga iz Indije.

shema usmeritve v izdelek (Focus Product Scheme; v nadaljnjem besedilu: shema FPS), ki je bila v obdobju 2015–2020 nadomeščena s shemo za izvoz blaga iz Indije.

3.3.1.1   Ugotovitve prvotne preiskave

| (60) | Komisija je v prvotni preiskavi ugotovila, da shema usmeritve v izdelek, ki je veljala v obdobju prvotne preiskave, določa subvencije v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), osnovne uredbe. Ta shema je temeljila na načrtu zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009–2014. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je v prvotni preiskavi ugotovila, da shema usmeritve v izdelek, ki je veljala v obdobju prvotne preiskave, določa subvencije v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), osnovne uredbe. Ta shema je temeljila na načrtu zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009–2014.

| (61) | Stopnje subvencij, ki so bile v prvotni preiskavi ugotovljene za shemo FPS, so se gibale od 3,11 % do 4,35 %. |
| --- | --- |

(61)

Stopnje subvencij, ki so bile v prvotni preiskavi ugotovljene za shemo FPS, so se gibale od 3,11 % do 4,35 %.

| (62) | Po obdobju prvotne preiskave pa se je shema končala in bila nadomeščena z novo shemo za izvoz blaga iz Indije, tj. shemo MEIS. Shema MEIS je nadomestila številne prejšnje sheme, vključno s shemo FPS. Shema MEIS je določala podobne pogoje kot shema FPS, proti kateri so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi. Zato je Komisija v prvotni preiskavi menila, da bodo ugotovitve v zvezi s shemo FPS veljale tudi za shemo MEIS. |
| --- | --- |

(62)

Po obdobju prvotne preiskave pa se je shema končala in bila nadomeščena z novo shemo za izvoz blaga iz Indije, tj. shemo MEIS. Shema MEIS je nadomestila številne prejšnje sheme, vključno s shemo FPS. Shema MEIS je določala podobne pogoje kot shema FPS, proti kateri so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi. Zato je Komisija v prvotni preiskavi menila, da bodo ugotovitve v zvezi s shemo FPS veljale tudi za shemo MEIS.

3.3.1.2   Nadaljevanje subvencijske sheme

| (63) | Shema MEIS se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej uporabljala. Obstoj sheme sta potrdila tudi indijska vlada v izpolnjenem vprašalniku in sodelujoči proizvajalec izvoznik, tj. družba Tata Metaliks Limited, ki je imela od sheme tudi koristi. |
| --- | --- |

(63)

Shema MEIS se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej uporabljala. Obstoj sheme sta potrdila tudi indijska vlada v izpolnjenem vprašalniku in sodelujoči proizvajalec izvoznik, tj. družba Tata Metaliks Limited, ki je imela od sheme tudi koristi.

(a)   
  Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (64) | Shema MEIS temelji na zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (v nadaljnjem besedilu: zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil o izvozni in uvozni politiki. Ta so povzeta v dokumentih o zunanjetrgovinski politiki, ki jih ministrstvo za trgovino običajno izda vsakih pet let in jih redno posodablja. |
| --- | --- |

(64)

Shema MEIS temelji na zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (v nadaljnjem besedilu: zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil o izvozni in uvozni politiki. Ta so povzeta v dokumentih o zunanjetrgovinski politiki, ki jih ministrstvo za trgovino običajno izda vsakih pet let in jih redno posodablja.

| (65) | Shema MEIS je opisana v petletnem načrtu zunanjetrgovinske politike za obdobje 2015–2020 (v nadaljnjem besedilu: zunanjetrgovinska politika za obdobje 2015–2020). Postopki, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2015–2020, so podrobneje opisani v priročniku o postopkih za obdobje 2015–2020. |
| --- | --- |

(65)

Shema MEIS je opisana v petletnem načrtu zunanjetrgovinske politike za obdobje 2015–2020 (v nadaljnjem besedilu: zunanjetrgovinska politika za obdobje 2015–2020). Postopki, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2015–2020, so podrobneje opisani v priročniku o postopkih za obdobje 2015–2020.

| (66) | Podroben opis sheme MEIS je v poglavju 3 zunanjetrgovinske politike za obdobje 2015–2020 in poglavju 3 priročnika o postopkih za obdobje 2015–2020. |
| --- | --- |

(66)

Podroben opis sheme MEIS je v poglavju 3 zunanjetrgovinske politike za obdobje 2015–2020 in poglavju 3 priročnika o postopkih za obdobje 2015–2020.

(b)   
  Upravičenost

Upravičenost

| (67) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(67)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   
  Praktično izvajanje

Praktično izvajanje

| (68) | Upravičene družbe imajo lahko korist od sheme MEIS, če specifične izdelke izvažajo v specifične države, ki so uvrščene v skupino A (tradicionalni trgi, vključno z vsemi državami članicami Unije), skupino B (trgi v vzponu in trgi posebne usmeritve) in skupino C (drugi trgi). Države, ki spadajo v posamezno skupino, in seznam izdelkov z ustreznimi stopnjami povračil so opredeljeni v Dodatku 3B k posodobljenemu priročniku o postopkih. |
| --- | --- |

(68)

Upravičene družbe imajo lahko korist od sheme MEIS, če specifične izdelke izvažajo v specifične države, ki so uvrščene v skupino A (tradicionalni trgi, vključno z vsemi državami članicami Unije), skupino B (trgi v vzponu in trgi posebne usmeritve) in skupino C (drugi trgi). Države, ki spadajo v posamezno skupino, in seznam izdelkov z ustreznimi stopnjami povračil so opredeljeni v Dodatku 3B k posodobljenemu priročniku o postopkih.

| (69) | Ugodnost je v obliki dobropisa za dajatve, ki je enak deležu vrednosti FOB izvoza. Stopnja sheme MEIS je v obdobju preiskave znašala 3 %. |
| --- | --- |

(69)

Ugodnost je v obliki dobropisa za dajatve, ki je enak deležu vrednosti FOB izvoza. Stopnja sheme MEIS je v obdobju preiskave znašala 3 %.

| (70) | V skladu s točko 3.06 zunanjetrgovinske politike za obdobje 2015–2020 so nekatere vrste izvoza izključene iz te sheme, na primer izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in prihodek od izvoza enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enot. |
| --- | --- |

(70)

V skladu s točko 3.06 zunanjetrgovinske politike za obdobje 2015–2020 so nekatere vrste izvoza izključene iz te sheme, na primer izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in prihodek od izvoza enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enot.

| (71) | Dobropisi za dajatve v okviru sheme MEIS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 18 mesecev od datuma izdaje, dobropisi za dajatve, izdani po 1. januarju 2016, pa so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje v skladu s točko 3.13 posodobljenega priročnika o postopkih za obdobje 2015–2020. |
| --- | --- |

(71)

Dobropisi za dajatve v okviru sheme MEIS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 18 mesecev od datuma izdaje, dobropisi za dajatve, izdani po 1. januarju 2016, pa so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje v skladu s točko 3.13 posodobljenega priročnika o postopkih za obdobje 2015–2020.

| (72) | Uporabijo se lahko za: (i) plačilo carin na uvoz vhodnih materialov ali blaga, vključno z investicijskim blagom, (ii) plačilo trošarin za domače nabave vhodnih materialov ali blaga, vključno z investicijskim blagom, in (iii) plačilo davka na storitve za naročilo storitev. Dobropisi se lahko tudi prodajo na trgu. |
| --- | --- |

(72)

Uporabijo se lahko za: (i) plačilo carin na uvoz vhodnih materialov ali blaga, vključno z investicijskim blagom, (ii) plačilo trošarin za domače nabave vhodnih materialov ali blaga, vključno z investicijskim blagom, in (iii) plačilo davka na storitve za naročilo storitev. Dobropisi se lahko tudi prodajo na trgu.

| (73) | Vlogo, s katero se zaprosi za ugodnost v okviru sheme MEIS, je treba vložiti prek spleta na spletišču generalnega direktorata za zunanjo trgovino. Spletni vlogi je treba priložiti ustrezno dokumentacijo (odpremnice, bančna potrdila o realizaciji in dokazilo o iztovoru). Ustrezni regionalni organ indijske vlade po natančnem pregledu dokumentov izda dobropis za dajatve. Dokler izvoznik organom zagotavlja ustrezno dokumentacijo, regionalni organ nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za dajatve. |
| --- | --- |

(73)

Vlogo, s katero se zaprosi za ugodnost v okviru sheme MEIS, je treba vložiti prek spleta na spletišču generalnega direktorata za zunanjo trgovino. Spletni vlogi je treba priložiti ustrezno dokumentacijo (odpremnice, bančna potrdila o realizaciji in dokazilo o iztovoru). Ustrezni regionalni organ indijske vlade po natančnem pregledu dokumentov izda dobropis za dajatve. Dokler izvoznik organom zagotavlja ustrezno dokumentacijo, regionalni organ nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za dajatve.

(d)   
  Finančni prispevki in ugodnosti

Finančni prispevki in ugodnosti

| (74) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je Komisija ugotovila, da je ugodnost prejemniku dodeljena takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. Takrat indijska vlada izda dobropis za dajatve, ki ga proizvajalec izvoznik knjiži kot terjatev in ga lahko kadar koli izravna. To pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno je Komisija štela za ustrezno, da se ugodnosti v okviru sheme MEIS izračunajo kot vsota zneskov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(74)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je Komisija ugotovila, da je ugodnost prejemniku dodeljena takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. Takrat indijska vlada izda dobropis za dajatve, ki ga proizvajalec izvoznik knjiži kot terjatev in ga lahko kadar koli izravna. To pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno je Komisija štela za ustrezno, da se ugodnosti v okviru sheme MEIS izračunajo kot vsota zneskov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v obdobju preiskave.

(e)   
  Specifičnost

Specifičnost

| (75) | Shema MEIS je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato se šteje za specifično v skladu s členom 4(2), točki (a) in (b), osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Shema MEIS je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato se šteje za specifično v skladu s členom 4(2), točki (a) in (b), osnovne uredbe.

(f)   
  Sklep o shemi MEIS

Sklep o shemi MEIS

| (76) | Komisija je sklenila, da shema MEIS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za dajatve v okviru sheme MEIS je finančni prispevek indijske vlade, saj se bo na koncu uporabil za izravnavo uvoznih dajatev, plačanih za investicijsko blago, s čimer se zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle. Poleg tega dobropis za dajatve v okviru sheme MEIS pomeni ugodnost za izvoznika, saj mu ni treba plačati navedenih uvoznih dajatev. Družbi, ki dobropise iz sheme MEIS prodaja na trgu, shema zagotavlja neposredni finančni prispevek. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je sklenila, da shema MEIS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za dajatve v okviru sheme MEIS je finančni prispevek indijske vlade, saj se bo na koncu uporabil za izravnavo uvoznih dajatev, plačanih za investicijsko blago, s čimer se zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle. Poleg tega dobropis za dajatve v okviru sheme MEIS pomeni ugodnost za izvoznika, saj mu ni treba plačati navedenih uvoznih dajatev. Družbi, ki dobropise iz sheme MEIS prodaja na trgu, shema zagotavlja neposredni finančni prispevek.

| (77) | Komisija je opozorila, da je shema MEIS po obdobju preiskave v zvezi s pregledom prenehala veljati, in sicer 1. januarja 2021. Vendar lahko družbe do konca leta 2021 še vedno zaprosijo za dobropise iz sheme MEIS za izvozne transakcije, opravljene v letu 2020. Poleg tega lahko dobropis iz sheme MEIS, pridobljen leta 2021, še vedno uporabljajo za izravnavo zapadlih uvoznih dajatev, in sicer do 15. septembra 2023. Zato so bile ugodnosti iz te sheme prejete v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in se bodo nadaljevale tudi po uvedbi ukrepov. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je opozorila, da je shema MEIS po obdobju preiskave v zvezi s pregledom prenehala veljati, in sicer 1. januarja 2021. Vendar lahko družbe do konca leta 2021 še vedno zaprosijo za dobropise iz sheme MEIS za izvozne transakcije, opravljene v letu 2020. Poleg tega lahko dobropis iz sheme MEIS, pridobljen leta 2021, še vedno uporabljajo za izravnavo zapadlih uvoznih dajatev, in sicer do 15. septembra 2023. Zato so bile ugodnosti iz te sheme prejete v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in se bodo nadaljevale tudi po uvedbi ukrepov.

| (78) | Komisija je nadalje opozorila, da je indijska vlada avgusta 2021 objavila smernice za novo shemo odpusta dajatev in davkov na shemo za izvožene izdelke (Remission of Duties and Taxes on Exported Products Scheme; v nadaljnjem besedilu: shema RoDTEP), ki nadomešča shemo MEIS. Shema RoDTEP naj bi bila mehanizem za povračilo davkov/dajatev na centralni, državni in lokalni ravni, ki se zdaj ne vračajo z nobenim mehanizmom, vendar nastanejo v postopku proizvodnje in distribucije izvoženih izdelkov (19). Indijska vlada je objavila stopnje povračila za različne sektorje. Te stopnje so vedno odvisne od revizije. Čeprav stopnje za industrijo železa in zadevni izdelek v času preiskave niso bile objavljene, je sektor zaprosil za vključitev v shemo, kar je potrdil tudi sodelujoči proizvajalec, tj. družba Tata Metaliks Limited, pri čemer je razprava o stopnji za industrijo še vedno potekala (20). |
| --- | --- |

(78)

Komisija je nadalje opozorila, da je indijska vlada avgusta 2021 objavila smernice za novo shemo odpusta dajatev in davkov na shemo za izvožene izdelke (Remission of Duties and Taxes on Exported Products Scheme; v nadaljnjem besedilu: shema RoDTEP), ki nadomešča shemo MEIS. Shema RoDTEP naj bi bila mehanizem za povračilo davkov/dajatev na centralni, državni in lokalni ravni, ki se zdaj ne vračajo z nobenim mehanizmom, vendar nastanejo v postopku proizvodnje in distribucije izvoženih izdelkov (19). Indijska vlada je objavila stopnje povračila za različne sektorje. Te stopnje so vedno odvisne od revizije. Čeprav stopnje za industrijo železa in zadevni izdelek v času preiskave niso bile objavljene, je sektor zaprosil za vključitev v shemo, kar je potrdil tudi sodelujoči proizvajalec, tj. družba Tata Metaliks Limited, pri čemer je razprava o stopnji za industrijo še vedno potekala (20).

19

20

3.3.1.3   Sklep

| (79) | Glede na to, da se pravni položaj ni znatno spremenil, je Komisija menila, da je shema MEIS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej zagotavljala ugodnost industriji cevi iz nodularnega litega železa. Komisija je enako ugotovila v Izvedbeni uredbi (EU) 2022/433. |
| --- | --- |

(79)

Glede na to, da se pravni položaj ni znatno spremenil, je Komisija menila, da je shema MEIS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej zagotavljala ugodnost industriji cevi iz nodularnega litega železa. Komisija je enako ugotovila v Izvedbeni uredbi (EU) 2022/433.

| (80) | Zaradi nesodelovanja ni bilo mogoče izračunati točne stopnje subvencioniranja te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je v ta namen uporabila razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28 osnovne uredbe. Stopnja subvencije v obdobju prvotne preiskave v zvezi s shemo FPS, proti kateri so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi in ki je bila nadomeščena s shemo MEIS (za katero je bilo ugotovljeno, da zagotavlja podobno ugodnost), se je gibala od 3,11 % do 4,35 % (glej uvodno izjavo 61). |
| --- | --- |

(80)

Zaradi nesodelovanja ni bilo mogoče izračunati točne stopnje subvencioniranja te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je v ta namen uporabila razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28 osnovne uredbe. Stopnja subvencije v obdobju prvotne preiskave v zvezi s shemo FPS, proti kateri so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi in ki je bila nadomeščena s shemo MEIS (za katero je bilo ugotovljeno, da zagotavlja podobno ugodnost), se je gibala od 3,11 % do 4,35 % (glej uvodno izjavo 61).

| (81) | Ker je stopnja sheme MEIS znašala 3 % FOB v primerjavi s 5 % FOB v okviru sheme FPS v obdobju prvotne preiskave, se je ugodnost, ki jo je imela industrija cevi iz nodularnega litega železa v okviru sheme MEIS, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ustrezno zmanjšala. V Izvedbeni uredbi (EU) 2022/433 je bilo ugotovljeno, da je ugodnost za proizvajalce hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla znašala 1,87 % oziroma 1,92 % pri 2-odstotni stopnji sheme MEIS. Komisija je menila, da bo zato ugodnost za proizvajalce cevi in nodularnega litega železa v okviru sheme MEIS podobna in bo znašala malenkost manj kot 3 % ter zato ne bo zanemarljiva. |
| --- | --- |

(81)

Ker je stopnja sheme MEIS znašala 3 % FOB v primerjavi s 5 % FOB v okviru sheme FPS v obdobju prvotne preiskave, se je ugodnost, ki jo je imela industrija cevi iz nodularnega litega železa v okviru sheme MEIS, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ustrezno zmanjšala. V Izvedbeni uredbi (EU) 2022/433 je bilo ugotovljeno, da je ugodnost za proizvajalce hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla znašala 1,87 % oziroma 1,92 % pri 2-odstotni stopnji sheme MEIS. Komisija je menila, da bo zato ugodnost za proizvajalce cevi in nodularnega litega železa v okviru sheme MEIS podobna in bo znašala malenkost manj kot 3 % ter zato ne bo zanemarljiva.

| (82) | Družba Tata Metaliks Limited je po razkritju trdila, da je shema MEIS zagotovila povračilo (a) posrednih davkov, povezanih s proizvodnjo in distribucijo izvoženih izdelkov, in (b) kumulativnih posrednih davkov na vhodne materiale, porabljene pri proizvodnji izvoženih izdelkov. Trdila je, da v skladu s Sporazumom o subvencijah in izravnalnih ukrepih ni mogoče uvesti izravnalnih ukrepov proti povračilu teh kategorij davkov. Trdila je še, da tudi če bi bilo ugotovljeno, da se proti shemi MEIS lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bil ta program ukinjen 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(82)

Družba Tata Metaliks Limited je po razkritju trdila, da je shema MEIS zagotovila povračilo (a) posrednih davkov, povezanih s proizvodnjo in distribucijo izvoženih izdelkov, in (b) kumulativnih posrednih davkov na vhodne materiale, porabljene pri proizvodnji izvoženih izdelkov. Trdila je, da v skladu s Sporazumom o subvencijah in izravnalnih ukrepih ni mogoče uvesti izravnalnih ukrepov proti povračilu teh kategorij davkov. Trdila je še, da tudi če bi bilo ugotovljeno, da se proti shemi MEIS lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bil ta program ukinjen 31. decembra 2020.

| (83) | Komisija je te trditve zavrnila. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 60 do 81, se družbam v Indiji povrne fiksni delež vrednosti FOB izvoza v obliki dobropisa za dajatve. Pogoji sheme ne določajo, da mora vrednost dobropisa za dajatve ustrezati znesku davkov, ki so jih družbe plačale, niti se ti zneski ne preverjajo. Kar zadeva verjetnost nadaljevanja subvencijske sheme, kot je navedeno v uvodni izjavi 77, lahko družbe dobropis iz sheme MEIS, ki je bil pridobljen leta 2021, do 15. septembra 2023 še vedno uporabljajo za izravnavo zapadlih uvoznih dajatev. Zato se bodo ugodnosti iz te sheme nadaljevale precej dlje od obdobja preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je te trditve zavrnila. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 60 do 81, se družbam v Indiji povrne fiksni delež vrednosti FOB izvoza v obliki dobropisa za dajatve. Pogoji sheme ne določajo, da mora vrednost dobropisa za dajatve ustrezati znesku davkov, ki so jih družbe plačale, niti se ti zneski ne preverjajo. Kar zadeva verjetnost nadaljevanja subvencijske sheme, kot je navedeno v uvodni izjavi 77, lahko družbe dobropis iz sheme MEIS, ki je bil pridobljen leta 2021, do 15. septembra 2023 še vedno uporabljajo za izravnavo zapadlih uvoznih dajatev. Zato se bodo ugodnosti iz te sheme nadaljevale precej dlje od obdobja preiskave v zvezi s pregledom.

| (84) | Družba Tata Metaliks Limited je trdila tudi, da shema RoDTEP v času predložitve (31. marca 2022) ni zagotavljala ugodnosti, zato Komisija dejstva, da se je o ugodnosti razpravljalo, ne more šteti za verjetno (prihodnje) subvencioniranje zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(84)

Družba Tata Metaliks Limited je trdila tudi, da shema RoDTEP v času predložitve (31. marca 2022) ni zagotavljala ugodnosti, zato Komisija dejstva, da se je o ugodnosti razpravljalo, ne more šteti za verjetno (prihodnje) subvencioniranje zadevnega izdelka.

| (85) | Komisija je v zvezi s shemo RoDTEP ugotovila, da je družba Tata Metaliks Limited med navzkrižnim preverjanjem na daljavo menila, da se je treba pogajati o novi stopnji za industrijo cevi iz nodularnega litega železa. Dejstvo, da stopnja v času predložitve ni bila sprejeta, ni postavilo pod vprašaj velike verjetnosti, da bo nova stopnja določena, subvencioniranje v okviru te nove sheme pa se bo nadaljevalo tudi po letu 2023. Komisija je torej to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(85)

Komisija je v zvezi s shemo RoDTEP ugotovila, da je družba Tata Metaliks Limited med navzkrižnim preverjanjem na daljavo menila, da se je treba pogajati o novi stopnji za industrijo cevi iz nodularnega litega železa. Dejstvo, da stopnja v času predložitve ni bila sprejeta, ni postavilo pod vprašaj velike verjetnosti, da bo nova stopnja določena, subvencioniranje v okviru te nove sheme pa se bo nadaljevalo tudi po letu 2023. Komisija je torej to trditev zavrnila.

3.3.2   Shema za podporo izvozu investicijskega blaga

Shema za podporo izvozu investicijskega blaga

3.3.2.1   Ugotovitve prvotne preiskave

| (86) | Komisija je v prvotni preiskavi ugotovila, da je shema za podporo izvozu investicijskega blaga (v nadaljnjem besedilu: shema EPCGS) zagotovila subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in da je predstavljala finančni prispevek indijske vlade. Shema se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še vedno uporabljala. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je v prvotni preiskavi ugotovila, da je shema za podporo izvozu investicijskega blaga (v nadaljnjem besedilu: shema EPCGS) zagotovila subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in da je predstavljala finančni prispevek indijske vlade. Shema se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še vedno uporabljala.

(a)   
  Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (87) | Podroben opis sheme EPCGS je v poglavju 5 zunanjetrgovinske politike za obdobje 2015–2020 in poglavju 5 priročnika o postopkih za obdobje 2015–2020. |
| --- | --- |

(87)

Podroben opis sheme EPCGS je v poglavju 5 zunanjetrgovinske politike za obdobje 2015–2020 in poglavju 5 priročnika o postopkih za obdobje 2015–2020.

(b)   
  Upravičenost

Upravičenost

| (88) | Do tega ukrepa so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, vezani na spremljajoče proizvajalce, ter izvajalci storitev. |
| --- | --- |

(88)

Do tega ukrepa so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, vezani na spremljajoče proizvajalce, ter izvajalci storitev.

(c)   
  Praktično izvajanje

Praktično izvajanje

| (89) | Pod pogojem obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in do 10 let starega) po znižani stopnji dajatve. Indijska vlada v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine za izvoz predvidenega blaga v določenem obdobju. Na podlagi zunanjetrgovinske politike za obdobje 2015–2020 se lahko investicijsko blago uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru sheme EPCGS. Obveznost izvoza, ki zajema šestkratnik privarčevane dajatve, mora biti izpolnjena v največ šestih letih. |
| --- | --- |

(89)

Pod pogojem obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in do 10 let starega) po znižani stopnji dajatve. Indijska vlada v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine za izvoz predvidenega blaga v določenem obdobju. Na podlagi zunanjetrgovinske politike za obdobje 2015–2020 se lahko investicijsko blago uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru sheme EPCGS. Obveznost izvoza, ki zajema šestkratnik privarčevane dajatve, mora biti izpolnjena v največ šestih letih.

| (90) | Imetnik dovoljenja EPCGS lahko nabavlja investicijsko blago tudi na domačem trgu. V takem primeru lahko domači proizvajalec investicijskega blaga izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Po drugi strani lahko domači proizvajalec zahteva ugodnost iz predvidenega izvoza v zvezi z dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS. |
| --- | --- |

(90)

Imetnik dovoljenja EPCGS lahko nabavlja investicijsko blago tudi na domačem trgu. V takem primeru lahko domači proizvajalec investicijskega blaga izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Po drugi strani lahko domači proizvajalec zahteva ugodnost iz predvidenega izvoza v zvezi z dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

(d)   
  Sklep o shemi EPCGS

Sklep o shemi EPCGS

| (91) | Shema EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle. Poleg tega pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe. |
| --- | --- |

(91)

Shema EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle. Poleg tega pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.

| (92) | Shema EPCGS je tudi zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjenih obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 4(4), prvi pododstavek, točka (a), osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(92)

Shema EPCGS je tudi zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjenih obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 4(4), prvi pododstavek, točka (a), osnovne uredbe.

| (93) | Shema EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), osnovne uredbe. Taki dovoljeni sistemi iz Priloge I, točka (I), k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne porabi pri proizvodnji izvoženih izdelkov. |
| --- | --- |

(93)

Shema EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), osnovne uredbe. Taki dovoljeni sistemi iz Priloge I, točka (I), k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne porabi pri proizvodnji izvoženih izdelkov.

| (94) | V prvotni preiskavi je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Da bi se izrazila polna vrednost denarja v času, je bil tako izračunani znesek, ki se pripiše obdobju preiskave, prilagojen tako, da so se mu za to obdobje dodale obresti. V ta namen se je za primerno štela komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. V skladu s členom 7(1), točka (a), osnovne uredbe so bile pristojbine, ki jih je morala družba plačati za pridobitev subvencije, odštete od celotnega zneska subvencije, če je bil vložen zahtevek. |
| --- | --- |

(94)

V prvotni preiskavi je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Da bi se izrazila polna vrednost denarja v času, je bil tako izračunani znesek, ki se pripiše obdobju preiskave, prilagojen tako, da so se mu za to obdobje dodale obresti. V ta namen se je za primerno štela komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. V skladu s členom 7(1), točka (a), osnovne uredbe so bile pristojbine, ki jih je morala družba plačati za pridobitev subvencije, odštete od celotnega zneska subvencije, če je bil vložen zahtevek.

| (95) | V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije dodelil za ustrezne prihodke od izvoza v obdobju prvotne preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljanjem izvoza in se ni dodelila glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevažane količine. |
| --- | --- |

(95)

V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije dodelil za ustrezne prihodke od izvoza v obdobju prvotne preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljanjem izvoza in se ni dodelila glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevažane količine.

| (96) | Stopnja subvencije, ki je bila v obdobju prvotne preiskave ugotovljena za to shemo, se je gibala od 0,03 % do 0,38 %. |
| --- | --- |

(96)

Stopnja subvencije, ki je bila v obdobju prvotne preiskave ugotovljena za to shemo, se je gibala od 0,03 % do 0,38 %.

3.3.2.2   Nadaljevanje subvencijske sheme

| (97) | Vložnik je v zahtevku za pregled in ustreznih prilogah predložil dokaze o tem, da so proizvajalci cevi iz nodularnega litega železa v Indiji še naprej izkoriščali to shemo. Obstoj sheme je v izpolnjenem vprašalniku potrdila tudi indijska vlada. Poleg tega je Komisija ugotovila, da je družba Tata Metaliks Limited shemo uporabljala za uvoz investicijskega blaga, ki se uporablja pri proizvodnji zadevnega izdelka. Ugodnost sheme je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom mogoče dodeliti zadevnemu izdelku. |
| --- | --- |

(97)

Vložnik je v zahtevku za pregled in ustreznih prilogah predložil dokaze o tem, da so proizvajalci cevi iz nodularnega litega železa v Indiji še naprej izkoriščali to shemo. Obstoj sheme je v izpolnjenem vprašalniku potrdila tudi indijska vlada. Poleg tega je Komisija ugotovila, da je družba Tata Metaliks Limited shemo uporabljala za uvoz investicijskega blaga, ki se uporablja pri proizvodnji zadevnega izdelka. Ugodnost sheme je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom mogoče dodeliti zadevnemu izdelku.

| (98) | Komisija je v skladu s tem sklenila, da je na voljo dovolj dokazov, ki kažejo, da so proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej imeli koristi od subvencij v okviru sheme EPCGS. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je v skladu s tem sklenila, da je na voljo dovolj dokazov, ki kažejo, da so proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej imeli koristi od subvencij v okviru sheme EPCGS.

| (99) | Zaradi nesodelovanja ni bilo mogoče izračunati točne stopnje subvencioniranja te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je v ta namen uporabila razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28 osnovne uredbe. Stopnja subvencije, ki je bila v obdobju prvotne preiskave ugotovljena za to shemo, se je gibala od 0,03 % do 0,38 % (glej uvodno izjavo 96). |
| --- | --- |

(99)

Zaradi nesodelovanja ni bilo mogoče izračunati točne stopnje subvencioniranja te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je v ta namen uporabila razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28 osnovne uredbe. Stopnja subvencije, ki je bila v obdobju prvotne preiskave ugotovljena za to shemo, se je gibala od 0,03 % do 0,38 % (glej uvodno izjavo 96).

| (100) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da stopnja subvencioniranja na podlagi te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bila zanemarljiva in v nobenem primeru ni bila nižja od stopenj, ugotovljenih v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da stopnja subvencioniranja na podlagi te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bila zanemarljiva in v nobenem primeru ni bila nižja od stopenj, ugotovljenih v prvotni preiskavi.

| (101) | Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je shema EPCGS pomeni dovoljeno subvencijo, saj zagotavlja oprostitev davkov za izvožene izdelke, namenjene domači potrošnji, in zato proti njej ni mogoče uvesti izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(101)

Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je shema EPCGS pomeni dovoljeno subvencijo, saj zagotavlja oprostitev davkov za izvožene izdelke, namenjene domači potrošnji, in zato proti njej ni mogoče uvesti izravnalnih ukrepov.

| (102) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 93, taki dovoljeni sistemi iz Priloge I, točka (I), k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne porabijo pri proizvodnji izvoženih izdelkov. Komisija je torej to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(102)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 93, taki dovoljeni sistemi iz Priloge I, točka (I), k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne porabijo pri proizvodnji izvoženih izdelkov. Komisija je torej to trditev zavrnila.

3.3.3   Shema povračila dajatev

Shema povračila dajatev

3.3.3.1   Ugotovitve prvotne preiskave

| (103) | Komisija je v prvotni preiskavi ugotovila, da so imeli proizvajalci izvozniki zadevnega izdelka koristi od sheme povračila dajatev, ki je zagotavljala povračilo določenega deleža vrednosti FOB izvoza (v nadaljnjem besedilu: stopnja povračila dajatev). Stopnja povračila dajatev za zadevni izdelek v obdobju prvotne preiskave je znašala 1,9 % vrednosti FOB. Shema DDS se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še vedno uporabljala. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je v prvotni preiskavi ugotovila, da so imeli proizvajalci izvozniki zadevnega izdelka koristi od sheme povračila dajatev, ki je zagotavljala povračilo določenega deleža vrednosti FOB izvoza (v nadaljnjem besedilu: stopnja povračila dajatev). Stopnja povračila dajatev za zadevni izdelek v obdobju prvotne preiskave je znašala 1,9 % vrednosti FOB. Shema DDS se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še vedno uporabljala.

(a)   
  Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (104) | Pravna podlaga, ki se je uporabljala v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, so bili predpisi za povračilo carin in osrednjih trošarin iz leta 1995 (v nadaljnjem besedilu: predpisi iz leta 1995), kakor so bili spremenjeni leta 2006 in nato nadomeščeni s predpisi za povračilo carin in osrednjih trošarin iz leta 2017 (v nadaljnjem besedilu: predpisi iz leta 2017), ki so začeli veljati 1. oktobra 2017. Metoda izračuna te sheme povračila dajatev je opisana v predpisu iz člena 3(2) predpisov iz leta 1995. V predpisu iz člena 12(1), točka (a)(ii), navedenih predpisov se ureja izjava, ki jo morajo proizvajalci izvozniki izpolniti, da lahko izkoristijo zadevno shemo. Ta predpisa se v predpisih iz leta 2017 nista spremenila in ustrezata predpisu iz člena 3(2) oziroma člena 13(1), točka (a)(ii). |
| --- | --- |

(104)

Pravna podlaga, ki se je uporabljala v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, so bili predpisi za povračilo carin in osrednjih trošarin iz leta 1995 (v nadaljnjem besedilu: predpisi iz leta 1995), kakor so bili spremenjeni leta 2006 in nato nadomeščeni s predpisi za povračilo carin in osrednjih trošarin iz leta 2017 (v nadaljnjem besedilu: predpisi iz leta 2017), ki so začeli veljati 1. oktobra 2017. Metoda izračuna te sheme povračila dajatev je opisana v predpisu iz člena 3(2) predpisov iz leta 1995. V predpisu iz člena 12(1), točka (a)(ii), navedenih predpisov se ureja izjava, ki jo morajo proizvajalci izvozniki izpolniti, da lahko izkoristijo zadevno shemo. Ta predpisa se v predpisih iz leta 2017 nista spremenila in ustrezata predpisu iz člena 3(2) oziroma člena 13(1), točka (a)(ii).

| (105) | Poleg tega okrožnica št. 24/2001 vsebuje posebna navodila glede izvajanja predpisa iz člena 3(2) in izjavo, ki jo morajo izvozniki predložiti na podlagi predpisa iz člena 12(1), točka (a)(ii). |
| --- | --- |

(105)

Poleg tega okrožnica št. 24/2001 vsebuje posebna navodila glede izvajanja predpisa iz člena 3(2) in izjavo, ki jo morajo izvozniki predložiti na podlagi predpisa iz člena 12(1), točka (a)(ii).

| (106) | Predpis iz člena 4 predpisov iz leta 1995 določa, da lahko centralna vlada spremeni znesek ali stopnje, določene na podlagi predpisa iz člena 3. Indijska vlada je izvedla številne spremembe; stopnje so bile nazadnje spremenjene z obvestilom št. 95/2018 – CUSTOMS in obvestilom št. 07/2020 – CUSTOMS. |
| --- | --- |

(106)

Predpis iz člena 4 predpisov iz leta 1995 določa, da lahko centralna vlada spremeni znesek ali stopnje, določene na podlagi predpisa iz člena 3. Indijska vlada je izvedla številne spremembe; stopnje so bile nazadnje spremenjene z obvestilom št. 95/2018 – CUSTOMS in obvestilom št. 07/2020 – CUSTOMS.

| (107) | Stopnja povračila dajatev za zadevni izdelek v obdobju prvotne preiskave je znašala 1,9 % vrednosti FOB. |
| --- | --- |

(107)

Stopnja povračila dajatev za zadevni izdelek v obdobju prvotne preiskave je znašala 1,9 % vrednosti FOB.

(b)   
  Upravičenost

Upravičenost

| (108) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(108)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   
  Praktično izvajanje

Praktično izvajanje

| (109) | Na podlagi te sheme lahko vsaka družba, ki izvaža upravičene izdelke, prejme znesek, ki ustreza deležu deklarirane vrednosti FOB izvoženega izdelka. Predpis iz člena 3(2) predpisov za povračilo carin in osrednjih trošarin določa, kako se izračuna znesek subvencije. Znesek, ki ga je treba vrniti, temelji na povprečnih vrednosti ustreznih carinskih dajatev na ravni industrije, plačanih za uvožene surovine, in povprečnega količnika potrošnje industrije, ki je bil zbran pri proizvajalcih upravičenih izvoznih izdelkov, za katere indijska vlada meni, da so reprezentativni (t. i. stopnja na ravni industrije ali AIR). Indijska vlada nato znesek, ki ga je treba vrniti, izrazi kot delež povprečne izvozne vrednosti upravičenih izvoženih izdelkov. |
| --- | --- |

(109)

Na podlagi te sheme lahko vsaka družba, ki izvaža upravičene izdelke, prejme znesek, ki ustreza deležu deklarirane vrednosti FOB izvoženega izdelka. Predpis iz člena 3(2) predpisov za povračilo carin in osrednjih trošarin določa, kako se izračuna znesek subvencije. Znesek, ki ga je treba vrniti, temelji na povprečnih vrednosti ustreznih carinskih dajatev na ravni industrije, plačanih za uvožene surovine, in povprečnega količnika potrošnje industrije, ki je bil zbran pri proizvajalcih upravičenih izvoznih izdelkov, za katere indijska vlada meni, da so reprezentativni (t. i. stopnja na ravni industrije ali AIR). Indijska vlada nato znesek, ki ga je treba vrniti, izrazi kot delež povprečne izvozne vrednosti upravičenih izvoženih izdelkov.

| (110) | Indijska vlada ta delež uporabi za izračun zneska povračila dajatev, ki ga lahko dobijo vsi upravičeni izvozniki. Stopnjo za to shemo določi za vsak izdelek posebej. |
| --- | --- |

(110)

Indijska vlada ta delež uporabi za izračun zneska povračila dajatev, ki ga lahko dobijo vsi upravičeni izvozniki. Stopnjo za to shemo določi za vsak izdelek posebej.

| (111) | Po mnenju indijske vlade se lahko povračilo dajatev določi tudi na podlagi dejanskega učinka dajatev, in sicer v primeru izdelkov, ki niso upravičeni do AIR, ali v primeru družb, ki ugotovijo, da AIR pomeni povračilo manj kot 80 % dejanskega učinka dajatev/davkov. |
| --- | --- |

(111)

Po mnenju indijske vlade se lahko povračilo dajatev določi tudi na podlagi dejanskega učinka dajatev, in sicer v primeru izdelkov, ki niso upravičeni do AIR, ali v primeru družb, ki ugotovijo, da AIR pomeni povračilo manj kot 80 % dejanskega učinka dajatev/davkov.

| (112) | Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko se odpremni podatki vnesejo v carinski strežnik, se označi, da izvoz poteka v okviru sheme DDS, znesek povračila dajatev pa se nepreklicno določi. Po odpremi in potem ko družba vloži splošni izvozni manifest ter ko carinski urad ustrezno primerja navedeni dokument s podatki iz izvozne odpremnice, so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev plačila zneska povračila bodisi z neposrednim plačilom na izvoznikov bančni račun bodisi z denarnim nakazilom. |
| --- | --- |

(112)

Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko se odpremni podatki vnesejo v carinski strežnik, se označi, da izvoz poteka v okviru sheme DDS, znesek povračila dajatev pa se nepreklicno določi. Po odpremi in potem ko družba vloži splošni izvozni manifest ter ko carinski urad ustrezno primerja navedeni dokument s podatki iz izvozne odpremnice, so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev plačila zneska povračila bodisi z neposrednim plačilom na izvoznikov bančni račun bodisi z denarnim nakazilom.

| (113) | Izvoznik mora poleg tega predložiti tudi dokazilo o realizaciji iztržka od izvoza, in sicer bančno potrdilo o realizaciji. Ta dokument se lahko predloži po plačilu zneska povračila. Indijska vlada izterja izplačani znesek, če izvoznik bančnega potrdila o realizaciji ne predloži v določenem roku. |
| --- | --- |

(113)

Izvoznik mora poleg tega predložiti tudi dokazilo o realizaciji iztržka od izvoza, in sicer bančno potrdilo o realizaciji. Ta dokument se lahko predloži po plačilu zneska povračila. Indijska vlada izterja izplačani znesek, če izvoznik bančnega potrdila o realizaciji ne predloži v določenem roku.

| (114) | Znesek povračila se lahko uporabi v kakršen koli namen in se lahko v skladu z indijskimi računovodskimi standardi po obračunskem načelu knjiži kot dohodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. |
| --- | --- |

(114)

Znesek povračila se lahko uporabi v kakršen koli namen in se lahko v skladu z indijskimi računovodskimi standardi po obračunskem načelu knjiži kot dohodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza.

(d)   
  Sklep o shemi DDS

Sklep o shemi DDS

| (115) | Komisija je v prvotni preiskavi ugotovila, da shema DDS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1), točka (a)(i), in člena 3(2) osnovne uredbe. Tako imenovani znesek povračila dajatve je finančni prispevek indijske vlade, saj je izplačan v obliki neposrednega prenosa sredstev s strani indijske vlade. V zvezi z uporabo teh sredstev ni omejitev. Poleg tega znesek povračila dajatev pomeni ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je v prvotni preiskavi ugotovila, da shema DDS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1), točka (a)(i), in člena 3(2) osnovne uredbe. Tako imenovani znesek povračila dajatve je finančni prispevek indijske vlade, saj je izplačan v obliki neposrednega prenosa sredstev s strani indijske vlade. V zvezi z uporabo teh sredstev ni omejitev. Poleg tega znesek povračila dajatev pomeni ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost.

| (116) | Indijska vlada stopnjo povračila dajatev za izvoz določi za vsak izdelek posebej. Čeprav se subvencija imenuje povračilo dajatev, shema nima vseh značilnosti dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), osnovne uredbe in ne izpolnjuje pravil iz Priloge I, točka (I), Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Gotovinsko plačilo izvozniku ni nujno povezano z dejanskim plačilom uvoznih dajatev za surovine, prav tako pa ni dobropis za dajatve, ki bo uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev za pretekli ali prihodnji uvoz surovin. Poleg tega ni sistema ali postopka, ki bi potrdil, kateri vhodni podatki se porabijo pri proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnih količinah. Indijska vlada niti ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanskih vhodnih materialov, čeprav bi to ob neobstoju učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(5) in Priloga III(II)(3), k osnovni uredbi) morala storiti. |
| --- | --- |

(116)

Indijska vlada stopnjo povračila dajatev za izvoz določi za vsak izdelek posebej. Čeprav se subvencija imenuje povračilo dajatev, shema nima vseh značilnosti dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), osnovne uredbe in ne izpolnjuje pravil iz Priloge I, točka (I), Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Gotovinsko plačilo izvozniku ni nujno povezano z dejanskim plačilom uvoznih dajatev za surovine, prav tako pa ni dobropis za dajatve, ki bo uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev za pretekli ali prihodnji uvoz surovin. Poleg tega ni sistema ali postopka, ki bi potrdil, kateri vhodni podatki se porabijo pri proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnih količinah. Indijska vlada niti ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanskih vhodnih materialov, čeprav bi to ob neobstoju učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(5) in Priloga III(II)(3), k osnovni uredbi) morala storiti.

| (117) | Plačilo, ki ga izplača indijska vlada po tem, ko izvozniki opravijo izvoz, je odvisno od opravljenega izvoza, zato se ta shema šteje za specifično, proti njej pa se lahko v skladu s členom 4(4), točka (a), osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(117)

Plačilo, ki ga izplača indijska vlada po tem, ko izvozniki opravijo izvoz, je odvisno od opravljenega izvoza, zato se ta shema šteje za specifično, proti njej pa se lahko v skladu s členom 4(4), točka (a), osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (118) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da se proti shemi DDS lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(118)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da se proti shemi DDS lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(e)   
  Izračun zneska subvencije

Izračun zneska subvencije

| (119) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je Komisija znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, v prvotni preiskavi izračunala glede na ugodnost za prejemnika (tj. znesek, prejet kot povračilo dajatev), ki je bila ugotovljena v obdobju prvotne preiskave. Komisija je ob upoštevanju navedenega ugotovila, da je ugodnost prejemniku dodeljena takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. Takrat mora indijska vlada izplačati znesek povračila, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1), točka (a)(i), osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, na kateri je med drugim naveden znesek povračila, dodeljenega za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. |
| --- | --- |

(119)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je Komisija znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, v prvotni preiskavi izračunala glede na ugodnost za prejemnika (tj. znesek, prejet kot povračilo dajatev), ki je bila ugotovljena v obdobju prvotne preiskave. Komisija je ob upoštevanju navedenega ugotovila, da je ugodnost prejemniku dodeljena takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. Takrat mora indijska vlada izplačati znesek povračila, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1), točka (a)(i), osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, na kateri je med drugim naveden znesek povračila, dodeljenega za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli.

| (120) | Komisija zaradi nesodelovanja glavnih proizvajalcev izvoznikov, kot je navedeno v uvodni izjavi 55, ni mogla preveriti, ali dejansko plačujejo uvozne dajatve za surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji zadevnega izdelka. Če bi bila ta trditev navedena in potrjena, bi Komisija kljub temu, da ni sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka in v kakšnih količinah, carino, plačano za izračun presežnega odpusta, preverila v skladu s Prilogo II(5) k osnovni uredbi. |
| --- | --- |

(120)

Komisija zaradi nesodelovanja glavnih proizvajalcev izvoznikov, kot je navedeno v uvodni izjavi 55, ni mogla preveriti, ali dejansko plačujejo uvozne dajatve za surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji zadevnega izdelka. Če bi bila ta trditev navedena in potrjena, bi Komisija kljub temu, da ni sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka in v kakšnih količinah, carino, plačano za izračun presežnega odpusta, preverila v skladu s Prilogo II(5) k osnovni uredbi.

| (121) | Glede na navedeno je Komisija štela za ustrezno, da se ugodnosti v okviru sheme DDS izračunajo kot vsota zneskov povračil, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v obdobju prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(121)

Glede na navedeno je Komisija štela za ustrezno, da se ugodnosti v okviru sheme DDS izračunajo kot vsota zneskov povračil, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v obdobju prvotne preiskave.

| (122) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je Komisija te zneske subvencij dodelila za celotni prihodek družbe od izvoza v obdobju prvotne preiskave kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(122)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je Komisija te zneske subvencij dodelila za celotni prihodek družbe od izvoza v obdobju prvotne preiskave kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (123) | Stopnje subvencije, določene v zvezi s to shemo v obdobju prvotne preiskave, so se gibale od 1,37 % do 1,66 %. |
| --- | --- |

(123)

Stopnje subvencije, določene v zvezi s to shemo v obdobju prvotne preiskave, so se gibale od 1,37 % do 1,66 %.

3.3.3.2   Nadaljevanje subvencijske sheme

| (124) | Vložnik je v zahtevku za pregled in ustreznih prilogah predložil dokaze, da je industrija cevi iz nodularnega litega železa še naprej imela koristi od sheme DDS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Poleg tega je indijska vlada nadaljevanje sheme DDS potrdila v izpolnjenem vprašalniku. Od sheme je imel v obdobju preiskave v zvezi s pregledom koristi tudi sodelujoči proizvajalec, tj. družba Tata Metaliks Limited, predvsem pri izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(124)

Vložnik je v zahtevku za pregled in ustreznih prilogah predložil dokaze, da je industrija cevi iz nodularnega litega železa še naprej imela koristi od sheme DDS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Poleg tega je indijska vlada nadaljevanje sheme DDS potrdila v izpolnjenem vprašalniku. Od sheme je imel v obdobju preiskave v zvezi s pregledom koristi tudi sodelujoči proizvajalec, tj. družba Tata Metaliks Limited, predvsem pri izvozu v tretje države.

| (125) | Družba Tata Metaliks Limited in indijska vlada sta v izpolnjenem vprašalniku navedli, da shema DDS ni subvencija, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Indijska vlada je nadalje trdila, da mora povračilo posrednih davkov ali uvoznih dajatev presegati znesek takih davkov ali dajatev, ki se dejansko naloži za vhodne materiale, porabljene pri proizvodnji izvoženega izdelka, da pomeni subvencijo. Po mnenju indijske vlade se lahko tudi v takih primerih izravnalni ukrepi uvedejo samo za presežno povračilo. Indijska vlada se je v podporo tej trditvi sklicevala na poročilo odbora v zadevi proti EU v zvezi z izravnalnimi ukrepi za nekatere vrste polietilen tereftalata iz Pakistana, WT/DS486/R. |
| --- | --- |

(125)

Družba Tata Metaliks Limited in indijska vlada sta v izpolnjenem vprašalniku navedli, da shema DDS ni subvencija, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Indijska vlada je nadalje trdila, da mora povračilo posrednih davkov ali uvoznih dajatev presegati znesek takih davkov ali dajatev, ki se dejansko naloži za vhodne materiale, porabljene pri proizvodnji izvoženega izdelka, da pomeni subvencijo. Po mnenju indijske vlade se lahko tudi v takih primerih izravnalni ukrepi uvedejo samo za presežno povračilo. Indijska vlada se je v podporo tej trditvi sklicevala na poročilo odbora v zadevi proti EU v zvezi z izravnalnimi ukrepi za nekatere vrste polietilen tereftalata iz Pakistana, WT/DS486/R.

| (126) | Indijska vlada je nadalje trdila, da upravičenost v okviru sheme ni pogojena z izvozom niti ni omejena na noben sektor, industrijo in/ali regijo. Po njenem mnenju se s povračilom nevtralizirajo plačane carine in osrednje trošarine, izračunane na podlagi povprečnih količin ustreznih vhodnih materialov (uvoženih in domačih), za katere je ugotovljeno, da se običajno uporabljajo pri proizvodnji razreda izvoženega blaga. Različen način pridobivanja vhodnih materialov posameznih izvoznikov je upoštevan in izravnan v povprečjih. Zato je indijska vlada menila, da shema DDS pomeni znižanje davka/dajatve in ni subvencija. |
| --- | --- |

(126)

Indijska vlada je nadalje trdila, da upravičenost v okviru sheme ni pogojena z izvozom niti ni omejena na noben sektor, industrijo in/ali regijo. Po njenem mnenju se s povračilom nevtralizirajo plačane carine in osrednje trošarine, izračunane na podlagi povprečnih količin ustreznih vhodnih materialov (uvoženih in domačih), za katere je ugotovljeno, da se običajno uporabljajo pri proizvodnji razreda izvoženega blaga. Različen način pridobivanja vhodnih materialov posameznih izvoznikov je upoštevan in izravnan v povprečjih. Zato je indijska vlada menila, da shema DDS pomeni znižanje davka/dajatve in ni subvencija.

| (127) | Kot je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 115 do 118, je Komisija v prvotni preiskavi menila, da shema nima vseh značilnosti dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), osnovne uredbe. V nasprotju z izjavami indijske vlade ugodnosti, ki so jih družbe prejele v okviru sheme DDS, niso neposredno povezane z dajatvami na uvoz surovin, ki jih družba uporablja za izvožene izdelke. Izvozna družba prejme gotovinska plačila, ki so povezana samo z vrednostjo FOB njenega izvoza. Družbam sploh ni treba uvažati nobenih surovin. |
| --- | --- |

(127)

Kot je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 115 do 118, je Komisija v prvotni preiskavi menila, da shema nima vseh značilnosti dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil v smislu člena 3(1), točka (a)(ii), osnovne uredbe. V nasprotju z izjavami indijske vlade ugodnosti, ki so jih družbe prejele v okviru sheme DDS, niso neposredno povezane z dajatvami na uvoz surovin, ki jih družba uporablja za izvožene izdelke. Izvozna družba prejme gotovinska plačila, ki so povezana samo z vrednostjo FOB njenega izvoza. Družbam sploh ni treba uvažati nobenih surovin.

| (128) | Zato in ker mehanizem sheme ne omogoča ocene, kolikšne davke/dajatve je plačala posamezna družba za porabljene vhodne materiale za proizvodnjo, Komisija ne more celotnega zneska povračila dajatev v okviru sheme DDS šteti zgolj za nadomestilo za dajatve, ki so jih družbe plačale za surovine, porabljene pri proizvodnji zadevnega izdelka. Nazadnje, Komisija zaradi nesodelovanja glavnih proizvajalcev izvoznikov ni mogla preveriti povezav, značilnih za posamezni primer, med ugodnostmi v okviru sheme DDS in morebitnimi dajatvami, plačanimi na uvoz surovin, ki so se uporabile pri proizvodnji zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(128)

Zato in ker mehanizem sheme ne omogoča ocene, kolikšne davke/dajatve je plačala posamezna družba za porabljene vhodne materiale za proizvodnjo, Komisija ne more celotnega zneska povračila dajatev v okviru sheme DDS šteti zgolj za nadomestilo za dajatve, ki so jih družbe plačale za surovine, porabljene pri proizvodnji zadevnega izdelka. Nazadnje, Komisija zaradi nesodelovanja glavnih proizvajalcev izvoznikov ni mogla preveriti povezav, značilnih za posamezni primer, med ugodnostmi v okviru sheme DDS in morebitnimi dajatvami, plačanimi na uvoz surovin, ki so se uporabile pri proizvodnji zadevnega izdelka.

| (129) | Zato je Komisija sklenila, da je shema DDS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej zagotavljala ugodnost za proizvajalce izvoznike cevi in nodularnega litega železa v Indiji. Poleg tega Komisija zaradi nesodelovanja proizvajalca izvoznika z reprezentativnim obsegom izvoza v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni imela informacij o posameznih družbah, na podlagi katerih bi izračunala znesek subvencije, dodeljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Vendar je menila, da za ugotovitev obstoja nadaljnjega subvencioniranja, sprejeto v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepa, takih zneskov ni treba izračunati. Poleg tega se predpisi o shemi DDS niso spremenili, čeprav se je stopnja povračila dajatev za zadevni izdelek po obdobju prvotne preiskave nekoliko znižala (z 1,9 % na 1,8 % in nato na 1,6 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom). Čeprav je znižanje (za 16 %) stopnje povračila dajatev pomenilo sorazmerno znižanje stopnje subvencioniranja v primerjavi s stopnjami, ugotovljenimi v prvotni preiskavi (od 1,37 % do 1,66 %), je Komisija menila, da je ta raven subvencioniranja v okviru sheme še vedno nezanemarljiva. |
| --- | --- |

(129)

Zato je Komisija sklenila, da je shema DDS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej zagotavljala ugodnost za proizvajalce izvoznike cevi in nodularnega litega železa v Indiji. Poleg tega Komisija zaradi nesodelovanja proizvajalca izvoznika z reprezentativnim obsegom izvoza v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni imela informacij o posameznih družbah, na podlagi katerih bi izračunala znesek subvencije, dodeljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Vendar je menila, da za ugotovitev obstoja nadaljnjega subvencioniranja, sprejeto v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepa, takih zneskov ni treba izračunati. Poleg tega se predpisi o shemi DDS niso spremenili, čeprav se je stopnja povračila dajatev za zadevni izdelek po obdobju prvotne preiskave nekoliko znižala (z 1,9 % na 1,8 % in nato na 1,6 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom). Čeprav je znižanje (za 16 %) stopnje povračila dajatev pomenilo sorazmerno znižanje stopnje subvencioniranja v primerjavi s stopnjami, ugotovljenimi v prvotni preiskavi (od 1,37 % do 1,66 %), je Komisija menila, da je ta raven subvencioniranja v okviru sheme še vedno nezanemarljiva.

| (130) | Zato je Komisija sklenila, da je shema DDS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej zagotavljala subvencije za proizvajalce cevi in nodularnega litega železa. |
| --- | --- |

(130)

Zato je Komisija sklenila, da je shema DDS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej zagotavljala subvencije za proizvajalce cevi in nodularnega litega železa.

| (131) | Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da obstaja ustrezna povezava med stopnjami povračila in dajatvami, plačanimi za materiale, porabljene pri proizvodnji zadevnega izdelka. Zlasti je navedla, da morajo izvozniki za prejem povračila dajatev predložiti odpremnico in navesti zahtevek za povračilo dajatev, ki se uporablja za izdelek. Indijska carina šele po preverjanju ustvari odpremnico, v kateri je naveden znesek povračila. Zato po njenem mnenju povračilo dajatev ni pomenilo presežnega odpusta. |
| --- | --- |

(131)

Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da obstaja ustrezna povezava med stopnjami povračila in dajatvami, plačanimi za materiale, porabljene pri proizvodnji zadevnega izdelka. Zlasti je navedla, da morajo izvozniki za prejem povračila dajatev predložiti odpremnico in navesti zahtevek za povračilo dajatev, ki se uporablja za izdelek. Indijska carina šele po preverjanju ustvari odpremnico, v kateri je naveden znesek povračila. Zato po njenem mnenju povračilo dajatev ni pomenilo presežnega odpusta.

| (132) | Kot je že podrobno pojasnjeno v uvodni izjavi 109, je Komisija menila, da se zahtevek za povračilo dajatev nanaša na določen delež zneska, ki ga je treba povrniti. Opozorila je, da tak znesek ne ustreza nujno znesku dajatev, ki bi jih družba plačala za vhodne materiale, porabljene pri proizvodnji. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 128, zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov ni bilo mogoče preveriti, ali dejansko plačujejo uvozne dajatve za surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji zadevnega izdelka. Komisija je zato zavrnila trditev. |
| --- | --- |

(132)

Kot je že podrobno pojasnjeno v uvodni izjavi 109, je Komisija menila, da se zahtevek za povračilo dajatev nanaša na določen delež zneska, ki ga je treba povrniti. Opozorila je, da tak znesek ne ustreza nujno znesku dajatev, ki bi jih družba plačala za vhodne materiale, porabljene pri proizvodnji. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 128, zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov ni bilo mogoče preveriti, ali dejansko plačujejo uvozne dajatve za surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji zadevnega izdelka. Komisija je zato zavrnila trditev.

3.3.4   Zagotavljanje železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega

Zagotavljanje železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega

3.3.4.1   Ugotovitve prvotne preiskave

| (133) | Komisija je v prvotni preiskavi ugotovila, da je indijska vlada družbam za pridobivanje železove rude z nizom ukrepov zaupala zagotavljanje železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega. To zagotavljanje blaga je pomenilo finančno ugodnost za prejemnike in je bilo specifično, zato se lahko proti njemu uvedejo izravnalni ukrepi (21). |
| --- | --- |

(133)

Komisija je v prvotni preiskavi ugotovila, da je indijska vlada družbam za pridobivanje železove rude z nizom ukrepov zaupala zagotavljanje železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega. To zagotavljanje blaga je pomenilo finančno ugodnost za prejemnike in je bilo specifično, zato se lahko proti njemu uvedejo izravnalni ukrepi (21).

21

| (134) | Prvič, indijska vlada je marca 2007 uvedla izvozne dajatve na železovo rudo po stopnji 300 INR na tono (kar ustreza deležu od 12 % do 15 %). Marca 2011 se je stopnja zvišala na 20 %, decembra 2011 pa nadalje na 30 %. Cilj takih omejitev izvoza z izvoznimi davki je bil zaščititi in spodbujati industrije nižje v verigi, in sicer z zagotavljanjem poceni surovin in vhodnih materialov domačim industrijam nižje v verigi. |
| --- | --- |

(134)

Prvič, indijska vlada je marca 2007 uvedla izvozne dajatve na železovo rudo po stopnji 300 INR na tono (kar ustreza deležu od 12 % do 15 %). Marca 2011 se je stopnja zvišala na 20 %, decembra 2011 pa nadalje na 30 %. Cilj takih omejitev izvoza z izvoznimi davki je bil zaščititi in spodbujati industrije nižje v verigi, in sicer z zagotavljanjem poceni surovin in vhodnih materialov domačim industrijam nižje v verigi.

| (135) | Drugič, maja 2008 je ministrstvo za železnice uvedlo politiko dvojne prevoznine, tj. razliko pri prevoznini med prevozom železove rude za domačo potrošnjo in izvoz. Glede na to, da železniški prevoz predstavlja zelo velik del celotnih stroškov železove rude, je bila povprečna razlika med prevozom železove rude za domačo potrošnjo in izvoz trikratna. |
| --- | --- |

(135)

Drugič, maja 2008 je ministrstvo za železnice uvedlo politiko dvojne prevoznine, tj. razliko pri prevoznini med prevozom železove rude za domačo potrošnjo in izvoz. Glede na to, da železniški prevoz predstavlja zelo velik del celotnih stroškov železove rude, je bila povprečna razlika med prevozom železove rude za domačo potrošnjo in izvoz trikratna.

| (136) | Cilj teh dveh ukrepov je bil torej odvračanje od izvoza železove rude in s tem vzpostavitev sistema ciljnih omejitev izvoza, ki je bil v osnovi vzpostavljen leta 2007/2008 ter dodatno razširjen marca in decembra 2011 s povišanji stopnje izvozne dajatve na železovo rudo. |
| --- | --- |

(136)

Cilj teh dveh ukrepov je bil torej odvračanje od izvoza železove rude in s tem vzpostavitev sistema ciljnih omejitev izvoza, ki je bil v osnovi vzpostavljen leta 2007/2008 ter dodatno razširjen marca in decembra 2011 s povišanji stopnje izvozne dajatve na železovo rudo.

| (137) | Da bi Komisija določila, ali je bil prvi element izpolnjen, tj. ali je indijska vlada rudarskim družbam zaupala ali jim dala ukaz, je analizirala, ali je bila podpora indijske vlade industriji cevi iz nodularnega litega železa (zlasti s ugotovljenim izkrivljanjem cen železove rude) dejansko cilj vladne politike (v nasprotju z zgolj stranskim učinkom izvajanja splošnih regulativnih pristojnosti). Komisija je opozorila, da so številni dokumenti podprli njen sklep, da si je indijska vlada izrecno prizadevala za podporo industriji cevi iz nodularnega litega železa kot cilj politike. Zlasti je Dangovo poročilo iz leta 2005 izrecno vključevalo cilj politike za zagotavljanje ugodnosti indijskim proizvajalcem jekla („zagotovljen dostop do ponudbe domače železove rude po znižanih svetovnih cenah“) ter navedbo, da je treba to prednost ohraniti in spodbujati. Komisija je ugotovila, da je indijska vlada v skladu s cilji politike iz navedenega poročila sprejela nekatere ukrepe, da bi posebej podprla svojo industrijo cevi iz nodularnega litega železa. |
| --- | --- |

(137)

Da bi Komisija določila, ali je bil prvi element izpolnjen, tj. ali je indijska vlada rudarskim družbam zaupala ali jim dala ukaz, je analizirala, ali je bila podpora indijske vlade industriji cevi iz nodularnega litega železa (zlasti s ugotovljenim izkrivljanjem cen železove rude) dejansko cilj vladne politike (v nasprotju z zgolj stranskim učinkom izvajanja splošnih regulativnih pristojnosti). Komisija je opozorila, da so številni dokumenti podprli njen sklep, da si je indijska vlada izrecno prizadevala za podporo industriji cevi iz nodularnega litega železa kot cilj politike. Zlasti je Dangovo poročilo iz leta 2005 izrecno vključevalo cilj politike za zagotavljanje ugodnosti indijskim proizvajalcem jekla („zagotovljen dostop do ponudbe domače železove rude po znižanih svetovnih cenah“) ter navedbo, da je treba to prednost ohraniti in spodbujati. Komisija je ugotovila, da je indijska vlada v skladu s cilji politike iz navedenega poročila sprejela nekatere ukrepe, da bi posebej podprla svojo industrijo cevi iz nodularnega litega železa.

| (138) | Iz različnih uradnih dokumentov, na primer zlasti iz poročila delovne skupine za jeklarsko industrijo za dvanajsti petletni načrt, objavljenem novembra 2011, je bila razvidna povezava med cilji politike za podporo industriji cevi iz nodularnega litega železa in z njimi povezanimi ukrepi, ki jih je indijska vlada uspešno sprejela, da bi dosegla te cilje. |
| --- | --- |

(138)

Iz različnih uradnih dokumentov, na primer zlasti iz poročila delovne skupine za jeklarsko industrijo za dvanajsti petletni načrt, objavljenem novembra 2011, je bila razvidna povezava med cilji politike za podporo industriji cevi iz nodularnega litega železa in z njimi povezanimi ukrepi, ki jih je indijska vlada uspešno sprejela, da bi dosegla te cilje.

| (139) | Komisija je zato ugotovila, da je indijska vlada z uvedbo takih ciljnih omejitev izvoza (zlasti z izvoznimi dajatvami in politiko dvojne prevoznine) postavila indijske družbe za pridobivanje železove rude v ekonomsko nerazumen položaj, ki jih je silil v prodajo blaga po nižji ceni, kot bi jo lahko dosegle brez te politike. Ukrepi, ki jih je sprejela indijska vlada, so dejansko omejevali svobodo delovanja družb za pridobivanje železove rude, saj so v praksi omejevali njihovo poslovno odločanje glede tega, kje naj prodajajo svoje izdelke in po kakšni ceni, s tem pa so jih usmerjali k zagotavljanju železove rude na domačem trgu za plačilo, ki je nižje od primernega. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je zato ugotovila, da je indijska vlada z uvedbo takih ciljnih omejitev izvoza (zlasti z izvoznimi dajatvami in politiko dvojne prevoznine) postavila indijske družbe za pridobivanje železove rude v ekonomsko nerazumen položaj, ki jih je silil v prodajo blaga po nižji ceni, kot bi jo lahko dosegle brez te politike. Ukrepi, ki jih je sprejela indijska vlada, so dejansko omejevali svobodo delovanja družb za pridobivanje železove rude, saj so v praksi omejevali njihovo poslovno odločanje glede tega, kje naj prodajajo svoje izdelke in po kakšni ceni, s tem pa so jih usmerjali k zagotavljanju železove rude na domačem trgu za plačilo, ki je nižje od primernega.

| (140) | Komisija je ugotovila tudi, da je indijska vlada pričakovala, da družbe za pridobivanje železove rude ne bodo znatno zmanjšale domače proizvodnje (glede na vzpostavljene ukrepe za omejitev izvoza), ampak bodo ohranile stabilno dobavo domače železove rude. Dejansko je Komisija ugotovila, da je bilo enostavno predhodno predvideti, da družbe za pridobivanje železove rude ne bi onemogočile znatnih začetnih naložb in visokih stalnih stroškov z zmanjšanjem proizvodnje zgolj zato, da bi se izognile prevelikim zalogam in posledičnemu pritisku na znižanje domačih cen v skladu z ukrepi indijske vlade. To pomeni, da je indijska vlada pri uporabi ciljnih omejitev izvoza vedela, kako se bodo proizvajalci železove rude odzvali na ukrepe in kakšne bodo posledice teh ukrepov. Čeprav lahko ti proizvajalci ob upoštevanju njihovega poslovanja in strukture stroškov nekoliko zmanjšajo svojo domačo proizvodnjo kot odziv na omejitev izvoza, je ne bi ustavili ali prilagodili na zelo majhen obseg, pri čemer so iz podatkov dejansko razvidni ti namerni učinki. Izvoz se je v obdobju 2012–2013 zmanjšal za več kot 60 % v primerjavi z obdobjem 2011–2012 in se še naprej znatno zmanjševal, pri čemer se je v obdobju 2014–2015 zmanjšal za 84 % v primerjavi z obdobjem 2011–2012. Hkrati se je proizvodnja med obdobjema 2011–2012 in 2014–2015 povečala samo za 24 %. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da je vlada proizvajalcem surovin zaupala ali ukazala, naj dobavljajo blago domačim uporabnikom železove rude, tj. proizvajalcem jekla, vključno s proizvajalci cevi iz nodularnega litega železa, za plačilo, ki je nižje od primernega. Družbe za pridobivanje železove rude so bile odgovorne za ustvarjanje umetnega, razdrobljenega in nizkocenovnega domačega trga v Indiji, pri čemer so v tem smislu delovale kot pooblaščenec indijske vlade za izvajanje njene politike zagotavljanja železove rude industriji cevi iz nodularnega litega železa za plačilo, ki je nižje od primernega. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je ugotovila tudi, da je indijska vlada pričakovala, da družbe za pridobivanje železove rude ne bodo znatno zmanjšale domače proizvodnje (glede na vzpostavljene ukrepe za omejitev izvoza), ampak bodo ohranile stabilno dobavo domače železove rude. Dejansko je Komisija ugotovila, da je bilo enostavno predhodno predvideti, da družbe za pridobivanje železove rude ne bi onemogočile znatnih začetnih naložb in visokih stalnih stroškov z zmanjšanjem proizvodnje zgolj zato, da bi se izognile prevelikim zalogam in posledičnemu pritisku na znižanje domačih cen v skladu z ukrepi indijske vlade. To pomeni, da je indijska vlada pri uporabi ciljnih omejitev izvoza vedela, kako se bodo proizvajalci železove rude odzvali na ukrepe in kakšne bodo posledice teh ukrepov. Čeprav lahko ti proizvajalci ob upoštevanju njihovega poslovanja in strukture stroškov nekoliko zmanjšajo svojo domačo proizvodnjo kot odziv na omejitev izvoza, je ne bi ustavili ali prilagodili na zelo majhen obseg, pri čemer so iz podatkov dejansko razvidni ti namerni učinki. Izvoz se je v obdobju 2012–2013 zmanjšal za več kot 60 % v primerjavi z obdobjem 2011–2012 in se še naprej znatno zmanjševal, pri čemer se je v obdobju 2014–2015 zmanjšal za 84 % v primerjavi z obdobjem 2011–2012. Hkrati se je proizvodnja med obdobjema 2011–2012 in 2014–2015 povečala samo za 24 %. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da je vlada proizvajalcem surovin zaupala ali ukazala, naj dobavljajo blago domačim uporabnikom železove rude, tj. proizvajalcem jekla, vključno s proizvajalci cevi iz nodularnega litega železa, za plačilo, ki je nižje od primernega. Družbe za pridobivanje železove rude so bile odgovorne za ustvarjanje umetnega, razdrobljenega in nizkocenovnega domačega trga v Indiji, pri čemer so v tem smislu delovale kot pooblaščenec indijske vlade za izvajanje njene politike zagotavljanja železove rude industriji cevi iz nodularnega litega železa za plačilo, ki je nižje od primernega.

| (141) | Nazadnje je Komisija poiskala tudi dokaze, da je indijska vlada sama priznala uspešnost svoje politike ciljnih omejitev izvoza, kar kaže, da je bil rezultat nameren in ne zgolj stranki učinek regulativnih ukrepov. |
| --- | --- |

(141)

Nazadnje je Komisija poiskala tudi dokaze, da je indijska vlada sama priznala uspešnost svoje politike ciljnih omejitev izvoza, kar kaže, da je bil rezultat nameren in ne zgolj stranki učinek regulativnih ukrepov.

| (142) | Komisija je torej ugotovila, da je indijska vlada rudarskim družbam zaupala izvajanje njene politike za oblikovanje razdrobljenega domačega trga ter zagotavljanje železove rude domači železarski in jeklarski industriji za plačilo, ki je nižje od primernega. Izvozni davek in politika dvojne prevoznine, ki sta bila daleč od preprostega ukrepa za povečanje prihodkov, sta jasno privedla do pozitivnih ukrepov, ki jih je indijska vlada sprejela, da bi družbe za pridobivanje železove rude spodbudila k izvajanju navedenega cilja politike, tj. k podpori železarske in jeklarske industrije ter zlasti industrije cevi iz nodularnega litega železa. |
| --- | --- |

(142)

Komisija je torej ugotovila, da je indijska vlada rudarskim družbam zaupala izvajanje njene politike za oblikovanje razdrobljenega domačega trga ter zagotavljanje železove rude domači železarski in jeklarski industriji za plačilo, ki je nižje od primernega. Izvozni davek in politika dvojne prevoznine, ki sta bila daleč od preprostega ukrepa za povečanje prihodkov, sta jasno privedla do pozitivnih ukrepov, ki jih je indijska vlada sprejela, da bi družbe za pridobivanje železove rude spodbudila k izvajanju navedenega cilja politike, tj. k podpori železarske in jeklarske industrije ter zlasti industrije cevi iz nodularnega litega železa.

| (143) | Nato je Komisija proučila drugi element, tj. ali so družbe za pridobivanje železove rude v Indiji zasebni organi, ki jim je indijska vlada zaupala v smislu člena 3(1), točka (a)(iv), osnovne uredbe o izravnalnih dajatvah. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da sta dva glavna indijska proizvajalca izvoznika veliko večino železove rude kupovala od zasebnih podjetij, razen majhne količine železove rude, ki sta jo kupovala od družbe National Mineral Development Corporation (NMDC), ki je bila v državni lasti. Ne glede na državno last družbe NMDC (in njene morebitne uvrstitve med javne organe) je Komisija vse te dobavitelje štela za zasebne organe, ki jih je indijska vlada zaupala ali dala ukaz v smislu člena 3(1), točka (a)(iv), osnovne uredbe o izravnalnih dajatvah. |
| --- | --- |

(143)

Nato je Komisija proučila drugi element, tj. ali so družbe za pridobivanje železove rude v Indiji zasebni organi, ki jim je indijska vlada zaupala v smislu člena 3(1), točka (a)(iv), osnovne uredbe o izravnalnih dajatvah. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da sta dva glavna indijska proizvajalca izvoznika veliko večino železove rude kupovala od zasebnih podjetij, razen majhne količine železove rude, ki sta jo kupovala od družbe National Mineral Development Corporation (NMDC), ki je bila v državni lasti. Ne glede na državno last družbe NMDC (in njene morebitne uvrstitve med javne organe) je Komisija vse te dobavitelje štela za zasebne organe, ki jih je indijska vlada zaupala ali dala ukaz v smislu člena 3(1), točka (a)(iv), osnovne uredbe o izravnalnih dajatvah.

| (144) | V naslednjem koraku je Komisija preverila tretji element, tj. ali so družbe za pridobivanje železove rude dejansko izvajale navedeno vladno politiko glede zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega. V zvezi s tem je opozorila, da je bil s ciljnimi omejitvami izvoza dosežen cilj indijske vlade glede odvračanja od izvoza in ohranjanja razpoložljivosti železove rude za domačo industrijo nižje v verigi po nižjih cenah. Ne glede na zmanjšanje proizvodnje železove rude zaradi zaprtja nekaterih rudnikov iz okoljskih razlogov je bila na indijskem trgu opazna stalna in neracionalna presežna zmogljivost glede na vsoto domače potrošnje in izvoza, od katere se odšteje uvoz. To je privedlo do presežne ponudbe železove rude na domačem trgu, kot je priznala in zahtevala indijska vlada, glede na naravne nezmožnosti rudarskih družb, da svojo proizvodnjo hitro prilagodijo omejitvam izvoza. |
| --- | --- |

(144)

V naslednjem koraku je Komisija preverila tretji element, tj. ali so družbe za pridobivanje železove rude dejansko izvajale navedeno vladno politiko glede zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega. V zvezi s tem je opozorila, da je bil s ciljnimi omejitvami izvoza dosežen cilj indijske vlade glede odvračanja od izvoza in ohranjanja razpoložljivosti železove rude za domačo industrijo nižje v verigi po nižjih cenah. Ne glede na zmanjšanje proizvodnje železove rude zaradi zaprtja nekaterih rudnikov iz okoljskih razlogov je bila na indijskem trgu opazna stalna in neracionalna presežna zmogljivost glede na vsoto domače potrošnje in izvoza, od katere se odšteje uvoz. To je privedlo do presežne ponudbe železove rude na domačem trgu, kot je priznala in zahtevala indijska vlada, glede na naravne nezmožnosti rudarskih družb, da svojo proizvodnjo hitro prilagodijo omejitvam izvoza.

| (145) | Poleg tega je Komisija analizirala vpliv presežne ponudbe železove rude zaradi omejitev izvoza indijske vlade na domačo ceno železove rude v Indiji. Ob upoštevanju uvozne cene železove rude na Kitajskem (Kitajska je največja uvoznica železove rude) in prilagojene avstralske cene FOB (za odpravo stroškov mednarodnega prevoza) kot najbližjih možnih približkov za neizkrivljeno indijsko domačo ceno je Komisija ugotovila, da so posredovanja indijske vlade v zvezi z železovo rudo (kar je privedlo do znatnega zmanjšanja izvoza železove rude in presežne ponudbe v Indiji) vplivala tudi na domače cene železove rude. Prvič, od leta 2008 so bile domače cene železove rude v Indiji stalno nižje od mednarodnih cen, in drugič, čeprav so mednarodne cene kazale precejšnje zvišanje v obdobju 2008–2011, ki ustreza dvema časovnima točkama, ko so bile uvedene (2007/2008) in okrepljene (2011) omejitve uvoza, so domače cene železove rude v Indiji dokaj nespremenjene, kot da bi bil ta trg ločen od razmer v drugih delih sveta in da te razmere nanj ne bi vplivale. Po mnenju Komisije so tako ciljne omejitve izvoza indijske vlade dosegle cilj glede zagotavljanja razpoložljivosti železove rude domači industriji po nižjih cenah z ohranjanjem stabilnih domačih cen v Indiji, čeprav so se cene železove rude na svetovnem trgu bistveno zvišale. Komisija je sklenila, da poleg sistema ciljnih omejitev izvoza, ki ga je uvedla indijska vlada, ni drugega razloga, da indijske cene ne bi sledile trendom mednarodnih cen. Brez ciljnih omejitev izvoza bi indijski proizvajalci železove rude uživali ugodnosti bolj dobičkonosne prodaje po višjih mednarodnih cenah. Tako pa so bili prisiljeni nadaljevati proizvodnjo in lokalno zagotavljati železovo rudo po nižjih cenah, da bi izpolnili cilje politike indijske vlade. |
| --- | --- |

(145)

Poleg tega je Komisija analizirala vpliv presežne ponudbe železove rude zaradi omejitev izvoza indijske vlade na domačo ceno železove rude v Indiji. Ob upoštevanju uvozne cene železove rude na Kitajskem (Kitajska je največja uvoznica železove rude) in prilagojene avstralske cene FOB (za odpravo stroškov mednarodnega prevoza) kot najbližjih možnih približkov za neizkrivljeno indijsko domačo ceno je Komisija ugotovila, da so posredovanja indijske vlade v zvezi z železovo rudo (kar je privedlo do znatnega zmanjšanja izvoza železove rude in presežne ponudbe v Indiji) vplivala tudi na domače cene železove rude. Prvič, od leta 2008 so bile domače cene železove rude v Indiji stalno nižje od mednarodnih cen, in drugič, čeprav so mednarodne cene kazale precejšnje zvišanje v obdobju 2008–2011, ki ustreza dvema časovnima točkama, ko so bile uvedene (2007/2008) in okrepljene (2011) omejitve uvoza, so domače cene železove rude v Indiji dokaj nespremenjene, kot da bi bil ta trg ločen od razmer v drugih delih sveta in da te razmere nanj ne bi vplivale. Po mnenju Komisije so tako ciljne omejitve izvoza indijske vlade dosegle cilj glede zagotavljanja razpoložljivosti železove rude domači industriji po nižjih cenah z ohranjanjem stabilnih domačih cen v Indiji, čeprav so se cene železove rude na svetovnem trgu bistveno zvišale. Komisija je sklenila, da poleg sistema ciljnih omejitev izvoza, ki ga je uvedla indijska vlada, ni drugega razloga, da indijske cene ne bi sledile trendom mednarodnih cen. Brez ciljnih omejitev izvoza bi indijski proizvajalci železove rude uživali ugodnosti bolj dobičkonosne prodaje po višjih mednarodnih cenah. Tako pa so bili prisiljeni nadaljevati proizvodnjo in lokalno zagotavljati železovo rudo po nižjih cenah, da bi izpolnili cilje politike indijske vlade.

| (146) | Nazadnje je Komisija proučila zadnja dva elementa, tj. ali je naloga zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega, običajno v pristojnosti indijske vlade in ali se taka praksa dejansko ne razlikuje od običajnih praks indijske vlade. Komisija je ugotovila, da je zagotavljanje železove rude, ki se nahaja na indijskem ozemlju, naloga, ki je običajno v pristojnosti indijske vlade, saj je indijska vlada s svojimi predpisi določila, kako zagotavljati surovine, s katerimi razpolaga Indija, z izvajanjem suverenosti nad naravnimi viri. V zvezi z merilom, da se „dejansko ne razlikuje“, je Komisija opozorila, da to merilo zahteva pozitivno ugotovitev, da se zagotavljanje blaga s strani pooblaščenih zasebnih organov dejansko ne razlikuje od hipoteze, da je tako blago zagotavljala prav vlada. Glede na to je Komisija ugotovila, da ni bilo nobene bistvene razlike med neposrednim posredovanjem na trgu z zagotavljanjem železove rude v okviru sistema stalno spreminjajočih se vladnih cen in naložitvijo odgovornosti za zagotavljanje železove rude družbam za pridobivanje železove rude za plačilo, ki je manjše od primernega. |
| --- | --- |

(146)

Nazadnje je Komisija proučila zadnja dva elementa, tj. ali je naloga zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega, običajno v pristojnosti indijske vlade in ali se taka praksa dejansko ne razlikuje od običajnih praks indijske vlade. Komisija je ugotovila, da je zagotavljanje železove rude, ki se nahaja na indijskem ozemlju, naloga, ki je običajno v pristojnosti indijske vlade, saj je indijska vlada s svojimi predpisi določila, kako zagotavljati surovine, s katerimi razpolaga Indija, z izvajanjem suverenosti nad naravnimi viri. V zvezi z merilom, da se „dejansko ne razlikuje“, je Komisija opozorila, da to merilo zahteva pozitivno ugotovitev, da se zagotavljanje blaga s strani pooblaščenih zasebnih organov dejansko ne razlikuje od hipoteze, da je tako blago zagotavljala prav vlada. Glede na to je Komisija ugotovila, da ni bilo nobene bistvene razlike med neposrednim posredovanjem na trgu z zagotavljanjem železove rude v okviru sistema stalno spreminjajočih se vladnih cen in naložitvijo odgovornosti za zagotavljanje železove rude družbam za pridobivanje železove rude za plačilo, ki je manjše od primernega.

| (147) | Komisija je torej sklenila, da je indijska vlada s ciljnimi omejitvami izvoza domače družbe za pridobivanje železove rude prisilila, da so lokalno prodajale železovo rudo, ali jim zaupala in ukazala, da v Indiji zagotavljajo to surovino za plačilo, ki je nižje od primernega. Z zadevnimi ukrepi je bil dosežen želeni učinek izkrivljanja domačega trga železove rude v Indiji in znižanja cene na umetno nizko raven v korist industrije na koncu proizvodne verige. Naloga zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega, je običajno v pristojnosti vlade, praksa vlade pa se ne razlikuje bistveno od praks, ki jih vlade običajno izvajajo. Komisija je zato sklenila, da je indijska vlada zagotovila posreden finančni prispevek v smislu člena 3(1), točka (a)(iv) in (iii), osnovne uredbe o izravnalnih dajatvah, kot se razlaga in uporablja v skladu z ustreznim standardom STO iz člena 1.1, točka (a)(iv) in (iii), Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je torej sklenila, da je indijska vlada s ciljnimi omejitvami izvoza domače družbe za pridobivanje železove rude prisilila, da so lokalno prodajale železovo rudo, ali jim zaupala in ukazala, da v Indiji zagotavljajo to surovino za plačilo, ki je nižje od primernega. Z zadevnimi ukrepi je bil dosežen želeni učinek izkrivljanja domačega trga železove rude v Indiji in znižanja cene na umetno nizko raven v korist industrije na koncu proizvodne verige. Naloga zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega, je običajno v pristojnosti vlade, praksa vlade pa se ne razlikuje bistveno od praks, ki jih vlade običajno izvajajo. Komisija je zato sklenila, da je indijska vlada zagotovila posreden finančni prispevek v smislu člena 3(1), točka (a)(iv) in (iii), osnovne uredbe o izravnalnih dajatvah, kot se razlaga in uporablja v skladu z ustreznim standardom STO iz člena 1.1, točka (a)(iv) in (iii), Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih.

3.3.4.2   Nadaljevanje subvencijske sheme

| (148) | Družba Tata Metaliks Limited in indijska vlada sta trdili, da je bila ena od dveh ciljnih omejitev izvoza, ki ju je Komisija opredelila v prvotni preiskavi, tj. politika dvojne prevoznine, ukinjena 10. maja 2016. Trdili sta, da od navedenega dne za prevoz železove rude za domačo potrošnjo in izvoz veljajo enako pogoji in stroški. |
| --- | --- |

(148)

Družba Tata Metaliks Limited in indijska vlada sta trdili, da je bila ena od dveh ciljnih omejitev izvoza, ki ju je Komisija opredelila v prvotni preiskavi, tj. politika dvojne prevoznine, ukinjena 10. maja 2016. Trdili sta, da od navedenega dne za prevoz železove rude za domačo potrošnjo in izvoz veljajo enako pogoji in stroški.

| (149) | Komisija je ocenila vse dokaze iz zahtevka za pregled in ustreznih prilog glede nadaljevanja ukrepa ter dokaze, ki jih je našla med preiskavo. Preiskava je pokazala, da je indijska vlada kljub ukinitvi politike dvojne prevoznine maja 2016 s pooblastitvijo družb za pridobivanje železove rude v obdobju preiskave v zvezi s pregledom indijskim proizvajalcem zadevnega izdelka še naprej zagotavljala železovo rudo za plačilo, ki je nižje od primernega. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je ocenila vse dokaze iz zahtevka za pregled in ustreznih prilog glede nadaljevanja ukrepa ter dokaze, ki jih je našla med preiskavo. Preiskava je pokazala, da je indijska vlada kljub ukinitvi politike dvojne prevoznine maja 2016 s pooblastitvijo družb za pridobivanje železove rude v obdobju preiskave v zvezi s pregledom indijskim proizvajalcem zadevnega izdelka še naprej zagotavljala železovo rudo za plačilo, ki je nižje od primernega.

| (150) | Prvič, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je še vedno uporabljal 30-odstotni davek na železovo rudo z visoko vsebnostjo železa. Indijska vlada je potrdila, da je bila zadnja sprememba izvoznih dajatev izvedena z uradnim obvestilom št. 15/2016 – CUSTOMS z dne 1. marca 2016, s katerim so bile železove rude z nizko vsebnostjo železa (tj. z vsebnostjo železa pod 58 %) oproščene izvozne dajatve (družbe za proizvodnjo cevi iz nodularnega litega železa ne uporabljajo železove rude z nizko vsebnostjo železa). |
| --- | --- |

(150)

Prvič, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je še vedno uporabljal 30-odstotni davek na železovo rudo z visoko vsebnostjo železa. Indijska vlada je potrdila, da je bila zadnja sprememba izvoznih dajatev izvedena z uradnim obvestilom št. 15/2016 – CUSTOMS z dne 1. marca 2016, s katerim so bile železove rude z nizko vsebnostjo železa (tj. z vsebnostjo železa pod 58 %) oproščene izvozne dajatve (družbe za proizvodnjo cevi iz nodularnega litega železa ne uporabljajo železove rude z nizko vsebnostjo železa).

| (151) | Drugič, Komisija je opozorila, da je indijska vlada 15. januarja 2021 sprejela novo politiko prevoza železove rude (22). Politika (t. i. politika za železovo rudo iz leta 2021) določa prednostno razvrstitev v zvezi z natovarjanjem in raztovarjanjem železove rude na podlagi različnih kategorij strank, pri čemer ima notranji prevoz železove rude prednost pred prevozom za izvoz. Kot je izrecno navedeno, je namen nove politike „spodbujati domačo proizvodnjo jekla“. Zato ta nova politika, podobno kot prejšnja politika dvojne prevoznine, jasno pomeni tudi dodaten ukrep v korist domače jeklarske industrije, ki ga izvaja indijska vlada, in kaže njen namerni cilj nižje cene železove rude v lastno korist. |
| --- | --- |

(151)

Drugič, Komisija je opozorila, da je indijska vlada 15. januarja 2021 sprejela novo politiko prevoza železove rude (22). Politika (t. i. politika za železovo rudo iz leta 2021) določa prednostno razvrstitev v zvezi z natovarjanjem in raztovarjanjem železove rude na podlagi različnih kategorij strank, pri čemer ima notranji prevoz železove rude prednost pred prevozom za izvoz. Kot je izrecno navedeno, je namen nove politike „spodbujati domačo proizvodnjo jekla“. Zato ta nova politika, podobno kot prejšnja politika dvojne prevoznine, jasno pomeni tudi dodaten ukrep v korist domače jeklarske industrije, ki ga izvaja indijska vlada, in kaže njen namerni cilj nižje cene železove rude v lastno korist.

22

| (152) | Tretjič, poleg te nove politike za železovo rudo iz leta 2021 so po mnenju Komisije številni drugi dokumenti politike pokazali, da si je indijska vlada po prvotni preiskavi in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej prizadevala domači industriji zagotoviti cenejše surovine. |
| --- | --- |

(152)

Tretjič, poleg te nove politike za železovo rudo iz leta 2021 so po mnenju Komisije številni drugi dokumenti politike pokazali, da si je indijska vlada po prvotni preiskavi in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej prizadevala domači industriji zagotoviti cenejše surovine.

| (153) | Cilj politike, tj. podpreti domačo jeklarsko industrijo, je bil na primer potrjen z nacionalno politiko jeklarstva iz leta 2017, ki se še vedno uporablja (23). Politika poudarja pomen razpoložljivost železove rude na domačem trgu po konkurenčnih cenah: | „Razpoložljivost surovin po konkurenčnih cenah je nujna za rast jeklarske industrije (24).“ |
| --- | --- | --- |

(153)

Cilj politike, tj. podpreti domačo jeklarsko industrijo, je bil na primer potrjen z nacionalno politiko jeklarstva iz leta 2017, ki se še vedno uporablja (23). Politika poudarja pomen razpoložljivost železove rude na domačem trgu po konkurenčnih cenah:

23

„Razpoložljivost surovin po konkurenčnih cenah je nujna za rast jeklarske industrije (24).“

24

| | „Konkurenčna prednost Indije v proizvodnji jekla je v veliki meri posledica domače razpoložljivosti železove rude z visoko vsebnostjo železa in nekoksnega premoga, tj. dveh ključnih vhodnih surovin v proizvodnji jekla (25).“ |
| --- | --- |

„Konkurenčna prednost Indije v proizvodnji jekla je v veliki meri posledica domače razpoložljivosti železove rude z visoko vsebnostjo železa in nekoksnega premoga, tj. dveh ključnih vhodnih surovin v proizvodnji jekla (25).“

25

| | „Misija: [...] stroškovno učinkovita proizvodnja ter razpoložljivost železove rude, koksnega premoga in zemeljskega plina na domačem trgu (26).“ |
| --- | --- |

„Misija: [...] stroškovno učinkovita proizvodnja ter razpoložljivost železove rude, koksnega premoga in zemeljskega plina na domačem trgu (26).“

26

| | „[...] Razpoložljivost surovin bo zagotovljena z omogočanjem dražbe nekoksnega premoga izključno za sektor jekla/železove gobe in povečanjem razpoložljivosti železove rude na domačem trgu (27).“ |
| --- | --- |

„[...] Razpoložljivost surovin bo zagotovljena z omogočanjem dražbe nekoksnega premoga izključno za sektor jekla/železove gobe in povečanjem razpoložljivosti železove rude na domačem trgu (27).“

27

| (154) | Izjava o zunanjetrgovinski politiki za obdobje 2015–2020 potrjuje politiko Indije glede zagotavljanja poceni železove rude na domačem trgu za izvoz poceni izdelkov višje v verigi:

  „
  [n]edavna odprava prepovedi pridobivanja železove rude v nekaterih državah bo osvobodila dejavnosti pridobivanja železove rude. Indija hkrati začenja program proizvodnje, zaradi katerega bo železova ruda potrebna na domačem trgu
   (28).“ |
| --- | --- |

(154)

Izjava o zunanjetrgovinski politiki za obdobje 2015–2020 potrjuje politiko Indije glede zagotavljanja poceni železove rude na domačem trgu za izvoz poceni izdelkov višje v verigi:

„
  [n]edavna odprava prepovedi pridobivanja železove rude v nekaterih državah bo osvobodila dejavnosti pridobivanja železove rude. Indija hkrati začenja program proizvodnje, zaradi katerega bo železova ruda potrebna na domačem trgu
   (28).“

[n]edavna odprava prepovedi pridobivanja železove rude v nekaterih državah bo osvobodila dejavnosti pridobivanja železove rude. Indija hkrati začenja program proizvodnje, zaradi katerega bo železova ruda potrebna na domačem trgu

28

| (155) | Nacionalna politika o mineralih iz leta 2019 priznava tudi pomen poceni mineralov za industrije nižje v verigi: „Zagotavljanje dostopa do zadostne, zanesljive, cenovno dostopne in trajnostne dobave mineralov je vse pomembnejši dejavnik za delovanje industrij nižje v verigi in celotnega gospodarstva (29).“ |
| --- | --- |

(155)

Nacionalna politika o mineralih iz leta 2019 priznava tudi pomen poceni mineralov za industrije nižje v verigi: „Zagotavljanje dostopa do zadostne, zanesljive, cenovno dostopne in trajnostne dobave mineralov je vse pomembnejši dejavnik za delovanje industrij nižje v verigi in celotnega gospodarstva (29).“

29

| (156) | Zato so dejstva, ki so bila na voljo Komisiji, in novi elementi v spisu pokazali, da so ugotovitve prvotne preiskave še vedno veljavne in da je indijska vlada z nizom ukrepov, vključno s sistemom omejitev izvoza, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom družbam za pridobivanje železove rude še naprej zaupala zagotavljanje železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega. Komisija je zato sklenila, da je indijska vlada v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej zagotavljala posreden finančni prispevek v smislu člena 3(1), točka (a)(iv) in (iii), osnovne uredbe, kot se razlaga in uporablja v skladu z ustreznim standardom STO iz člena 1.1, točka (a)(iv) in (iii), Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. |
| --- | --- |

(156)

Zato so dejstva, ki so bila na voljo Komisiji, in novi elementi v spisu pokazali, da so ugotovitve prvotne preiskave še vedno veljavne in da je indijska vlada z nizom ukrepov, vključno s sistemom omejitev izvoza, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom družbam za pridobivanje železove rude še naprej zaupala zagotavljanje železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega. Komisija je zato sklenila, da je indijska vlada v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej zagotavljala posreden finančni prispevek v smislu člena 3(1), točka (a)(iv) in (iii), osnovne uredbe, kot se razlaga in uporablja v skladu z ustreznim standardom STO iz člena 1.1, točka (a)(iv) in (iii), Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih.

| (157) | Zaradi nesodelovanja ni bilo mogoče izračunati točne stopnje subvencioniranja te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, Komisija pa je uporabila razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28 osnovne uredbe in zlasti zahtevek za pregled, ki je vseboval dokaze, da so cene železove rude v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostale nižje od mednarodnih cen. |
| --- | --- |

(157)

Zaradi nesodelovanja ni bilo mogoče izračunati točne stopnje subvencioniranja te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, Komisija pa je uporabila razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28 osnovne uredbe in zlasti zahtevek za pregled, ki je vseboval dokaze, da so cene železove rude v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostale nižje od mednarodnih cen.

| (158) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da stopnja subvencioniranja na podlagi te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bila zanemarljiva in v nobenem primeru ni bila nižja od stopenj, ugotovljenih v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(158)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da stopnja subvencioniranja na podlagi te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bila zanemarljiva in v nobenem primeru ni bila nižja od stopenj, ugotovljenih v prvotni preiskavi.

| (159) | Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da v skladu s pravom STO proti izvoznim davkom ni mogoče uvesti izravnalnih ukrepov. Poleg tega je menila, da je bil cilj nove politike za železovo rudo iz leta 2020 le olajšati hiter in učinkovit prevoz železove rude po vsej državi in da ta politika ni zagotavljala nobenih finančnih koristi. Zato je menila, da sklepi Komisije v zvezi s shemo niso pravilni. |
| --- | --- |

(159)

Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da v skladu s pravom STO proti izvoznim davkom ni mogoče uvesti izravnalnih ukrepov. Poleg tega je menila, da je bil cilj nove politike za železovo rudo iz leta 2020 le olajšati hiter in učinkovit prevoz železove rude po vsej državi in da ta politika ni zagotavljala nobenih finančnih koristi. Zato je menila, da sklepi Komisije v zvezi s shemo niso pravilni.

| (160) | Komisija je ponovila, kot je navedeno v uvodni izjavi 151, da je bil cilj nove politike za železovo rudo spodbujati domačo proizvodnjo jekla. Po njenem mnenju je nova politika nedvomno pomenila dodaten ukrep v korist domače jeklarske industrije, ki jo izvaja indijska vlada. Čeprav ukrep ni zagotavljal neposredne finančne subvencije, je dejstvo, da ima domači prevoz železove rude prednost pred prevozom za izvoz, jasno pokazalo, da je bil namerni cilj koristiti indijski industriji cevi iz nodularnega litega železa. |
| --- | --- |

(160)

Komisija je ponovila, kot je navedeno v uvodni izjavi 151, da je bil cilj nove politike za železovo rudo spodbujati domačo proizvodnjo jekla. Po njenem mnenju je nova politika nedvomno pomenila dodaten ukrep v korist domače jeklarske industrije, ki jo izvaja indijska vlada. Čeprav ukrep ni zagotavljal neposredne finančne subvencije, je dejstvo, da ima domači prevoz železove rude prednost pred prevozom za izvoz, jasno pokazalo, da je bil namerni cilj koristiti indijski industriji cevi iz nodularnega litega železa.

| (161) | Glede na ugotovitve, podrobno opisane v uvodnih izjavah 148 do 158, je Komisija trdila, da kljub ukinitvi politike dvojne prevoznine maja 2016 izvozni davki skupaj z novo politiko za železovo rudo predstavljajo sistem ciljnih izvoznih omejitev, s katerim indijska vlada še naprej zagotavlja posredni finančni prispevek v smislu člena 3(1), točka (a)(iv) in (iii), osnovne uredbe, kot se razlaga in uporablja v skladu z ustreznim standardom STO v skladu s členom 1.1, točka (a)(iv) in (iii), Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. |
| --- | --- |

(161)

Glede na ugotovitve, podrobno opisane v uvodnih izjavah 148 do 158, je Komisija trdila, da kljub ukinitvi politike dvojne prevoznine maja 2016 izvozni davki skupaj z novo politiko za železovo rudo predstavljajo sistem ciljnih izvoznih omejitev, s katerim indijska vlada še naprej zagotavlja posredni finančni prispevek v smislu člena 3(1), točka (a)(iv) in (iii), osnovne uredbe, kot se razlaga in uporablja v skladu z ustreznim standardom STO v skladu s členom 1.1, točka (a)(iv) in (iii), Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih.

3.4   Sklep o nadaljevanju subvencioniranja

Sklep o nadaljevanju subvencioniranja

| (162) | Komisija je ob upoštevanju navedenih premislekov sklenila, da so industrija cevi iz noduliranega litega železa in proizvajalci cevi v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej imeli koristi od subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Preiskava kljub znižanju stopenj MEIS in DDS ni razkrila znakov, da se je stopnja subvencioniranja v primerjavi s prvotno preiskavo znatno znižala. Dokazi iz zahtevka za pregled, ki jih je predložil sodelujoči indijski proizvajalec, so potrdili, da bi bile ugodnosti v okviru teh subvencij še vedno znatne, v vsakem primeru precej nad stopnjo de minimis. |
| --- | --- |

(162)

Komisija je ob upoštevanju navedenih premislekov sklenila, da so industrija cevi iz noduliranega litega železa in proizvajalci cevi v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej imeli koristi od subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Preiskava kljub znižanju stopenj MEIS in DDS ni razkrila znakov, da se je stopnja subvencioniranja v primerjavi s prvotno preiskavo znatno znižala. Dokazi iz zahtevka za pregled, ki jih je predložil sodelujoči indijski proizvajalec, so potrdili, da bi bile ugodnosti v okviru teh subvencij še vedno znatne, v vsakem primeru precej nad stopnjo de minimis.

de minimis

| (163) | Komisija je zato sklenila, da so indijski proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo še naprej izvažali zadevni izdelek po subvencioniranih cenah. |
| --- | --- |

(163)

Komisija je zato sklenila, da so indijski proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo še naprej izvažali zadevni izdelek po subvencioniranih cenah.

3.5   Verjetnost nadaljevanja subvencioniranja v primeru izteka ukrepov

Verjetnost nadaljevanja subvencioniranja v primeru izteka ukrepov

| (164) | Komisija je po ugotovitvi obstoja nadaljevanja subvencioniranja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 18 osnovne uredbe preiskala verjetnost nadaljevanja subvencioniranja v primeru izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(164)

Komisija je po ugotovitvi obstoja nadaljevanja subvencioniranja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 18 osnovne uredbe preiskala verjetnost nadaljevanja subvencioniranja v primeru izteka ukrepov.

| (165) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 162, je bilo ugotovljeno, da so indijski uvozniki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej imeli koristi od subvencije indijskih organov, proti kateri se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(165)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 162, je bilo ugotovljeno, da so indijski uvozniki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej imeli koristi od subvencije indijskih organov, proti kateri se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi.

| (166) | Ugodnosti programov subvencij se koristijo še naprej in ne kaže, da bodo v bližnji prihodnosti postopno odpravljene, čeprav bi se sheme nekoliko spremenile. Poleg tega je vsak izvoznik upravičen do več subvencij. |
| --- | --- |

(166)

Ugodnosti programov subvencij se koristijo še naprej in ne kaže, da bodo v bližnji prihodnosti postopno odpravljene, čeprav bi se sheme nekoliko spremenile. Poleg tega je vsak izvoznik upravičen do več subvencij.

| (167) | Proučeno je bilo tudi, ali bi se v primeru odprave ukrepov izvoz v Unijo izvajal v znatnem obsegu. Komisija je analizirala zlasti naslednje elemente: proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v Indiji, indijske cene za tretje države ter privlačnost trga Unije v smislu velikosti trga in cen. |
| --- | --- |

(167)

Proučeno je bilo tudi, ali bi se v primeru odprave ukrepov izvoz v Unijo izvajal v znatnem obsegu. Komisija je analizirala zlasti naslednje elemente: proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v Indiji, indijske cene za tretje države ter privlačnost trga Unije v smislu velikosti trga in cen.

3.5.1.   Proizvodna zmogljivost, neizkoriščena zmogljivost in indijske cene za tretje države

Proizvodna zmogljivost, neizkoriščena zmogljivost in indijske cene za tretje države

| (168) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je skupna ocenjena proizvodnja indijskih proizvajalcev zadevnega izdelka znašala približno 2 milijona ton letno. Ocenjena proizvodna zmogljivost je znašala približno 2,5 milijona ton. Zato je neizkoriščena zmogljivost predstavljala približno 500 000 ton letno, kar presega potrošnjo zadevnega izdelka na trgu Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ki je znašala [388 000 do 454 000] ton. |
| --- | --- |

(168)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je skupna ocenjena proizvodnja indijskih proizvajalcev zadevnega izdelka znašala približno 2 milijona ton letno. Ocenjena proizvodna zmogljivost je znašala približno 2,5 milijona ton. Zato je neizkoriščena zmogljivost predstavljala približno 500 000 ton letno, kar presega potrošnjo zadevnega izdelka na trgu Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ki je znašala [388 000 do 454 000] ton.

| (169) | Iz dokazov, ki jih je predložil vložnik in so bili potrjeni z informacijami sodelujočega proizvajalca, tj. družbe Tata Metaliks Limited, je razvidno, da več indijskih proizvajalcev, vključno z družbo Tata Metaliks Limited (30), načrtuje naložbe v nadaljnje povečanje zmogljivosti (31). Skupne dodatne zmogljivosti, ki bodo nameščene v naslednjih nekaj letih, so ocenjene na približno 1,5 milijona ton. |
| --- | --- |

(169)

Iz dokazov, ki jih je predložil vložnik in so bili potrjeni z informacijami sodelujočega proizvajalca, tj. družbe Tata Metaliks Limited, je razvidno, da več indijskih proizvajalcev, vključno z družbo Tata Metaliks Limited (30), načrtuje naložbe v nadaljnje povečanje zmogljivosti (31). Skupne dodatne zmogljivosti, ki bodo nameščene v naslednjih nekaj letih, so ocenjene na približno 1,5 milijona ton.

30

31

| (170) | Pričakovano povečanje zmogljivosti ustreza ocenjeni rasti povpraševanja na indijskem trgu. Vendar se nameravajo glavni znani proizvajalci osredotočiti tudi na izvozne trge (32). Na primer, družba ESL Steel Limited (del skupine Vedanta) je v študiji izvedljivosti izrecno navedla, da je bila njena nova zmogljivost v bližini pristanišča, kar povečuje možnosti izvoza. V poročilu je bil zlasti omenjen velik potencial za izvoz v vzhodno Evropo (33). Načrte za širitev na trg Unije v prihodnosti je med navzkrižnim preverjanjem izpolnjenega vprašalnika na daljavo omenila tudi sodelujoča družba Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- |

(170)

Pričakovano povečanje zmogljivosti ustreza ocenjeni rasti povpraševanja na indijskem trgu. Vendar se nameravajo glavni znani proizvajalci osredotočiti tudi na izvozne trge (32). Na primer, družba ESL Steel Limited (del skupine Vedanta) je v študiji izvedljivosti izrecno navedla, da je bila njena nova zmogljivost v bližini pristanišča, kar povečuje možnosti izvoza. V poročilu je bil zlasti omenjen velik potencial za izvoz v vzhodno Evropo (33). Načrte za širitev na trg Unije v prihodnosti je med navzkrižnim preverjanjem izpolnjenega vprašalnika na daljavo omenila tudi sodelujoča družba Tata Metaliks Limited.

32

33

| (171) | Poleg tega bo po mnenju enega od glavnih akterjev, družbe Srikalahasthi Pipes Limited, na indijskem trgu srednjeročno in dolgoročno (7 do 10 let) zaradi zaključka projektov v zvezi z odpadno vodo in vodo ponudba presegla povpraševanje. To bo posledično pomenilo nadaljnjo spodbudo za indijske proizvajalce, da se vse bolj osredotočijo na izvozne trge. |
| --- | --- |

(171)

Poleg tega bo po mnenju enega od glavnih akterjev, družbe Srikalahasthi Pipes Limited, na indijskem trgu srednjeročno in dolgoročno (7 do 10 let) zaradi zaključka projektov v zvezi z odpadno vodo in vodo ponudba presegla povpraševanje. To bo posledično pomenilo nadaljnjo spodbudo za indijske proizvajalce, da se vse bolj osredotočijo na izvozne trge.

| (172) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da imajo indijski proizvajalci izvozniki precejšnjo neizkoriščeno zmogljivost, ki bi jo lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za proizvodnjo zadevnega izdelka za izvoz na trg Unije, in da se pričakuje nadaljnje povečevanje te neizkoriščene zmogljivosti. |
| --- | --- |

(172)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da imajo indijski proizvajalci izvozniki precejšnjo neizkoriščeno zmogljivost, ki bi jo lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za proizvodnjo zadevnega izdelka za izvoz na trg Unije, in da se pričakuje nadaljnje povečevanje te neizkoriščene zmogljivosti.

| (173) | V zvezi z indijskimi cenami za tretje države je Komisija te cene proučila na podlagi statistike izvoza v zbirki Global Trade Atlas (GTA) na ravni oznake KN, tj. 7303 00 30. Na podlagi te statistike je ugotovila, da trg Unije ostaja privlačen zaradi svoje velikosti in cen, saj je daleč najpomembnejši izvozni trg za indijske proizvajalce cevi iz nodularnega litega železa, pri čemer predstavlja 40 % njihovega celotnega izvoza. Poleg tega je izvoz v Unijo 25-krat večji od izvoza v Katar, ki je drugi največji izvozni trg Indije. Ta predstavlja samo 2 % celotnega indijskega izvoza. Nazadnje, uvozne cene indijskih proizvajalcev izvoznikov na trg Unije so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nekoliko višje od cen za druge države. Posledično bi imeli proizvajalci izvozniki v primeru izteka ukrepov spodbudo, da še bolj povečajo svoj izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(173)

V zvezi z indijskimi cenami za tretje države je Komisija te cene proučila na podlagi statistike izvoza v zbirki Global Trade Atlas (GTA) na ravni oznake KN, tj. 7303 00 30. Na podlagi te statistike je ugotovila, da trg Unije ostaja privlačen zaradi svoje velikosti in cen, saj je daleč najpomembnejši izvozni trg za indijske proizvajalce cevi iz nodularnega litega železa, pri čemer predstavlja 40 % njihovega celotnega izvoza. Poleg tega je izvoz v Unijo 25-krat večji od izvoza v Katar, ki je drugi največji izvozni trg Indije. Ta predstavlja samo 2 % celotnega indijskega izvoza. Nazadnje, uvozne cene indijskih proizvajalcev izvoznikov na trg Unije so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nekoliko višje od cen za druge države. Posledično bi imeli proizvajalci izvozniki v primeru izteka ukrepov spodbudo, da še bolj povečajo svoj izvoz v Unijo.

3.5.2   Privlačnost trga Unije in izvozne cene na trgu Unije

Privlačnost trga Unije in izvozne cene na trgu Unije

| (174) | Trg cevi iz nodularnega litega železa v Uniji je s [388 000 do 454 000] tonami pomemben, glej uvodno izjavo 168. Vložniki pričakujejo, da bo trg v naslednjih petih letih še naprej rasel (34). |
| --- | --- |

(174)

Trg cevi iz nodularnega litega železa v Uniji je s [388 000 do 454 000] tonami pomemben, glej uvodno izjavo 168. Vložniki pričakujejo, da bo trg v naslednjih petih letih še naprej rasel (34).

34

| (175) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila povprečna cena na tono na trgu Unije [1 020–1 200] EUR. V istem obdobju je cena na indijskem domačem trgu znašala 595 EUR na tono (franko tovarna). Cene na trgu Unije so bile torej približno dvakrat višje od cen uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(175)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila povprečna cena na tono na trgu Unije [1 020–1 200] EUR. V istem obdobju je cena na indijskem domačem trgu znašala 595 EUR na tono (franko tovarna). Cene na trgu Unije so bile torej približno dvakrat višje od cen uvoza iz Indije.

| (176) | V smislu velikosti in cen je zato trg Unije ostal privlačen trg za indijske proizvajalce izvoznike. To potrjuje tudi dejstvo, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom tržni delež, ki so ga indijski proizvajalci izvozniki imeli v navedenem obdobju, ostal pomemben (glej preglednico 2) in da je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 173, trg Unije predstavljal 40 % celotnega izvoza zadevnega izdelka iz Indije. |
| --- | --- |

(176)

V smislu velikosti in cen je zato trg Unije ostal privlačen trg za indijske proizvajalce izvoznike. To potrjuje tudi dejstvo, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom tržni delež, ki so ga indijski proizvajalci izvozniki imeli v navedenem obdobju, ostal pomemben (glej preglednico 2) in da je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 173, trg Unije predstavljal 40 % celotnega izvoza zadevnega izdelka iz Indije.

3.6   Splošni sklep o verjetnosti nadaljevanja subvencioniranja

Splošni sklep o verjetnosti nadaljevanja subvencioniranja

| (177) | Preiskava je pokazala, da je indijski uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej vstopal na trg Unije po subvencioniranih cenah. |
| --- | --- |

(177)

Preiskava je pokazala, da je indijski uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej vstopal na trg Unije po subvencioniranih cenah.

| (178) | Komisija je našla tudi dokaze, da se bo subvencioniranje v primeru izteka ukrepov verjetno nadaljevalo. V primerjavi s potrošnjo Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom neizkoriščena zmogljivost v Indiji velika. Poleg tega privlačnost trga Unije v smislu velikosti in cen podpira verjetnost, da bi bila indijski izvoz in neizkoriščena zmogljivost v primeru izteka ukrepov usmerjena na trg Unije. Zato je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi iztek izravnalnih ukrepov verjetno privedel do preusmeritve subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka na trg Unije. Glede na navedeno je Komisija sklenila, da se bo subvencioniranje v primeru izteka izravnalnih ukrepov verjetno nadaljevalo. |
| --- | --- |

(178)

Komisija je našla tudi dokaze, da se bo subvencioniranje v primeru izteka ukrepov verjetno nadaljevalo. V primerjavi s potrošnjo Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom neizkoriščena zmogljivost v Indiji velika. Poleg tega privlačnost trga Unije v smislu velikosti in cen podpira verjetnost, da bi bila indijski izvoz in neizkoriščena zmogljivost v primeru izteka ukrepov usmerjena na trg Unije. Zato je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi iztek izravnalnih ukrepov verjetno privedel do preusmeritve subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka na trg Unije. Glede na navedeno je Komisija sklenila, da se bo subvencioniranje v primeru izteka izravnalnih ukrepov verjetno nadaljevalo.

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

| (179) | V Uniji proizvaja zadevni izdelek pet družb. Tri od teh družb so del iste skupine. Na podlagi razpoložljivih informacij iz zahtevka v Uniji ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato te družbe predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(179)

V Uniji proizvaja zadevni izdelek pet družb. Tri od teh družb so del iste skupine. Na podlagi razpoložljivih informacij iz zahtevka v Uniji ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato te družbe predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.

| (180) | Ker so bili podatki v zvezi z oceno škode pridobljeni zlasti od iste skupine proizvajalcev, kot je omenjena v uvodni izjavi 15, so podatki za analizo škode zaradi zaupnosti navedeni v razponih ali v indeksirani obliki. |
| --- | --- |

(180)

Ker so bili podatki v zvezi z oceno škode pridobljeni zlasti od iste skupine proizvajalcev, kot je omenjena v uvodni izjavi 15, so podatki za analizo škode zaradi zaupnosti navedeni v razponih ali v indeksirani obliki.

| (181) | Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določena na [372 000–436 000] ton. Komisija je ta podatek izračunala na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so makropodatki, ki so jih predložili vložniki, in podatki, ki so jih vzorčeni proizvajalci Unije navedli med preiskavo. |
| --- | --- |

(181)

Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določena na [372 000–436 000] ton. Komisija je ta podatek izračunala na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so makropodatki, ki so jih predložili vložniki, in podatki, ki so jih vzorčeni proizvajalci Unije navedli med preiskavo.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (182) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega celotne prodaje industrije Unije v Uniji, proizvodnje za lastno uporabo na podlagi podatkov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, in ocen za preostale proizvajalce Unije, ki so jih predložili vložniki, ter skupnega uvoza iz vseh držav v Unijo, kot je poročal Eurostat (podatkovna zbirka COMEXT). |
| --- | --- |

(182)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega celotne prodaje industrije Unije v Uniji, proizvodnje za lastno uporabo na podlagi podatkov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, in ocen za preostale proizvajalce Unije, ki so jih predložili vložniki, ter skupnega uvoza iz vseh držav v Unijo, kot je poročal Eurostat (podatkovna zbirka COMEXT).

| (183) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije (v 1 000 tonah) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja Unije | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Zaprti trg | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeks | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Prosti trg | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Vir: | Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT. |

(183)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 1

Preglednica 1

Potrošnja Unije (v 1 000 tonah)

Potrošnja Unije (v 1 000 tonah)

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Skupna potrošnja Unije

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Zaprti trg

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

91

91

68

68

18

18

Prosti trg

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Vir:

Vir:

Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT.

| (184) | Potrošnja Unije je v obravnavanem obdobju nihala. Na splošno se je leta 2018 rahlo povečala, in sicer za 3 %, leta 2019 se je povečala za 8 %, leta 2020 pa se je zmanjšala za 8 %. Potrošnja se je v obravnavanem obdobju torej povečala za 3 %. |
| --- | --- |

(184)

Potrošnja Unije je v obravnavanem obdobju nihala. Na splošno se je leta 2018 rahlo povečala, in sicer za 3 %, leta 2019 se je povečala za 8 %, leta 2020 pa se je zmanjšala za 8 %. Potrošnja se je v obravnavanem obdobju torej povečala za 3 %.

| (185) | Uporaba cevi iz nodularnega litega železa je po naravi povezana z naložbami v infrastrukturo v zvezi s čiščenjem vode, družbe za oskrbo z vodo in družbe za čiščenje vode, ki so v javni ali zasebni lasti, pa predstavljajo večino povpraševanja po ceveh iz nodularnega litega železa v Uniji. Cevi iz nodularnega litega železa se večinoma uporabljajo za infrastrukturne projekte. Poleg tega razvoj potrošnje Unije ni pokazal večjih posledic zaradi pandemije COVID-19, saj ima izboljšanje vodovodnih omrežij stalno prednost za javne organe. Zato razvoj potrošnje Unije odraža razvoj naložb v infrastrukturo. |
| --- | --- |

(185)

Uporaba cevi iz nodularnega litega železa je po naravi povezana z naložbami v infrastrukturo v zvezi s čiščenjem vode, družbe za oskrbo z vodo in družbe za čiščenje vode, ki so v javni ali zasebni lasti, pa predstavljajo večino povpraševanja po ceveh iz nodularnega litega železa v Uniji. Cevi iz nodularnega litega železa se večinoma uporabljajo za infrastrukturne projekte. Poleg tega razvoj potrošnje Unije ni pokazal večjih posledic zaradi pandemije COVID-19, saj ima izboljšanje vodovodnih omrežij stalno prednost za javne organe. Zato razvoj potrošnje Unije odraža razvoj naložb v infrastrukturo.

| (186) | Industrija Unije je poročala o uporabi zadevnega izdelka za lastno uporabo, ki je leta 2017 predstavljala manj kot 5 % celotne potrošnje Unije in se je v obravnavanem obdobju zmanjšala na manj kot 1 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato je Komisija menila, da lastna uporaba ni pomembno vplivala na analizo škode. |
| --- | --- |

(186)

Industrija Unije je poročala o uporabi zadevnega izdelka za lastno uporabo, ki je leta 2017 predstavljala manj kot 5 % celotne potrošnje Unije in se je v obravnavanem obdobju zmanjšala na manj kot 1 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato je Komisija menila, da lastna uporaba ni pomembno vplivala na analizo škode.

4.3   Uvoz iz Indije

Uvoz iz Indije

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz Indije

Obseg in tržni delež uvoza iz Indije

| (187) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi Eurostatove podatkovne zbirke COMEXT. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije, kot je navedena v uvodni izjavi 182. |
| --- | --- |

(187)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi Eurostatove podatkovne zbirke COMEXT. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije, kot je navedena v uvodni izjavi 182.

| (188) | Uvoz zadevnega izdelka iz Indije v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 2


  Obseg uvoza (v 1 000 tonah) in tržni delež | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Indije | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Tržni delež (v %) | [11 –15 ] | [9 –13 ] | [14 –18 ] | [10 –14 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Vir: | Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT. |

(188)

Uvoz zadevnega izdelka iz Indije v Unijo se je gibal na naslednji način:

Preglednica 2

Preglednica 2

Obseg uvoza (v 1 000 tonah) in tržni delež

Obseg uvoza (v 1 000 tonah) in tržni delež

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg uvoza iz Indije

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Tržni delež (v %)

[11 –15 ]

[9 –13 ]

[14 –18 ]

[10 –14 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Vir:

Vir:

Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT.

| (189) | V obravnavanem obdobju sta obseg uvoza iz Indije in tržni delež Indije znatno nihala: leta 2018 se je obseg uvoza zmanjšal za 14 %, leta 2019 se je povečal za 68 %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je zmanjšal za 31 %. |
| --- | --- |

(189)

V obravnavanem obdobju sta obseg uvoza iz Indije in tržni delež Indije znatno nihala: leta 2018 se je obseg uvoza zmanjšal za 14 %, leta 2019 se je povečal za 68 %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je zmanjšal za 31 %.

4.3.2   Cene uvoza iz Indije

Cene uvoza iz Indije

| (190) | Komisija je tehtane povprečne cene uvoza določila na podlagi statističnih podatkov iz Eurostatove podatkovne zbirke COMEXT. |
| --- | --- |

(190)

Komisija je tehtane povprečne cene uvoza določila na podlagi statističnih podatkov iz Eurostatove podatkovne zbirke COMEXT.

| (191) | Tehtana povprečna cena uvoza iz Indije v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 3


  Uvozne cene (v EUR/tono) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Vir: | Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT. |

(191)

Tehtana povprečna cena uvoza iz Indije v Unijo se je gibala na naslednji način:

Preglednica 3

Preglednica 3

Uvozne cene (v EUR/tono)

Uvozne cene (v EUR/tono)

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Indija

553

562

586

585

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Vir:

Vir:

Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT.

| (192) | V obdobju 2017–2018 so bile uvozne cene razmeroma stabilne. Leta 2019 so se uvozne cene zvišale za 5 % in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostale stabilne. |
| --- | --- |

(192)

V obdobju 2017–2018 so bile uvozne cene razmeroma stabilne. Leta 2019 so se uvozne cene zvišale za 5 % in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostale stabilne.

4.3.3   Nelojalno nižanje prodajnih cen

Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (193) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 55, je v preiskavi sodeloval samo en indijski proizvajalec izvoznik. Ta proizvajalec je prijavil zanemarljivo količino, izvoženo v Unijo, ki je ustrezala manj kot 1 % celotnega obsega uvoza zadevnega izdelka iz Indije v Unijo. Zato je Komisija menila, da ta obseg izvoza ni bil reprezentativen za izvoz zadevnega izdelka v Unijo, in se odločila, da bo nelojalno nižanje prodajnih cen določila na podlagi razpoložljivih dejstev. |
| --- | --- |

(193)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 55, je v preiskavi sodeloval samo en indijski proizvajalec izvoznik. Ta proizvajalec je prijavil zanemarljivo količino, izvoženo v Unijo, ki je ustrezala manj kot 1 % celotnega obsega uvoza zadevnega izdelka iz Indije v Unijo. Zato je Komisija menila, da ta obseg izvoza ni bil reprezentativen za izvoz zadevnega izdelka v Unijo, in se odločila, da bo nelojalno nižanje prodajnih cen določila na podlagi razpoložljivih dejstev.

| (194) | Komisija je primerjala tehtano povprečje indijskih uvoznih cen CIF, prilagojenih za stroške po uvozu, s tehtano povprečno ceno industrije Unije. Indijske uvozne cene so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za približno [30–45] %. |
| --- | --- |

(194)

Komisija je primerjala tehtano povprečje indijskih uvoznih cen CIF, prilagojenih za stroške po uvozu, s tehtano povprečno ceno industrije Unije. Indijske uvozne cene so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za približno [30–45] %.

4.3.4   Uvoz iz tretjih držav, razen Indije

Uvoz iz tretjih držav, razen Indije

| (195) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom sta obseg in tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen Indije, znašala [8 700–20 200] ton oziroma [2–4] % potrošnje Unije. V obravnavanem obdobju je bila tehtana povprečna cena uvoza iz tretjih držav primerljiva s cenami vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju 2017–2018 in približno 25 % nižja kot v obdobju 2019–2020 (glej preglednico 8). Medtem ko se je obseg uvoza iz tretjih držav rahlo povečal, tj. za 2 %, poreklo uvoženih cevi iz nodularnega litega železa v obravnavanem obdobju ni bilo stabilno. Leta 2017 je na primer glavni uvoz iz tretjih držav prihajal iz Kitajske, Rusije in Švice, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa sta bila glavna uvoznika Turčija in Združeni arabski emirati. |
| --- | --- |

(195)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom sta obseg in tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen Indije, znašala [8 700–20 200] ton oziroma [2–4] % potrošnje Unije. V obravnavanem obdobju je bila tehtana povprečna cena uvoza iz tretjih držav primerljiva s cenami vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju 2017–2018 in približno 25 % nižja kot v obdobju 2019–2020 (glej preglednico 8). Medtem ko se je obseg uvoza iz tretjih držav rahlo povečal, tj. za 2 %, poreklo uvoženih cevi iz nodularnega litega železa v obravnavanem obdobju ni bilo stabilno. Leta 2017 je na primer glavni uvoz iz tretjih držav prihajal iz Kitajske, Rusije in Švice, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa sta bila glavna uvoznika Turčija in Združeni arabski emirati.

| (196) | Skupni obseg uvoza v Unijo ter tržni delež in cenovni trendi za uvoz cevi iz nodularnega litega železa iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način:

  Preglednica 4


  Obseg in tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav











  Država | | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitajska | Obseg (v tonah) | [2 900 –3 400 ] | [1 400 –1 700 ] | [3 900 –4 600 ] | [200 –400 ] |
| Indeks | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Tržni delež (v %) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Rusija | Obseg (v tonah) | [2 000 –2 500 ] | [1 400 –1 600 ] | [2 900 –3 600 ] | [1 200 –1 600 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Tržni delež (v %) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Švica | Obseg (v tonah) | [3 400 –4 400 ] | [1 800 –2 200 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Tržni delež (v %) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turčija | Obseg (v tonah) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100 –3 650 ] | [4 200 –5 000 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Tržni delež (v %) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| Združeni arabski emirati | Obseg (v tonah) | [460 –590 ] | [3 700 –4 400 ] | [4 800 –5 600 ] | [6 400 –7 600 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Tržni delež (v %) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Druge tretje države | Obseg (v tonah) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Tržni delež (v %) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Povprečna cena | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Skupno vse tretje države, razen Indije | Obseg (v tonah) | [8 700 –11 200 ] | [8 800 –10 500 ] | [16 000 –19 600 ] | [13 500 –15 800 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Tržni delež (v %) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Vir: | Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT. |

(196)

Skupni obseg uvoza v Unijo ter tržni delež in cenovni trendi za uvoz cevi iz nodularnega litega železa iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način:

Preglednica 4

Preglednica 4

Obseg in tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

Obseg in tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

Država

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Kitajska

Obseg (v tonah)

[2 900 –3 400 ]

[1 400 –1 700 ]

[3 900 –4 600 ]

[200 –400 ]

Indeks

Indeks

100

100

50

50

133

133

10

10

Tržni delež (v %)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Povprečna cena (v EUR/tono)

701

933

738

833

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Rusija

Obseg (v tonah)

[2 000 –2 500 ]

[1 400 –1 600 ]

[2 900 –3 600 ]

[1 200 –1 600 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Tržni delež (v %)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Povprečna cena (v EUR/tono)

568

697

735

698

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Švica

Obseg (v tonah)

[3 400 –4 400 ]

[1 800 –2 200 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Tržni delež (v %)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turčija

Obseg (v tonah)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100 –3 650 ]

[4 200 –5 000 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Tržni delež (v %)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 136

1 750

838

1 007

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

Združeni arabski emirati

Obseg (v tonah)

[460 –590 ]

[3 700 –4 400 ]

[4 800 –5 600 ]

[6 400 –7 600 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Tržni delež (v %)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Povprečna cena (v EUR/tono)

712

786

722

705

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Druge tretje države

Obseg (v tonah)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Tržni delež (v %)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Povprečna cena

508

1 422

1 980

897

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Skupno vse tretje države, razen Indije

Obseg (v tonah)

[8 700 –11 200 ]

[8 800 –10 500 ]

[16 000 –19 600 ]

[13 500 –15 800 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Tržni delež (v %)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 033

1 004

856

879

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Vir:

Vir:

Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT.

4.4   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (197) | Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(197)

Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (198) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje. |
| --- | --- |

(198)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje.

| (199) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov v zvezi s proizvajalci Unije iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(199)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov v zvezi s proizvajalci Unije iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (200) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in okrevanje od preteklega dampinga ali subvencioniranja. |
| --- | --- |

(200)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in okrevanje od preteklega dampinga ali subvencioniranja.

| (201) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(201)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.4.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (202) | Celotna proizvodnja v Uniji, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v 1 000  tonah) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Proizvodna zmogljivost (v 1 000  tonah) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (v %) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Vir: | podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(202)

Celotna proizvodnja v Uniji, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg proizvodnje (v 1 000  tonah)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Proizvodna zmogljivost (v 1 000  tonah)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Izkoriščenost zmogljivosti (v %)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Vir:

Vir:

podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (203) | Proizvodnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %, potem ko se je leta 2018 povečala za 10 %. |
| --- | --- |

(203)

Proizvodnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %, potem ko se je leta 2018 povečala za 10 %.

| (204) | Proizvodna zmogljivost je sledila podobnemu trendu, saj se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 %. |
| --- | --- |

(204)

Proizvodna zmogljivost je sledila podobnemu trendu, saj se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 %.

| (205) | Izkoriščenost zmogljivosti je ostala stabilna, saj je zmanjšanje proizvodne zmogljivosti sledilo zmanjšanju proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(205)

Izkoriščenost zmogljivosti je ostala stabilna, saj je zmanjšanje proizvodne zmogljivosti sledilo zmanjšanju proizvodnje Unije.

| (206) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da uvoz iz Indije ni mogel biti razlog, da bi industrija Unije zmanjšala svojo proizvodno zmogljivost, ampak je razlog zmanjšanje povpraševanja v primerjavi z letom 2019. |
| --- | --- |

(206)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da uvoz iz Indije ni mogel biti razlog, da bi industrija Unije zmanjšala svojo proizvodno zmogljivost, ampak je razlog zmanjšanje povpraševanja v primerjavi z letom 2019.

| (207) | Odločitev industrije Unije, da zmanjša svojo proizvodno zmogljivost, je bila sprejeta pred krizo zaradi COVID-19, zato odločitev ni bila povezana z zmanjšanjem potrošnje med letom 2019 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(207)

Odločitev industrije Unije, da zmanjša svojo proizvodno zmogljivost, je bila sprejeta pred krizo zaradi COVID-19, zato odločitev ni bila povezana z zmanjšanjem potrošnje med letom 2019 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Trditev je bila zato zavrnjena.

4.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (208) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 6


  Obseg prodaje in tržni delež proizvajalcev Unije | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v 1 000  tonah) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Indeks | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Tržni delež (v %) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Indeks | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Prodaja na zaprtem trgu (v 1 000  tonah) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeks | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Tržni delež prodaje na zaprtem trgu (v %) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Indeks | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Vir: | podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(208)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Obseg prodaje in tržni delež proizvajalcev Unije

Obseg prodaje in tržni delež proizvajalcev Unije

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg prodaje na trgu Unije (v 1 000  tonah)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Indeks

Indeks

100

100

106

106

105

105

102

102

Tržni delež (v %)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

94

94

99

99

Prodaja na zaprtem trgu (v 1 000  tonah)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

91

91

68

68

18

18

Tržni delež prodaje na zaprtem trgu (v %)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Indeks

Indeks

100

100

88

88

61

61

18

18

Vir:

Vir:

podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (209) | Obseg prodaje podobnega izdelka industrije Unije v obravnavanem obdobju in tržni delež nista sledila povečanju potrošnje Unije. Zlasti industrija Unije v letu 2019 v nasprotju z uvozom iz Indije ni imela koristi od povečanja potrošnje. |
| --- | --- |

(209)

Obseg prodaje podobnega izdelka industrije Unije v obravnavanem obdobju in tržni delež nista sledila povečanju potrošnje Unije. Zlasti industrija Unije v letu 2019 v nasprotju z uvozom iz Indije ni imela koristi od povečanja potrošnje.

| (210) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je tržni delež industrije Unije ostal visok, in sicer približno 85 %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je v primerjavi s prejšnjimi leti povečal. Tudi obseg prodaje Unije je bil dosledno nad obsegom v letu 2017. Obseg v obdobju preiskave v zvezi s pregledom bi lahko bil večji, če ne bi bilo posledic krize zaradi COVID-19. Stran je menila, da sklep Komisije ni odražal dejanskega stanja. |
| --- | --- |

(210)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je tržni delež industrije Unije ostal visok, in sicer približno 85 %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je v primerjavi s prejšnjimi leti povečal. Tudi obseg prodaje Unije je bil dosledno nad obsegom v letu 2017. Obseg v obdobju preiskave v zvezi s pregledom bi lahko bil večji, če ne bi bilo posledic krize zaradi COVID-19. Stran je menila, da sklep Komisije ni odražal dejanskega stanja.

| (211) | Komisija je sklenila, da industrija Unije ni imela koristi od velikega tržnega deleža. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 234, so vzorčeni proizvajalci Unije v celotnem obravnavanem obdobju ustvarjali izgubo zaradi znatnega cenovnega pritiska indijskega uvoza (glej uvodno izjavo 245). Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 209, tudi tržni delež Unije ni sledil povečanju potrošnje Unije, v nasprotju z uvozom iz Indije pa prodaja Unije ni imela koristi od povečanja potrošnje v letu 2019. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(211)

Komisija je sklenila, da industrija Unije ni imela koristi od velikega tržnega deleža. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 234, so vzorčeni proizvajalci Unije v celotnem obravnavanem obdobju ustvarjali izgubo zaradi znatnega cenovnega pritiska indijskega uvoza (glej uvodno izjavo 245). Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 209, tudi tržni delež Unije ni sledil povečanju potrošnje Unije, v nasprotju z uvozom iz Indije pa prodaja Unije ni imela koristi od povečanja potrošnje v letu 2019. Trditev je bila zato zavrnjena.

4.4.2.3   Rast

| (212) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %, medtem ko se je obseg prodaje nepovezanim strankam v Uniji povečal za 2 %. Zato se je kljub povečanju potrošnje tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšal. |
| --- | --- |

(212)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %, medtem ko se je obseg prodaje nepovezanim strankam v Uniji povečal za 2 %. Zato se je kljub povečanju potrošnje tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšal.

4.4.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (213) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 7


  Zaposlenost in produktivnost | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | [1 820 –2 540 ] | [1 820 –2 540 ] | [1 810 –2 530 ] | [1 700 –2 390 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Indeks | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Vir: | podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(213)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Število zaposlenih

[1 820 –2 540 ]

[1 820 –2 540 ]

[1 810 –2 530 ]

[1 700 –2 390 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

93

93

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Indeks

Indeks

100

100

110

110

107

107

97

97

Vir:

Vir:

podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (214) | Število zaposlenih v industriji Unije, vključenih v proizvodnjo zadevnega izdelka, je v obdobju 2017–2018 ostalo stabilno, v obdobju 2019–2020 pa se je zmanjšalo za približno 6 %. |
| --- | --- |

(214)

Število zaposlenih v industriji Unije, vključenih v proizvodnjo zadevnega izdelka, je v obdobju 2017–2018 ostalo stabilno, v obdobju 2019–2020 pa se je zmanjšalo za približno 6 %.

| (215) | Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena kot proizvodnja (v tonah) na zaposlenega, se je v obdobju 2017–2018 povečala za več kot 10 %, v obdobju 2018–2020 pa se je zmanjšala za 13 %. To je mogoče pojasniti kot skupni učinek:






  — | zaustavitve proizvodnje v proizvodnem obratu enega glavnega proizvajalca Unije, zaradi česar je bila proizvodnja od decembra 2019 do februarja 2020 manjša, in |
| --- | --- | --- |

(215)

Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena kot proizvodnja (v tonah) na zaposlenega, se je v obdobju 2017–2018 povečala za več kot 10 %, v obdobju 2018–2020 pa se je zmanjšala za 13 %. To je mogoče pojasniti kot skupni učinek:

—

zaustavitve proizvodnje v proizvodnem obratu enega glavnega proizvajalca Unije, zaradi česar je bila proizvodnja od decembra 2019 do februarja 2020 manjša, in

| — | manjše proizvodnje proizvajalcev Unije v drugem četrtletju leta 2020 zaradi pandemije COVID-19, ki se ni ujemala s številom odpuščenih zaposlenih. |
| --- | --- |

—

manjše proizvodnje proizvajalcev Unije v drugem četrtletju leta 2020 zaradi pandemije COVID-19, ki se ni ujemala s številom odpuščenih zaposlenih.

4.4.2.5   Višina zneska subvencioniranja in okrevanje od preteklega subvencioniranja

| (216) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 193, je bilo sodelovanje proizvajalcev izvoznikov iz Indije majhno. |
| --- | --- |

(216)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 193, je bilo sodelovanje proizvajalcev izvoznikov iz Indije majhno.

| (217) | Kazalniki škode kažejo, da je ne glede na protisubvencijske ukrepe, ki so veljali od leta 2016 in so na začetku zagotovili nekaj pomoči ter izboljšali uspešnost, gospodarski položaj industrije Unije ostal oslabljen. Zato ni bilo mogoče ugotoviti okrevanja od preteklega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(217)

Kazalniki škode kažejo, da je ne glede na protisubvencijske ukrepe, ki so veljali od leta 2016 in so na začetku zagotovili nekaj pomoči ter izboljšali uspešnost, gospodarski položaj industrije Unije ostal oslabljen. Zato ni bilo mogoče ugotoviti okrevanja od preteklega subvencioniranja.

| (218) | Znesek subvencioniranja je bil znatno nad stopnjo de minimis. Višina dejanskega zneska subvencioniranja je glede na obseg in cene uvoza iz Indije močno vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(218)

Znesek subvencioniranja je bil znatno nad stopnjo de minimis. Višina dejanskega zneska subvencioniranja je glede na obseg in cene uvoza iz Indije močno vplivala na industrijo Unije.

de minimis

| (219) | Ker so izvozniki iz Indije nenehno nepošteno oblikovali cene, je bilo tudi nemogoče, da bi industrija Unije okrevala po preteklih subvencioniranih praksah. |
| --- | --- |

(219)

Ker so izvozniki iz Indije nenehno nepošteno oblikovali cene, je bilo tudi nemogoče, da bi industrija Unije okrevala po preteklih subvencioniranih praksah.

| (220) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da ni absolutnega povečanja obsega indijskega uvoza in da je imel ta uvoz le približno 15-odstotni tržni delež. Poleg tega je zainteresirana stran poudarila, da se je gospodarska uspešnost industrije Unije po uvedbi prvotnih ukrepov izboljšala in se nato zmanjšala. Zato indijski uvoz ni povzročil škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(220)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da ni absolutnega povečanja obsega indijskega uvoza in da je imel ta uvoz le približno 15-odstotni tržni delež. Poleg tega je zainteresirana stran poudarila, da se je gospodarska uspešnost industrije Unije po uvedbi prvotnih ukrepov izboljšala in se nato zmanjšala. Zato indijski uvoz ni povzročil škode industriji Unije.

| (221) | Komisija je ugotovila, da zainteresirana stran ni utemeljila svoje trditve, da se je gospodarska uspešnost industrije Unije po uvedbi prvotnih ukrepov izboljšala. Kot je navedeno v uvodni izjavi 234, je bila dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije v celotnem obravnavanem obdobju negativna. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(221)

Komisija je ugotovila, da zainteresirana stran ni utemeljila svoje trditve, da se je gospodarska uspešnost industrije Unije po uvedbi prvotnih ukrepov izboljšala. Kot je navedeno v uvodni izjavi 234, je bila dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije v celotnem obravnavanem obdobju negativna. Trditev je bila zato zavrnjena.

4.4.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

| (222) | Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Preglednica 8


  Prodajne cene v Uniji in stroški na enoto | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono) | [950 –1 110 ] | [960 –1 130 ] | [1 020 –1 190 ] | [1 020 –1 200 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) | [1 000 –1 100 ] | [900 –1 100 ] | [1 000 –1 100 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indeks | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Vir: | preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(222)

Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Prodajne cene v Uniji in stroški na enoto

Prodajne cene v Uniji in stroški na enoto

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono)

[950 –1 110 ]

[960 –1 130 ]

[1 020 –1 190 ]

[1 020 –1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

107

107

107

107

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)

[1 000 –1 100 ]

[900 –1 100 ]

[1 000 –1 100 ]

[1 000 –1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

97

97

101

101

105

105

Vir:

Vir:

preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (223) | Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju zvišala za 7 %, kar odraža zvišanje proizvodnih stroškov na enoto (5 %). |
| --- | --- |

(223)

Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju zvišala za 7 %, kar odraža zvišanje proizvodnih stroškov na enoto (5 %).

| (224) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je iz domnevnega znižanja cen z vsemi stroški razvidno, da uvoz ne ovira dviga cen oziroma jih ne znižuje. |
| --- | --- |

(224)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je iz domnevnega znižanja cen z vsemi stroški razvidno, da uvoz ne ovira dviga cen oziroma jih ne znižuje.

| (225) | Komisija je ugotovila, da zainteresirana stran ni utemeljila svoje trditve, kako cene z vsemi stroški, ki so v obravnavanem obdobju nelojalno znižale prodajne cene Unije za približno 40 %, proizvajalcem Unije niso ovirale dviga cen oziroma jih zniževale. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(225)

Komisija je ugotovila, da zainteresirana stran ni utemeljila svoje trditve, kako cene z vsemi stroški, ki so v obravnavanem obdobju nelojalno znižale prodajne cene Unije za približno 40 %, proizvajalcem Unije niso ovirale dviga cen oziroma jih zniževale. Trditev je bila zato zavrnjena.

4.4.3.2   Stroški dela

| (226) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 9


  Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/zaposlenega) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega | [56 000 –66 000 ] | [57 000 –66 000 ] | [57 000 –67 000 ] | [53 000 –62 000 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Vir: | preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(226)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/zaposlenega)

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/zaposlenega)

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečni stroški dela na zaposlenega

[56 000 –66 000 ]

[57 000 –66 000 ]

[57 000 –67 000 ]

[53 000 –62 000 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Vir:

Vir:

preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (227) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so do leta 2019 ostali stabilni, v obravnavanem obdobju pa so se znižali za 6 %. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so se povprečni stroški dela na zaposlenega znižali, saj je francoska država financirala brezposelnost zaradi zaustavitve zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

(227)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so do leta 2019 ostali stabilni, v obravnavanem obdobju pa so se znižali za 6 %. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so se povprečni stroški dela na zaposlenega znižali, saj je francoska država financirala brezposelnost zaradi zaustavitve zaradi COVID-19.

| (228) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited opozorila, da v okviru tega parametra ni škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(228)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited opozorila, da v okviru tega parametra ni škode za industrijo Unije.

| (229) | Komisija je opozorila, da je bilo zmanjšanje povprečnih stroškov dela na zaposlenega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 227, posledica izrednega financiranja, ki ga je Francija izvedla v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(229)

Komisija je opozorila, da je bilo zmanjšanje povprečnih stroškov dela na zaposlenega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 227, posledica izrednega financiranja, ki ga je Francija izvedla v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

4.4.3.3   Zaloge

| (230) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 10


  Zaloge | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v 1 000  tonah) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %) | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(230)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Zaloge

Zaloge

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Končne zaloge (v 1 000  tonah)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

88

88

95

95

77

77

Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %)

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

79

79

89

89

85

85

| (231) | Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije je ostala stabilna glede na proizvodnjo. |
| --- | --- |

(231)

Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije je ostala stabilna glede na proizvodnjo.

| (232) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da se je zaloga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno zmanjšala, kar kaže, da se je industrija Unije osredotočila na zmanjšanje svoje proizvodnje. Zainteresirana stran je trdila, da bi se morala zaloga povečati, če bi nanjo vplival uvoz iz Indije. |
| --- | --- |

(232)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da se je zaloga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno zmanjšala, kar kaže, da se je industrija Unije osredotočila na zmanjšanje svoje proizvodnje. Zainteresirana stran je trdila, da bi se morala zaloga povečati, če bi nanjo vplival uvoz iz Indije.

| (233) | Kot je razvidno iz uvodne izjave 203, je zmanjšanje zalog, ki ga je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ugotovila stran, spremljalo zmanjšanje proizvodnje Unije. Poleg tega Komisija ni ugotovila nobene povezave med zmanjšanjem zalog, ugotovljenim predvsem v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in uvozom iz Indije, saj je bil vpliv uvoza iz Indije ugotovljen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in tudi v celotnem obravnavanem obdobju. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(233)

Kot je razvidno iz uvodne izjave 203, je zmanjšanje zalog, ki ga je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ugotovila stran, spremljalo zmanjšanje proizvodnje Unije. Poleg tega Komisija ni ugotovila nobene povezave med zmanjšanjem zalog, ugotovljenim predvsem v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in uvozom iz Indije, saj je bil vpliv uvoza iz Indije ugotovljen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in tudi v celotnem obravnavanem obdobju. Trditev je bila zato zavrnjena.

4.4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (234) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 11


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prodaje) | [–5 do –9 ] | [–1 do –5 ] | [–1 do –5 ] | [–3 do –7 ] |
| Indeks (2017 = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Denarni tok (v milijonih EUR) | [–31 do –37 ] | [–46 do –54 ] | [–73 do –85 ] | [–43 do –51 ] |
| Indeks (2017 = 100) | – 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Naložbe (v milijonih EUR) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Dobičkonosnost naložb (v %) | [–6 do –8 ] | [–7 do –9 ] | [–10 do –12 ] | [–5 do –7 ] |
| Indeks (2017 = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Vir: | preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(234)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 11

Preglednica 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prodaje)

[–5 do –9 ]

[–1 do –5 ]

[–1 do –5 ]

[–3 do –7 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Denarni tok (v milijonih EUR)

[–31 do –37 ]

[–46 do –54 ]

[–73 do –85 ]

[–43 do –51 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

– 100

– 100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Naložbe (v milijonih EUR)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Dobičkonosnost naložb (v %)

[–6 do –8 ]

[–7 do –9 ]

[–10 do –12 ]

[–5 do –7 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Vir:

Vir:

preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (235) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev je bila v obravnavanem obdobju negativna, pri čemer se je gibala od približno [–5 do –9] % leta 2017 do [–3 do –7] % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(235)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev je bila v obravnavanem obdobju negativna, pri čemer se je gibala od približno [–5 do –9] % leta 2017 do [–3 do –7] % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (236) | Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka je ostal negativen v celotnem obravnavanem obdobju, razen leta 2018. |
| --- | --- |

(236)

Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka je ostal negativen v celotnem obravnavanem obdobju, razen leta 2018.

| (237) | Naložbe (ki so bile osredotočene predvsem na nadgradnje proizvodne opreme, povečanje kakovosti, produktivnost in prilagodljivost v proizvodnem procesu) so se v obdobju 2017–2019 povečale in leta 2020 zmanjšale na najnižjo raven. |
| --- | --- |

(237)

Naložbe (ki so bile osredotočene predvsem na nadgradnje proizvodne opreme, povečanje kakovosti, produktivnost in prilagodljivost v proizvodnem procesu) so se v obdobju 2017–2019 povečale in leta 2020 zmanjšale na najnižjo raven.

| (238) | Donosnost naložb je dobiček, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti naložb. Razvil se je podoben trend kot pri dobičkonosnosti, saj se je leta 2019 močno zmanjšala, leta 2020 pa nekoliko izboljšala. Ostala je negativna in se v obravnavanem obdobju zmanjšala za 53 %. |
| --- | --- |

(238)

Donosnost naložb je dobiček, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti naložb. Razvil se je podoben trend kot pri dobičkonosnosti, saj se je leta 2019 močno zmanjšala, leta 2020 pa nekoliko izboljšala. Ostala je negativna in se v obravnavanem obdobju zmanjšala za 53 %.

4.5   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (239) | Kljub veljavnim izravnalnim ukrepom je indijski uvoz cevi iz nodularnega litega železa ostal znaten in je v obravnavanem obdobju obdržal stabilne tržne deleže v višini približno [9–18 %]. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil tržni delež [10–14]-odstoten. Hkrati so uvozne cene kljub izravnalnim in protidampinškim ukrepom padale in nelojalno nižale prodajne cene Unije v povprečju za [30–45] % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(239)

Kljub veljavnim izravnalnim ukrepom je indijski uvoz cevi iz nodularnega litega železa ostal znaten in je v obravnavanem obdobju obdržal stabilne tržne deleže v višini približno [9–18 %]. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil tržni delež [10–14]-odstoten. Hkrati so uvozne cene kljub izravnalnim in protidampinškim ukrepom padale in nelojalno nižale prodajne cene Unije v povprečju za [30–45] % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (240) | Razvoj makroekonomskih kazalnikov, zlasti obsega proizvodnje in prodaje, zaposlenosti in produktivnosti, je bil stabilen ali pa je kazal na rahlo zmanjševanje. Tržni delež industrije Unije se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal in dosegel podobno raven kot leta 2017. Tržni delež v letu 2018 se je kljub razmeroma stabilnemu obsegu prodaje povečal zaradi upada potrošnje v istem obdobju. Čeprav je industriji Unije večinoma uspelo ohraniti svoj obseg prodaje in tržni delež, je to dosegla na škodo svoje dobičkonosnosti in drugih finančnih kazalnikov, kot je pojasnjeno v naslednji uvodni izjavi. |
| --- | --- |

(240)

Razvoj makroekonomskih kazalnikov, zlasti obsega proizvodnje in prodaje, zaposlenosti in produktivnosti, je bil stabilen ali pa je kazal na rahlo zmanjševanje. Tržni delež industrije Unije se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal in dosegel podobno raven kot leta 2017. Tržni delež v letu 2018 se je kljub razmeroma stabilnemu obsegu prodaje povečal zaradi upada potrošnje v istem obdobju. Čeprav je industriji Unije večinoma uspelo ohraniti svoj obseg prodaje in tržni delež, je to dosegla na škodo svoje dobičkonosnosti in drugih finančnih kazalnikov, kot je pojasnjeno v naslednji uvodni izjavi.

| (241) | Čeprav se je povprečna prodajna cena na enoto proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju zvišala za 7 %, kar je bilo več od 5-odstotnega povečanja stroškov proizvodnje, industrija Unije še vedno ni uspela doseči trajnostnih stopenj dobička. Zaradi cenovnega pritiska indijskega uvoza industrija Unije ni mogla zvišati svojih prodajnih cen niti toliko, da bi pokrile povprečne stroške proizvodnje, in je zato v celotnem obravnavanem obdobju ustvarjala izgubo (z izjemo leta 2018, ko je bila blizu praga dobička). Indijski uvoz je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prav tako znatno oviral dvig cen prodaje proizvajalcev Unije. Drugi finančni kazalniki (denarni tok, donosnost naložb) so se gibali podobno kot dobičkonosnost in v obravnavanem obdobju kazali negativne ali nizke vrednosti. Tudi naložbe so bile na splošno nizke, čeprav so se v letih 2017 in 2018 nekoliko povečale. |
| --- | --- |

(241)

Čeprav se je povprečna prodajna cena na enoto proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju zvišala za 7 %, kar je bilo več od 5-odstotnega povečanja stroškov proizvodnje, industrija Unije še vedno ni uspela doseči trajnostnih stopenj dobička. Zaradi cenovnega pritiska indijskega uvoza industrija Unije ni mogla zvišati svojih prodajnih cen niti toliko, da bi pokrile povprečne stroške proizvodnje, in je zato v celotnem obravnavanem obdobju ustvarjala izgubo (z izjemo leta 2018, ko je bila blizu praga dobička). Indijski uvoz je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prav tako znatno oviral dvig cen prodaje proizvajalcev Unije. Drugi finančni kazalniki (denarni tok, donosnost naložb) so se gibali podobno kot dobičkonosnost in v obravnavanem obdobju kazali negativne ali nizke vrednosti. Tudi naložbe so bile na splošno nizke, čeprav so se v letih 2017 in 2018 nekoliko povečale.

| (242) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(242)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (243) | Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe proučila, ali je subvencionirani uvoz zadevnega izdelka iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 8(6) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne subvencioniran uvoz zadevnega izdelka iz Indije, ni pripisala temu subvencioniranemu uvozu. |
| --- | --- |

(243)

Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe proučila, ali je subvencionirani uvoz zadevnega izdelka iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 8(6) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne subvencioniran uvoz zadevnega izdelka iz Indije, ni pripisala temu subvencioniranemu uvozu.

5.1   Učinki subvencioniranega uvoza

Učinki subvencioniranega uvoza

| (244) | Komisija je najprej proučila, ali obstaja vzročna zveza med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(244)

Komisija je najprej proučila, ali obstaja vzročna zveza med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (245) | Indijski uvoz cevi iz nodularnega litega železa je ostal znaten z več kot 10-odstotnim tržnim deležem v celotnem obravnavanem obdobju in nizkimi ravnmi cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kljub veljavnim izravnalnim in protidampinškim ukrepom. Zaradi znatnega cenovnega pritiska indijskega uvoza industrija Unije ni mogla proizvodnih stroškov prenesti na svoje stranke, kar je privedlo do izgub v celotnem obravnavanem obdobju. Komisija je zato sklenila, da so obseg in ravni cen uvoza v preiskavi povzročili znatno škodo. |
| --- | --- |

(245)

Indijski uvoz cevi iz nodularnega litega železa je ostal znaten z več kot 10-odstotnim tržnim deležem v celotnem obravnavanem obdobju in nizkimi ravnmi cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kljub veljavnim izravnalnim in protidampinškim ukrepom. Zaradi znatnega cenovnega pritiska indijskega uvoza industrija Unije ni mogla proizvodnih stroškov prenesti na svoje stranke, kar je privedlo do izgub v celotnem obravnavanem obdobju. Komisija je zato sklenila, da so obseg in ravni cen uvoza v preiskavi povzročili znatno škodo.

| (246) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je bil upad finančne uspešnosti industrije Unije posledica drugih dejavnikov in ne domnevno subvencioniranega uvoza. |
| --- | --- |

(246)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je bil upad finančne uspešnosti industrije Unije posledica drugih dejavnikov in ne domnevno subvencioniranega uvoza.

| (247) | Komisija je ugotovila, da stranka ni predložila novih elementov, ki bi lahko spremenili njen sklep. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(247)

Komisija je ugotovila, da stranka ni predložila novih elementov, ki bi lahko spremenili njen sklep. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (248) | Družba Tata Metaliks Limited je trdila tudi, da ni bilo povezave med razvojem uvoza in stopnjo izgub, ki jih je sporočila industrija Unije, zato ni bilo vzročne zveze med uvozom in finančno uspešnostjo industrije Unije. |
| --- | --- |

(248)

Družba Tata Metaliks Limited je trdila tudi, da ni bilo povezave med razvojem uvoza in stopnjo izgub, ki jih je sporočila industrija Unije, zato ni bilo vzročne zveze med uvozom in finančno uspešnostjo industrije Unije.

| (249) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 194, je Komisija ugotovila, da so uvozne cene iz Indije znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. Ugotovila je tudi, da stran ni predložila nobenih dokazov, ki bi kazali, da so na industrijo Unije vplivali drugi dejavniki. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(249)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 194, je Komisija ugotovila, da so uvozne cene iz Indije znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. Ugotovila je tudi, da stran ni predložila nobenih dokazov, ki bi kazali, da so na industrijo Unije vplivali drugi dejavniki. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (250) | Poleg tega je družba Tata Metaliks Limited trdila, da ni mogla proučiti povezave med nelojalnim nižanjem prodajnih cen in gospodarsko uspešnostjo industrije Unije, saj Komisija ni razkrila izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen za obravnavano obdobje. |
| --- | --- |

(250)

Poleg tega je družba Tata Metaliks Limited trdila, da ni mogla proučiti povezave med nelojalnim nižanjem prodajnih cen in gospodarsko uspešnostjo industrije Unije, saj Komisija ni razkrila izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen za obravnavano obdobje.

| (251) | Komisija je opozorila, da so bile informacije, potrebne za ugotovitev obstoja nelojalnega nižanja prodajnih cen, predložene strani. Kar zadeva obdobje preiskave v zvezi s pregledom, so ugotovitve glede nelojalnega nižanja prodajnih cen navedene v uvodnih izjavah 193 in 194 zgoraj. Za leta 2017, 2018 in 2019 so v uvodni izjavi 191 navedene cene na enoto za indijski uvoz, v uvodni izjavi 222 pa tehtane povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke Zato je imela stran vse informacije, na podlagi katerih je Komisija sklenila, da obstaja nelojalno nižanje prodajnih cen. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(251)

Komisija je opozorila, da so bile informacije, potrebne za ugotovitev obstoja nelojalnega nižanja prodajnih cen, predložene strani. Kar zadeva obdobje preiskave v zvezi s pregledom, so ugotovitve glede nelojalnega nižanja prodajnih cen navedene v uvodnih izjavah 193 in 194 zgoraj. Za leta 2017, 2018 in 2019 so v uvodni izjavi 191 navedene cene na enoto za indijski uvoz, v uvodni izjavi 222 pa tehtane povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke Zato je imela stran vse informacije, na podlagi katerih je Komisija sklenila, da obstaja nelojalno nižanje prodajnih cen. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (252) | Nazadnje je stran trdila, da se je obseg uvoza med letom 2019 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal. Zato je stran sklenila, da obseg ni imel učinka. |
| --- | --- |

(252)

Nazadnje je stran trdila, da se je obseg uvoza med letom 2019 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal. Zato je stran sklenila, da obseg ni imel učinka.

| (253) | Komisija je ugotovila, da se je uvoz iz Indije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom vrnil na raven iz leta 2017. Poleg tega je bil glavni učinek uvoza iz Indije ugotovljen na ravni nizkih cen, kar je povzročilo znaten pritisk na tržne cene Unije. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(253)

Komisija je ugotovila, da se je uvoz iz Indije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom vrnil na raven iz leta 2017. Poleg tega je bil glavni učinek uvoza iz Indije ugotovljen na ravni nizkih cen, kar je povzročilo znaten pritisk na tržne cene Unije. Trditev je bila zato zavrnjena.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

| (254) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav je predstavljal le 2–4 % tržnega deleža v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kot je prikazano v preglednici 4, je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povprečna uvozna cena iz tretjih držav 50 % višja od povprečne uvozne cene iz Indije. |
| --- | --- |

(254)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav je predstavljal le 2–4 % tržnega deleža v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kot je prikazano v preglednici 4, je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povprečna uvozna cena iz tretjih držav 50 % višja od povprečne uvozne cene iz Indije.

| (255) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 42, je ena stran trdila, da bi morala biti ugotovitev nenadaljevanja ali neponovitve škode utemeljena s splošnimi vprašanji glede konkurenčnosti. Stran je navedla različne dejavnike, kot so zmanjšanje potrošnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji, ki se je od krize euroobmočja, ki je povzročila zmanjšanje javne porabe, zmanjšala, težave pri privabljanju osebja, ohranitev prevladujočega položaja in pritisk cenejšega kitajskega uvoza na postopek za zbiranje ponudb za javna naročila. Poleg tega je stran trdila, da so plastične cevi glavna konkurenca industrije Unije, saj so cenejše in zato privabljajo znaten del javnih razpisov. |
| --- | --- |

(255)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 42, je ena stran trdila, da bi morala biti ugotovitev nenadaljevanja ali neponovitve škode utemeljena s splošnimi vprašanji glede konkurenčnosti. Stran je navedla različne dejavnike, kot so zmanjšanje potrošnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji, ki se je od krize euroobmočja, ki je povzročila zmanjšanje javne porabe, zmanjšala, težave pri privabljanju osebja, ohranitev prevladujočega položaja in pritisk cenejšega kitajskega uvoza na postopek za zbiranje ponudb za javna naročila. Poleg tega je stran trdila, da so plastične cevi glavna konkurenca industrije Unije, saj so cenejše in zato privabljajo znaten del javnih razpisov.

| (256) | V nasprotju s trditvijo strani sta se potrošnja Unije in tržni delež industrije Unije povečala, zaposlenost pa je v obravnavanem obdobju ostala stabilna. Poleg tega ni dokazov, da so plastične cevi v obravnavanem obdobju pridobile tržni delež na račun cevi iz nodularnega litega železa. Opozoriti je treba tudi, da plastične cevi ne pomenijo konkurence za cevi z velikim premerom. Ti dejavniki zato niso prispevali k ugotovljeni škodi. Poleg tega je kitajski uvoz potekal po znatno višjih cenah kot indijski uvoz in v veliko manjšem obsegu. Nazadnje, stran ni pojasnila, kako bi lahko prevladujoči položaj povzročil morebitno škodo. Te trditve so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(256)

V nasprotju s trditvijo strani sta se potrošnja Unije in tržni delež industrije Unije povečala, zaposlenost pa je v obravnavanem obdobju ostala stabilna. Poleg tega ni dokazov, da so plastične cevi v obravnavanem obdobju pridobile tržni delež na račun cevi iz nodularnega litega železa. Opozoriti je treba tudi, da plastične cevi ne pomenijo konkurence za cevi z velikim premerom. Ti dejavniki zato niso prispevali k ugotovljeni škodi. Poleg tega je kitajski uvoz potekal po znatno višjih cenah kot indijski uvoz in v veliko manjšem obsegu. Nazadnje, stran ni pojasnila, kako bi lahko prevladujoči položaj povzročil morebitno škodo. Te trditve so bile zato zavrnjene.

| (257) | Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 12


  Izvoz industrije Unije | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v 1 000  tonah) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890 –1 040 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Vir: | vložnik za obseg in preverjeni izpolnjeni vprašalniki za vrednosti. |

(257)

Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 12

Preglednica 12

Izvoz industrije Unije

Izvoz industrije Unije

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg izvoza (v 1 000  tonah)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Povprečna cena (v EUR/tono)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890 –1 040 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Vir:

Vir:

vložnik za obseg in preverjeni izpolnjeni vprašalniki za vrednosti.

| (258) | Obsegi so se v obravnavanem obdobju prepolovili. Čeprav so se cene izvoza zvišale za 17 %, to ni bilo dovolj za kritje stroškov proizvodnje v celotnem obravnavanem obdobju, kot je prikazano v preglednici 8. Zato izvoz ni zmanjšal vzročne zveze med subvencioniranim izvozom iz Indije in ugotovljeno škodo. |
| --- | --- |

(258)

Obsegi so se v obravnavanem obdobju prepolovili. Čeprav so se cene izvoza zvišale za 17 %, to ni bilo dovolj za kritje stroškov proizvodnje v celotnem obravnavanem obdobju, kot je prikazano v preglednici 8. Zato izvoz ni zmanjšal vzročne zveze med subvencioniranim izvozom iz Indije in ugotovljeno škodo.

| (259) | Proučeni so bili tudi morebitni drugi dejavniki, kot je kriza zaradi COVID-19, vendar nobeden od njih ni mogel zmanjšati vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov subvencioniranega uvoza. |
| --- | --- |

(259)

Proučeni so bili tudi morebitni drugi dejavniki, kot je kriza zaradi COVID-19, vendar nobeden od njih ni mogel zmanjšati vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov subvencioniranega uvoza.

| (260) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je kriza zaradi COVID-19 v prvi polovici leta 2020 negativno vplivala na gospodarski položaj industrije Unije. Stran je navedla, da so začetne omejitve gibanja, uvedene zaradi ukrepov na področju javnega zdravja, številne gradbene projekte prisilile k ustavitvi. |
| --- | --- |

(260)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je kriza zaradi COVID-19 v prvi polovici leta 2020 negativno vplivala na gospodarski položaj industrije Unije. Stran je navedla, da so začetne omejitve gibanja, uvedene zaradi ukrepov na področju javnega zdravja, številne gradbene projekte prisilile k ustavitvi.

| (261) | Kot je opisano zgoraj, omejitve gibanja zaradi krize zaradi COVID-19 v obdobju preiskave v zvezi s pregledom niso znatno vplivale na trg Unije za cevi iz nodularnega litega železa. Celotna potrošnja Unije navedenega leta je bila podobna kot leta 2018. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(261)

Kot je opisano zgoraj, omejitve gibanja zaradi krize zaradi COVID-19 v obdobju preiskave v zvezi s pregledom niso znatno vplivale na trg Unije za cevi iz nodularnega litega železa. Celotna potrošnja Unije navedenega leta je bila podobna kot leta 2018. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (262) | Na podlagi navedenih premislekov je Komisija sklenila, da je subvencionirani uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije ter da drugi dejavniki, obravnavani posamično ali skupaj, niso zmanjšali vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in znatno škodo. Škoda je zlasti jasno razvidna iz razvoja proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje na trgu Unije, tržnega deleža, produktivnosti, dobičkonosnosti in donosnosti naložb. |
| --- | --- |

(262)

Na podlagi navedenih premislekov je Komisija sklenila, da je subvencionirani uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije ter da drugi dejavniki, obravnavani posamično ali skupaj, niso zmanjšali vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in znatno škodo. Škoda je zlasti jasno razvidna iz razvoja proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje na trgu Unije, tržnega deleža, produktivnosti, dobičkonosnosti in donosnosti naložb.

6.   VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE V PRIMERU RAZVELJAVITVE UKREPOV

VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE V PRIMERU RAZVELJAVITVE UKREPOV

| (263) | Komisija je v uvodni izjavi 242 sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. Zato je v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja škode, ki jo je povzročil subvencionirani uvoz iz Indije. |
| --- | --- |

(263)

Komisija je v uvodni izjavi 242 sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. Zato je v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja škode, ki jo je povzročil subvencionirani uvoz iz Indije.

| (264) | Komisija je v zvezi s tem analizirala naslednje elemente: proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v Indiji, razmerje med cenami v Uniji in Indiji; privlačnosti trga Unije in vpliv morebitnega uvoza iz Indije na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(264)

Komisija je v zvezi s tem analizirala naslednje elemente: proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v Indiji, razmerje med cenami v Uniji in Indiji; privlačnosti trga Unije in vpliv morebitnega uvoza iz Indije na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov.

6.1   Proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v Indiji ter privlačnost trga Unije

Proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v Indiji ter privlačnost trga Unije

| (265) | Kot je že opisano v uvodnih izjavah 168 do 172, je neizkoriščena zmogljivost, ki je na voljo v Indiji, predstavljala približno 500 000 ton letno, kar presega potrošnjo zadevnega izdelka na trgu Unije, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala [388 000 do 454 000] ton. Poleg tega so indijski proizvajalci načrtovali vlaganje v novo proizvodno zmogljivost. Zato bo v naslednjih letih na indijskem trgu nastala presežek ponudbe glede na povpraševanje. To bo posledično pomenilo nadaljnjo spodbudo za indijske proizvajalce, da se vse bolj osredotočijo na izvozne trge. |
| --- | --- |

(265)

Kot je že opisano v uvodnih izjavah 168 do 172, je neizkoriščena zmogljivost, ki je na voljo v Indiji, predstavljala približno 500 000 ton letno, kar presega potrošnjo zadevnega izdelka na trgu Unije, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala [388 000 do 454 000] ton. Poleg tega so indijski proizvajalci načrtovali vlaganje v novo proizvodno zmogljivost. Zato bo v naslednjih letih na indijskem trgu nastala presežek ponudbe glede na povpraševanje. To bo posledično pomenilo nadaljnjo spodbudo za indijske proizvajalce, da se vse bolj osredotočijo na izvozne trge.

| (266) | Razpoložljiva in prihodnja neizkoriščena zmogljivost indijskih proizvajalcev izvoznikov bi se lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za proizvodnjo zadevnega izdelka za izvoz na trg Unije. |
| --- | --- |

(266)

Razpoložljiva in prihodnja neizkoriščena zmogljivost indijskih proizvajalcev izvoznikov bi se lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za proizvodnjo zadevnega izdelka za izvoz na trg Unije.

| (267) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da ni dokazov, da se bo domnevna neizkoriščena proizvodna zmogljivost v Indiji nujno uporabljala za proizvodnjo cevi iz nodularnega litega železa in zaradi presežka ponudbe nad povpraševanjem v Indiji izvažala. Poleg tega Komisija ni proučila privlačnosti drugih izvoznih trgov in ni analizirala nobenih podatkov iz obdobja po preiskavi v zvezi s pregledom. Nazadnje je stran trdila, da mora vsaka ugotovitev glede verjetnosti nadaljevanja subvencije in škode temeljiti na pozitivnih dokazih (35). Zato je stran sklenila, da sklep o verjetnosti ni pravilen. |
| --- | --- |

(267)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da ni dokazov, da se bo domnevna neizkoriščena proizvodna zmogljivost v Indiji nujno uporabljala za proizvodnjo cevi iz nodularnega litega železa in zaradi presežka ponudbe nad povpraševanjem v Indiji izvažala. Poleg tega Komisija ni proučila privlačnosti drugih izvoznih trgov in ni analizirala nobenih podatkov iz obdobja po preiskavi v zvezi s pregledom. Nazadnje je stran trdila, da mora vsaka ugotovitev glede verjetnosti nadaljevanja subvencije in škode temeljiti na pozitivnih dokazih (35). Zato je stran sklenila, da sklep o verjetnosti ni pravilen.

35

| (268) | Komisija je ugotovila, da je stran potrdila obstoj neizkoriščene zmogljivosti v Indiji. Poleg tega je Komisija, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 168 do 172, zadevno neizkoriščeno zmogljivost določila posebej za zadevni izdelek. Kot je pojasnjeno v istih uvodnih izjavah, je Komisija tudi ugotovila, da se bo povpraševanje na indijskem trgu dolgoročno umirilo, stran pa je sama priznala, da namerava razširiti svojo prodajo na trg Unije. Poleg tega se je, kot je opisano v oddelku 6.2, trg Unije štel za privlačnega za indijske proizvajalce, zato bi bilo mogoče skleniti, da bi se razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti v Indiji vsaj delno uporabile za povečanje izvoza na trg Unije. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(268)

Komisija je ugotovila, da je stran potrdila obstoj neizkoriščene zmogljivosti v Indiji. Poleg tega je Komisija, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 168 do 172, zadevno neizkoriščeno zmogljivost določila posebej za zadevni izdelek. Kot je pojasnjeno v istih uvodnih izjavah, je Komisija tudi ugotovila, da se bo povpraševanje na indijskem trgu dolgoročno umirilo, stran pa je sama priznala, da namerava razširiti svojo prodajo na trg Unije. Poleg tega se je, kot je opisano v oddelku 6.2, trg Unije štel za privlačnega za indijske proizvajalce, zato bi bilo mogoče skleniti, da bi se razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti v Indiji vsaj delno uporabile za povečanje izvoza na trg Unije. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (269) | V zvezi s pozitivnimi dokazi, ki se zahtevajo v skladu z navedeno sodno prakso, je Komisija menila, da izpolnjuje vse zahteve obstoječe sodne prakse ter da njena ocena in sklep o verjetnosti nadaljevanja subvencioniranja in škode temeljita na pozitivnih dokazih, zbranih med preiskavo. Zato je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(269)

V zvezi s pozitivnimi dokazi, ki se zahtevajo v skladu z navedeno sodno prakso, je Komisija menila, da izpolnjuje vse zahteve obstoječe sodne prakse ter da njena ocena in sklep o verjetnosti nadaljevanja subvencioniranja in škode temeljita na pozitivnih dokazih, zbranih med preiskavo. Zato je bila trditev zavrnjena.

| (270) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi iztek ukrepov po vsej verjetnosti povzročil znatno povečanje subvencioniranega uvoza iz Indije po cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije, in s tem še dodatno povečal škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Posledično bi bila sposobnost preživetja industrije Unije resno ogrožena. |
| --- | --- |

(270)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi iztek ukrepov po vsej verjetnosti povzročil znatno povečanje subvencioniranega uvoza iz Indije po cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije, in s tem še dodatno povečal škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Posledično bi bila sposobnost preživetja industrije Unije resno ogrožena.

6.2   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (271) | Trg Unije je privlačen zaradi svoje velikosti in cen. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 176, je daleč najpomembnejši izvozni trg za indijske proizvajalce cevi iz nodularnega litega železa in predstavlja 40 % njihovega celotnega izvoza. Izvoz v Unijo je 25-krat večji kot izvoz na drugi največji izvozni trg, to je Katar, ki predstavlja 2 % indijskega izvoza cevi iz nodularnega litega železa. Poleg tega so bile indijske uvozne cene na trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nekoliko višje od cen za druge države. |
| --- | --- |

(271)

Trg Unije je privlačen zaradi svoje velikosti in cen. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 176, je daleč najpomembnejši izvozni trg za indijske proizvajalce cevi iz nodularnega litega železa in predstavlja 40 % njihovega celotnega izvoza. Izvoz v Unijo je 25-krat večji kot izvoz na drugi največji izvozni trg, to je Katar, ki predstavlja 2 % indijskega izvoza cevi iz nodularnega litega železa. Poleg tega so bile indijske uvozne cene na trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nekoliko višje od cen za druge države.

| (272) | Kljub obstoječim ukrepom so indijski proizvajalci izvozniki Uniji v obravnavanem obdobju prodali znatno količino cevi iz nodularnega litega železa in so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še vedno imeli znaten tržni delež ([10–14] %). Te so se prodajale po ceni, ki je celo ob izravnalnih dajatvah znatno nelojalno zniževala prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. |
| --- | --- |

(272)

Kljub obstoječim ukrepom so indijski proizvajalci izvozniki Uniji v obravnavanem obdobju prodali znatno količino cevi iz nodularnega litega železa in so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še vedno imeli znaten tržni delež ([10–14] %). Te so se prodajale po ceni, ki je celo ob izravnalnih dajatvah znatno nelojalno zniževala prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.

| (273) | Trg Unije zato velja za privlačnega za indijske proizvajalce in skleniti je mogoče, da bi se razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti v Indiji vsaj delno uporabile za povečanje izvoza na trg Unije. V tej zvezi velja spomniti, da je tržni delež indijskega uvoza znašal kar [17–19] % v obdobju prvotne preiskave, tj. pred uvedbo izravnalnih dajatev. |
| --- | --- |

(273)

Trg Unije zato velja za privlačnega za indijske proizvajalce in skleniti je mogoče, da bi se razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti v Indiji vsaj delno uporabile za povečanje izvoza na trg Unije. V tej zvezi velja spomniti, da je tržni delež indijskega uvoza znašal kar [17–19] % v obdobju prvotne preiskave, tj. pred uvedbo izravnalnih dajatev.

6.3   Sklep o verjetnosti nadaljevanja in/ali ponovitve škode

Sklep o verjetnosti nadaljevanja in/ali ponovitve škode

| (274) | Na podlagi navedenega ter ob upoštevanju preteklih in sedanjih škodljivih razmer za industrijo Unije bi se ob odsotnosti ukrepov najverjetneje močno povečal subvencionirani uvoz zadevnega izdelka iz Indije po škodljivih cenah, kar bi povzročilo še večje izgube za proizvajalce Unije. Zato je Komisija sklenila, da bi se v primeru izteka ukrepov najverjetneje močno povečal subvencionirani uvoz iz Indije po škodljivih cenah, znatna škoda pa bi se verjetno nadaljevala. |
| --- | --- |

(274)

Na podlagi navedenega ter ob upoštevanju preteklih in sedanjih škodljivih razmer za industrijo Unije bi se ob odsotnosti ukrepov najverjetneje močno povečal subvencionirani uvoz zadevnega izdelka iz Indije po škodljivih cenah, kar bi povzročilo še večje izgube za proizvajalce Unije. Zato je Komisija sklenila, da bi se v primeru izteka ukrepov najverjetneje močno povečal subvencionirani uvoz iz Indije po škodljivih cenah, znatna škoda pa bi se verjetno nadaljevala.

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (275) | Komisija je v skladu s členom 31 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protisubvencijskih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov ter interesi javne politike v zvezi z zadevnim izdelkom, kot je navedeno v Direktivi 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (36) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o okoljsko primerni zasnovi) ter njenih uredbah o posameznih izdelkih. V skladu s tretjim stavkom člena 31(1) osnovne uredbe je bila posebna pozornost namenjena potrebi po zaščiti industrije pred negativnimi učinki škodljivega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(275)

Komisija je v skladu s členom 31 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protisubvencijskih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov ter interesi javne politike v zvezi z zadevnim izdelkom, kot je navedeno v Direktivi 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (36) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o okoljsko primerni zasnovi) ter njenih uredbah o posameznih izdelkih. V skladu s tretjim stavkom člena 31(1) osnovne uredbe je bila posebna pozornost namenjena potrebi po zaščiti industrije pred negativnimi učinki škodljivega subvencioniranja.

36

| (276) | Vse zainteresirane strani so imele v skladu s členom 31(2) osnovne uredbe možnost, da izrazijo svoja stališča. |
| --- | --- |

(276)

Vse zainteresirane strani so imele v skladu s členom 31(2) osnovne uredbe možnost, da izrazijo svoja stališča.

7.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (277) | Industrija Unije se nahaja v treh državah članicah (Franciji, Nemčiji in Španiji) in v zvezi z zadevnim izdelkom neposredno zaposluje več kot 2 200 delavcev. |
| --- | --- |

(277)

Industrija Unije se nahaja v treh državah članicah (Franciji, Nemčiji in Španiji) in v zvezi z zadevnim izdelkom neposredno zaposluje več kot 2 200 delavcev.

| (278) | Veljavni protisubvencijski ukrepi niso preprečili subvencioniranega uvoza iz Indije na trg Unije, industrija Unije pa je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(278)

Veljavni protisubvencijski ukrepi niso preprečili subvencioniranega uvoza iz Indije na trg Unije, industrija Unije pa je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo.

| (279) | Na podlagi navedenega je Komisija ugotovila, da v primeru izteka ukrepov obstaja velika verjetnost nadaljevanja škode, ki jo je povzročil uvoz iz te države. Pritok znatnih količin subvencioniranega uvoza iz Indije bi povzročil nadaljnjo škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(279)

Na podlagi navedenega je Komisija ugotovila, da v primeru izteka ukrepov obstaja velika verjetnost nadaljevanja škode, ki jo je povzročil uvoz iz te države. Pritok znatnih količin subvencioniranega uvoza iz Indije bi povzročil nadaljnjo škodo industriji Unije.

| (280) | Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je industrija Unije zaščitena že več kot šest let, njen tržni delež pa znaša 85 %. Zato ni verjetno, da bi to vplivalo na industrijo Unije, če bi se obstoječi ukrepi razveljavili. Če bi se to zgodilo, lahko od Komisije zahteva, da začne novo preiskavo. |
| --- | --- |

(280)

Po dokončnem razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da je industrija Unije zaščitena že več kot šest let, njen tržni delež pa znaša 85 %. Zato ni verjetno, da bi to vplivalo na industrijo Unije, če bi se obstoječi ukrepi razveljavili. Če bi se to zgodilo, lahko od Komisije zahteva, da začne novo preiskavo.

| (281) | V nasprotju s trditvijo zainteresirane strani je Komisija na podlagi analize vseh ustreznih kazalnikov škode, vključno z razvojem tržnega deleža industrije Unije, ugotovila, da subvencionirani uvoz iz Indije še vedno povzroča znatno škodo industriji Unije. Komisija je sklenila, da se bo škoda v primeru izteka ukrepov verjetno nadaljevala in poslabšala. Zato je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(281)

V nasprotju s trditvijo zainteresirane strani je Komisija na podlagi analize vseh ustreznih kazalnikov škode, vključno z razvojem tržnega deleža industrije Unije, ugotovila, da subvencionirani uvoz iz Indije še vedno povzroča znatno škodo industriji Unije. Komisija je sklenila, da se bo škoda v primeru izteka ukrepov verjetno nadaljevala in poslabšala. Zato je bila trditev zavrnjena.

| (282) | Komisija je zato sklenila, da bi bila ohranitev protisubvencijskih ukrepov zoper Indijo v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(282)

Komisija je zato sklenila, da bi bila ohranitev protisubvencijskih ukrepov zoper Indijo v interesu industrije Unije.

7.2   Interes nepovezanih uvoznikov, trgovcev in uporabnikov

Interes nepovezanih uvoznikov, trgovcev in uporabnikov

| (283) | Komisija je stopila v stik z vsemi znanimi nepovezanimi uvozniki, trgovci in uporabniki. Vprašalnikov ni izpolnil nihče od njih. |
| --- | --- |

(283)

Komisija je stopila v stik z vsemi znanimi nepovezanimi uvozniki, trgovci in uporabniki. Vprašalnikov ni izpolnil nihče od njih.

| (284) | Komisija ni prejela nobenih pripomb, ki bi kazale, da bi imela ohranitev ukrepov znaten negativen vpliv na uvoznike in uporabnike, ki bi bil večji od pozitivnega učinka ukrepov za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(284)

Komisija ni prejela nobenih pripomb, ki bi kazale, da bi imela ohranitev ukrepov znaten negativen vpliv na uvoznike in uporabnike, ki bi bil večji od pozitivnega učinka ukrepov za industrijo Unije.

7.3   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (285) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v interesu Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(285)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v interesu Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije.

8.   PROTISUBVENCIJSKI UKREPI

PROTISUBVENCIJSKI UKREPI

| (286) | Na podlagi sklepov Komisije o nadaljevanju subvencij, nadaljevanju škode in interesu Unije bi bilo treba ohraniti protisubvencijske ukrepe za uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) iz Indije. |
| --- | --- |

(286)

Na podlagi sklepov Komisije o nadaljevanju subvencij, nadaljevanju škode in interesu Unije bi bilo treba ohraniti protisubvencijske ukrepe za uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) iz Indije.

| (287) | Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da bi bilo treba nadaljevanje ukrepov obravnavati kot izjemo in ne kot pravilo. Sklicevala se je zlasti na člen 18(1) osnovne uredbe in člen 21.3 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih, ki navajata, da ukrep ostane veljaven le, dokler je to potrebno, in preneha veljati pet let po uvedbi. Ker so bile dajatve podaljšane do tega pregleda, je trdila, da bi do verjetnega zaključka tega pregleda dajatve veljale že več kot sedem let. Zato je Komisijo pozvala, naj zaključi preiskavo. |
| --- | --- |

(287)

Po razkritju je družba Tata Metaliks Limited trdila, da bi bilo treba nadaljevanje ukrepov obravnavati kot izjemo in ne kot pravilo. Sklicevala se je zlasti na člen 18(1) osnovne uredbe in člen 21.3 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih, ki navajata, da ukrep ostane veljaven le, dokler je to potrebno, in preneha veljati pet let po uvedbi. Ker so bile dajatve podaljšane do tega pregleda, je trdila, da bi do verjetnega zaključka tega pregleda dajatve veljale že več kot sedem let. Zato je Komisijo pozvala, naj zaključi preiskavo.

| (288) | Komisija je opozorila, da je odločitev o nadaljevanju ukrepov temeljila na izčrpni oceni vseh dejstev, ugotovljenih med preiskavo v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe. Zato nadaljevanje ukrepov ni bilo niti samodejno niti ni pomenilo pravila. Trditev, da bi bilo treba ukrepe odpraviti, je torej zavrnila. |
| --- | --- |

(288)

Komisija je opozorila, da je odločitev o nadaljevanju ukrepov temeljila na izčrpni oceni vseh dejstev, ugotovljenih med preiskavo v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe. Zato nadaljevanje ukrepov ni bilo niti samodejno niti ni pomenilo pravila. Trditev, da bi bilo treba ukrepe odpraviti, je torej zavrnila.

| (289) | Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev uporabe individualnih izravnalnih dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne izravnalne dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni bil predložen, bi bilo treba uporabiti izravnalno dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(289)

Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev uporabe individualnih izravnalnih dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne izravnalne dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni bil predložen, bi bilo treba uporabiti izravnalno dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (290) | Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje izravnalne dajatve za uvoz, to ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Četudi predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati svoje običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.), da preverijo točnost navedb v deklaraciji, in zagotovijo, da je poznejša uporaba nižje stopnje dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(290)

Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje izravnalne dajatve za uvoz, to ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Četudi predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati svoje običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.), da preverijo točnost navedb v deklaraciji, in zagotovijo, da je poznejša uporaba nižje stopnje dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo.

| (291) | Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 23(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države. |
| --- | --- |

(291)

Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 23(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.

| (292) | Stopnje izravnalne dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi z izrecno navedenimi družbami, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne bi smela uporabljati nobena od individualnih stopenj izravnalnih dajatev. |
| --- | --- |

(292)

Stopnje izravnalne dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi z izrecno navedenimi družbami, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne bi smela uporabljati nobena od individualnih stopenj izravnalnih dajatev.

| (293) | Družba Tata Metaliks Limited je po razkritju od Komisije zahtevala, naj ji dodeli individualno izravnalno stopnjo. Kot drugo možnost je navedla, da bi morala Komisija razmisliti vsaj o tem, da bi individualne izravnalne stopnje, dodeljene drugim sodelujočim proizvajalcem zadevnega izdelka iz Indije v prvotni preiskavi, razširila nanjo glede na njeno sodelovanje s Komisijo v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa. |
| --- | --- |

(293)

Družba Tata Metaliks Limited je po razkritju od Komisije zahtevala, naj ji dodeli individualno izravnalno stopnjo. Kot drugo možnost je navedla, da bi morala Komisija razmisliti vsaj o tem, da bi individualne izravnalne stopnje, dodeljene drugim sodelujočim proizvajalcem zadevnega izdelka iz Indije v prvotni preiskavi, razširila nanjo glede na njeno sodelovanje s Komisijo v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa.

| (294) | Komisija je opozorila, da je cilj preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe zgolj ugotoviti, ali so obstoječi ukrepi še vedno potrebni, pri čemer ne omogoča določitve individualnih stopenj dajatve za družbe, ki niso sodelovale v prvotni preiskavi. Take zahteve se lahko obravnavajo le v okviru preiskav v zvezi s pregledom v skladu s členom 19(3) ali (4) osnovne uredbe. Zahteva je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(294)

Komisija je opozorila, da je cilj preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe zgolj ugotoviti, ali so obstoječi ukrepi še vedno potrebni, pri čemer ne omogoča določitve individualnih stopenj dajatve za družbe, ki niso sodelovale v prvotni preiskavi. Take zahteve se lahko obravnavajo le v okviru preiskav v zvezi s pregledom v skladu s členom 19(3) ali (4) osnovne uredbe. Zahteva je bila zato zavrnjena.

| (295) | Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj izravnalnih dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevo je treba nasloviti na Komisijo (37). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do izkoriščanja ugodnosti stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena. |
| --- | --- |

(295)

Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj izravnalnih dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevo je treba nasloviti na Komisijo (37). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do izkoriščanja ugodnosti stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena.

37

Uradnem listu Evropske unije

| (296) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (38) se obresti, ki jih je treba plačati, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, izračunajo z obrestno mero, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljeno v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(296)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (38) se obresti, ki jih je treba plačati, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, izračunajo z obrestno mero, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljeno v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

38

Uradnega lista Evropske unije

| (297) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(297)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protisubvencijska dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), pri čemer so izključene cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke (v nadaljnjem besedilu: gole cevi), ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 (oznaka TARIC 7303001010) in ex 7303 00 90 (oznaka TARIC 7303009010), s poreklom iz Indije.

2.   Stopnje dokončne izravnalne dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe:

| Družba | Izravnalna dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0  % | C055 |
| Vse druge družbe | 9,0  % | C999 |

Družba

Izravnalna dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Jindal Saw Limited

6,0  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

9,0  %

C055

Vse druge družbe

9,0  %

C999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj izravnalne dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja tak račun, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Indiji. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ Če tak račun ni predložen, se uporabi dajatev, ki velja za vse druge družbe.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. junija 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 55.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/387 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL L 73, 18.3.2016, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/388 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL L 73, 18.3.2016, str. 53).

3

(4)  Sodbi Splošnega sodišča z dne 10. aprila 2019, Jindal Saw Ltd in Jindal Saw Italia SpA proti Evropski komisiji, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234, in T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/526 z dne 15. aprila 2020 o ponovni uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije za družbo Jindal Saw Limited po sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-300/16 (UL L 118, 16.4.2020, str. 1).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/527 z dne 15. aprila 2020 o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije za družbo Jindal Saw Limited po sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-301/16 (UL L 118, 16.4.2020, str. 14).

6

(7)  Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protisubvencijskih ukrepov (UL C 210, 24.6.2020, str. 28).

7

(8)  Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21.)

8

(9)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protisubvencijskih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije (UL C 90, 17.3.2021, str. 8).

9

(10)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije (UL C 90, 17.3.2021, str. 19).

10

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down

11

(12)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

12

(13)  
  UL C 210, 24.6.2020, str. 28.

13

(14)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1336 z dne 25. septembra 2020 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih polivinil alkoholov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 315, 29.9.2020, str. 1), uvodne izjave 442 in 460 do 471.

14

(15)  Od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014.

15

(16)  Podatki v prvotni preiskavi so bili zaradi zaupnosti prikazani v razponih ali indeksih.

16

(17)  Izvožene količine so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljale manj kot 0,1 % v smislu prihodkov od prodaje zadevnega izdelka.

17

(18)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/433 z dne 15. marca 2022 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2021/2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije (UL L 88, 16.3.2022, str. 24, uvodne izjave 190 do 205).

18

(19)  Smernice za shemo RoDTEP: https://fieo.org/uploads/files/file/Notification%20No_%2019%20English.pdf in https://commerce.gov.in/press-releases/centre-notifies-rodtep-scheme-guidelines-and-rates/.

19

(20)  https://www.livemint.com/industry/govt-should-include-iron-and-steel-in-rodtep-to-make-exports-competitive-eepc-11640938763351.html

20

(21)  Prvotna uredba, uvodne izjave 131 do 278.

21

(22)  Spletišče indijskih železnic, https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_tran/downloads/2021/Policy-Iron-Ore-Traffic-220121.pdf.

22

(23)  Glej nacionalno politiko jeklarstva iz leta 2017, Priloga 9 k zahtevku za pregled.

23

(24)  Glej nacionalno politiko jeklarstva iz leta 2017, Priloga 9 k zahtevku za pregled, str. 24.

24

(25)  Glej nacionalno politiko jeklarstva iz leta 2017, Priloga 9 k zahtevku za pregled, str. 20.

25

(26)  Glej nacionalno politiko jeklarstva iz leta 2017, Priloga 9 k zahtevku za pregled, str. 22.

26

(27)  Glej nacionalno politiko jeklarstva iz leta 2017, Priloga 9 k zahtevku za pregled, str. 29.

27

(28)  Glej zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2015–2020, str. 43 in 44, Priloga 9 k zahtevku za pregled.

28

(29)  Glej nacionalno politiko o mineralih iz leta 2019, str. 9, Priloga 9 k zahtevku za pregled.

29

(30)  Ustrezna okrožnica je objavljena na spletišču indijskih železnic, https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2016/RC_16_16.pdf.

30

https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text=Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1%20FY%202022%2D23.

(31)  Namero o naložbah v povečanje zmogljivosti so objavili glavni proizvajalci zadevnega izdelka v Indiji, kot je skupina Vedanta.

31

(32)  Zahtevek za pregled, Priloga 17.

32

(33)  Zahtevek za pregled, Priloga 17.

33

(34)  Zahtevek za pregled, oddelek 5.1.6.

34

(35)  Združene države – Pregledi zaradi izteka protidampinških ukrepov za cevne materiale za naftovode iz Argentine (WT/DS/268/AB/R).

35

(36)  Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (UL L 285, 31.10.2009, str. 10). Direktiva o okoljsko primerni zasnovi se izvaja prek uredb v zvezi z izdelki, ki neposredno veljajo v vseh državah članicah Unije. Uredba o okoljsko primerni zasnovi zajema nove zahteve za okoljsko primerno zasnovo majhnih, srednjih in velikih močnostnih transformatorjev. Stopnja 1 uredbe o okoljsko primerni zasnovi je začela veljati 1. julija 2015, stopnja 2 pa 1. julija 2021. Zahteve stopnje 2 so strožje od zahtev stopnje 1. Čeprav v tako kratkem času od začetka veljavnosti stopnje 2 še ni mogoče oceniti vseh učinkov, se na splošno domneva, da bodo v skladu z zahtevami stopnje 2 potrebne najkakovostnejše vrste zrnato usmerjenih ploščato valjanih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine za stroškovno učinkovito načrtovanje in proizvodnjo transformatorjev v okviru zahtevanih prostorskih omejitev.

36

(37)  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruselj, Belgija.

37

(38)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

38

---

| 16.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 161/67

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/928

z dne 15. junija 2022

o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) in zlasti členov 230(1), 232(1) in 232(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/429 zahteva, da morajo pošiljke živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora prihajati iz tretje države ali z ozemlja ali z njenega oz. njegovega območja ali iz njenega oz. njegovega kompartmenta s seznama v skladu s členom 230(1) navedene uredbe, da lahko vstopajo v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/429 zahteva, da morajo pošiljke živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora prihajati iz tretje države ali z ozemlja ali z njenega oz. njegovega območja ali iz njenega oz. njegovega kompartmenta s seznama v skladu s členom 230(1) navedene uredbe, da lahko vstopajo v Unijo.

| (2) | V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) so določene zahteve za zdravstveno varstvo živali, ki jih pošiljke določenih vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora iz tretjih držav ali z ozemelj ali z njihovih območij ali, v primeru živali iz akvakulture, iz njihovih kompartmentov morajo izpolnjevati za vstop v Unijo. |
| --- | --- |

(2)

V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) so določene zahteve za zdravstveno varstvo živali, ki jih pošiljke določenih vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora iz tretjih držav ali z ozemelj ali z njihovih območij ali, v primeru živali iz akvakulture, iz njihovih kompartmentov morajo izpolnjevati za vstop v Unijo.

| (3) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 (3) določa sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen vstop vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora, ki spadajo na področje uporabe Delegirane uredbe (EU) 2020/692, v Unijo. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 (3) določa sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen vstop vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora, ki spadajo na področje uporabe Delegirane uredbe (EU) 2020/692, v Unijo.

| (4) | Natančneje, prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 določata sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 določata sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo.

| (5) | Kanada je obvestila Komisijo o dveh izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini: en izbruh je v provinci Britanska Kolumbija v Kanadi, drugi pa v provinci Ontario v Kanadi, oba pa sta bila 18. maja 2022 potrjena z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Kanada je obvestila Komisijo o dveh izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini: en izbruh je v provinci Britanska Kolumbija v Kanadi, drugi pa v provinci Ontario v Kanadi, oba pa sta bila 18. maja 2022 potrjena z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (6) | Kanada je obvestila Komisijo tudi o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini v provinci Britanska Kolumbija v Kanadi, ki je bil 22. maja 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Kanada je obvestila Komisijo tudi o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini v provinci Britanska Kolumbija v Kanadi, ki je bil 22. maja 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (7) | Kanada je obvestila Komisijo tudi o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini v provinci Saskatchewan v Kanadi, ki je bil 26. maja 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

Kanada je obvestila Komisijo tudi o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini v provinci Saskatchewan v Kanadi, ki je bil 26. maja 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (8) | Združeno kraljestvo je obvestilo Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence blizu mesta Ludlow v občini Ludlow v grofiji Shropshire v Združenem kraljestvu, ki je bil 1. junija 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(8)

Združeno kraljestvo je obvestilo Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence blizu mesta Ludlow v občini Ludlow v grofiji Shropshire v Združenem kraljestvu, ki je bil 1. junija 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (9) | Združeno kraljestvo je obvestilo Komisijo tudi o drugem izbruhu visokopatogene aviarne influence blizu mesta Ludlow v občini Ludlow v grofiji Shropshire v Združenem kraljestvu, ki je bil 7. junija 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(9)

Združeno kraljestvo je obvestilo Komisijo tudi o drugem izbruhu visokopatogene aviarne influence blizu mesta Ludlow v občini Ludlow v grofiji Shropshire v Združenem kraljestvu, ki je bil 7. junija 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (10) | Združene države Amerike so obvestile Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini v zvezni državi Pensilvanija v Združenih državah Amerike, ki je bil 2. junija 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(10)

Združene države Amerike so obvestile Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini v zvezni državi Pensilvanija v Združenih državah Amerike, ki je bil 2. junija 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (11) | Po teh izbruhih visokopatogene aviarne influence so veterinarski organi Kanade, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerike so okrog prizadetih obratov vzpostavili 10-kilometrsko območje pod nadzorom in izvedli politiko pokončanja za nadzor prisotnosti visokopatogene aviarne influence in omejitev širjenja navedene bolezni. |
| --- | --- |

(11)

Po teh izbruhih visokopatogene aviarne influence so veterinarski organi Kanade, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerike so okrog prizadetih obratov vzpostavili 10-kilometrsko območje pod nadzorom in izvedli politiko pokončanja za nadzor prisotnosti visokopatogene aviarne influence in omejitev širjenja navedene bolezni.

| (12) | Kanada, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike so Komisiji predložili informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju in o ukrepih, ki so jih sprejeli za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence. Komisija je ocenila navedene informacije. Na podlagi navedene ocene in za varovanje zdravstvenega statusa živali v Uniji ne bi smel biti več dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi z območij z omejitvami, ki so jih vzpostavili veterinarski organi Kanade, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerike zaradi nedavnih izbruhov visokopatogene aviarne influence, v Unijo. |
| --- | --- |

(12)

Kanada, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike so Komisiji predložili informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju in o ukrepih, ki so jih sprejeli za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence. Komisija je ocenila navedene informacije. Na podlagi navedene ocene in za varovanje zdravstvenega statusa živali v Uniji ne bi smel biti več dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi z območij z omejitvami, ki so jih vzpostavili veterinarski organi Kanade, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerike zaradi nedavnih izbruhov visokopatogene aviarne influence, v Unijo.

| (13) | Poleg tega je Združeno kraljestvo predložilo posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi s petimi izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino: dva izbruha sta blizu vasi North Somercotes v okrožju East Lindsey v grofiji Lincolnshire v Angliji v Združenem kraljestvu, ki sta bila potrjena 28. decembra 2021 in 5. januarja 2022, dva izbruha sta blizu mesta Louth v okrožju East Lindsey v grofiji Lincolnshire v Angliji v Združenem kraljestvu, ki sta bila potrjena 31. decembra 2021 in 10. januarja 2022, en izbruh pa je blizu vasi Lazonby v občini Eden v okrožju Cumbria v Angliji v Združenem kraljestvu, ki je bil potrjen 4. januarja 2022. Združeno kraljestvo je prav tako predložilo informacije o ukrepih, ki jih je sprejelo za preprečitev nadaljnjega širjenja navedene bolezni. Po teh izbruhih visokopatogene aviarne influence je Združeno kraljestvo izvedlo politiko pokončanja okuženih živali za obvladovanje navedene bolezni in omejitev njenega širjenja. Poleg tega je Združeno kraljestvo dokončalo potrebne ukrepe čiščenja in razkuževanja po izvedbi politike pokončanja okuženih živali v okuženih obratih s perutnino na svojem ozemlju. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega je Združeno kraljestvo predložilo posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi s petimi izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino: dva izbruha sta blizu vasi North Somercotes v okrožju East Lindsey v grofiji Lincolnshire v Angliji v Združenem kraljestvu, ki sta bila potrjena 28. decembra 2021 in 5. januarja 2022, dva izbruha sta blizu mesta Louth v okrožju East Lindsey v grofiji Lincolnshire v Angliji v Združenem kraljestvu, ki sta bila potrjena 31. decembra 2021 in 10. januarja 2022, en izbruh pa je blizu vasi Lazonby v občini Eden v okrožju Cumbria v Angliji v Združenem kraljestvu, ki je bil potrjen 4. januarja 2022. Združeno kraljestvo je prav tako predložilo informacije o ukrepih, ki jih je sprejelo za preprečitev nadaljnjega širjenja navedene bolezni. Po teh izbruhih visokopatogene aviarne influence je Združeno kraljestvo izvedlo politiko pokončanja okuženih živali za obvladovanje navedene bolezni in omejitev njenega širjenja. Poleg tega je Združeno kraljestvo dokončalo potrebne ukrepe čiščenja in razkuževanja po izvedbi politike pokončanja okuženih živali v okuženih obratih s perutnino na svojem ozemlju.

| (14) | Komisija je ocenila informacije, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, in ugotovila, da so bili izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino blizu vasi North Somercotes v okrožju East Lindsey v grofiji Lincolnshire v Angliji v Združenem kraljestvu, blizu mesta Louth v okrožju East Lindsey v grofiji Lincolnshire v Angliji v Združenem kraljestvu ter blizu vasi Lazonby v občini Eden v okrožju Cumbria v Angliji v Združenem kraljestvu odpravljeni in da ni več nobenega tveganja, povezanega z vstopom perutninskega blaga z območij Združenega kraljestva, s katerih je bil vstop perutninskega blaga v Unijo začasno ustavljen zaradi teh izbruhov. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je ocenila informacije, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, in ugotovila, da so bili izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino blizu vasi North Somercotes v okrožju East Lindsey v grofiji Lincolnshire v Angliji v Združenem kraljestvu, blizu mesta Louth v okrožju East Lindsey v grofiji Lincolnshire v Angliji v Združenem kraljestvu ter blizu vasi Lazonby v občini Eden v okrožju Cumbria v Angliji v Združenem kraljestvu odpravljeni in da ni več nobenega tveganja, povezanega z vstopom perutninskega blaga z območij Združenega kraljestva, s katerih je bil vstop perutninskega blaga v Unijo začasno ustavljen zaradi teh izbruhov.

| (15) | Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 bi bilo zato treba spremeniti, da se upoštevajo trenutne epidemiološke razmere v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike. Uredbo (EU) 2021/404 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(15)

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 bi bilo zato treba spremeniti, da se upoštevajo trenutne epidemiološke razmere v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike. Uredbo (EU) 2021/404 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (16) | Ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike ter resnega tveganja za vnos te bolezni v Unijo bi morale spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2021/404, uvedene s to uredbo, začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(16)

Ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike ter resnega tveganja za vnos te bolezni v Unijo bi morale spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2021/404, uvedene s to uredbo, začeti veljati čim prej.

| (17) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. junija 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/692 z dne 30. januarja 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za vstop pošiljk nekaterih živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo ter za njihove premike in ravnanje z njimi po vstopu (UL L 174, 3.6.2020, str. 379).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 z dne 24. marca 2021 o določitvi seznamov tretjih držav, njihovih ozemelj ali območij, s katerih je dovoljen vstop živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo v skladu z Uredbo (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 114, 31.3.2021, str. 1).

3

---

PRILOGA

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 se spremenita:

| (1) | Priloga V se spremeni:






  (a) | del 1 se spremeni:






  (i) | pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.63 dodajo naslednje vrstice za območja CA-2.64 do CA-2.67:












  „CA

  Kanada | CA-2.64 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.65 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.66 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| CA-2.67 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022“; | |

(1)

Priloga V se spremeni:

(a)

del 1 se spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.63 dodajo naslednje vrstice za območja CA-2.64 do CA-2.67:

„CA

Kanada

CA-2.64

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

18.5.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

18.5.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

18.5.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

18.5.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

18.5.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

18.5.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

18.5.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

18.5.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

18.5.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

18.5.2022

CA-2.65

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

18.5.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

18.5.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

18.5.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

18.5.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

18.5.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

18.5.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

18.5.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

18.5.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

18.5.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

18.5.2022

CA-2.66

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

22.5.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

22.5.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

22.5.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

22.5.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

22.5.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

22.5.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

22.5.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

22.5.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

22.5.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

22.5.2022

CA-2.67

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

26.5.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

26.5.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

26.5.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

26.5.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

26.5.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

26.5.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

26.5.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

26.5.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

26.5.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

26.5.2022“;

| (ii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.79 nadomesti z naslednjim:












  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.79 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022“; |

(ii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.79 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.79

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

28.12.2021

8.6.2022“;

| (iii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.82 nadomesti z naslednjim:












  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.82 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022“; |

(iii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.82 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.82

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

31.12.2021

8.6.2022“;

| (iv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.85 in GB-2.86 nadomestita z naslednjim:












  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.85 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| GB-2.86 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022“; |

(iv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.85 in GB-2.86 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.85

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

GB-2.86

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

5.1.2022

8.6.2022“;

| (v) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.88 nadomesti z naslednjim:












  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.88 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022“; |

(v)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.88 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.88

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

10.1.2022

8.6.2022“;

| (vi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se za vrstico za območje GB-2.122 dodata naslednji vrstici za območji GB-2.123 in GB-2.124:












  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.123 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| GB-2.124 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022“; | |

(vi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se za vrstico za območje GB-2.122 dodata naslednji vrstici za območji GB-2.123 in GB-2.124:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.123

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

1.6.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

1.6.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

1.6.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

1.6.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

1.6.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

1.6.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

1.6.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

1.6.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

1.6.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

1.6.2022

GB-2.124

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

7.6.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

7.6.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

7.6.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

7.6.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

7.6.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

7.6.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

7.6.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

7.6.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

7.6.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

7.6.2022“;

| (vii) | pri vnosu za Združene države Amerike se za vrstico za območje US-2.223 doda naslednja vrstica za območje US-2.224:












  „US

  Združene države Amerike | US-2.224 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022“; | |

(vii)

pri vnosu za Združene države Amerike se za vrstico za območje US-2.223 doda naslednja vrstica za območje US-2.224:

„US

Združene države Amerike

US-2.224

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

2.6.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

2.6.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

2.6.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

2.6.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

2.6.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

2.6.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

2.6.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

2.6.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

2.6.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

2.6.2022“;

| (b) | del 2 se spremeni:






  (i) | pri vnosu za Kanado se za opisom območja CA-2.63 dodajo naslednji opisi območij CA-2.64 do CA-2.67:







  „Kanada | CA-2.64 | British Columbia:
  BC-IP9: Latitude 49.04 Longitude -122.38
  BC-IP11: Latitude 49.04 Longitude -122.39
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Aldergrove, Aberdeen and West Abbotsford
  10km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford and South Poplar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.65 | Ontario - Latitude 44.3 Longitude -79.25
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach and Orchard Grove
  10km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell and Gilford Beach |
| CA-2.66 | British Columbia - Latitude 49.65 Longitude -120.41
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Bankeir
  10km SZ: Jellicoe |
| CA-2.67 | Saskatchewan - Latitude 50.51 Longitude -103.71
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Dingley
  10km SZ: Indian Head and Sintaluta“; |

(b)

del 2 se spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se za opisom območja CA-2.63 dodajo naslednji opisi območij CA-2.64 do CA-2.67:

„Kanada

CA-2.64

British Columbia:

BC-IP9: Latitude 49.04 Longitude -122.38

BC-IP11: Latitude 49.04 Longitude -122.39

The municipalities involved are:

3km PZ: Aldergrove, Aberdeen and West Abbotsford

10km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford and South Poplar

CA-2.65

Ontario - Latitude 44.3 Longitude -79.25

The municipalities involved are:

3km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach and Orchard Grove

10km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell and Gilford Beach

CA-2.66

British Columbia - Latitude 49.65 Longitude -120.41

The municipalities involved are:

3km PZ: Bankeir

10km SZ: Jellicoe

CA-2.67

Saskatchewan - Latitude 50.51 Longitude -103.71

The municipalities involved are:

3km PZ: Dingley

10km SZ: Indian Head and Sintaluta“;

| (ii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se za opisom območja GB-2.122 dodata naslednja opisa območij GB-2.123 in GB-2.124:







  „Združeno kraljestvo | GB-2.123 | Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.32 and W2.72. |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.124 | Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.35 and W2.63.“; |

(ii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se za opisom območja GB-2.122 dodata naslednja opisa območij GB-2.123 in GB-2.124:

„Združeno kraljestvo

GB-2.123

Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.32 and W2.72.

GB-2.124

Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.35 and W2.63.“;

| (iii) | pri vnosu za Združene države Amerike se za opisom območja US-2.223 doda naslednja vrstica za opis območja US-2.224:







  „Združene države Amerike | US-2.224 | State of Pennsylvania - Berks 10
  Berks County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.1349705°W 40.5745889°N).“; |
| --- | --- | --- | --- |

(iii)

pri vnosu za Združene države Amerike se za opisom območja US-2.223 doda naslednja vrstica za opis območja US-2.224:

„Združene države Amerike

US-2.224

State of Pennsylvania - Berks 10

Berks County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.1349705°W 40.5745889°N).“;

| (2) | v Prilogi XIV se del 1 spremeni:






  (i) | pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.63 dodajo naslednje vrstice za območja CA-2.64 do CA-2.67:












  „CA

  Kanada | CA-2.64 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.65 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.66 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 22.5.2022 | |
| CA-2.67 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 26.5.2022“; | |

(2)

v Prilogi XIV se del 1 spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.63 dodajo naslednje vrstice za območja CA-2.64 do CA-2.67:

„CA

Kanada

CA-2.64

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

18.5.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

18.5.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

18.5.2022

CA-2.65

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

18.5.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

18.5.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

18.5.2022

CA-2.66

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

22.5.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

22.5.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

22.5.2022

CA-2.67

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

26.5.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

26.5.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

26.5.2022“;

| (ii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.79 nadomesti z naslednjim:












  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.79 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022“; |

(ii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.79 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.79

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

28.12.2021

8.6.2022“;

| (iii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.82 nadomesti z naslednjim:












  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.82 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022“; |

(iii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.82 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.82

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

31.12.2021

8.6.2022“;

| (iv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.85 in GB-2.86 nadomestita z naslednjim:












  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.85 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| GB-2.86 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022“; |

(iv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.85 in GB-2.86 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.85

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

4.1.2022

7.6.2022

GB-2.86

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

5.1.2022

8.6.2022“;

| (v) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.88 nadomesti z naslednjim:












  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.88 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022“; |

(v)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.88 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.88

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

10.1.2022

8.6.2022“;

| (vi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se za vrstico za območje GB-2.122 dodata naslednji vrstici za območji GB-2.123 in GB-2.124:












  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.123 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 1.6.2022 | |
| GB-2.124 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 7.6.2022“; | |

(vi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se za vrstico za območje GB-2.122 dodata naslednji vrstici za območji GB-2.123 in GB-2.124:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.123

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

1.6.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

1.6.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

1.6.2022

GB-2.124

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

7.6.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

7.6.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

7.6.2022“;

| (vii) | pri vnosu za Združene države Amerike se za vrstico za območje US-2.223 doda naslednja vrstica za območje US-2.224:












  „US

  Združene države Amerike | US-2.224 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 2.6.2022“. | |

(vii)

pri vnosu za Združene države Amerike se za vrstico za območje US-2.223 doda naslednja vrstica za območje US-2.224:

„US

Združene države Amerike

US-2.224

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

2.6.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

2.6.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

2.6.2022“.

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 16.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 161/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 161/81

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE št. 292/21/COL

z dne 15. decembra 2021

o spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novih smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja [2022/929]

NADZORNI ORGAN EFTE JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti členov 61 do 63 in Protokola 26,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) in zlasti člena 24 in člena 5(2)(b),

ob upoštevanju Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3) ter zlasti člena 1(1) dela I,

ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ Efte uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo.

Nadzorni organ Efte v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določa navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ Efte meni, da je to potrebno.

V skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 Nadzorni organ Efte redno pregleduje vse sisteme pomoči, ki obstajajo v državah Efte (1), in predlaga vse ustrezne ukrepe, potrebne za postopen razvoj ali delovanje Sporazuma EGP.

Evropska komisija je 6. decembra 2021 sprejela Smernice o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (v nadaljnjem besedilu: Smernice) (2).

Smernice so relevantne tudi za Evropski gospodarski prostor (v nadaljnjem besedilu: EGP).

V skladu s ciljem homogenosti iz člena 1 Sporazuma EGP je treba po celotnem EGP zagotoviti enotno uporabo pravil EGP o državni pomoči.

V skladu z odstavkom II oddelka Splošno v Prilogi XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ Efte po posvetovanju z Evropsko komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija,

Smernice se lahko sklicujejo na nekatere instrumente politike Evropske unije in na nekatere pravne akte Evropske unije, ki niso bili vključeni v Sporazum EGP. Za zagotovitev enotne uporabe določb o državni pomoči in enakih pogojev konkurence v celotnem EGP bo Nadzorni organ Efte pri ocenjevanju združljivosti pomoči z delovanjem Sporazuma EGP na splošno uporabljal enake referenčne točke kot Evropska komisija,

po posvetovanju z Evropsko komisijo,

po posvetovanju z državami Efte –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

(1)   Materialna pravila na področju državne pomoči se spremenijo z uvedbo novih smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja. Nove smernice so priložene tej odločbi in so njen sestavni del.

(2)   Smernice nadomeščajo obstoječe smernice o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (3) z učinkom od 1. januarja 2022.

Člen 2

Nadzorni organ Efte uporablja Smernice z naslednjimi prilagoditvami, kjer je to ustrezno, kar med drugim vključuje naslednje:

| (a) | če obstaja sklic na „državo(-e) članico(-e)“, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na „državo(-e) Efte“ (4) ali, kjer je primerno, „državo(-e) EGP“; |
| --- | --- |

(a)

če obstaja sklic na „državo(-e) članico(-e)“, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na „državo(-e) Efte“ (4) ali, kjer je primerno, „državo(-e) EGP“;

| (b) | če obstaja sklic na „Evropsko komisijo“, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na „Nadzorni organ Efte“; |
| --- | --- |

(b)

če obstaja sklic na „Evropsko komisijo“, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na „Nadzorni organ Efte“;

| (c) | če obstaja sklic na „Pogodbo“ ali „PDEU“, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na „Sporazum EGP“; |
| --- | --- |

(c)

če obstaja sklic na „Pogodbo“ ali „PDEU“, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na „Sporazum EGP“;

| (d) | če obstaja sklic na člen 49 PDEU ali dele navedenega člena, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na člen 31 Sporazuma EGP in ustrezne dele navedenega člena; |
| --- | --- |

(d)

če obstaja sklic na člen 49 PDEU ali dele navedenega člena, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na člen 31 Sporazuma EGP in ustrezne dele navedenega člena;

| (e) | če obstaja sklic na člen 63 PDEU ali dele navedenega člena, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na člen 40 Sporazuma EGP in ustrezne dele navedenega člena; |
| --- | --- |

(e)

če obstaja sklic na člen 63 PDEU ali dele navedenega člena, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na člen 40 Sporazuma EGP in ustrezne dele navedenega člena;

| (f) | če obstaja sklic na člen 107 PDEU ali dele navedenega člena, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na člen 61 Sporazuma EGP in ustrezne dele navedenega člena; |
| --- | --- |

(f)

če obstaja sklic na člen 107 PDEU ali dele navedenega člena, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na člen 61 Sporazuma EGP in ustrezne dele navedenega člena;

| (g) | če obstaja sklic na člen 108 PDEU ali dele navedenega člena, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na člen 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču in ustrezne dele navedenega člena; |
| --- | --- |

(g)

če obstaja sklic na člen 108 PDEU ali dele navedenega člena, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na člen 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču in ustrezne dele navedenega člena;

| (h) | če obstaja sklic na Uredbo Sveta (EU) 2015/1589 (5), Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na del II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču; |
| --- | --- |

(h)

če obstaja sklic na Uredbo Sveta (EU) 2015/1589 (5), Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na del II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču;

| (i) | če obstaja sklic na Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (6), Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na Odločbo Nadzornega organa Efte 195/04/COL; |
| --- | --- |

(i)

če obstaja sklic na Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (6), Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na Odločbo Nadzornega organa Efte 195/04/COL;

| (j) | če obstaja sklic na besedilo „(ne)združljiv z notranjim trgom“, Nadzorni organ Efte to razume kot „(ne)združljiv z delovanjem Sporazuma EGP“; |
| --- | --- |

(j)

če obstaja sklic na besedilo „(ne)združljiv z notranjim trgom“, Nadzorni organ Efte to razume kot „(ne)združljiv z delovanjem Sporazuma EGP“;

| (k) | če obstaja sklic na besedilo „znotraj (ali zunaj) Unije“, Nadzorni organ Efte to razume kot „znotraj (ali zunaj) EGP“; |
| --- | --- |

(k)

če obstaja sklic na besedilo „znotraj (ali zunaj) Unije“, Nadzorni organ Efte to razume kot „znotraj (ali zunaj) EGP“;

| (l) | če obstaja sklic na „trgovino znotraj Unije“, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na „trgovino znotraj EGP“; |
| --- | --- |

(l)

če obstaja sklic na „trgovino znotraj Unije“, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na „trgovino znotraj EGP“;

| (m) | če Smernice določajo, da se bodo uporabljale za „vse sektorje gospodarske dejavnosti“, jih Nadzorni organ Efte uporablja za „vse sektorje gospodarske dejavnosti ali dele sektorjev gospodarske dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe Sporazuma EGP“; |
| --- | --- |

(m)

če Smernice določajo, da se bodo uporabljale za „vse sektorje gospodarske dejavnosti“, jih Nadzorni organ Efte uporablja za „vse sektorje gospodarske dejavnosti ali dele sektorjev gospodarske dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe Sporazuma EGP“;

| (n) | če obstaja sklic na sporočila, obvestila ali smernice Komisije, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na ustrezne smernice Nadzornega organa Efte; |
| --- | --- |

(n)

če obstaja sklic na sporočila, obvestila ali smernice Komisije, Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na ustrezne smernice Nadzornega organa Efte;

| (o) | če obstaja sklic na „nomenklaturo statističnih teritorialnih enot“ ali „NUTS“ (7), Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na „statistično regijo“. |
| --- | --- |

(o)

če obstaja sklic na „nomenklaturo statističnih teritorialnih enot“ ali „NUTS“ (7), Nadzorni organ Efte to razume kot sklic na „statistično regijo“.

Člen 3

Nadzorni organ Efte uporablja Smernice z naslednjimi dodatnimi prilagoditvami:

| (a) | opomba 36 se nadomesti z naslednjim:

  „Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1), vključena kot točka 1ea v Prilogo XV k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 98/2014 (UL L 310, 30.10.2014, str. 65, in Dopolnilo EGP št. 63, 30.10.2014, str. 56).“; |
| --- | --- |

(a)

opomba 36 se nadomesti z naslednjim:

„Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1), vključena kot točka 1ea v Prilogo XV k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 98/2014 (UL L 310, 30.10.2014, str. 65, in Dopolnilo EGP št. 63, 30.10.2014, str. 56).“;

| (b) | odstavek 180 se nadomesti z naslednjim:

  „Države Efte morajo na celovitem spletišču o državni pomoči na nacionalni ali regionalni ravni objaviti naslednje informacije:






  a) | celotno besedilo sklepa o dodelitvi individualne pomoči ali odobrene sheme pomoči in njenih izvedbenih določb ali povezavo nanj; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 180 se nadomesti z naslednjim:

„Države Efte morajo na celovitem spletišču o državni pomoči na nacionalni ali regionalni ravni objaviti naslednje informacije:

a)

celotno besedilo sklepa o dodelitvi individualne pomoči ali odobrene sheme pomoči in njenih izvedbenih določb ali povezavo nanj;

| b) | informacije o vsaki dodeljeni individualni pomoči, ki presega 100 000 EUR, kot je določeno v Prilogi k tem smernicam.“; |
| --- | --- |

b)

informacije o vsaki dodeljeni individualni pomoči, ki presega 100 000 EUR, kot je določeno v Prilogi k tem smernicam.“;

| (c) | odstavek 197 se nadomesti z naslednjim:

  „Nadzorni organ Efte meni, da bo izvajanje teh smernic povzročilo določene spremembe načel ocenjevanja, ki se uporabljajo za pomoč za tvegano financiranje v EGP. Zato Nadzorni organ Efte državam Efte predlaga naslednje ustrezne ukrepe v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču:






  a) | države Efte naj do 30. junija 2022 po potrebi spremenijo svoje obstoječe sheme pomoči za tvegano financiranje, da jih uskladijo s temi smernicami; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 197 se nadomesti z naslednjim:

„Nadzorni organ Efte meni, da bo izvajanje teh smernic povzročilo določene spremembe načel ocenjevanja, ki se uporabljajo za pomoč za tvegano financiranje v EGP. Zato Nadzorni organ Efte državam Efte predlaga naslednje ustrezne ukrepe v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču:

a)

države Efte naj do 30. junija 2022 po potrebi spremenijo svoje obstoječe sheme pomoči za tvegano financiranje, da jih uskladijo s temi smernicami;

| b) | države Efte so pozvane, naj do 28. februarja 2022 podajo svoje izrecno brezpogojno soglasje k predlaganim ukrepom. Če Nadzorni organ Efte ne bo prejel nobenega odgovora, bo domneval, da se zadevna država Efte ne strinja s predlaganimi ukrepi.“. |
| --- | --- |

b)

države Efte so pozvane, naj do 28. februarja 2022 podajo svoje izrecno brezpogojno soglasje k predlaganim ukrepom. Če Nadzorni organ Efte ne bo prejel nobenega odgovora, bo domneval, da se zadevna država Efte ne strinja s predlaganimi ukrepi.“.

V Bruslju, 15. decembra 2021

Za Nadzorni organ Efte

Bente ANGELL-HANSEN

predsednica

odgovorna članica kolegija

Högni S. KRISTJÁNSSON

član kolegija

Stefan BARRIGA

član kolegija

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

sopodpisana kot direktorica

za pravne in izvršilne zadeve

---

(1)  Člen 1(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču določa, da „izraz ‚države Efte‘ pomeni Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško ter, pod pogoji, določenimi v členu 1(2) Protokola o prilagoditvi Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča, Kneževino Lihtenštajn“.

1

(2)  
  UL C 508, 16.12.2021, str. 1.

2

(3)  Odločba Nadzornega organa Efte št. 117/14/COL z dne 12. marca 2014 o štiriindevetdeseti spremembi postopkovnih in materialnih pravil na področju državnih pomoči s sprejetjem novih smernic za spodbujanje naložb tveganega financiranja in podaljšanjem obstoječih Smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (UL L 354, 11.12.2014, str. 62) in Dopolnilo EGP št. 74, 11.12.2014, str. 1, spremenjeno z Odločbo Nadzornega organa Efte št. 302/14/COL z dne 16. julija 2014 o devetindevetdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči na podlagi spremembe nekaterih smernic o državni pomoči [2015/95] (UL L 15, 22.1.2015, str. 103) in Dopolnilom EGP št. 4, 22.1.2015, str. 1, in spremenjeno z Odločbo Nadzornega organa Efte št. 90/20/COL z dne 15. julija 2020 o stosedmi spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči s spremembami in podaljšanjem nekaterih smernic o državni pomoči [2020/1576] (UL L 359, 29.10.2020, str. 16) in Dopolnilom EGP št. 68, 29.10.2020, str. 4.

3

(4)  Izraz „države Efte“ se uporablja za Islandijo, Lihtenštajn in Norveško.

4

(5)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

5

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

6

(7)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

7

---

SPOROČILO KOMISIJE

Smernice o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja

Kazalo

| 1. | Uvod | 86 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Področje uporabe smernic in opredelitve pojmov | 91 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Področje uporabe teh smernic | 91 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pomoč za tvegano financiranje, ki jo je treba priglasiti | 93 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Opredelitve pojmov | 94 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | Ocena združljivosti pomoči za tvegano financiranje | 97 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Prvi pogoj: pomoč pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Opredelitev podprte gospodarske dejavnosti | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Spodbujevalni učinek | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Drugi pogoj: izogibanje škodljivim učinkom na pogoje trgovanja v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Osnovni elementi predhodne ocene, ki jo mora zadevna država članica predložiti Komisiji | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Potreba po posredovanju države | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1. | Ukrepi, namenjeni kategorijam podjetij, ki ne spadajo na področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1.

| (a) | Mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo | 102 |
| --- | --- | --- |

(a)

| (b) | Inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo | 102 |
| --- | --- | --- |

(b)

| (c) | MSP, ki prejmejo začetno naložbo tveganega financiranja, ko poslujejo na katerem koli trgu dlje, kot je obdobje upravičenosti, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah | 103 |
| --- | --- | --- |

(c)

| (d) | Zagonska podjetja in MSP, ki potrebujejo naložbo tveganega financiranja v obsegu, ki presega zgornjo mejo, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah | 103 |
| --- | --- | --- |

(d)

| (e) | Alternativne platforme za trgovanje, ki ne izpolnjujejo pogojev iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah | 103 |
| --- | --- | --- |

(e)

| 3.2.2.2. | Ukrepi s parametri zasnove, ki niso v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah | 104 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2.

| (a) | Finančni instrumenti, pri katerih je delež zasebnih vlagateljev nižji od deležev, določenih v uredbi o splošnih skupinskih izjemah | 104 |
| --- | --- | --- |

(a)

| (b) | Finančni instrumenti, pri katerih parametri zasnove presegajo zgornje meje, določene v uredbi o splošnih skupinskih izjemah | 104 |
| --- | --- | --- |

(b)

| (c) | Finančni instrumenti, razen jamstev, pri katerih so vlagatelji, finančni posredniki in njihovi upravljavci izbrani tako, da ima zaščita pred izgubo prednost pred asimetrično udeležbo pri dobičku | 105 |
| --- | --- | --- |

(c)

| (d) | Davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, vključno s finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci, ki delujejo kot sovlagatelji | 105 |
| --- | --- | --- |

(d)

| 3.2.3. | Ustreznost ukrepa pomoči | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | Ustreznost v primerjavi z drugimi instrumenti politike in drugimi instrumenti pomoči | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

| 3.2.3.2. | Pogoji za določitev ustreznosti finančnih instrumentov | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.2.

| (a) | Naložbe v kapital | 108 |
| --- | --- | --- |

(a)

| (b) | Financirani dolžniški instrumenti: posojila | 109 |
| --- | --- | --- |

(b)

| (c) | Nefinancirani dolžniški instrumenti: jamstva | 109 |
| --- | --- | --- |

(c)

| 3.2.3.3. | Pogoji za določitev ustreznosti davčnih spodbud | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.3.

| 3.2.3.4. | Pogoji za ukrepe podpore alternativnim platformam za trgovanje | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.4.

| 3.2.4. | Sorazmernost pomoči | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.4.1. | Pogoji za finančne instrumente | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.1.

| 3.2.4.2. | Pogoji za davčne spodbude | 112 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.2.

| 3.2.4.3. | Pogoji za alternativne platforme za trgovanje | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.3.

| 3.2.4.4. | Kumulacija | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.4.

| 3.2.5. | Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom pomoči za tvegano financiranje na konkurenco in trgovino | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.5.1. | Pozitivni učinki, ki jih je treba upoštevati | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1.

| 3.2.5.2. | Negativni učinki, ki jih je treba upoštevati | 114 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.2.

| 3.2.5.3. | Tehtanje pozitivnih in negativnih učinkov pomoči | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.3.

| 3.2.6. | Preglednost | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

| 4. | Ocenjevanje | 117 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Končne določbe | 118 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Uporabnost | 118 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ustrezni ukrepi | 119 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Poročanje in spremljanje | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pregled | 119 |
| --- | --- | --- |

5.4.

1.   UVOD

UVOD

| 1. | Na podlagi člena 107(3), točka (c), Pogodbe o delovanju Evropske unije se lahko državna pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti šteje kot združljiva z notranjim trgom, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Komisija je v preteklosti priznala pomen trga tveganega financiranja za gospodarstva držav članic, potrebo po izboljšanju dostopa do tveganega financiranja za mala in srednja podjetja (MSP) ter za mala in inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo (1), posledično pa tudi potrebo po sklopu smernic za zagotovitev doslednega pristopa pri ocenjevanju ukrepov pomoči za tvegano financiranje. Tako je sprejela smernice o rizičnem kapitalu iz leta 2006 (2), ki so bile pozneje v okviru svežnja za posodobitev državne pomoči (3) nadomeščene s smernicami o tveganem financiranju iz leta 2014 (4). Smernice o tveganem financiranju iz leta 2014 bodo prenehale veljati konec leta 2021. Vendar bodo morda države članice tudi v prihodnje zaznavale potrebo po zagotavljanju pomoči za tvegano financiranje, zato so še vedno potrebne smernice o tem, kako podpreti tvegano financiranje skladno s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

1.

Na podlagi člena 107(3), točka (c), Pogodbe o delovanju Evropske unije se lahko državna pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti šteje kot združljiva z notranjim trgom, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Komisija je v preteklosti priznala pomen trga tveganega financiranja za gospodarstva držav članic, potrebo po izboljšanju dostopa do tveganega financiranja za mala in srednja podjetja (MSP) ter za mala in inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo (1

2

3

4

| 2. | V zvezi s tem so MSP hrbtenica gospodarstev držav članic, tako v smislu zaposlovanja kot v smislu gospodarske dinamike in rasti, zato so tudi osrednjega pomena za gospodarski razvoj in odpornost Unije kot celote. Kot je bilo potrjeno v strategiji za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (5), je v Uniji registriranih 25 milijonov MSP, ki zaposlujejo približno 100 milijonov ljudi, predstavljajo več kot polovico bruto domačega proizvoda (BDP) Unije in imajo ključno vlogo pri ustvarjanju dodane vrednosti v vseh gospodarskih sektorjih. Prinašajo inovativne rešitve za reševanje izzivov, kot so podnebne spremembe, neučinkovita raba virov in izguba socialne kohezije, ter prispevajo k širjenju teh inovacij, ki podpirajo zeleni in digitalni prehod ter krepijo odpornost ali tehnološko suverenost Unije. Da pa bi lahko MSP rasla in v celoti izkoristila svoj potencial, potrebujejo financiranje. To še zlasti velja za visokotehnološke sektorje z visokim tveganjem, ki so usmerjeni v inovacije. Zato je učinkovit trg tveganega financiranja za MSP ključen za to, da imajo ambiciozna podjetja dostop do potrebnih finančnih sredstev v vseh fazah svojega razvoja. |
| --- | --- |

2.

V zvezi s tem so MSP hrbtenica gospodarstev držav članic, tako v smislu zaposlovanja kot v smislu gospodarske dinamike in rasti, zato so tudi osrednjega pomena za gospodarski razvoj in odpornost Unije kot celote. Kot je bilo potrjeno v strategiji za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (5

| 3. | Zagonska podjetja in MSP imajo kljub možnostim za rast pogosto težave pri dostopu do financiranja, zlasti v zgodnejših fazah razvoja (6) in ko potrebujejo dodatno financiranje za širitev. Za te težave so krive asimetrične informacije: zagonska podjetja in MSP, zlasti ko so mlada ali če so v novih ali visokotehnoloških sektorjih, vlagateljem in bankam pogosto ne morejo dokazati svoje kreditne sposobnosti ali izvedljivosti poslovnih načrtov. V takih okoliščinah se pri transakcijah, ki vključujejo MSP in zagonska podjetja, vlagateljem morda ne izplača opraviti dejavnih pregledov in raziskovanja, ki jih sicer zvedejo, preden zagotovijo financiranje večjim ali bolj uveljavljenim družbam, saj so stroški pregleda v primerjavi z vrednostjo naložbe previsoki. Zato zagonska podjetja in MSP ne glede na kakovost projekta, inovativnost njihove tehnologije in potencial rasti najverjetneje ne bodo imela dostopa do potrebnih finančnih sredstev, dokler ne bodo imela dokazanih dosežkov in zadostnega zavarovanja. Ta težava je lahko še zlasti izrazita, ko gre za naložbe v inovativne zelene, visokotehnološke, digitalne ali letalsko-vesoljske tehnologije ali v socialne inovacije, ki jih spodbujajo socialni podjetniki (7). Trgi financiranja podjetij zaradi navedenih asimetričnih informacij morda ne bodo zagotovili potrebnega lastniškega ali dolžniškega financiranja novoustanovljenim in potencialno inovativnim in hitro rastočim zagonskim podjetjem in MSP. To lahko povzroči trajno nedelovanje kapitalskega trga, ko ponudba me more zadostiti povpraševanju po ceni, sprejemljivi za obe strani, kar negativno vpliva na možnosti za rast MSP ter ogroža rast produktivnosti na enotnem trgu in skupno odpornost gospodarstva Unije. Mala in inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo se v nekaterih okoliščinah srečujejo z enakim nedelovanjem trga. |
| --- | --- |

3.

Zagonska podjetja in MSP imajo kljub možnostim za rast pogosto težave pri dostopu do financiranja, zlasti v zgodnejših fazah razvoja (6

asimetrične informacije

7

| 4. | Če posamezno podjetje ne prejme financiranja, to ne vpliva le nanj, ampak so posledice lahko širše, zlasti zaradi zunanjih dejavnikov za rast. V mnogih uspešnih sektorjih rast produktivnosti ne temelji na povečanju produktivnosti podjetij, prisotnih na trgu, temveč na rasti učinkovitejših in tehnološko naprednejših podjetij na račun manj učinkovitih podjetij (ali podjetij, ki ponujajo zastarele proizvode). Poleg tega imajo zadevni gospodarski sektorji in celotno gospodarstvo koristi od pozitivnih zunanjih dejavnikov za rast, povezanih s kopičenjem znanja, ki ga imajo podjetja (organizacijski kapital) ali delavci (človeški kapital), ter od uvedbe novega blaga, in sicer v obliki presežka za potrošnike in/ali podjetja. Če so ti procesi moteni, ker potencialno uspešna podjetja morda ne morejo pridobiti financiranja, bodo širše posledice za rast produktivnosti najverjetneje negativne. Omogočanje vstopa na trg in širjenja širšemu krogu podjetij z odstranjevanjem nepotrebnih ovir za financiranje bi lahko posledično spodbudilo rast. |
| --- | --- |

4.

Če posamezno podjetje ne prejme financiranja, to ne vpliva le nanj, ampak so posledice lahko širše, zlasti zaradi zunanjih dejavnikov za rast

| 5. | Zato lahko vrzel v financiranju, ki vpliva na zagonska podjetja, MSP ter mala in inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, upraviči uvajanje ukrepov javne podpore s strani držav članic, da se olajša razvoj tveganega financiranja na njihovih domačih trgih. Pravilno usmerjena državna pomoč za podporo zagotavljanju tveganega financiranja je lahko učinkovito sredstvo za ublažitev ugotovljenega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire pri dostopu do financiranja in za povečanje zasebnih sredstev. V sedanjih razmerah jo lahko države članice uporabijo tudi za spodbujanje okrevanja po gospodarski krizi, ki jo je povzročila pandemija COVID-19. |
| --- | --- |

5.

Zato lahko vrzel v financiranju, ki vpliva na zagonska podjetja, MSP ter mala in inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, upraviči uvajanje ukrepov javne podpore s strani držav članic, da se olajša razvoj tveganega financiranja na njihovih domačih trgih. Pravilno usmerjena državna pomoč za podporo zagotavljanju tveganega financiranja je lahko učinkovito sredstvo za ublažitev ugotovljenega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire pri dostopu do financiranja in za povečanje zasebnih sredstev. V sedanjih razmerah jo lahko države članice uporabijo tudi za spodbujanje okrevanja po gospodarski krizi, ki jo je povzročila pandemija COVID-19.

| 6. | Poleg tega, da je izboljšan dostop do financiranja nepogrešljiv za domača gospodarstva držav članic, lahko tudi pozitivno prispeva k nekaterim osrednjim ciljem politike Unije. Dostop do financiranja je učinkovito orodje za podporo zelenemu dogovoru (8) in pripravo Evrope na digitalno dobo (9) ter za zagotovitev okrevanja po gospodarski krizi, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, in izgradnjo Unije, ki bo odpornejša v prihodnjih krizah. |
| --- | --- |

6.

Poleg tega, da je izboljšan dostop do financiranja nepogrešljiv za domača gospodarstva držav članic, lahko tudi pozitivno prispeva k nekaterim osrednjim ciljem politike Unije. Dostop do financiranja je učinkovito orodje za podporo zelenemu dogovoru (8

9

| 7. | Zeleni prehod je temeljni cilj Unije. Glede na najnovejše projekcije (10) bi bilo lahko za doseganje sedanjih podnebnih in energetskih ciljev do leta 2030 potrebnih do 417 milijard EUR dodatnih letnih naložb, kar je izziv, pri katerem bo ključnega pomena pridobivanje znatnih zasebnih naložb. Za spodbujanje trajnostnega financiranja so potrebni pravi signali za usmerjanje finančnih in kapitalskih tokov v zelene naložbe. V ta namen je Komisija leta 2018 začela izvajati načrt za trajnostno financiranje (11), ki mu je nedavno sledil nov sveženj za trajnostno financiranje (12). Eden od elementov za spodbujanje zelenega financiranja je izboljšano razkrivanje podnebnih in okoljskih podatkov, da so vlagatelji v celoti obveščeni o trajnostnosti svojih naložb. V tem okviru je bil ključni korak sprejetje Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (13), ki klasificira okoljsko trajnostne dejavnosti (splošno znana kot „taksonomija EU za trajnostne dejavnosti“). |
| --- | --- |

7.

Zeleni prehod je temeljni cilj Unije. Glede na najnovejše projekcije (10

11

12

13

| 8. | V zvezi z digitalnim prehodom je v sporočilu o digitalnem kompasu do leta 2030 (14) poudarjena potreba po spodbujanju razvoja kritičnih digitalnih tehnologij v Uniji na način, ki bo pospeševal njeno rast produktivnosti in gospodarski razvoj v popolni skladnosti z njenimi družbenimi vrednotami in cilji. Nacionalna poraba držav članic je skupaj z ustreznimi sredstvi Unije in zasebnimi naložbami ključnega pomena za obsežno povečanje naložb, da se doseže ta cilj. |
| --- | --- |

8.

V zvezi z digitalnim prehodom je v sporočilu o digitalnem kompasu do leta 2030 (14

| 9. | V zvezi s krizo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, je okrevanje nujna prednostna naloga, pri čemer naj bi se zagon izkoristil za napredek pri digitalnem in zelenem prehodu, s katerima bo gospodarstvo postalo odpornejše in konkurenčnejše. Mehanizem za okrevanje in odpornost (15) je prvi in najpomembnejši del svežnja EU za okrevanje, sprejetega v odziv na krizo, ki državam članicam po odobritvi njihovih osnutkov načrtov za okrevanje in odpornost zagotavlja za 672,5 milijarde EUR posojil in nepovratnih sredstev kot finančno podporo za ključna prva leta okrevanja. V okviru tega je Komisija opredelila vodilna področja (16) in države članice spodbuja, naj jih glede na njihov pomen v državah članicah, potrebo po zelo velikih naložbah, pa tudi njihov potencial za ustvarjanje delovnih mest in rasti ter izkoriščanje prednosti zelenega in digitalnega prehoda vključijo v svoje načrte za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

9.

V zvezi s krizo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, je okrevanje nujna prednostna naloga, pri čemer naj bi se zagon izkoristil za napredek pri digitalnem in zelenem prehodu, s katerima bo gospodarstvo postalo odpornejše in konkurenčnejše. Mehanizem za okrevanje in odpornost (15

16

| 10. | Poleg tega mora Unija, kot je poudarjeno v posodobljeni industrijski strategiji (17), uporabiti spoznanja iz pandemije COVID-19 in njenega vpliva na globalne vrednostne verige. V središču teh prizadevanj sta izboljšanje odpornosti enotnega trga in obravnavanje strateške odvisnosti ob sočasnem ohranjanju odprtega in konkurenčnega gospodarstva EU, ki temelji na trgovini. |
| --- | --- |

10.

Poleg tega mora Unija, kot je poudarjeno v posodobljeni industrijski strategiji (17

| 11. | Glede na pomembnost učinkovitega dostopa do financiranja za temeljne cilje Unije je treba še bolj okrepiti prizadevanja za nadgradnjo politik Unije za njegovo izboljšanje, kot sta unija kapitalskih trgov in uporaba proračuna Unije. |
| --- | --- |

11.

Glede na pomembnost učinkovitega dostopa do financiranja za temeljne cilje Unije je treba še bolj okrepiti prizadevanja za nadgradnjo politik Unije za njegovo izboljšanje, kot sta unija kapitalskih trgov in uporaba proračuna Unije.

| 12. | Komisija je v zvezi s tem leta 2015 sprejela prvi akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov (18), da bi mobilizirali kapital v Uniji in ga usmerili v vsa podjetja. Eden glavnih ciljev je bil izboljšati dostop MSP do financiranja, zlasti nebančnega. Od takrat je Unija dosegla znaten napredek in večinoma uresničila posamezne ukrepe, napovedane v akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov iz leta 2015 in njegovem vmesnem pregledu iz leta 2017. Mnogi od navedenih ukrepov so bili namenjeni izboljšanju dostopa do financiranja za vsa podjetja ne glede na velikost ali starost, nekateri od njih pa so bili v veliki meri namenjeni olajšanju dostopa do kapitalskih trgov zlasti za MSP in mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo (19). Leta 2020 je bil uveden nov akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov (20) za njeno poglobitev v prihodnjih letih, da bi se nadaljeval razvoj kapitalskih trgov in zagotovil dostop do tržnega financiranja, zlasti za MSP. V zvezi s tem je Komisija v skladu s členom 33(9) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21) ustanovila tudi tehnično strokovno skupino deležnikov za MSP, ki je dobila nalogo, da oceni ovire za MSP pri izkoriščanju javnih trgov. |
| --- | --- |

12.

Komisija je v zvezi s tem leta 2015 sprejela prvi akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov (18

19

20

21

| 13. | Komisija glede na pomembnost izboljšanja dostopa MSP do financiranja dopolnjuje zakonodajo in ukrepe politike Unije s proračunom Unije, da bi se odpravilo strukturno nedelovanje trga, ki omejuje rast zagonskih podjetij in MSP. V ta namen je bila v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 okrepljena uporaba finančnih instrumentov (22). Zlasti sta k izboljšanju uporabe javnih sredstev prek mehanizmov financiranja za porazdelitev tveganja v korist MSP v zagonski fazi ter v fazah rasti in prenosa poslovanja ter v korist malih in inovativnih podjetij s srednjo tržno kapitalizacijo s posebnim poudarkom na ukrepih za zagotavljanje brezhibne pomoči od inovacij do trga, vključno s trženjem rezultatov raziskav in razvoja (23), prispevala programa Unije za financiranje, vzpostavljena z Uredbo (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME)) (24) in Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (25) (Obzorje 2020). Poleg tega Evropski svet za inovacije od leta 2018 podpira zagonska podjetja in MSP v okviru programa Obzorje 2020, kar bo tudi nadaljeval, ob tem pa bo podprl tudi mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo v okviru programa Unije za financiranje raziskav in inovacij Obzorje Evropa (26), da bi se izboljšala uspešnost trga tveganega kapitala Unije. Uvedba evropskega ukrepa za povečanje tveganega kapitala (ESCALAR) (27) kot pilotnega programa Komisije in Evropskega investicijskega sklada (EIF) ter prizadevanje za oblikovanje javno-zasebnega sklada (28) za pomoč pri financiranju prvih javnih ponudb MSP razkrivata pomen spodbujanja rasti zagonskih podjetij in MSP ter potrebo po nadaljnjem dokončanju vrste obstoječih ukrepov javne podpore na vseh stopnjah financiranja. EIF je leta 2020 aktiviral tudi „sklad skladov“ s pobudo ISEP (InnovFin za vesoljski lastniški kapital), v okviru katere so bili v povečanje naložb lastniškega kapitala v evropska letalska in obrambna podjetja vključeni štirje zasebni vlagatelji tveganega kapitala. Ta model se nadaljuje s pobudo CASSINI in zlasti z njenim načrtovanim skladom za rast. (29) Poleg tega je kohezijska politika Unije od začetka leta 2000 čedalje več prispevala k financiranju MSP, tudi z zagotavljanjem tveganega kapitala, in je konec leta 2013 dosegla 10 milijard EUR podpore in dodatnih 15 milijard EUR obveznosti 23 držav članic ob koncu leta 2020. Finančni instrumenti v okviru kohezijske politike so samo v letu 2020 podprli približno 365 000 MSP po vsej Evropi. Poleg tega ima novi program InvestEU (30), ki bo združil 14 različnih finančnih instrumentov, ki so trenutno na voljo za podporo naložbam v Uniji, in sredstva, ki se v okviru deljenega upravljanja prispevajo v oddelek za države članice, poseben del, namenjen financiranju malih podjetij, v okviru treh drugih delov programa InvestEU pa se lahko financirajo tudi MSP, ki spadajo na njihovo področje uporabe. |
| --- | --- |

13.

Komisija glede na pomembnost izboljšanja dostopa MSP do financiranja dopolnjuje zakonodajo in ukrepe politike Unije s proračunom Unije, da bi se odpravilo strukturno nedelovanje trga, ki omejuje rast zagonskih podjetij in MSP. V ta namen je bila v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 okrepljena uporaba finančnih instrumentov (22

23

24

25

26

27

28

29

30

| 14. | Izkušnje Komisije na področju pomoči za tvegano financiranje (na podlagi smernic o tveganem financiranju iz leta 2014 in uredbe o splošnih skupinskih izjemah (31)) ter tudi zgoraj navedene pobude (glej odstavka 12 in 13) na ravni Unije, namenjene izboljšanju dostopa do financiranja, kažejo, da je dostop do financiranja še naprej prednostna naloga Unije in njenih držav članic. Zato je ključnega pomena, da Komisija državam članicam še naprej zagotavlja smernice o tem, kako bo ocenjevala združljivost ukrepov tveganega financiranja z notranjim trgom. To dokazuje tudi ocena, ki je bila v letih 2019 in 2020 opravljena v zvezi s smernicami o tveganem financiranju iz leta 2014: tako imenovano preverjanje primernosti (32). Rezultati preverjanja primernosti kažejo, da smernice o tveganem financiranju praviloma ostajajo relevantne in ustrezajo namenu. Vendar so potrebna nadaljnja pojasnila in poenostavitev pravil. Te revidirane smernice o tveganem financiranju bodo državam članicam olajšale uporabo ustrezno ciljno usmerjene državne pomoči za tvegano financiranje, hkrati pa se bo poleg pozitivnih učinkov pomoči pri zagotavljanju dostopa do financiranja upošteval pozitiven prispevek take pomoči k zgoraj navedenim prednostnim nalogam Komisije (glej odstavke 6 do 9). |
| --- | --- |

14.

Izkušnje Komisije na področju pomoči za tvegano financiranje (na podlagi smernic o tveganem financiranju iz leta 2014 in uredbe o splošnih skupinskih izjemah (31

32

| 15. | V teh smernicah po sprejetju Obvestila o pojmu pomoči (33) leta 2016 in ob upoštevanju zlasti oddelka 4.2 tega obvestila (34) ni več obravnavano vprašanje, ali ukrep javne podpore pomeni državno pomoč ali ne, temveč so predvsem obravnavani pogoji, pod katerimi se lahko ukrep državne pomoči šteje za združljivega z notranjim trgom. |
| --- | --- |

15.

V teh smernicah po sprejetju Obvestila o pojmu pomoči (33

34

| 16. | Zato se je Komisija odločila nekoliko spremeniti smernice o tveganem financiranju iz leta 2014, pojasniti pravila in zagotoviti upravno poenostavitev, da bi olajšala dodelitev državne pomoči v podporo tveganemu financiranju. |
| --- | --- |

16.

Zato se je Komisija odločila nekoliko spremeniti smernice o tveganem financiranju iz leta 2014, pojasniti pravila in zagotoviti upravno poenostavitev, da bi olajšala dodelitev državne pomoči v podporo tveganemu financiranju.

2.   PODROČJE UPORABE SMERNIC IN OPREDELITVE POJMOV

PODROČJE UPORABE SMERNIC IN OPREDELITVE POJMOV

2.1.   
  Področje uporabe teh smernic

Področje uporabe teh smernic

| 17. | Komisija bo načela iz teh smernic uporabila pri ukrepih tveganega financiranja, ki ne izpolnjujejo vseh pogojev iz oddelka 3 uredbe o splošnih skupinskih izjemah („Pomoč za dostop do finančnih sredstev za MSP“). Zadevna država članica mora te ukrepe priglasiti (glej oddelek 2.2) v skladu s členom 108(3) Pogodbe, Komisija pa nato opravi obsežno oceno združljivosti, kakor je določeno v oddelku 3 teh smernic. |
| --- | --- |

17.

Komisija bo načela iz teh smernic uporabila pri ukrepih tveganega financiranja, ki ne izpolnjujejo vseh pogojev iz oddelka 3 uredbe o splošnih skupinskih izjemah („Pomoč za dostop do finančnih sredstev za MSP“). Zadevna država članica mora te ukrepe priglasiti (glej oddelek 2.2) v skladu s členom 108(3) Pogodbe, Komisija pa nato opravi obsežno oceno združljivosti, kakor je določeno v oddelku 3 teh smernic.

| 18. | Vendar se lahko države članice odločijo ukrepe tveganega financiranja oblikovati tudi tako, da ti ne pomenijo državne pomoči na podlagi člena 107(1) Pogodbe, na primer ker so skladni s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu (35) ali ker izpolnjujejo pogoje iz veljavne uredbe de minimis (36). V tem primeru jih ni treba priglasiti Komisiji. |
| --- | --- |

18.

Vendar se lahko države članice odločijo ukrepe tveganega financiranja oblikovati tudi tako, da ti ne pomenijo državne pomoči na podlagi člena 107(1) Pogodbe, na primer ker so skladni s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu (35

de minimis

36

| 19. | V teh smernicah ni obravnavana združljivost ukrepov državne pomoči, ki izpolnjujejo merila iz drugih smernic, okvirov ali predpisov o državni pomoči, z notranjim trgom. Komisija bo posebno pozornost namenila potrebi po preprečevanju uporabe teh smernic za doseganje ciljev politik, ki jih v prvi vrsti urejajo drugi okviri, smernice in predpisi o državni pomoči. |
| --- | --- |

19.

V teh smernicah ni obravnavana združljivost ukrepov državne pomoči, ki izpolnjujejo merila iz drugih smernic, okvirov ali predpisov o državni pomoči, z notranjim trgom. Komisija bo posebno pozornost namenila potrebi po preprečevanju uporabe teh smernic za doseganje ciljev politik, ki jih v prvi vrsti urejajo drugi okviri, smernice in predpisi o državni pomoči.

| 20. | Te smernice ne posegajo v oceno drugih vrst finančnih instrumentov, ki niso navedeni v njih, kot so instrumenti, ki zagotavljajo listinjenje obstoječih posojil, na podlagi pravil o državni pomoči. |
| --- | --- |

20.

Te smernice ne posegajo v oceno drugih vrst finančnih instrumentov, ki niso navedeni v njih, kot so instrumenti, ki zagotavljajo listinjenje obstoječih posojil, na podlagi pravil o državni pomoči.

| 21. | Komisija bo načela iz teh smernic uporabljala samo za sheme tveganega financiranja. Ne bo jih uporabljala za ad hoc ukrepe za zagotavljanje pomoči za tvegano financiranje posameznim podjetjem, razen za ukrepe, namenjene podpiranju posamezne alternativne platforme za trgovanje. |
| --- | --- |

21.

Komisija bo načela iz teh smernic uporabljala samo za sheme tveganega financiranja. Ne bo jih uporabljala za ad hoc

| 22. | Treba je opozoriti, da se ukrepi pomoči za tvegano financiranje izvajajo prek finančnih posrednikov ali alternativnih platform za trgovanje, izjema so le davčne spodbude za neposredne naložbe v upravičena podjetja. Zato ukrepi, pri katerih država članica ali javni subjekt neposredno vlaga v podjetja, ne da bi bili vključeni navedeni posredniki, ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči za tvegano financiranje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah ali teh smernic. |
| --- | --- |

22.

Treba je opozoriti, da se ukrepi pomoči za tvegano financiranje izvajajo prek finančnih posrednikov ali alternativnih platform za trgovanje, izjema so le davčne spodbude za neposredne naložbe v upravičena podjetja. Zato ukrepi, pri katerih država članica ali javni subjekt neposredno vlaga v podjetja, ne da bi bili vključeni navedeni posredniki, ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči za tvegano financiranje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah ali teh smernic.

| 23. | Komisija meni, da se velika podjetja glede na njihove boljše dosežke in višje zavarovanje praviloma ne srečujejo z enakimi težavami pri dostopu do financiranja kot zagonska podjetja in MSP, zato pomoč takim podjetjem za tvegano financiranje ne bi smela biti obravnavana v teh smernicah. Ukrep tveganega financiranja v korist velikih podjetij se lahko izjemoma šteje za združljivega na podlagi teh smernic, če je namenjen malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo v skladu z oddelkom 3.2.2.1, točka (a), ali inovativnim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki izvajajo projekte na področju raziskav in razvoja ter inovacij, v skladu z oddelkom 3.2.2.1, točka (b). |
| --- | --- |

23.

Komisija meni, da se velika podjetja glede na njihove boljše dosežke in višje zavarovanje praviloma ne srečujejo z enakimi težavami pri dostopu do financiranja kot zagonska podjetja in MSP, zato pomoč takim podjetjem za tvegano financiranje ne bi smela biti obravnavana v teh smernicah. Ukrep tveganega financiranja v korist velikih podjetij se lahko izjemoma šteje za združljivega na podlagi teh smernic, če je namenjen malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo v skladu z oddelkom 3.2.2.1, točka (a), ali inovativnim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki izvajajo projekte na področju raziskav in razvoja ter inovacij, v skladu z oddelkom 3.2.2.1, točka (b).

| 24. | Komisija ne bo uporabila načel iz teh smernic za pomoč za tvegano financiranje podjetjem, ki kotirajo na organiziranem trgu, saj dejstvo, da kotirajo na organiziranem trgu, kaže na njihovo zmožnost za pridobitev zasebnega financiranja. |
| --- | --- |

24.

Komisija ne bo uporabila načel iz teh smernic za pomoč za tvegano financiranje podjetjem, ki kotirajo na organiziranem trgu, saj dejstvo, da kotirajo na organiziranem trgu, kaže na njihovo zmožnost za pridobitev zasebnega financiranja.

| 25. | Ukrepi pomoči za tvegano financiranje brez sodelovanja neodvisnih zasebnih vlagateljev se ne bodo šteli za združljive v skladu s temi smernicami. V takih primerih bi morale države članice razmisliti o drugih možnostih politike, ki bi lahko bile ustreznejše za doseganje enakih ciljev in rezultatov, kot sta regionalna pomoč za naložbe ali pomoč za zagonska podjetja, dovoljeni z uredbo o splošnih skupinskih izjemah. |
| --- | --- |

25.

Ukrepi pomoči za tvegano financiranje brez sodelovanja neodvisnih zasebnih vlagateljev se ne bodo šteli za združljive v skladu s temi smernicami. V takih primerih bi morale države članice razmisliti o drugih možnostih politike, ki bi lahko bile ustreznejše za doseganje enakih ciljev in rezultatov, kot sta regionalna pomoč za naložbe ali pomoč za zagonska podjetja, dovoljeni z uredbo o splošnih skupinskih izjemah.

| 26. | Kadar neodvisni zasebni vlagatelji ne prevzamejo znatnega tveganja ali kadar imajo koristi le zasebni vlagatelji, se ukrepi pomoči za tvegano financiranje ne bodo šteli za združljive v skladu s temi smernicami. Porazdelitev tveganj in koristi je v skladu s temi smernicami nujen pogoj za omejitev finančne izpostavljenosti države in za zagotovitev pravičnega donosa državi. |
| --- | --- |

26.

Kadar neodvisni zasebni vlagatelji ne prevzamejo znatnega tveganja ali kadar imajo koristi le zasebni vlagatelji, se ukrepi pomoči za tvegano financiranje ne bodo šteli za združljive v skladu s temi smernicami. Porazdelitev tveganj in koristi je v skladu s temi smernicami nujen pogoj za omejitev finančne izpostavljenosti države in za zagotovitev pravičnega donosa državi.

| 27. | Z izjemo pomoči za tvegano financiranje v obliki nadomestnega kapitala, za katero veljajo pogoji iz člena 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, se pomoč za tvegano financiranje, zajeta v teh smernicah, ne sme uporabiti za podporo odkupom. |
| --- | --- |

27.

Z izjemo pomoči za tvegano financiranje v obliki nadomestnega kapitala, za katero veljajo pogoji iz člena 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, se pomoč za tvegano financiranje, zajeta v teh smernicah, ne sme uporabiti za podporo odkupom.

| 28. | Pomoč za tvegano financiranje se v skladu s temi smernicami ne bo štela za združljivo z notranjim trgom, če bo dodeljena:






  (a) | podjetjem v težavah, kot so opredeljena v smernicah o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (37). Vendar se za namene teh smernic MSP, ki poslujejo na katerem koli trgu največ tako dolgo, kot je obdobje upravičenosti iz člena 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, in so na podlagi skrbnega pregleda s strani izbranega finančnega posrednika upravičena do naložb tveganega financiranja, ne bodo štela za podjetja v težavah, razen če so v postopku zaradi insolventnosti ali v skladu z domačo zakonodajo izpolnjujejo merila za uvedbo kolektivnega postopka v primeru insolventnosti na zahtevo svojih upnikov; |
| --- | --- | --- |

28.

Pomoč za tvegano financiranje se v skladu s temi smernicami ne bo štela za združljivo z notranjim trgom, če bo dodeljena:

(a)

podjetjem v težavah, kot so opredeljena v smernicah o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (37). Vendar se za namene teh smernic MSP, ki poslujejo na katerem koli trgu največ tako dolgo, kot je obdobje upravičenosti iz člena 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, in so na podlagi skrbnega pregleda s strani izbranega finančnega posrednika upravičena do naložb tveganega financiranja, ne bodo štela za podjetja v težavah, razen če so v postopku zaradi insolventnosti ali v skladu z domačo zakonodajo izpolnjujejo merila za uvedbo kolektivnega postopka v primeru insolventnosti na zahtevo svojih upnikov;

37

| (b) | podjetjem, ki so naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo na podlagi predhodnega sklepa Komisije, v katerem je pomoč, ki jo je dodelila ista država članica, razglasila za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(b)

podjetjem, ki so naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo na podlagi predhodnega sklepa Komisije, v katerem je pomoč, ki jo je dodelila ista država članica, razglasila za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom.

| 29. | Komisija načel iz teh smernic ne bo uporabljala za pomoč dejavnostim, povezanim z izvozom v tretje države ali države članice, tj. pomoč, ki je neposredno vezana na izvožene količine, na vzpostavitev in delovanje distribucijskega omrežja ali na druge tekoče stroške, povezane z izvozno dejavnostjo, kot tudi za pomoč, pogojeno z dajanjem prednosti uporabi domačega blaga pred uporabo uvoženega blaga. |
| --- | --- |

29.

Komisija načel iz teh smernic ne bo uporabljala za pomoč dejavnostim, povezanim z izvozom v tretje države ali države članice, tj. pomoč, ki je neposredno vezana na izvožene količine, na vzpostavitev in delovanje distribucijskega omrežja ali na druge tekoče stroške, povezane z izvozno dejavnostjo, kot tudi za pomoč, pogojeno z dajanjem prednosti uporabi domačega blaga pred uporabo uvoženega blaga.

| 30. | Ukrepi tveganega financiranja pogosto vključujejo kompleksne konstrukcije, ki ustvarjajo spodbude za eno skupino gospodarskih subjektov (vlagatelje), da zagotovijo tvegano financiranje za drugo skupino subjektov (upravičena podjetja). Glede na zasnovo ukrepa, tudi če nameravajo javni organi zagotoviti koristi le drugi skupini (upravičenim podjetjem), lahko državna pomoč koristi podjetjem iz ene ali druge skupine oziroma iz obeh skupin. Poleg tega ukrepi tveganega financiranja ponavadi vključujejo enega ali več finančnih posrednikov, katerih status se lahko razlikuje od statusa vlagateljev in končnih upravičencev, v katere se vlaga. V takih primerih je treba razmisliti tudi, ali se lahko šteje, da državna pomoč koristi finančnemu posredniku. Kakršna koli pomoč finančnemu posredniku bi morala biti omejena s prenosom prednosti na končne upravičence, kot je določeno v teh smernicah. Da lahko finančni posredniki povečajo svoja sredstva in njihovi upravljavci dosežejo večje prihodke prek provizij, se šteje le za drugoten gospodarski učinek ukrepa pomoči ter ne za prednost, ki jo je pomoč zagotovila finančnim posrednikom ali upravljavcem. Če pa je ukrep tveganega financiranja oblikovan tako, da svoje drugotne učinke usmerja k opredeljivim finančnim posrednikom ali opredeljivim skupinam finančnih posrednikov, se bo štelo, da imajo ti finančni posredniki posredno prednost. |
| --- | --- |

30.

Ukrepi tveganega financiranja pogosto vključujejo kompleksne konstrukcije, ki ustvarjajo spodbude za eno skupino gospodarskih subjektov (vlagatelje), da zagotovijo tvegano financiranje za drugo skupino subjektov (upravičena podjetja). Glede na zasnovo ukrepa, tudi če nameravajo javni organi zagotoviti koristi le drugi skupini (upravičenim podjetjem), lahko državna pomoč koristi podjetjem iz ene ali druge skupine oziroma iz obeh skupin. Poleg tega ukrepi tveganega financiranja ponavadi vključujejo enega ali več finančnih posrednikov, katerih status se lahko razlikuje od statusa vlagateljev in končnih upravičencev, v katere se vlaga. V takih primerih je treba razmisliti tudi, ali se lahko šteje, da državna pomoč koristi finančnemu posredniku. Kakršna koli pomoč finančnemu posredniku bi morala biti omejena s prenosom prednosti na končne upravičence, kot je določeno v teh smernicah. Da lahko finančni posredniki povečajo svoja sredstva in njihovi upravljavci dosežejo večje prihodke prek provizij, se šteje le za drugoten gospodarski učinek ukrepa pomoči ter ne za prednost, ki jo je pomoč zagotovila finančnim posrednikom ali upravljavcem. Če pa je ukrep tveganega financiranja oblikovan tako, da svoje drugotne učinke usmerja k opredeljivim finančnim posrednikom ali opredeljivim skupinam finančnih posrednikov, se bo štelo, da imajo ti finančni posredniki posredno prednost.

2.2.   
  Pomoč za tvegano financiranje, ki jo je treba priglasiti

Pomoč za tvegano financiranje, ki jo je treba priglasiti

| 31. | Države članice morajo v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasiti ukrepe tveganega financiranja, ki: (i) pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe (zlasti ukrepe, ki niso skladni s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu (38) in ne spadajo na področje uporabe uredb de minimis (39)) in (ii) ne izpolnjujejo vseh pogojev iz oddelka 3 uredbe o splošnih skupinskih izjemah („Pomoč za dostop do finančnih sredstev za MSP“). Komisija bo ocenila združljivost navedenih ukrepov z notranjim trgom na podlagi člena 107(3), točka (c), Pogodbe. Te smernice se osredotočajo na tiste ukrepe tveganega financiranja, ki se bodo najverjetneje šteli za združljive s členom 107(3), točka (c), Pogodbe, če bo izpolnjenih več pogojev, ki so podrobneje opisani v oddelku 3 teh smernic. Navedeni ukrepi sodijo v eno od dveh kategorij. |
| --- | --- |

31.

Države članice morajo v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasiti ukrepe tveganega financiranja, ki: (i) pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe (zlasti ukrepe, ki niso skladni s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu (38

de minimis

39

| 32. | Prva kategorija zajema ukrepe tveganega financiranja, namenjene podjetjem, ki ne izpolnjujejo vseh meril za upravičenost za pomoč za tvegano financiranje, določenih v oddelku 3 uredbe o splošnih skupinskih izjemah Ta kategorija zajema zlasti ukrepe, namenjene naslednjim podjetjem:






  (a) | mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- | --- |

32.

Prva kategorija zajema ukrepe tveganega financiranja, namenjene podjetjem, ki ne izpolnjujejo vseh meril za upravičenost

(a)

mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| (b) | inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

(b)

inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| (c) | MSP, ki prejmejo začetno naložbo tveganega financiranja, ko poslujejo na katerem koli trgu dlje, kot je obdobje upravičenosti, določeno v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

(c)

MSP, ki prejmejo začetno naložbo tveganega financiranja, ko poslujejo na katerem koli trgu dlje, kot je obdobje upravičenosti, določeno v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah;

| (d) | zagonska podjetja in MSP, ki potrebujejo naložbo tveganega financiranja v skupnem obsegu, ki presega zgornjo mejo, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

(d)

zagonska podjetja in MSP, ki potrebujejo naložbo tveganega financiranja v skupnem obsegu, ki presega zgornjo mejo, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah;

| (e) | alternativne platforme za trgovanje, ki ne izpolnjujejo pogojev iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah. |
| --- | --- |

(e)

alternativne platforme za trgovanje, ki ne izpolnjujejo pogojev iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah.

| 33. | Druga kategorija zajema ukrepe, katerih parametri zasnove se razlikujejo od tistih iz oddelka 3 uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Ta kategorija zajema zlasti naslednje primere:






  (a) | finančne instrumente, pri katerih je delež neodvisnih zasebnih vlagateljev nižji od deležev, določenih v uredbi o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- | --- |

33.

Druga kategorija zajema ukrepe, katerih parametri zasnove

(a)

finančne instrumente, pri katerih je delež neodvisnih zasebnih vlagateljev nižji od deležev, določenih v uredbi o splošnih skupinskih izjemah;

| (b) | finančne instrumente, pri katerih parametri zasnove presegajo zgornje meje, določene v uredbi o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

(b)

finančne instrumente, pri katerih parametri zasnove presegajo zgornje meje, določene v uredbi o splošnih skupinskih izjemah;

| (c) | finančne instrumente, razen jamstev, pri katerih so finančni posredniki, vlagatelji ali upravljavci skladov izbrani tako, da ima zaščita pred morebitnimi izgubami prednost pred prednostnimi donosi dobičkov (ugodne spodbude); |
| --- | --- |

(c)

finančne instrumente, razen jamstev, pri katerih so finančni posredniki, vlagatelji ali upravljavci skladov izbrani tako, da ima zaščita pred morebitnimi izgubami prednost pred prednostnimi donosi dobičkov (ugodne spodbude);

| (d) | davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, vključno s finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci, ki delujejo kot sovlagatelji. |
| --- | --- |

(d)

davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, vključno s finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci, ki delujejo kot sovlagatelji.

| 34. | Če v teh smernicah ni določeno drugače, bo Komisija pri oceni kategorij ukrepov, ki jih je treba priglasiti, upoštevala vse pogoje združljivosti, ki se uporabljajo za pomoč za tvegano financiranje v skladu z oddelkom 3 uredbe o splošnih skupinskih izjemah. |
| --- | --- |

34.

Če v teh smernicah ni določeno drugače, bo Komisija pri oceni kategorij ukrepov, ki jih je treba priglasiti, upoštevala vse pogoje združljivosti, ki se uporabljajo za pomoč za tvegano financiranje v skladu z oddelkom 3 uredbe o splošnih skupinskih izjemah.

2.3.   
  Opredelitve pojmov

Opredelitve pojmov

| 35. | V teh smernicah:






  (1) | „alternativna platforma za trgovanje“ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1), točka (22), Direktive 2014/65/EU, v katerem vsaj 50 % finančnih instrumentov, ki so sprejeti v trgovanje, izdajo MSP; |
| --- | --- | --- |

35.

V teh smernicah:

(1)

„alternativna platforma za trgovanje“ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1), točka (22), Direktive 2014/65/EU, v katerem vsaj 50 % finančnih instrumentov, ki so sprejeti v trgovanje, izdajo MSP;

| (2) | „odkup“ pomeni odkup vsaj kontrolnega deleža lastniškega kapitala družbe od sedanjih delničarjev, da se prevzamejo njena sredstva in dejavnosti; |
| --- | --- |

(2)

„odkup“ pomeni odkup vsaj kontrolnega deleža lastniškega kapitala družbe od sedanjih delničarjev, da se prevzamejo njena sredstva in dejavnosti;

| (3) | „zaščita pred izgubami“ pomeni zmanjšano izpostavljenost izgubam v primerjavi z javnimi vlagatelji, kadar je uspešnost zadevne transakcije slabša od pričakovanj; |
| --- | --- |

(3)

„zaščita pred izgubami“ pomeni zmanjšano izpostavljenost izgubam v primerjavi z javnimi vlagatelji, kadar je uspešnost zadevne transakcije slabša od pričakovanj;

| (4) | „upravičena podjetja“ pomeni zagonska podjetja, MSP, mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

(4)

„upravičena podjetja“ pomeni zagonska podjetja, MSP, mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| (5) | „pooblaščeni subjekt“ pomeni Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad, mednarodno finančno institucijo, v kateri ima država članica delež, finančno institucijo, ustanovljeno v državi članici, katere cilj je doseči javni interes pod nadzorom javnega organa, osebe javnega prava ali osebe zasebnega prava, ki opravlja javno službo. Pooblaščeni subjekt je lahko izbran ali neposredno imenovan v skladu z Direktivo 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (40), v skladu s členom 38(4), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (41) ali v skladu s členom 59(3), točka (c), Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (42); |
| --- | --- |

(5)

„pooblaščeni subjekt“ pomeni Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad, mednarodno finančno institucijo, v kateri ima država članica delež, finančno institucijo, ustanovljeno v državi članici, katere cilj je doseči javni interes pod nadzorom javnega organa, osebe javnega prava ali osebe zasebnega prava, ki opravlja javno službo. Pooblaščeni subjekt je lahko izbran ali neposredno imenovan v skladu z Direktivo 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (40), v skladu s členom 38(4), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (41) ali v skladu s členom 59(3), točka (c), Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (42);

40

41

42

| (6) | „naložba lastniškega kapitala“ pomeni zagotovitev kapitala podjetju v obliki neposredne ali posredne naložbe v zameno za lastništvo ustreznega deleža v tem podjetju; |
| --- | --- |

(6)

„naložba lastniškega kapitala“ pomeni zagotovitev kapitala podjetju v obliki neposredne ali posredne naložbe v zameno za lastništvo ustreznega deleža v tem podjetju;

| (7) | „načrt ocenjevanja“ pomeni dokument, ki zajema eno ali več shem pomoči in vsebuje vsaj naslednje minimalne elemente:






  (a) | cilje, ki se ocenjujejo; |
| --- | --- | --- |

(7)

„načrt ocenjevanja“ pomeni dokument, ki zajema eno ali več shem pomoči in vsebuje vsaj naslednje minimalne elemente:

(a)

cilje, ki se ocenjujejo;

| (b) | vprašanja pri ocenjevanju; |
| --- | --- |

(b)

vprašanja pri ocenjevanju;

| (c) | kazalnike rezultatov; |
| --- | --- |

(c)

kazalnike rezultatov;

| (d) | predvideno metodologijo za izvedbo ocenjevanja; |
| --- | --- |

(d)

predvideno metodologijo za izvedbo ocenjevanja;

| (e) | zahteve za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

(e)

zahteve za zbiranje podatkov;

| (f) | predlagani časovni okvir ocenjevanja, vključno z datumom predložitve vmesnega in končnega ocenjevalnega poročila; |
| --- | --- |

(f)

predlagani časovni okvir ocenjevanja, vključno z datumom predložitve vmesnega in končnega ocenjevalnega poročila;

| (g) | opis neodvisnega organa, ki bo izvajal ocenjevanje, ali meril, ki se bodo uporabila za njegovo izbiro; |
| --- | --- |

(g)

opis neodvisnega organa, ki bo izvajal ocenjevanje, ali meril, ki se bodo uporabila za njegovo izbiro;

| (h) | ter načine javne objave ocene; |
| --- | --- |

(h)

ter načine javne objave ocene;

| (8) | „izstop“ pomeni likvidacijo holdingov prek finančnega posrednika ali vlagatelja, ki vključuje prodajo deleža, odpise, odplačilo delnic ali posojil, prodajo drugemu finančnemu posredniku ali vlagatelju, prodajo finančni instituciji in prodajo z javno ponudbo, vključno s prvo javno ponudbo; |
| --- | --- |

(8)

„izstop“ pomeni likvidacijo holdingov prek finančnega posrednika ali vlagatelja, ki vključuje prodajo deleža, odpise, odplačilo delnic ali posojil, prodajo drugemu finančnemu posredniku ali vlagatelju, prodajo finančni instituciji in prodajo z javno ponudbo, vključno s prvo javno ponudbo;

| (9) | „pravična stopnja donosa“ pomeni pričakovano notranjo stopnjo donosa, ki je enaka diskontni stopnji, prilagojeni tveganju, ki odraža stopnjo tveganja naložbe ter vrsto in obseg kapitala, ki naj bi ga vložili zasebni vlagatelji; |
| --- | --- |

(9)

„pravična stopnja donosa“ pomeni pričakovano notranjo stopnjo donosa, ki je enaka diskontni stopnji, prilagojeni tveganju, ki odraža stopnjo tveganja naložbe ter vrsto in obseg kapitala, ki naj bi ga vložili zasebni vlagatelji;

| (10) | „končni upravičenec“ pomeni upravičeno podjetje, ki je prejemnik naložbe na podlagi ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje; |
| --- | --- |

(10)

„končni upravičenec“ pomeni upravičeno podjetje, ki je prejemnik naložbe na podlagi ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje;

| (11) | „finančni posrednik“ pomeni vsako finančno institucijo, ne glede na njeno obliko in lastništvo, vključno s skladi skladov, zasebnimi investicijskimi skladi, javnimi investicijskimi skladi, bankami, mikrofinančnimi institucijami in jamstvenimi družbami; |
| --- | --- |

(11)

„finančni posrednik“ pomeni vsako finančno institucijo, ne glede na njeno obliko in lastništvo, vključno s skladi skladov, zasebnimi investicijskimi skladi, javnimi investicijskimi skladi, bankami, mikrofinančnimi institucijami in jamstvenimi družbami;

| (12) | „prva komercialna prodaja“ pomeni prvo prodajo podjetja na trgu proizvodov ali storitev, razen omejene prodaje za preverjanje trga; |
| --- | --- |

(12)

„prva komercialna prodaja“ pomeni prvo prodajo podjetja na trgu proizvodov ali storitev, razen omejene prodaje za preverjanje trga;

| (13) | „del prve izgube“ pomeni najbolj podrejeno tranšo tveganja, ki prinaša največje tveganje izgube in vključuje pričakovane izgube ciljnega portfelja; |
| --- | --- |

(13)

„del prve izgube“ pomeni najbolj podrejeno tranšo tveganja, ki prinaša največje tveganje izgube in vključuje pričakovane izgube ciljnega portfelja;

| (14) | „nadaljnja naložba“ pomeni dodatno naložbo v podjetje, ki sledi enemu ali več prejšnjim investicijskim krogom naložb tveganega financiranja; |
| --- | --- |

(14)

„nadaljnja naložba“ pomeni dodatno naložbo v podjetje, ki sledi enemu ali več prejšnjim investicijskim krogom naložb tveganega financiranja;

| (15) | „sklad skladov“ pomeni sklad, ki vlaga v druge sklade ali prispeva vire v druge sklade in ne neposredno v družbe ali finančna sredstva, kot so delnice ali obveznice; |
| --- | --- |

(15)

„sklad skladov“ pomeni sklad, ki vlaga v druge sklade ali prispeva vire v druge sklade in ne neposredno v družbe ali finančna sredstva, kot so delnice ali obveznice;

| (16) | „jamstvo“ pomeni pisno zavezo za prevzem odgovornosti od tretje osebe za celotne ali delne nove posojilne transakcije za tvegano financiranje, kot so dolžniški instrumenti ali instrumenti zakupa in instrumenti navideznega lastniškega kapitala; |
| --- | --- |

(16)

„jamstvo“ pomeni pisno zavezo za prevzem odgovornosti od tretje osebe za celotne ali delne nove posojilne transakcije za tvegano financiranje, kot so dolžniški instrumenti ali instrumenti zakupa in instrumenti navideznega lastniškega kapitala;

| (17) | „omejitev jamstva“ pomeni največjo izpostavljenost javnega vlagatelja, izraženo v deležu skupnih naložb v zajamčeni portfelj; |
| --- | --- |

(17)

„omejitev jamstva“ pomeni največjo izpostavljenost javnega vlagatelja, izraženo v deležu skupnih naložb v zajamčeni portfelj;

| (18) | „stopnja jamstva“ pomeni delež kritja izgube s strani javnega vlagatelja za vsako posamezno transakcijo, upravičeno na podlagi ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje; |
| --- | --- |

(18)

„stopnja jamstva“ pomeni delež kritja izgube s strani javnega vlagatelja za vsako posamezno transakcijo, upravičeno na podlagi ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje;

| (19) | „neodvisni zasebni vlagatelj“ pomeni neodvisnega zasebnega vlagatelja v smislu člena 2 uredbe o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

(19)

„neodvisni zasebni vlagatelj“ pomeni neodvisnega zasebnega vlagatelja v smislu člena 2 uredbe o splošnih skupinskih izjemah;

| (20) | „inovativno podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki izpolnjuje enega od naslednjih pogojev: izpolnjuje merila, da se šteje za „inovativno podjetje“ v smislu člena 2 uredbe o splošnih skupinskih izjemah; Evropski svet za inovacije mu je nedavno podelil znak kakovosti „pečat odličnosti“ v skladu z delovnim programom Obzorje 2020 za obdobje 2018–2020 (43) ali členom 2(23) in členom 15(2) Uredbe (EU) 2021/695 ali je nedavno prejelo naložbo sklada Evropskega sveta za inovacije, kot je naložba v okviru programa Pospeševalec iz člena 48 Uredbe (EU) 2021/695 in je bodisi sodelovalo pri katerem koli ukrepu pobude CASSINI (44) (ukrepa pobude CASSINI za spodbujanje podjetništva ali navezovanje stikov) bodisi prejelo naložbe iz instrumenta financiranja zagona in rasti pobude CASSINI, nagrado pobude CASSINI, ker je izpolnjevalo v njej določene pragove ocenjevanja, ali podporo iz vesoljskih projektov, financiranih iz programa Obzorje Evropa, kar je privedlo do ustanovitve zagonskega podjetja; |
| --- | --- |

(20)

„inovativno podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki izpolnjuje enega od naslednjih pogojev: izpolnjuje merila, da se šteje za „inovativno podjetje“ v smislu člena 2 uredbe o splošnih skupinskih izjemah; Evropski svet za inovacije mu je nedavno podelil znak kakovosti „pečat odličnosti“ v skladu z delovnim programom Obzorje 2020 za obdobje 2018–2020 (43) ali členom 2(23) in členom 15(2) Uredbe (EU) 2021/695 ali je nedavno prejelo naložbo sklada Evropskega sveta za inovacije, kot je naložba v okviru programa Pospeševalec iz člena 48 Uredbe (EU) 2021/695 in je bodisi sodelovalo pri katerem koli ukrepu pobude CASSINI (44) (ukrepa pobude CASSINI za spodbujanje podjetništva ali navezovanje stikov) bodisi prejelo naložbe iz instrumenta financiranja zagona in rasti pobude CASSINI, nagrado pobude CASSINI, ker je izpolnjevalo v njej določene pragove ocenjevanja, ali podporo iz vesoljskih projektov, financiranih iz programa Obzorje Evropa, kar je privedlo do ustanovitve zagonskega podjetja;

43

44

| (21) | „vzvod zasebnih sredstev“ pomeni stopnjo, do katere javne naložbe privabljajo dodatne naložbe iz zasebnih virov; |
| --- | --- |

(21)

„vzvod zasebnih sredstev“ pomeni stopnjo, do katere javne naložbe privabljajo dodatne naložbe iz zasebnih virov;

| (22) | „posojilni instrument“ pomeni sporazum, ki zavezuje posojilodajalca, da posojilojemalcu da na razpolago dogovorjen znesek denarja za dogovorjeno obdobje, in ki posojilojemalca zavezuje, da ta znesek v dogovorjenem obdobju odplača; lahko je v obliki posojila ali drugega instrumenta financiranja, vključno z zakupom, ki posojilodajalcu zagotavlja poglavitni del najmanjšega donosa; |
| --- | --- |

(22)

„posojilni instrument“ pomeni sporazum, ki zavezuje posojilodajalca, da posojilojemalcu da na razpolago dogovorjen znesek denarja za dogovorjeno obdobje, in ki posojilojemalca zavezuje, da ta znesek v dogovorjenem obdobju odplača; lahko je v obliki posojila ali drugega instrumenta financiranja, vključno z zakupom, ki posojilodajalcu zagotavlja poglavitni del najmanjšega donosa;

| (23) | „podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje, ki ni MSP in katerega število zaposlenih ne presega 1 500 na podlagi izračuna v skladu s členi 3 do 6 Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah. Za namen uporabe te opredelitve se več subjektov šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli pogoj iz člena 3(3) Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

(23)

„podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje, ki ni MSP in katerega število zaposlenih ne presega 1 500 na podlagi izračuna v skladu s členi 3 do 6 Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah. Za namen uporabe te opredelitve se več subjektov šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli pogoj iz člena 3(3) Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah;

| (24) | „fizična oseba“ pomeni osebo, ki ni pravna oseba in ni podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe; |
| --- | --- |

(24)

„fizična oseba“ pomeni osebo, ki ni pravna oseba in ni podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe;

| (25) | „novo posojilo“ pomeni nov posojilni instrument za financiranje novih naložb ali obratnega kapitala, kar ne vključuje refinanciranja (i) obstoječih posojil ali (ii) drugih oblik financiranja; |
| --- | --- |

(25)

„novo posojilo“ pomeni nov posojilni instrument za financiranje novih naložb ali obratnega kapitala, kar ne vključuje refinanciranja (i) obstoječih posojil ali (ii) drugih oblik financiranja;

| (26) | „naložba v navidezni lastniški kapital“ pomeni vrsto financiranja, ki se uvršča med lastniški kapital in dolg, je bolj tvegano kot prednostni dolg in manj tvegano kot navaden lastniški kapital ter katerega donos za imetnika temelji predvsem na dobičku ali izgubi zadevnega ciljnega podjetja in ki je v primeru neizpolnitve obveznosti nezavarovan; naložbe v navidezni lastniški kapital so lahko strukturirane kot nezavarovani in podrejeni dolg, vključno z dolžniško-lastniškim dolgom, ki se v nekaterih primerih lahko preoblikuje v lastniški kapital ali prednostni kapital; |
| --- | --- |

(26)

„naložba v navidezni lastniški kapital“ pomeni vrsto financiranja, ki se uvršča med lastniški kapital in dolg, je bolj tvegano kot prednostni dolg in manj tvegano kot navaden lastniški kapital ter katerega donos za imetnika temelji predvsem na dobičku ali izgubi zadevnega ciljnega podjetja in ki je v primeru neizpolnitve obveznosti nezavarovan; naložbe v navidezni lastniški kapital so lahko strukturirane kot nezavarovani in podrejeni dolg, vključno z dolžniško-lastniškim dolgom, ki se v nekaterih primerih lahko preoblikuje v lastniški kapital ali prednostni kapital;

| (27) | „nadomeščanje kapitala“ pomeni nakup obstoječih delnic v podjetju od prejšnjega vlagatelja ali delničarja; |
| --- | --- |

(27)

„nadomeščanje kapitala“ pomeni nakup obstoječih delnic v podjetju od prejšnjega vlagatelja ali delničarja;

| (28) | „naložba tveganega financiranja“ pomeni naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, posojila (vključno z zakupi) in jamstva ali kombinacijo le-teh za nove naložbe upravičenih podjetij, kar ne vključuje popolnoma zasebnih naložb, ki se izvajajo pod tržnimi pogoji in ne spadajo na področje uporabe zadevnega ukrepa državne pomoči; |
| --- | --- |

(28)

„naložba tveganega financiranja“ pomeni naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, posojila (vključno z zakupi) in jamstva ali kombinacijo le-teh za nove naložbe upravičenih podjetij, kar ne vključuje popolnoma zasebnih naložb, ki se izvajajo pod tržnimi pogoji in ne spadajo na področje uporabe zadevnega ukrepa državne pomoči;

| (29) | „mala in srednja podjetja (MSP)“ pomeni podjetja, ki izpolnjujejo merila iz Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

(29)

„mala in srednja podjetja (MSP)“ pomeni podjetja, ki izpolnjujejo merila iz Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah;

| (30) | „malo podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo, katerega število zaposlenih ne presega 499 na podlagi izračuna v skladu s členi 3 do 6 Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah in katerega letni prihodki od prodaje ne presegajo 100 milijonov EUR ali katerega letna bilančna vsota ne presega 86 milijonov EUR; Za namen uporabe te opredelitve se več subjektov šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli pogoj iz člena 3(3) Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

(30)

„malo podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo, katerega število zaposlenih ne presega 499 na podlagi izračuna v skladu s členi 3 do 6 Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah in katerega letni prihodki od prodaje ne presegajo 100 milijonov EUR ali katerega letna bilančna vsota ne presega 86 milijonov EUR; Za namen uporabe te opredelitve se več subjektov šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli pogoj iz člena 3(3) Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah;

| (31) | „zagonsko podjetje“ pomeni vsako malo podjetje, ki ne kotira na borzi in je registrirano največ pet let ter izpolnjuje naslednje pogoje: (a) ni prevzelo dejavnosti drugega podjetja; (b) še ni delilo dobička; (c) ni nastalo z združitvijo (45). Za upravičena podjetja, za katera ne velja obveznost registracije, se petletno obdobje upravičenosti začne takrat, ko podjetje začne svojo gospodarsko dejavnost ali ko postane davčno zavezano zaradi svoje gospodarske dejavnosti, kar koli nastopi prej; |
| --- | --- |

(31)

„zagonsko podjetje“ pomeni vsako malo podjetje, ki ne kotira na borzi in je registrirano največ pet let ter izpolnjuje naslednje pogoje: (a) ni prevzelo dejavnosti drugega podjetja; (b) še ni delilo dobička; (c) ni nastalo z združitvijo (45). Za upravičena podjetja, za katera ne velja obveznost registracije, se petletno obdobje upravičenosti začne takrat, ko podjetje začne svojo gospodarsko dejavnost ali ko postane davčno zavezano zaradi svoje gospodarske dejavnosti, kar koli nastopi prej;

45

| (32) | „skupno financiranje“ pomeni skupni znesek naložb v upravičeno podjetje prek ene ali več naložb tveganega financiranja, vključno z nadaljnjimi naložbami na podlagi katerega koli ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje, kar ne vključuje popolnoma zasebnih naložb, ki se izvajajo pod tržnimi pogoji in ne spadajo na področje uporabe ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje; |
| --- | --- |

(32)

„skupno financiranje“ pomeni skupni znesek naložb v upravičeno podjetje prek ene ali več naložb tveganega financiranja, vključno z nadaljnjimi naložbami na podlagi katerega koli ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje, kar ne vključuje popolnoma zasebnih naložb, ki se izvajajo pod tržnimi pogoji in ne spadajo na področje uporabe ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje;

| (33) | „ugodne spodbude“ pomeni preferenčne ali prednostne donose iz dobička v primerjavi z javnimi vlagatelji. |
| --- | --- |

(33)

„ugodne spodbude“ pomeni preferenčne ali prednostne donose iz dobička v primerjavi z javnimi vlagatelji.

3.   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI POMOČI ZA TVEGANO FINANCIRANJE

OCENA ZDRUŽLJIVOSTI POMOČI ZA TVEGANO FINANCIRANJE

| 36. | Na podlagi člena 107(3), točka (c), Pogodbe se lahko državna pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti v Uniji šteje kot združljiva z notranjim trgom, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

36.

Na podlagi člena 107(3), točka (c), Pogodbe se lahko državna pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti v Uniji šteje kot združljiva z notranjim trgom, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

| 37. | V tem oddelku Komisija pojasnjuje, kako bo ocenila združljivost ukrepov pomoči za tvegano financiranje, za katere velja obveznost priglasitve v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Natančneje, da bi ocenila, ali se ukrep pomoči za tvegano financiranje lahko šteje za združljivega z notranjim trgom, bo ugotovila, ali se z ukrepom pomoči






  (a) | pospešuje razvoj določene gospodarske dejavnosti (prvi pogoj) in |
| --- | --- | --- |

37.

V tem oddelku Komisija pojasnjuje, kako bo ocenila združljivost ukrepov pomoči za tvegano financiranje, za katere velja obveznost priglasitve v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Natančneje, da bi ocenila, ali se ukrep pomoči za tvegano financiranje lahko šteje za združljivega z notranjim trgom, bo ugotovila, ali se z ukrepom pomoči

(a)

pospešuje razvoj določene gospodarske dejavnosti (prvi pogoj) in

prvi pogoj

| (b) | se ne spreminjajo trgovinski pogoji v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi (drugi pogoj). |
| --- | --- |

(b)

se ne spreminjajo trgovinski pogoji v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi (drugi pogoj).

drugi pogoj

| 38. | Komisija bo pri ugotavljanju, ali je prvi pogoj, torej da pomoč pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti, izpolnjen, proučila naslednje vidike:






  (a) | opredelitev podprte gospodarske dejavnosti (glej oddelek 3.1.1), |
| --- | --- | --- |

38.

Komisija bo pri ugotavljanju, ali je prvi pogoj, torej da pomoč pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti, izpolnjen, proučila naslednje vidike:

(a)

opredelitev podprte gospodarske dejavnosti (glej oddelek 3.1.1),

| (b) | spodbujevalni učinek: pomoč mora spremeniti ravnanje zadevnih podjetij tako, da takšna podjetja izvajajo dodatne dejavnosti, ki jih brez pomoči ne bi izvajala ali pa bi jih izvajala v bolj omejenem obsegu, na drugačen način ali na drugi lokaciji (glej oddelek 3.1.2). |
| --- | --- |

(b)

spodbujevalni učinek: pomoč mora spremeniti ravnanje zadevnih podjetij tako, da takšna podjetja izvajajo dodatne dejavnosti, ki jih brez pomoči ne bi izvajala ali pa bi jih izvajala v bolj omejenem obsegu, na drugačen način ali na drugi lokaciji (glej oddelek 3.1.2).

spodbujevalni učinek

| 39. | Komisija bo pri ugotavljanju, ali je drugi pogoj, torej da pomoč ne spreminja pogojev trgovanja v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, izpolnjen, proučila naslednje vidike:






  (a) | potreba po posredovanju države: ukrep pomoči mora prinesti bistveno izboljšanje, ki ga trg sam ne more doseči, na primer z odpravo nedelovanja trga ali druge pomembne ovire za zagotavljanje tveganega financiranja, vključno na primer z regionalnimi neenakostmi pri dostopu do financiranja (glej oddelek 3.2.2), |
| --- | --- | --- |

39.

Komisija bo pri ugotavljanju, ali je drugi pogoj, torej da pomoč ne spreminja pogojev trgovanja v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, izpolnjen, proučila naslednje vidike:

(a)

potreba po posredovanju države: ukrep pomoči mora prinesti bistveno izboljšanje, ki ga trg sam ne more doseči, na primer z odpravo nedelovanja trga ali druge pomembne ovire za zagotavljanje tveganega financiranja, vključno na primer z regionalnimi neenakostmi pri dostopu do financiranja (glej oddelek 3.2.2),

potreba po posredovanju države

| (b) | ustreznost ukrepa pomoči: predlagani ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike za doseganje njegovega cilja (glej oddelek 3.2.3), |
| --- | --- |

(b)

ustreznost ukrepa pomoči: predlagani ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike za doseganje njegovega cilja (glej oddelek 3.2.3),

ustreznost ukrepa pomoči

| (c) | sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno): znesek in intenzivnost pomoči morata biti omejena na najnižjo vrednost, ki je potrebna za zagotovitev dodatne naložbe ali dejavnosti zadevnih podjetij (glej oddelek 3.2.4), |
| --- | --- |

(c)

sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno): znesek in intenzivnost pomoči morata biti omejena na najnižjo vrednost, ki je potrebna za zagotovitev dodatne naložbe ali dejavnosti zadevnih podjetij (glej oddelek 3.2.4),

sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno)

| (d) | izogibanje neupravičenim negativnim učinkom pomoči na konkurenco in trgovino: vsi negativni učinki morajo biti omejeni in ne smejo prevladati nad pozitivnimi učinki pomoči (glej oddelek 3.2.5); |
| --- | --- |

(d)

izogibanje neupravičenim negativnim učinkom pomoči na konkurenco in trgovino: vsi negativni učinki morajo biti omejeni in ne smejo prevladati nad pozitivnimi učinki pomoči (glej oddelek 3.2.5);

izogibanje neupravičenim negativnim učinkom pomoči na konkurenco in trgovino

| (e) | preglednost pomoči: države članice, Komisija, gospodarski subjekti in javnost morajo imeti preprost dostop do vseh ustreznih aktov in informacij o pomoči, dodeljeni v skladu z njimi (glej oddelek 3.2.6). |
| --- | --- |

(e)

preglednost pomoči: države članice, Komisija, gospodarski subjekti in javnost morajo imeti preprost dostop do vseh ustreznih aktov in informacij o pomoči, dodeljeni v skladu z njimi (glej oddelek 3.2.6).

preglednost pomoči

| 40. | Dodatno se lahko zahteva, da je skupno ravnovesje (glej oddelek 3.2.5.3) nekaterih vrst shem pomoči predmet naknadne ocene, kakor je opisano v oddelku 4. V takih primerih lahko Komisija omeji trajanje navedenih shem z možnostjo ponovne priglasitve njihovega naknadnega podaljšanja. |
| --- | --- |

40.

Dodatno se lahko zahteva, da je skupno ravnovesje (glej oddelek 3.2.5.3) nekaterih vrst shem pomoči predmet naknadne ocene, kakor je opisano v oddelku 4. V takih primerih lahko Komisija omeji trajanje navedenih shem z možnostjo ponovne priglasitve njihovega naknadnega podaljšanja.

| 41. | Če ukrep državne pomoči, z njim povezani pogoji (vključno z metodo njegovega financiranja, kadar je ta metoda sestavni del ukrepa državne pomoči) ali dejavnost, ki jo tak ukrep financira, pomenijo kršitev zadevne določbe prava Unije, pomoči ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom (46). Take kršitve med drugim vključujejo:






  (a) | pogojevanje pomoči z obveznostjo uporabe doma proizvedenega blaga ali storitev; |
| --- | --- | --- |

41.

Če ukrep državne pomoči, z njim povezani pogoji (vključno z metodo njegovega financiranja, kadar je ta metoda sestavni del ukrepa državne pomoči) ali dejavnost, ki jo tak ukrep financira, pomenijo kršitev zadevne določbe prava Unije, pomoči ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom (46

(a)

pogojevanje pomoči z obveznostjo uporabe doma proizvedenega blaga ali storitev;

| (b) | pogojevanje pomoči z obveznostjo finančnih posrednikov, njihovih upravljavcev ali končnih upravičencev, da imajo sedež na ozemlju zadevne države članice ali da ga preselijo na ozemlje te države članice, kar je v nasprotju s členom 49 Pogodbe v zvezi s pravico do ustanavljanja (47); |
| --- | --- |

(b)

pogojevanje pomoči z obveznostjo finančnih posrednikov, njihovih upravljavcev ali končnih upravičencev, da imajo sedež na ozemlju zadevne države članice ali da ga preselijo na ozemlje te države članice, kar je v nasprotju s členom 49 Pogodbe v zvezi s pravico do ustanavljanja (47);

47

| (c) | določitev pogojev, s katerimi se krši člen 63 Pogodbe v zvezi s prostim pretokom kapitala. |
| --- | --- |

(c)

določitev pogojev, s katerimi se krši člen 63 Pogodbe v zvezi s prostim pretokom kapitala.

3.1.   
  Prvi pogoj: pomoč pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti

Prvi pogoj: pomoč pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti

3.1.1.   Opredelitev podprte gospodarske dejavnosti

Opredelitev podprte gospodarske dejavnosti

| 42. | V večini primerov ukrepi pomoči za tvegano financiranje zajemajo podjetja iz najrazličnejših gospodarskih sektorjev. Ti ukrepi pomagajo zagotoviti, da imajo nekatera MSP in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo dostop do potrebnega zneska in oblike financiranja za izvajanje ali nadaljnji razvoj svojih gospodarskih dejavnosti. Komisija bo zato opredelila vrsto podjetij (MSP, mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo ali inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo) in sektorje, ki jih zajema ukrep pomoči za tvegano financiranje. |
| --- | --- |

42.

V večini primerov ukrepi pomoči za tvegano financiranje zajemajo podjetja iz najrazličnejših gospodarskih sektorjev. Ti ukrepi pomagajo zagotoviti, da imajo nekatera MSP in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo dostop do potrebnega zneska in oblike financiranja za izvajanje ali nadaljnji razvoj svojih gospodarskih dejavnosti. Komisija bo zato opredelila vrsto podjetij (MSP, mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo ali inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo) in sektorje, ki jih zajema ukrep pomoči za tvegano financiranje.

3.1.2.   Spodbujevalni učinek

Spodbujevalni učinek

| 43. | Pomoč za tvegano financiranje se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom le, če ima spodbujevalni učinek. Komisija meni, da pomoč brez spodbujevalnega učinka ne pospešuje razvoja zadevne gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

43.

Pomoč za tvegano financiranje se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom le, če ima spodbujevalni učinek. Komisija meni, da pomoč brez spodbujevalnega učinka ne pospešuje razvoja zadevne gospodarske dejavnosti.

| 44. | Do spodbujevalnega učinka pride, kadar pomoč upravičenca spodbudi, da svoje ravnanje spremeni tako, da začne izvajati dejavnosti, ki jih brez pomoči ne bi izvajal ali bi jih zaradi nedelovanja trga izvajal bolj omejeno. Na ravni upravičenih podjetij je spodbujevalni učinek prisoten, kadar pomoč končnemu upravičencu omogoča zbiranje finančnih sredstev, ki mu drugače ne bi bila na voljo v smislu oblike, zneska ali časovnega razporeda. |
| --- | --- |

44.

Do spodbujevalnega učinka pride, kadar pomoč upravičenca spodbudi, da svoje ravnanje spremeni tako, da začne izvajati dejavnosti, ki jih brez pomoči ne bi izvajal ali bi jih zaradi nedelovanja trga izvajal bolj omejeno. Na ravni upravičenih podjetij je spodbujevalni učinek prisoten, kadar pomoč končnemu upravičencu omogoča zbiranje finančnih sredstev, ki mu drugače ne bi bila na voljo v smislu oblike, zneska ali časovnega razporeda.

| 45. | Ukrepi tveganega financiranja morajo tržne vlagatelje spodbujati k zagotavljanju financiranja upravičenim podjetjem, potencialno sposobnim preživetja, nad ravnmi financiranja, zagotovljenimi brez takih spodbud, ali k prevzemanju dodatnega tveganja ali k obojemu. Ukrep tveganega financiranja naj bi imel spodbujevalni učinek, če spodbuja naložbe iz tržnih virov, tako da skupno financiranje upravičenih podjetij presega proračun ukrepa. Zato bi ključni element pri izbiri finančnih posrednikov in upravljavcev skladov morala biti njihova zmožnost spodbujanja dodatnih zasebnih naložb. |
| --- | --- |

45.

Ukrepi tveganega financiranja morajo tržne vlagatelje spodbujati k zagotavljanju financiranja upravičenim podjetjem, potencialno sposobnim preživetja, nad ravnmi financiranja, zagotovljenimi brez takih spodbud, ali k prevzemanju dodatnega tveganja ali k obojemu. Ukrep tveganega financiranja naj bi imel spodbujevalni učinek, če spodbuja naložbe iz tržnih virov, tako da skupno financiranje upravičenih podjetij presega proračun ukrepa. Zato bi ključni element pri izbiri finančnih posrednikov in upravljavcev skladov morala biti njihova zmožnost spodbujanja dodatnih zasebnih naložb.

| 46. | Če se financirani dolžniški instrumenti uporabljajo za refinanciranje obstoječih posojil, se ne šteje, da imajo spodbujevalni učinek, in noben element pomoči pri takih instrumentih ne more veljati za združljivega v skladu s temi smernicami. |
| --- | --- |

46.

Če se financirani dolžniški instrumenti uporabljajo za refinanciranje obstoječih posojil, se ne šteje, da imajo spodbujevalni učinek, in noben element pomoči pri takih instrumentih ne more veljati za združljivega v skladu s temi smernicami.

| 47. | Ocena spodbujevalnega učinka je tesno povezana z oceno potrebe po posredovanju države, obravnavano v oddelku 3.2.2. Poleg tega je primernost ukrepa za povečanje zasebnih sredstev odvisna predvsem od zasnove navedenega ukrepa v zvezi z razporeditvijo tveganj in koristi med javnimi in zasebnimi ponudniki finančnih sredstev, kar je tesno povezano tudi z vprašanjem, ali je zasnova ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje ustrezna (glej oddelek 3.2.3). Zato se lahko po primerni opredelitvi potrebe po posredovanju države in ustrezni zasnovi ukrepa šteje, da je spodbujevalni učinek prisoten. |
| --- | --- |

47.

Ocena spodbujevalnega učinka je tesno povezana z oceno potrebe po posredovanju države, obravnavano v oddelku 3.2.2. Poleg tega je primernost ukrepa za povečanje zasebnih sredstev odvisna predvsem od zasnove navedenega ukrepa v zvezi z razporeditvijo tveganj in koristi med javnimi in zasebnimi ponudniki finančnih sredstev, kar je tesno povezano tudi z vprašanjem, ali je zasnova ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje ustrezna (glej oddelek 3.2.3). Zato se lahko po primerni opredelitvi potrebe po posredovanju države in ustrezni zasnovi ukrepa šteje, da je spodbujevalni učinek prisoten.

3.2.   
  Drugi pogoj: izogibanje škodljivim učinkom na pogoje trgovanja v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi

Drugi pogoj: izogibanje škodljivim učinkom na pogoje trgovanja v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi

| 48. | V skladu s členom 107(3), točka (c), Pogodbe lahko Komisija šteje pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij za združljivo samo, če „takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“. |
| --- | --- |

48.

V skladu s členom 107(3), točka (c), Pogodbe lahko Komisija šteje pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij za združljivo samo, če „takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“.

| 49. | Ocena negativnih učinkov na notranji trg vključuje zapletene ekonomske in socialne ocene. Komisija bo v tem oddelku pojasnila, kako namerava izvajati svojo diskrecijsko pravico v zvezi s tem. |
| --- | --- |

49.

Ocena negativnih učinkov na notranji trg vključuje zapletene ekonomske in socialne ocene. Komisija bo v tem oddelku pojasnila, kako namerava izvajati svojo diskrecijsko pravico v zvezi s tem.

| 50. | Vsak ukrep državne pomoči že po svoji naravi privede do izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami. Vendar bo Komisija za ugotovitev, ali so izkrivljajoči učinki pomoči omejeni na najmanjše možne, preverila, ali je pomoč potrebna (glej oddelek 3.2.2), ustrezna (glej oddelek 3.2.3) in sorazmerna (glej oddelek 3.2.4). Da se ji omogoči to preverjanje, Komisija zahteva, da države članice predložijo dokaze v obliki predhodne ocene, kot je opisano v oddelku 3.2.1. |
| --- | --- |

50.

Vsak ukrep državne pomoči že po svoji naravi privede do izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami. Vendar bo Komisija za ugotovitev, ali so izkrivljajoči učinki pomoči omejeni na najmanjše možne, preverila, ali je pomoč potrebna (glej oddelek 3.2.2), ustrezna (glej oddelek 3.2.3) in sorazmerna (glej oddelek 3.2.4). Da se ji omogoči to preverjanje, Komisija zahteva, da države članice predložijo dokaze v obliki predhodne ocene, kot je opisano v oddelku 3.2.1.

| 51. | Komisija bo nato ocenila negativne učinke zadevne pomoči za tvegano financiranje na konkurenco in pogoje trgovanja. Natančneje, pomoč na področju tveganega financiranja lahko povzroči izrinjanje zasebnih vlagateljev, izkrivljajoče učinke na ravni finančnih posrednikov, izkrivljanja na posameznem proizvodnem trgu ter učinke preselitve proizvodnje. Komisija bo proučila take negativne učinke pomoči na konkurenco in trgovino ter jih pretehtala glede na pozitivne učinke pomoči (glej oddelek 3.2.5). Če bodo pozitivni učinki prevladali nad negativnimi, bo pomoč štela za združljivo. |
| --- | --- |

51.

Komisija bo nato ocenila negativne učinke zadevne pomoči za tvegano financiranje na konkurenco in pogoje trgovanja. Natančneje, pomoč na področju tveganega financiranja lahko povzroči izrinjanje zasebnih vlagateljev, izkrivljajoče učinke na ravni finančnih posrednikov, izkrivljanja na posameznem proizvodnem trgu ter učinke preselitve proizvodnje. Komisija bo proučila take negativne učinke pomoči na konkurenco in trgovino ter jih pretehtala glede na pozitivne učinke pomoči (glej oddelek 3.2.5). Če bodo pozitivni učinki prevladali nad negativnimi, bo pomoč štela za združljivo.

| 52. | Nazadnje bo zagotovila, da pomoč izpolnjuje njene zahteve glede preglednosti (glej oddelek 3.2.6). |
| --- | --- |

52.

Nazadnje bo zagotovila, da pomoč izpolnjuje njene zahteve glede preglednosti (glej oddelek 3.2.6).

3.2.1.   Osnovni elementi predhodne ocene, ki jo mora zadevna država članica predložiti Komisiji

Osnovni elementi predhodne ocene, ki jo mora zadevna država članica predložiti Komisiji

| 53. | Državna pomoč je lahko upravičena le, če lahko prinese bistven razvoj, ki ga trg sam ne more doseči, na primer z odpravljanjem nedelovanja trga ali druge pomembne ovire za zagotavljanje tveganega financiranja ali naložbe. |
| --- | --- |

53.

Državna pomoč je lahko upravičena le, če lahko prinese bistven razvoj, ki ga trg sam ne more doseči, na primer z odpravljanjem nedelovanja trga ali druge pomembne ovire za zagotavljanje tveganega financiranja ali naložbe.

| 54. | Državna pomoč je lahko potrebna za povečanje zagotavljanja tveganega financiranja v razmerah, ko trg sam ne more doseči učinkovitega rezultata ali pa ga ne more doseči pravočasno. Komisija meni, da ni mogoče ugotoviti splošnega nedelovanja trga glede dostopa do financiranja za zagonska podjetja, MSP ali podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ampak le nedelovanje trga, povezano z nekaterimi skupinami zagonskih podjetij, MSP in nekaterimi vrstami podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki je odvisno zlasti od specifičnih gospodarskih razmer v zadevni državi članici ter od področja dejavnosti teh podjetij (npr. v nekaterih sektorjih so lahko tveganja precenjena). |
| --- | --- |

54.

Državna pomoč je lahko potrebna

| 55. | Oddelek 3 uredbe o splošnih skupinskih izjemah določa pogoje, pod katerimi se za ukrepe tveganega financiranja domneva, da ustrezno in sorazmerno obravnavajo nedelovanje trga, hkrati pa imajo spodbujevalen učinek in morebitna izkrivljanja konkurence zmanjšujejo na najmanjši možni obseg. Ukrepov, ki izpolnjujejo navedene pogoje, ni treba priglasiti in se štejejo za združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

55.

Oddelek 3 uredbe o splošnih skupinskih izjemah določa pogoje, pod katerimi se za ukrepe tveganega financiranja domneva, da ustrezno in sorazmerno obravnavajo nedelovanje trga, hkrati pa imajo spodbujevalen učinek in morebitna izkrivljanja konkurence zmanjšujejo na najmanjši možni obseg. Ukrepov, ki izpolnjujejo navedene pogoje, ni treba priglasiti in se štejejo za združljive z notranjim trgom.

| 56. | Ukrepe tveganega financiranja, ki ne izpolnjujejo pogojev iz oddelka 3 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, je treba priglasiti, da lahko Komisija med drugim oceni, ali obstaja nedelovanje trga ali druga pomembna ovira za zagotavljanje tveganega financiranja. Zato morajo države članice dokazati, da obstaja specifično nedelovanje trga ali druga pomembna ovira, ki presega pravno domnevo, na kateri temelji uredba o splošnih skupinskih izjemah. Poleg tega mora predlagani ukrep tveganega financiranja izpolnjevati merila za združljivost iz teh smernic. V ta namen bi morala država članica Komisiji predložiti podrobno predhodno oceno ali po potrebi vrsto ocen. |
| --- | --- |

56.

Ukrepe tveganega financiranja, ki ne izpolnjujejo pogojev iz oddelka 3 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, je treba priglasiti, da lahko Komisija med drugim oceni, ali obstaja nedelovanje trga ali druga pomembna ovira za zagotavljanje tveganega financiranja. Zato morajo države članice dokazati, da obstaja specifično nedelovanje trga ali druga pomembna ovira, ki presega pravno domnevo, na kateri temelji uredba o splošnih skupinskih izjemah. Poleg tega mora predlagani ukrep tveganega financiranja izpolnjevati merila za združljivost iz teh smernic. V ta namen bi morala država članica Komisiji predložiti podrobno predhodno oceno ali po potrebi vrsto ocen.

| 57. | Podrobna predhodna ocena mora temeljiti na objektivnih in posodobljenih dokazih ter na razpoložljivih dobrih praksah in metodologijah (kot so pregledi dokumentacije, intervjuji, spletne raziskave ali ustrezne kvantitativne metode). Kolikor je to mogoče, je treba dokaze nato navzkrižno preveriti in jih uporabiti za medsebojno dopolnitev ugotovitev iz predhodne ocene. Predhodna ocena ob priglasitvi ukrepa tveganega financiranja ne sme biti starejša od treh let, po možnosti pa jo mora izvesti neodvisni strokovnjak. V predhodni oceni bi se morale upoštevati tudi izkušnje, pridobljene iz podobnih instrumentov, in pretekle predhodne ocene, ki jih je izvedla država članica. Pri pripravi predhodne ocene lahko države članice za dokazovanje nedelovanja trga pri izvajanju predhodne ocene uporabijo obstoječi sklop dokazov, kolikor je relevanten. Predhodna ocena bi se morala osredotočiti na posamezno vrsto tveganega financiranja (npr. lastniški kapital ali podrejeni dolg), za katero se predlaga ukrep pomoči. |
| --- | --- |

57.

Podrobna predhodna ocena mora temeljiti na objektivnih in posodobljenih dokazih ter na razpoložljivih dobrih praksah in metodologijah (kot so pregledi dokumentacije, intervjuji, spletne raziskave ali ustrezne kvantitativne metode). Kolikor je to mogoče, je treba dokaze nato navzkrižno preveriti in jih uporabiti za medsebojno dopolnitev ugotovitev iz predhodne ocene. Predhodna ocena ob priglasitvi ukrepa tveganega financiranja ne sme biti starejša od treh let, po možnosti pa jo mora izvesti neodvisni strokovnjak. V predhodni oceni bi se morale upoštevati tudi izkušnje, pridobljene iz podobnih instrumentov, in pretekle predhodne ocene, ki jih je izvedla država članica. Pri pripravi predhodne ocene lahko države članice za dokazovanje nedelovanja trga pri izvajanju predhodne ocene uporabijo obstoječi sklop dokazov, kolikor je relevanten. Predhodna ocena bi se morala osredotočiti na posamezno vrsto tveganega financiranja (npr. lastniški kapital ali podrejeni dolg), za katero se predlaga ukrep pomoči.

| 58. | Predlagani ukrep pomoči za tvegano financiranje bi moral biti primeren za doseganje predvidenega cilja pomoči. Zato morajo biti v predhodni oceni proučeni obstoječi in, če je mogoče, predvideni ukrepi, namenjeni istemu ugotovljenemu nedelovanju trga ali drugi pomembni oviri pri zagotavljanju tveganega financiranja, pri čemer se upoštevata učinkovitost in uspešnost drugih orodij politike. Država članica mora dokazati, da ugotovljenega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire ni mogoče ustrezno odpraviti z drugimi orodji politike, ki ne pomenijo državne pomoči, ali z ukrepi, ki spadajo na področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah. |
| --- | --- |

58.

Predlagani ukrep pomoči za tvegano financiranje bi moral biti primeren

| 59. | Državna pomoč mora biti sorazmerna z nedelovanjem trga ali drugo pomembno oviro, ki naj bi jo odpravljala, da se dosežejo ustrezni cilji politike. Pomoč za povečanje zagotavljanja tveganega financiranja bi morala biti zato omejena na najnižji znesek, ki je potreben za odpravo nedelovanja trga ali druge pomembne ovire, ugotovljene v predhodni oceni, ne da bi se pri tem ustvarile neupravičene prednosti za upravičence. Pri naložbah tveganega financiranja, ki presegajo zgornjo mejo, določeno za upravičeno podjetje v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, je treba v predhodni oceni podrobneje dokazati sorazmernost ukrepa pomoči, kot je določeno v odstavkih 64 in 65 teh smernic. |
| --- | --- |

59.

Državna pomoč mora biti sorazmerna

| 60. | Kadar se ukrep tveganega financiranja delno financira iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada ali Kohezijskega sklada, lahko država članica ponovno uporabi (dele) predhodne ocene, pripravljene v skladu s členom 37(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali členom 58(3) Uredbe (EU) 2021/1060. Komisija bo nato ocenila, ali predloženi dokazi izpolnjujejo zahteve iz teh smernic. Kadar se ukrep tveganega financiranja delno ali v celoti uporablja za podporo podjetjem, ki jim je Evropski svet za inovacije nedavno podelil znak kakovosti „pečat odličnosti“ (48), za sovlaganje s skladom Evropskega sveta za inovacije ali za zagotavljanje nadaljnjih naložb v zvezi s programom Pospeševalec (49), ali za podjetja, ki so bodisi sodelovala pri katerem koli ukrepu pobude CASSINI (ukrepa pobude CASSINI za spodbujanje podjetništva ali navezovanje stikov) bodisi prejela naložbe iz instrumenta financiranja zagona in rasti pobude CASSINI, nagrado pobude CASSINI ali podporo iz vesoljskih projektov, financiranih iz programa Obzorje Evropa, kar je privedlo do ustanovitve zagonskega podjetja, bo Komisija dopustila, da se ta znak kakovosti in drugi dokazi iz postopka skrbnega pregleda, ki ga je izvedel Evropski svet za inovacije, uporabijo v okviru predhodne ocene. |
| --- | --- |

60.

Kadar se ukrep tveganega financiranja delno financira iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada ali Kohezijskega sklada, lahko država članica ponovno uporabi (dele) predhodne ocene, pripravljene v skladu s členom 37(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali členom 58(3) Uredbe (EU) 2021/1060. Komisija bo nato ocenila, ali predloženi dokazi izpolnjujejo zahteve iz teh smernic. Kadar se ukrep tveganega financiranja delno ali v celoti uporablja za podporo podjetjem, ki jim je Evropski svet za inovacije nedavno podelil znak kakovosti „pečat odličnosti“ (48

49

| 61. | Za ukrepe tveganega financiranja, ki ne spadajo na področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah, je treba v predhodni oceni opisati naravo nedelovanja trga ali druge pomembne ovire in dokazati njen obstoj, če vpliva na eno ali več od naslednjih:






  (a) | posamezne kategorije ciljnih podjetij, ki ne izpolnjujejo vseh meril za upravičenost v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah (glej odstavek 32, točke (a) do (d)); |
| --- | --- | --- |

61.

Za ukrepe tveganega financiranja, ki ne spadajo na področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah, je treba v predhodni oceni opisati naravo nedelovanja trga ali druge pomembne ovire in dokazati njen obstoj, če vpliva na eno ali več od naslednjih:

(a)

posamezne kategorije ciljnih podjetij, ki ne izpolnjujejo vseh meril za upravičenost v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah (glej odstavek 32, točke (a) do (d));

| (b) | alternativne platforme za trgovanje, ki ne izpolnjujejo pogojev iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah (glej odstavek 32, točka (e)); |
| --- | --- |

(b)

alternativne platforme za trgovanje, ki ne izpolnjujejo pogojev iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah (glej odstavek 32, točka (e));

| (c) | finančne instrumente, katerih parametri zasnove se razlikujejo od tistih, ki so opisani v uredbi o splošnih skupinskih izjemah (glej odstavek 33, točke (a), (b) in (c)); |
| --- | --- |

(c)

finančne instrumente, katerih parametri zasnove se razlikujejo od tistih, ki so opisani v uredbi o splošnih skupinskih izjemah (glej odstavek 33, točke (a), (b) in (c));

| (d) | davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, vključno s finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci, ki delujejo kot sovlagatelji (glej odstavek 33, točka (d)). |
| --- | --- |

(d)

davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, vključno s finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci, ki delujejo kot sovlagatelji (glej odstavek 33, točka (d)).

| 62. | V predhodni oceni bi morala biti opredeljena vrsta prizadetih podjetij, zlasti glede na starost ali fazo razvoja, gospodarski sektor in geografsko območje dejavnosti, in dokazano, da na taka podjetja vpliva specifično nedelovanje trga ali druga pomembna ovira. |
| --- | --- |

62.

V predhodni oceni bi morala biti opredeljena vrsta prizadetih podjetij, zlasti glede na starost ali fazo razvoja, gospodarski sektor in geografsko območje dejavnosti, in dokazano, da na taka podjetja vpliva specifično nedelovanje trga ali druga pomembna ovira.

| 63. | Za ukrepe tveganega financiranja, ki se nanašajo na finančne instrumente, pri katerih je delež neodvisnih zasebnih vlagateljev nižji od deležev, določenih v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah (glej odstavek 33, točka (a), teh smernic), bi morala biti v predhodni oceni poleg tega zagotovljena dovolj podrobna ocena ravni in strukture zagotavljanja zasebnega financiranja za vrsto upravičenega podjetja na zadevnem geografskem območju in dokazano, da ugotovljenega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire ni mogoče odpraviti z ukrepi, ki izpolnjujejo vse zahteve iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah v zvezi z zasebno udeležbo. |
| --- | --- |

63.

Za ukrepe tveganega financiranja, ki se nanašajo na finančne instrumente, pri katerih je delež neodvisnih zasebnih vlagateljev nižji od deležev, določenih v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah (glej odstavek 33, točka (a), teh smernic), bi morala biti v predhodni oceni poleg tega zagotovljena dovolj podrobna ocena ravni in strukture zagotavljanja zasebnega financiranja za vrsto upravičenega podjetja na zadevnem geografskem območju in dokazano, da ugotovljenega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire ni mogoče odpraviti z ukrepi, ki izpolnjujejo vse zahteve iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah v zvezi z zasebno udeležbo.

| 64. | Poleg tega bi morala biti za naložbe tveganega financiranja v znesku, ki presega zgornjo mejo, določeno za upravičeno podjetje v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah (glej odstavek 32, točka (e), teh smernic), v predhodni oceni količinsko opredeljena tudi vrzel v financiranju (tj. raven trenutno neizpolnjenega povpraševanja upravičenih podjetij po financiranju) zaradi ugotovljenega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire. V oceni je treba dokazati, da vrzel v financiranju na ravni upravičenih podjetij presega zgornjo mejo, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah. Takšna količinska opredelitev bi morala temeljiti na razpoložljivih dobrih praksah in metodologijah, ki omogočajo oceno obsega obstoječega neizpolnjenega povpraševanja ciljnih podjetij po financiranju. |
| --- | --- |

64.

Poleg tega bi morala biti za naložbe tveganega financiranja v znesku, ki presega zgornjo mejo, določeno za upravičeno podjetje v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah (glej odstavek 32, točka (e), teh smernic), v predhodni oceni količinsko opredeljena tudi vrzel v financiranju (tj. raven trenutno neizpolnjenega povpraševanja upravičenih podjetij po financiranju) zaradi ugotovljenega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire. V oceni je treba dokazati, da vrzel v financiranju na ravni upravičenih podjetij presega zgornjo mejo, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah. Takšna količinska opredelitev bi morala temeljiti na razpoložljivih dobrih praksah in metodologijah, ki omogočajo oceno obsega obstoječega neizpolnjenega povpraševanja ciljnih podjetij po financiranju.

| 65. | Za količinsko opredelitev vrzeli v financiranju je treba proučiti strukturne in ciklične težave (tj. tiste, povezane s krizo), zaradi katerih raven zasebnega financiranja ni optimalna. Predhodna ocena mora zajemati zlasti izčrpno analizo strani ponudbe, in sicer z oceno virov financiranja, ki so na voljo upravičenim podjetjem, pri kateri se upoštevajo število obstoječih finančnih posrednikov, ki delujejo na ciljnem geografskem območju, ne glede na državo članico, v kateri je posrednik ustanovljen, njihov javni ali zasebni status in obseg naložb, namenjenih zadevnemu tržnemu segmentu. Pri oceni strani povpraševanja bi bilo treba upoštevati število potencialno upravičenih podjetij in povprečne vrednosti zahtevanega financiranja. Navedena analiza bi morala temeljiti na podatkih za petletno obdobje pred priglasitvijo ukrepa tveganega financiranja, ugotovitve pa bi se morale po možnosti navzkrižno preveriti s primerjavo alternativnih virov podatkov. |
| --- | --- |

65.

Za količinsko opredelitev vrzeli v financiranju je treba proučiti strukturne in ciklične težave (tj. tiste, povezane s krizo), zaradi katerih raven zasebnega financiranja ni optimalna. Predhodna ocena mora zajemati zlasti izčrpno analizo strani ponudbe, in sicer z oceno virov financiranja, ki so na voljo upravičenim podjetjem, pri kateri se upoštevajo število obstoječih finančnih posrednikov, ki delujejo na ciljnem geografskem območju, ne glede na državo članico, v kateri je posrednik ustanovljen, njihov javni ali zasebni status in obseg naložb, namenjenih zadevnemu tržnemu segmentu. Pri oceni strani povpraševanja bi bilo treba upoštevati število potencialno upravičenih podjetij in povprečne vrednosti zahtevanega financiranja. Navedena analiza bi morala temeljiti na podatkih za petletno obdobje pred priglasitvijo ukrepa tveganega financiranja, ugotovitve pa bi se morale po možnosti navzkrižno preveriti s primerjavo alternativnih virov podatkov.

| 66. | Pri shemah, namenjenih izključno zagonskim podjetjem in MSP pred prvo komercialno prodajo, bo Komisija uporabila zahteve v zvezi s predhodno oceno sorazmerno, zlasti kar zadeva zahtevane dokaze. |
| --- | --- |

66.

Pri shemah, namenjenih izključno zagonskim podjetjem in MSP pred prvo komercialno prodajo, bo Komisija uporabila zahteve v zvezi s predhodno oceno sorazmerno, zlasti kar zadeva zahtevane dokaze.

3.2.2.   Potreba po posredovanju države

Potreba po posredovanju države

| 67. | Državna pomoč mora biti usmerjena v primere, ko lahko prinese bistven razvoj, ki ga trg sam ne more doseči. Za oceno, ali je državna pomoč učinkovita pri doseganju predvidenega rezultata, je treba najprej opredeliti težavo, ki jo je treba rešiti. Države članice bi morale pojasniti, kako lahko ukrep pomoči učinkovito zmanjša ugotovljeno oviro, zlasti morebitno nedelovanje trga, ki ovira zagotavljanje zadostnega tveganega financiranja s strani trga. |
| --- | --- |

67.

Državna pomoč mora biti usmerjena v primere, ko lahko prinese bistven razvoj, ki ga trg sam ne more doseči. Za oceno, ali je državna pomoč učinkovita pri doseganju predvidenega rezultata, je treba najprej opredeliti težavo, ki jo je treba rešiti. Države članice bi morale pojasniti, kako lahko ukrep pomoči učinkovito zmanjša ugotovljeno oviro, zlasti morebitno nedelovanje trga, ki ovira zagotavljanje zadostnega tveganega financiranja s strani trga.

| 68. | Ukrep tveganega financiranja je lahko upravičen le, če je usmerjen v posamezno nedelovanje trga ali drugo pomembno oviro, dokazano v predhodni oceni. Komisija meni, da lahko takšno nedelovanje trga ali ovire obstajajo zlasti, vendar ne izključno, za MSP v zgodnjih fazah razvoja, ki kljub možnostim za rast vlagateljem ne morejo dokazati, da so kreditno sposobna ali da so njihovi poslovni načrti izvedljivi. Obseg takega nedelovanja trga ali ovire je lahko glede na prizadeta podjetja in njihove kapitalske zahteve različen, odvisno od sektorja, v katerem delujejo. Sektorji, ki so lahko še zlasti prizadeti zaradi takšnega nedelovanja trga in ovir, so visokotehnološke, inovativne zelene ali digitalne tehnologije. Zaradi asimetričnosti informacij trg morda težko oceni profil tveganja in donosa takih zagonskih podjetij in MSP ter njihovo zmožnost za doseganje donosov, prilagojenih tveganju. Težave, s katerimi se navedena MSP srečujejo pri izmenjavi informacij o kakovosti svojih projektov, zaznanem tveganju in šibki kreditni sposobnosti, povzročajo visoke stroške transakcij in zastopanja ter lahko povečajo nenaklonjenost vlagateljev tveganju. Mala in inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo imajo lahko podobne težave in jih zato lahko prizadene enako nedelovanje trga ali ovira. |
| --- | --- |

68.

Ukrep tveganega financiranja je lahko upravičen le, če je usmerjen v posamezno nedelovanje trga ali drugo pomembno oviro, dokazano v predhodni oceni. Komisija meni, da lahko takšno nedelovanje trga ali ovire obstajajo zlasti, vendar ne izključno, za MSP v zgodnjih fazah razvoja, ki kljub možnostim za rast vlagateljem ne morejo dokazati, da so kreditno sposobna ali da so njihovi poslovni načrti izvedljivi. Obseg takega nedelovanja trga ali ovire je lahko glede na prizadeta podjetja in njihove kapitalske zahteve različen, odvisno od sektorja, v katerem delujejo. Sektorji, ki so lahko še zlasti prizadeti zaradi takšnega nedelovanja trga in ovir, so visokotehnološke, inovativne zelene ali digitalne tehnologije. Zaradi asimetričnosti informacij trg morda težko oceni profil tveganja in donosa takih zagonskih podjetij in MSP ter njihovo zmožnost za doseganje donosov, prilagojenih tveganju. Težave, s katerimi se navedena MSP srečujejo pri izmenjavi informacij o kakovosti svojih projektov, zaznanem tveganju in šibki kreditni sposobnosti, povzročajo visoke stroške transakcij in zastopanja ter lahko povečajo nenaklonjenost vlagateljev tveganju. Mala in inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo imajo lahko podobne težave in jih zato lahko prizadene enako nedelovanje trga ali ovira.

| 69. | Zato mora biti ukrep tveganega financiranja zasnovan tako, da odpravlja posamezno nedelovanje trga ali drugo pomembno oviro, opredeljeno v predhodni oceni, zlasti glede upravičenih podjetij v ciljni razvojni fazi, na ciljnem geografskem območju in, če je primerno, v ciljnem gospodarskem sektorju. |
| --- | --- |

69.

Zato mora biti ukrep tveganega financiranja zasnovan tako, da odpravlja posamezno nedelovanje trga ali drugo pomembno oviro, opredeljeno v predhodni oceni, zlasti glede upravičenih podjetij v ciljni razvojni fazi, na ciljnem geografskem območju in, če je primerno, v ciljnem gospodarskem sektorju.

| 70. | Za zagotovitev, da finančni posredniki, ki sodelujejo pri ukrepu, obravnavajo ugotovljeno nedelovanje trga, je treba izvesti postopek skrbnega pregleda, da se zagotovi tržno razumna naložbena strategija, ki se osredotoča na opredeljeni cilj politike, izpolnjuje opredeljene zahteve glede upravičenosti in spoštuje omejitve glede financiranja. Zlasti morajo države članice izbrati finančne posrednike, ki lahko dokažejo, da je njihova predlagana naložbena strategija tržno razumna in vključuje ustrezno politiko diverzifikacije tveganja, katere cilj je doseči ekonomsko upravičenost in učinkovit obseg v smislu velikosti in geografske porazdelitve naložb. |
| --- | --- |

70.

Za zagotovitev, da finančni posredniki, ki sodelujejo pri ukrepu, obravnavajo ugotovljeno nedelovanje trga, je treba izvesti postopek skrbnega pregleda, da se zagotovi tržno razumna naložbena strategija, ki se osredotoča na opredeljeni cilj politike, izpolnjuje opredeljene zahteve glede upravičenosti in spoštuje omejitve glede financiranja. Zlasti morajo države članice izbrati finančne posrednike, ki lahko dokažejo, da je njihova predlagana naložbena strategija tržno razumna in vključuje ustrezno politiko diverzifikacije tveganja, katere cilj je doseči ekonomsko upravičenost in učinkovit obseg v smislu velikosti in geografske porazdelitve naložb.

3.2.2.1.   Ukrepi, namenjeni kategorijam podjetij, ki ne spadajo na področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah

Ukrepi, namenjeni kategorijam podjetij, ki ne spadajo na področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah

| 71. | Kar zadeva pomoč za dostop do financiranja, je področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah omejeno na MSP. Vendar se lahko s podobnimi omejitvami financiranja srečujejo tudi nekatera podjetja, ki glede na število zaposlenih ali finančne pragove ali oboje niso zajeta z opredelitvijo MSP. |
| --- | --- |

71.

Kar zadeva pomoč za dostop do financiranja, je področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah omejeno na MSP. Vendar se lahko s podobnimi omejitvami financiranja srečujejo tudi nekatera podjetja, ki glede na število zaposlenih ali finančne pragove ali oboje niso zajeta z opredelitvijo MSP.

(a)   Mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo

Mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo

| 72. | Razširitev obsega upravičenih podjetij v okviru ukrepa tveganega financiranja, tako da poleg MSP vključuje tudi mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, je lahko upravičena, če zasebne vlagatelje spodbuja k vlaganju v bolj raznovrstne portfelje z večjimi možnostmi vstopa in izstopa. Vključitev malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v portfelj bi verjetno zmanjšala tveganost na ravni portfelja in posledično povečala donos naložb. Zato bi lahko bil to še posebej učinkovit način privabljanja institucionalnih vlagateljev k vlaganju v bolj tvegana podjetja v zgodnji fazi razvoja. |
| --- | --- |

72.

Razširitev obsega upravičenih podjetij v okviru ukrepa tveganega financiranja, tako da poleg MSP vključuje tudi mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, je lahko upravičena, če zasebne vlagatelje spodbuja k vlaganju v bolj raznovrstne portfelje z večjimi možnostmi vstopa in izstopa. Vključitev malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v portfelj bi verjetno zmanjšala tveganost na ravni portfelja in posledično povečala donos naložb. Zato bi lahko bil to še posebej učinkovit način privabljanja institucionalnih vlagateljev k vlaganju v bolj tvegana podjetja v zgodnji fazi razvoja.

| 73. | Zaradi teh razlogov in če predhodna ocena vključuje ustrezne ekonomske dokaze, je lahko podpiranje malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo upravičeno. Komisija bo v svoji oceni upoštevala delovno in kapitalsko intenzivnost ciljnih podjetij ter druga merila, ki odražajo posebne finančne omejitve, ki vplivajo na mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo (npr. ustrezno zavarovanje za veliko posojilo ali potreba po znatnem zunanjem kapitalu za razvoj in izvajanje). |
| --- | --- |

73.

Zaradi teh razlogov in če predhodna ocena vključuje ustrezne ekonomske dokaze, je lahko podpiranje malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo upravičeno. Komisija bo v svoji oceni upoštevala delovno in kapitalsko intenzivnost ciljnih podjetij ter druga merila, ki odražajo posebne finančne omejitve, ki vplivajo na mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo (npr. ustrezno zavarovanje za veliko posojilo ali potreba po znatnem zunanjem kapitalu za razvoj in izvajanje).

(b)   Inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo

Inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo

| 74. | V nekaterih okoliščinah se lahko tudi podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo spoprijemajo s finančnimi omejitvami, primerljivimi s tistimi, ki vplivajo na MSP. To lahko velja na primer za podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki ob začetni naložbi v proizvodne obrate izvajajo tudi raziskave in razvoj ter inovacijske dejavnosti, vključno z replikacijo trgov, in katerih dokazani dosežki morebitnim vlagateljem ne omogočajo ustreznega sklepanja glede prihodnjih tržnih obetov v zvezi z rezultati takih dejavnosti, saj se ti trgi še razvijajo ali vsebujejo napreden tehnološki element, za katerega je težko oceniti tveganje (npr. letalsko-vesoljski in obrambni). V takih primerih je lahko državna pomoč za tvegano financiranje nujna, da lahko inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo povečajo svoje proizvodne zmogljivosti na vzdržno raven, na kateri lahko sama privabljajo zasebno financiranje. Poleg tega opažanje v oddelku 3.2.2.1, točka (a), velja tudi za inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo: njihova vključitev v naložbeni portfelj je lahko učinkovit način, da finančni posrednik ponudi bolj raznolik nabor naložbenih možnosti, ki lahko pritegnejo širši nabor potencialnih vlagateljev. |
| --- | --- |

74.

V nekaterih okoliščinah se lahko tudi podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo spoprijemajo s finančnimi omejitvami, primerljivimi s tistimi, ki vplivajo na MSP. To lahko velja na primer za podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki ob začetni naložbi v proizvodne obrate izvajajo tudi raziskave in razvoj ter inovacijske dejavnosti, vključno z replikacijo trgov, in katerih dokazani dosežki morebitnim vlagateljem ne omogočajo ustreznega sklepanja glede prihodnjih tržnih obetov v zvezi z rezultati takih dejavnosti, saj se ti trgi še razvijajo ali vsebujejo napreden tehnološki element, za katerega je težko oceniti tveganje (npr. letalsko-vesoljski in obrambni). V takih primerih je lahko državna pomoč za tvegano financiranje nujna, da lahko inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo povečajo svoje proizvodne zmogljivosti na vzdržno raven, na kateri lahko sama privabljajo zasebno financiranje. Poleg tega opažanje v oddelku 3.2.2.1, točka (a), velja tudi za inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo: njihova vključitev v naložbeni portfelj je lahko učinkovit način, da finančni posrednik ponudi bolj raznolik nabor naložbenih možnosti, ki lahko pritegnejo širši nabor potencialnih vlagateljev.

(c)   MSP, ki prejmejo začetno naložbo tveganega financiranja, ko poslujejo na katerem koli trgu dlje, kot je obdobje upravičenosti, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah

MSP, ki prejmejo začetno naložbo tveganega financiranja, ko poslujejo na katerem koli trgu dlje, kot je obdobje upravičenosti, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah

| 75. | Za določene vrste podjetij se lahko šteje, da so še vedno v fazi širjenja/zgodnje rasti, čeprav kljub temu, da obstajajo že dlje časa, še niso ustrezno dokazala svojega potenciala za doseganje donosov ali nimajo dovolj trdnih dosežkov in zavarovanja. Tako je lahko v sektorjih z visokim tveganjem, kot so biotehnološki, letalsko-vesoljski, obrambni, kulturni in ustvarjalni sektor, bolj na splošno pa to lahko velja tudi za inovativna MSP, vključno s tistimi, ki se osredotočajo na zelene ali digitalne tehnologije, ali MSP, ki si prizadevajo za socialne inovacije (50). Poleg tega lahko podjetja, ki imajo zadosten notranji lastniški kapital za financiranje začetnih dejavnosti, potrebujejo zunanje financiranje šele pozneje, na primer da bi okrepila svojo zmogljivost in se iz manjših podjetij razvila v večja. To lahko zahteva večje naložbe, kot jih lahko financirajo z lastnim kapitalom. |
| --- | --- |

75.

Za določene vrste podjetij se lahko šteje, da so še vedno v fazi širjenja/zgodnje rasti, čeprav kljub temu, da obstajajo že dlje časa, še niso ustrezno dokazala svojega potenciala za doseganje donosov ali nimajo dovolj trdnih dosežkov in zavarovanja. Tako je lahko v sektorjih z visokim tveganjem, kot so biotehnološki, letalsko-vesoljski, obrambni, kulturni in ustvarjalni sektor, bolj na splošno pa to lahko velja tudi za inovativna MSP, vključno s tistimi, ki se osredotočajo na zelene ali digitalne tehnologije, ali MSP, ki si prizadevajo za socialne inovacije (50

| 76. | Zato je možno, da se dovolijo ukrepi, pri katerih se začetna naložba izvede po obdobju upravičenosti, določenem v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah. V takih primerih lahko Komisija zahteva, da se z ukrepom jasno opredeli, katere kategorije podjetij so upravičene glede na dokaze iz predhodne ocene o obstoju posameznega nedelovanja trga, ki vpliva na taka podjetja. |
| --- | --- |

76.

Zato je možno, da se dovolijo ukrepi, pri katerih se začetna naložba izvede po obdobju upravičenosti, določenem v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah. V takih primerih lahko Komisija zahteva, da se z ukrepom jasno opredeli, katere kategorije podjetij so upravičene glede na dokaze iz predhodne ocene o obstoju posameznega nedelovanja trga, ki vpliva na taka podjetja.

(d)   Zagonska podjetja in MSP, ki potrebujejo naložbo tveganega financiranja v obsegu, ki presega zgornjo mejo, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah

Zagonska podjetja in MSP, ki potrebujejo naložbo tveganega financiranja v obsegu, ki presega zgornjo mejo, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah

| 77. | V členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah je določen najvišji skupni znesek tveganega financiranja na upravičeno podjetje, vključno z nadaljnjimi naložbami. Vendar v nekaterih sektorjih, v katerih so stroški predhodnih raziskav ali naložb razmeroma visoki, na primer na področju letalsko-vesoljskih tehnologij, obrambe, bioloških znanosti, zelene tehnologije ali zelene energije, navedeni znesek morda ne zadostuje za vse potrebne naložbene kroge in vzdržno rast zagonskega podjetja ali MSP. Zato je pod nekaterimi pogoji upravičenim podjetjem morda upravičeno dovoliti višji znesek skupnih naložb. |
| --- | --- |

77.

V členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah je določen najvišji skupni znesek tveganega financiranja na upravičeno podjetje, vključno z nadaljnjimi naložbami. Vendar v nekaterih sektorjih, v katerih so stroški predhodnih raziskav ali naložb razmeroma visoki, na primer na področju letalsko-vesoljskih tehnologij, obrambe, bioloških znanosti, zelene tehnologije ali zelene energije, navedeni znesek morda ne zadostuje za vse potrebne naložbene kroge in vzdržno rast zagonskega podjetja ali MSP. Zato je pod nekaterimi pogoji upravičenim podjetjem morda upravičeno dovoliti višji znesek skupnih naložb.

| 78. | Natančneje, ukrepi tveganega financiranja lahko zagotavljajo podporo, ki presega najvišji skupni znesek, določen v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, če predvideni znesek financiranja odraža obseg in naravo vrzeli v financiranju, opredeljene in količinsko določene v predhodni oceni, glede na ciljne sektorje ali območja. V takih primerih bo Komisija upoštevala kapitalsko intenzivno naravo ciljnih sektorjev in/ali višje stroške naložb na nekaterih geografskih območjih. |
| --- | --- |

78.

Natančneje, ukrepi tveganega financiranja lahko zagotavljajo podporo, ki presega najvišji skupni znesek, določen v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, če predvideni znesek financiranja odraža obseg in naravo vrzeli v financiranju, opredeljene in količinsko določene v predhodni oceni, glede na ciljne sektorje ali območja. V takih primerih bo Komisija upoštevala kapitalsko intenzivno naravo ciljnih sektorjev in/ali višje stroške naložb na nekaterih geografskih območjih.

(e)   Alternativne platforme za trgovanje, ki ne izpolnjujejo pogojev iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah

Alternativne platforme za trgovanje, ki ne izpolnjujejo pogojev iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah

| 79. | Komisija priznava, da so alternativne platforme za trgovanje pomemben del trga financiranja MSP, saj privabljajo nov kapital v MSP, hkrati pa olajšujejo izstop prejšnjih vlagateljev (51). Z uredbo o splošnih skupinskih izjemah se njihov pomen priznava tako, da lajša njihovo delovanje z davčnimi spodbudami za fizične osebe, ki vlagajo v podjetja, ki kotirajo na teh platformah, ali tako, da dovoljuje zagonsko pomoč za upravljavca platforme, če je upravljavec platforme malo podjetje in do določenih pragov. |
| --- | --- |

79.

Komisija priznava, da so alternativne platforme za trgovanje pomemben del trga financiranja MSP, saj privabljajo nov kapital v MSP, hkrati pa olajšujejo izstop prejšnjih vlagateljev (51

| 80. | Vendar upravljavci alternativnih platform za trgovanje ob ustanovitvi niso nujno mala podjetja. Prav tako najvišji znesek pomoči, dovoljene v obliki zagonske pomoči na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah, morda ne zadostuje za ustanovitev platforme. Poleg tega bo za pritegnitev zadostnih sredstev za ustanovitev in razvoj novih platform morda treba zagotoviti davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja. Navsezadnje platforma v borzno kotacijo morda ne bo sprejemala le MSP, temveč tudi podjetja, ki presegajo prage iz opredelitve MSP. |
| --- | --- |

80.

Vendar upravljavci alternativnih platform za trgovanje ob ustanovitvi niso nujno mala podjetja. Prav tako najvišji znesek pomoči, dovoljene v obliki zagonske pomoči na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah, morda ne zadostuje za ustanovitev platforme. Poleg tega bo za pritegnitev zadostnih sredstev za ustanovitev in razvoj novih platform morda treba zagotoviti davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja. Navsezadnje platforma v borzno kotacijo morda ne bo sprejemala le MSP, temveč tudi podjetja, ki presegajo prage iz opredelitve MSP.

| 81. | Zato je pod nekaterimi pogoji lahko upravičeno dovoliti davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, podpirati upravljavce platform, ki niso mala podjetja, dovoliti naložbe za ustanovitev alternativnih platform za trgovanje, katerih znesek presega zgornje meje za zagonsko pomoč na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah, ali dovoliti pomoč alternativnim platformam za trgovanje, kadar večino finančnih instrumentov, sprejetih v trgovanje, izdajo MSP. V predhodni oceni mora biti v takih primerih dokazan obstoj specifičnega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire, ki vpliva na take platforme na upoštevnem geografskem trgu. |
| --- | --- |

81.

Zato je pod nekaterimi pogoji lahko upravičeno dovoliti davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, podpirati upravljavce platform, ki niso mala podjetja, dovoliti naložbe za ustanovitev alternativnih platform za trgovanje, katerih znesek presega zgornje meje za zagonsko pomoč na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah, ali dovoliti pomoč alternativnim platformam za trgovanje, kadar večino finančnih instrumentov, sprejetih v trgovanje, izdajo MSP. V predhodni oceni mora biti v takih primerih dokazan obstoj specifičnega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire, ki vpliva na take platforme na upoštevnem geografskem trgu.

3.2.2.2.   Ukrepi s parametri zasnove, ki niso v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah

Ukrepi s parametri zasnove, ki niso v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah

(a)   Finančni instrumenti, pri katerih je delež zasebnih vlagateljev nižji od deležev, določenih v uredbi o splošnih skupinskih izjemah

Finančni instrumenti, pri katerih je delež zasebnih vlagateljev nižji od deležev, določenih v uredbi o splošnih skupinskih izjemah

| 82. | Nedelovanje trga ali druge pomembne ovire, ki vplivajo na podjetja v določenih regijah ali državah članicah, so lahko večje zaradi razmeroma slabe razvitosti trga financiranja MSP na teh območjih v primerjavi z drugimi regijami v isti državi članici, drugimi državami članicami ali globalno. To lahko velja zlasti za države članice brez dobro uveljavljene prisotnosti formalnih vlagateljev tveganega kapitala, skladov zasebnega kapitala ali poslovnih angelov. Komisija lahko v primeru ukrepov za premagovanje takšnih strukturnih ovir dopusti delež neodvisnih zasebnih vlagateljev, ki je nižji od deleža, določenega v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, ob upoštevanju pogoja iz odstavka 25 teh smernic. |
| --- | --- |

82.

Nedelovanje trga ali druge pomembne ovire, ki vplivajo na podjetja v določenih regijah ali državah članicah, so lahko večje zaradi razmeroma slabe razvitosti trga financiranja MSP na teh območjih v primerjavi z drugimi regijami v isti državi članici, drugimi državami članicami ali globalno. To lahko velja zlasti za države članice brez dobro uveljavljene prisotnosti formalnih vlagateljev tveganega kapitala, skladov zasebnega kapitala ali poslovnih angelov. Komisija lahko v primeru ukrepov za premagovanje takšnih strukturnih ovir dopusti delež neodvisnih zasebnih vlagateljev, ki je nižji od deleža, določenega v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, ob upoštevanju pogoja iz odstavka 25 teh smernic.

| 83. | Poleg tega lahko Komisija dopusti tudi ukrepe tveganega financiranja, pri katerih je delež neodvisnih zasebnih vlagateljev manjši, kot določa člen 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, v primeru izrazitejšega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire, ki jo je dokazala država članica, zlasti če so takšni ukrepi izrecno namenjeni MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta, če znatni del naložbenih tveganj dejansko nosijo sodelujoči zasebni vlagatelji. |
| --- | --- |

83.

Poleg tega lahko Komisija dopusti tudi ukrepe tveganega financiranja, pri katerih je delež neodvisnih zasebnih vlagateljev manjši, kot določa člen 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, v primeru izrazitejšega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire, ki jo je dokazala država članica, zlasti če so takšni ukrepi izrecno namenjeni MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta, če znatni del naložbenih tveganj dejansko nosijo sodelujoči zasebni vlagatelji.

(b)   Finančni instrumenti, pri katerih parametri zasnove presegajo zgornje meje, določene v uredbi o splošnih skupinskih izjemah

Finančni instrumenti, pri katerih parametri zasnove presegajo zgornje meje, določene v uredbi o splošnih skupinskih izjemah

| 84. | Ugodnost iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah je rezervirana za ukrepe, pri katerih je neenakovredna delitev izgube med javnimi in zasebnimi vlagatelji zasnovana tako, da je prva izguba, ki jo prevzame javni vlagatelj, omejena. Podobno uredba o skupinskih izjemah tudi za jamstva določa zgornje meje stopnje jamstev in skupnih izgub, ki jih prevzame javni vlagatelj. |
| --- | --- |

84.

Ugodnost iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah je rezervirana za ukrepe, pri katerih je neenakovredna delitev izgube med javnimi in zasebnimi vlagatelji zasnovana tako, da je prva izguba, ki jo prevzame javni vlagatelj, omejena. Podobno uredba o skupinskih izjemah tudi za jamstva določa zgornje meje stopnje jamstev in skupnih izgub, ki jih prevzame javni vlagatelj.

| 85. | Vendar lahko javno financiranje v nekaterih okoliščinah s prevzemanjem večjega tveganja pri financiranju omogoči, da zasebni vlagatelji ali posojilodajalci zagotovijo dodatno financiranje. Komisija bo pri ocenjevanju ukrepov, pri katerih parametri finančne zasnove presegajo zgornje meje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, upoštevala več dejavnikov, kakor so opredeljeni v oddelku 3.2.3.2 teh smernic. |
| --- | --- |

85.

Vendar lahko javno financiranje v nekaterih okoliščinah s prevzemanjem večjega tveganja pri financiranju omogoči, da zasebni vlagatelji ali posojilodajalci zagotovijo dodatno financiranje. Komisija bo pri ocenjevanju ukrepov, pri katerih parametri finančne zasnove presegajo zgornje meje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, upoštevala več dejavnikov, kakor so opredeljeni v oddelku 3.2.3.2 teh smernic.

(c)   Finančni instrumenti, razen jamstev, pri katerih so vlagatelji, finančni posredniki in njihovi upravljavci izbrani tako, da ima zaščita pred izgubo prednost pred asimetrično udeležbo pri dobičku

Finančni instrumenti, razen jamstev, pri katerih so vlagatelji, finančni posredniki in njihovi upravljavci izbrani tako, da ima zaščita pred izgubo prednost pred asimetrično udeležbo pri dobičku

| 86. | V skladu s členom 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah mora izbira finančnih posrednikov in vlagateljev ali upravljavcev skladov temeljiti na odprtem, preglednem in nediskriminatornem postopku, ki jasno določa cilje politike, ki se uresničujejo z ukrepom, in vrsto finančnih parametrov, zasnovanih za doseganje teh ciljev. To pomeni, da morajo biti finančni posredniki ali njihovi upravljavci izbrani v postopku, skladnem z Direktivo 2014/24/EU. Če se ta direktiva ne uporablja, mora biti izbirni postopek tak, da zagotavlja čim večjo izbiro med strokovno usposobljenimi finančnimi posredniki ali upravljavci skladov. Tak postopek mora zadevni državi članici zlasti omogočati, da primerja pogoje, ki so jih s pogajanji dosegli finančni posredniki ali upravljavci skladov in potencialni zasebni vlagatelji, da bi zagotovili, da bo ukrep tveganega financiranja ob upoštevanju realistične naložbene strategije pritegnil zasebne vlagatelje z najmanjšo možno državno pomočjo ali najmanjšim možnim odstopanjem od enakovrednih pogojev. |
| --- | --- |

86.

V skladu s členom 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah mora izbira finančnih posrednikov in vlagateljev ali upravljavcev skladov temeljiti na odprtem, preglednem in nediskriminatornem postopku, ki jasno določa cilje politike, ki se uresničujejo z ukrepom, in vrsto finančnih parametrov, zasnovanih za doseganje teh ciljev. To pomeni, da morajo biti finančni posredniki ali njihovi upravljavci izbrani v postopku, skladnem z Direktivo 2014/24/EU. Če se ta direktiva ne uporablja, mora biti izbirni postopek tak, da zagotavlja čim večjo izbiro med strokovno usposobljenimi finančnimi posredniki ali upravljavci skladov. Tak postopek mora zadevni državi članici zlasti omogočati, da primerja pogoje, ki so jih s pogajanji dosegli finančni posredniki ali upravljavci skladov in potencialni zasebni vlagatelji, da bi zagotovili, da bo ukrep tveganega financiranja ob upoštevanju realistične naložbene strategije pritegnil zasebne vlagatelje z najmanjšo možno državno pomočjo ali najmanjšim možnim odstopanjem od enakovrednih pogojev.

| 87. | V skladu s členom 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah morajo upoštevna merila za izbiro upravljavcev vključevati zahtevo, na podlagi katere ima pri instrumentih, ki niso jamstva, „udeležba pri dobičku prednost pred zaščito pred izgubami“, da se omeji nevarnost, da bi upravljavec pri izbiri podjetij, v katera se bo vlagalo, sprejemal preveč tvegane odločitve. To naj bi zagotavljalo, da je ne glede na obliko finančnega instrumenta, določenega za ukrep, pri vsakršni prednostni obravnavi zasebnih vlagateljev ali posojilodajalcev treba upoštevati javni interes, tj. zagotoviti obnovljivo naravo vpisanega javnega kapitala in dolgoročno vzdržnost ukrepa. |
| --- | --- |

87.

V skladu s členom 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah morajo upoštevna merila za izbiro upravljavcev vključevati zahtevo, na podlagi katere ima pri instrumentih, ki niso jamstva, „udeležba pri dobičku prednost pred zaščito pred izgubami“, da se omeji nevarnost, da bi upravljavec pri izbiri podjetij, v katera se bo vlagalo, sprejemal preveč tvegane odločitve. To naj bi zagotavljalo, da je ne glede na obliko finančnega instrumenta, določenega za ukrep, pri vsakršni prednostni obravnavi zasebnih vlagateljev ali posojilodajalcev treba upoštevati javni interes, tj. zagotoviti obnovljivo naravo vpisanega javnega kapitala in dolgoročno vzdržnost ukrepa.

| 88. | V določenih primerih pa bo morda treba dati prednost zaščiti pred izgubami, in sicer kadar je ukrep namenjen zagonskim podjetjem ali določenim sektorjem, v katerih obstaja visoka stopnja neplačil s strani MSP. To lahko velja za ukrepe, namenjene sektorjem s pomembnimi tehnološkimi ovirami ali sektorjem, v katerih so podjetja močno odvisna od posameznih projektov, ki zahtevajo velike naložbe v zgodnji fazi in pomenijo veliko izpostavljenost tveganju, kot so letalsko-vesoljski sektor, obrambni sektor ter kulturni in ustvarjalni sektor. Dajanje prednosti mehanizmom zaščite pred izgubami je lahko upravičeno tudi za ukrepe, ki se izvajajo prek sklada skladov in so namenjeni privabljanju zasebnih vlagateljev na navedeni ravni ali za ukrepe, namenjene MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta. |
| --- | --- |

88.

V določenih primerih pa bo morda treba dati prednost zaščiti pred izgubami, in sicer kadar je ukrep namenjen zagonskim podjetjem ali določenim sektorjem, v katerih obstaja visoka stopnja neplačil s strani MSP. To lahko velja za ukrepe, namenjene sektorjem s pomembnimi tehnološkimi ovirami ali sektorjem, v katerih so podjetja močno odvisna od posameznih projektov, ki zahtevajo velike naložbe v zgodnji fazi in pomenijo veliko izpostavljenost tveganju, kot so letalsko-vesoljski sektor, obrambni sektor ter kulturni in ustvarjalni sektor. Dajanje prednosti mehanizmom zaščite pred izgubami je lahko upravičeno tudi za ukrepe, ki se izvajajo prek sklada skladov in so namenjeni privabljanju zasebnih vlagateljev na navedeni ravni ali za ukrepe, namenjene MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta.

(d)   Davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, vključno s finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci, ki delujejo kot sovlagatelji

Davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, vključno s finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci, ki delujejo kot sovlagatelji

| 89. | Medtem ko uredba o splošnih skupinskih izjemah ureja davčne spodbude, dodeljene neodvisnim zasebnim vlagateljem, ki so fizične osebe v smislu člena 2 uredbe in neposredno ali posredno zagotavljajo tvegano financiranje upravičenim zagonskim podjetjem in MSP, lahko države članice menijo, da je ustrezno sprejeti ukrepe, pri katerih bodo uporabljene podobne spodbude za neodvisne zasebne vlagatelje, ki so podjetja, ki vlagajo v druga podjetja. Razlika je v tem, da so podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, podjetja v smislu člena 107 Pogodbe. Za tak ukrep morajo zato veljati posebne omejitve (kot so določene v oddelkih 3.2.3.3 in 3.2.4.2), ki zagotavljajo, da je pomoč na ravni podjetij, ki vlagajo v druga podjetja, sorazmerna in ima dejanski spodbujevalni učinek. |
| --- | --- |

89.

Medtem ko uredba o splošnih skupinskih izjemah ureja davčne spodbude, dodeljene neodvisnim zasebnim vlagateljem, ki so fizične osebe v smislu člena 2 uredbe in neposredno ali posredno zagotavljajo tvegano financiranje upravičenim zagonskim podjetjem in MSP, lahko države članice menijo, da je ustrezno sprejeti ukrepe, pri katerih bodo uporabljene podobne spodbude za neodvisne zasebne vlagatelje, ki so podjetja, ki vlagajo v druga podjetja. Razlika je v tem, da so podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, podjetja v smislu člena 107 Pogodbe. Za tak ukrep morajo zato veljati posebne omejitve (kot so določene v oddelkih 3.2.3.3 in 3.2.4.2), ki zagotavljajo, da je pomoč na ravni podjetij, ki vlagajo v druga podjetja, sorazmerna in ima dejanski spodbujevalni učinek.

| 90. | Finančni posredniki in njihovi upravljavci imajo lahko koristi od davčne spodbude le, če delujejo kot sovlagatelji ali soposojilodajalci. Davčnih spodbud za izvajanje ukrepa ni mogoče odobriti za storitve, ki jih opravlja finančni posrednik ali njegovi upravljavci. |
| --- | --- |

90.

Finančni posredniki in njihovi upravljavci imajo lahko koristi od davčne spodbude le, če delujejo kot sovlagatelji ali soposojilodajalci. Davčnih spodbud za izvajanje ukrepa ni mogoče odobriti za storitve, ki jih opravlja finančni posrednik ali njegovi upravljavci.

3.2.3.   Ustreznost ukrepa pomoči

Ustreznost ukrepa pomoči

| 91. | Predlagani ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike za doseganje predvidenega cilja pomoči, tj. enakega rezultata ne sme biti mogoče doseči z drugim primernejšim in manj izkrivljajočim instrumentom politike ali instrumentom pomoči. |
| --- | --- |

91.

Predlagani ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike za doseganje predvidenega cilja pomoči, tj. enakega rezultata ne sme biti mogoče doseči z drugim primernejšim in manj izkrivljajočim instrumentom politike ali instrumentom pomoči.

3.2.3.1.   Ustreznost v primerjavi z drugimi instrumenti politike in drugimi instrumenti pomoči

Ustreznost v primerjavi z drugimi instrumenti politike in drugimi instrumenti pomoči

| 92. | Da bi se odpravilo ugotovljeno nedelovanje trga ali druga pomembna ovira in prispevalo k doseganju ciljev politike, ki se uresničujejo z ukrepom, mora biti predlagani ukrep tveganega financiranja ustrezen instrument. Izbira posamezne vrste ukrepa tveganega financiranja mora biti ustrezno utemeljena na podlagi dokazov, ki jih država članica navede v predhodni oceni. |
| --- | --- |

92.

Da bi se odpravilo ugotovljeno nedelovanje trga ali druga pomembna ovira in prispevalo k doseganju ciljev politike, ki se uresničujejo z ukrepom, mora biti predlagani ukrep tveganega financiranja ustrezen instrument. Izbira posamezne vrste ukrepa tveganega financiranja mora biti ustrezno utemeljena na podlagi dokazov, ki jih država članica navede v predhodni oceni.

| 93. | Komisija bo najprej presodila, ali in v kakšnem obsegu se lahko ukrep tveganega financiranja šteje za ustrezen instrument v primerjavi z drugimi instrumenti politike, namenjenimi spodbujanju zagotavljanja tveganega financiranja za upravičena podjetja. Državna pomoč ni edini instrument politike, ki je državam članicam na voljo za lažje zagotavljanje tveganega financiranja upravičenim podjetjem. Države članice lahko uporabijo še druga dopolnilna orodja politike na strani ponudbe in povpraševanja, kot so regulativni ukrepi za lažje delovanje finančnih trgov, ukrepi za izboljšanje poslovnega okolja, svetovalne storitve za pripravljenost za naložbe ali javne naložbe, ki so v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

93.

Komisija bo najprej presodila, ali in v kakšnem obsegu se lahko ukrep tveganega financiranja šteje za ustrezen instrument v primerjavi z drugimi instrumenti politike, namenjenimi spodbujanju zagotavljanja tveganega financiranja za upravičena podjetja. Državna pomoč ni edini instrument politike, ki je državam članicam na voljo za lažje zagotavljanje tveganega financiranja upravičenim podjetjem. Države članice lahko uporabijo še druga dopolnilna orodja politike na strani ponudbe in povpraševanja, kot so regulativni ukrepi za lažje delovanje finančnih trgov, ukrepi za izboljšanje poslovnega okolja, svetovalne storitve za pripravljenost za naložbe ali javne naložbe, ki so v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu.

| 94. | Komisija bo presodila tudi, ali je predlagani ukrep ustreznejši od alternativnih instrumentov državne pomoči, namenjenih istemu nedelovanju trga ali drugi relevantni oviri. V zvezi s tem se finančni instrumenti na splošno štejejo za manj izkrivljajoče kot neposredna nepovratna sredstva in zato predstavljajo ustreznejši instrument. Vendar se lahko državna pomoč za zagotavljanje tveganega financiranja dodeli v različnih oblikah, na primer v obliki selektivnih davčnih instrumentov ali podrejenih komercialnih finančnih instrumentov, vključno z vrsto lastniških, dolžniških ali jamstvenih instrumentov z drugačnimi značilnostmi glede tveganja in donosa, različnimi načini donosa in strukturami financiranja, katerih ustreznost je odvisna od vrste ciljnega podjetja in vrzeli v financiranju. Zato bo Komisija ocenila, ali zasnova ukrepa zagotavlja učinkovito strukturo financiranja, pri čemer bo upoštevala naložbeno strategijo sklada, da se zagotovi trajnostno izvajanje operacij. |
| --- | --- |

94.

Komisija bo presodila tudi, ali je predlagani ukrep ustreznejši od alternativnih instrumentov državne pomoči, namenjenih istemu nedelovanju trga ali drugi relevantni oviri. V zvezi s tem se finančni instrumenti na splošno štejejo za manj izkrivljajoče kot neposredna nepovratna sredstva in zato predstavljajo ustreznejši instrument. Vendar se lahko državna pomoč za zagotavljanje tveganega financiranja dodeli v različnih oblikah, na primer v obliki selektivnih davčnih instrumentov ali podrejenih komercialnih finančnih instrumentov, vključno z vrsto lastniških, dolžniških ali jamstvenih instrumentov z drugačnimi značilnostmi glede tveganja in donosa, različnimi načini donosa in strukturami financiranja, katerih ustreznost je odvisna od vrste ciljnega podjetja in vrzeli v financiranju. Zato bo Komisija ocenila, ali zasnova ukrepa zagotavlja učinkovito strukturo financiranja, pri čemer bo upoštevala naložbeno strategijo sklada, da se zagotovi trajnostno izvajanje operacij.

| 95. | V zvezi s tem bo Komisija pozitivno obravnavala ukrepe, ki vključujejo dovolj obsežna sredstva v smislu velikosti portfelja, geografske pokritosti, zlasti če se izvajajo v več državah članicah, in diverzifikacije portfelja, saj so taki skladi v primerjavi z manjšimi lahko učinkovitejši in zato zanimivejši za zasebne vlagatelje. Nekatere strukture sklada skladov lahko izpolnjujejo navedene pogoje, če se celotni stroški upravljanja, ki izhajajo iz različnih ravni posredništva, izravnajo z veliko večjo učinkovitostjo. |
| --- | --- |

95.

V zvezi s tem bo Komisija pozitivno obravnavala ukrepe, ki vključujejo dovolj obsežna sredstva v smislu velikosti portfelja, geografske pokritosti, zlasti če se izvajajo v več državah članicah, in diverzifikacije portfelja, saj so taki skladi v primerjavi z manjšimi lahko učinkovitejši in zato zanimivejši za zasebne vlagatelje. Nekatere strukture sklada skladov lahko izpolnjujejo navedene pogoje, če se celotni stroški upravljanja, ki izhajajo iz različnih ravni posredništva, izravnajo z veliko večjo učinkovitostjo.

3.2.3.2.   Pogoji za določitev ustreznosti finančnih instrumentov

Pogoji za določitev ustreznosti finančnih instrumentov

| 96. | Za določitev ustreznosti finančnih instrumentov, katerih parametri zasnove ne spadajo na področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah, bo Komisija proučila pogoje, določene v odstavkih 97 do 121 teh smernic. |
| --- | --- |

96.

Za določitev ustreznosti finančnih instrumentov, katerih parametri zasnove ne spadajo na področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah, bo Komisija proučila pogoje, določene v odstavkih 97 do 121 teh smernic.

| 97. | Prvič, z ukrepom se morajo zbirati dodatna finančna sredstva od udeležencev na trgu. Minimalni deleži neodvisnih zasebnih naložb, ki so manjši od tistih, določenih v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, so lahko upravičeni le ob izrazitejšem nedelovanju trga ali drugi pomembni oviri, ugotovljeni v predhodni oceni (glej oddelek 3.2.1). V zvezi s tem bi morala predhodna ocena zagotoviti tudi dovolj podrobno oceno ravni in strukture ponudbe zasebnega financiranja za vrsto upravičenega podjetja na zadevnem geografskem območju (glej odstavek 63). Poleg tega je treba dokazati, da ukrep povečuje dodatna zasebna sredstva, ki drugače ne bi bila zagotovljena ali bi bila zagotovljena v drugačni obliki ali znesku ali pod drugačnimi pogoji. |
| --- | --- |

97.

Prvič, z ukrepom se morajo zbirati dodatna finančna sredstva od udeležencev na trgu. Minimalni deleži neodvisnih zasebnih naložb, ki so manjši od tistih, določenih v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, so lahko upravičeni le ob izrazitejšem nedelovanju trga ali drugi pomembni oviri, ugotovljeni v predhodni oceni (glej oddelek 3.2.1). V zvezi s tem bi morala predhodna ocena zagotoviti tudi dovolj podrobno oceno ravni in strukture ponudbe zasebnega financiranja za vrsto upravičenega podjetja na zadevnem geografskem območju (glej odstavek 63). Poleg tega je treba dokazati, da ukrep povečuje dodatna zasebna sredstva, ki drugače ne bi bila zagotovljena ali bi bila zagotovljena v drugačni obliki ali znesku ali pod drugačnimi pogoji.

| 98. | Pri ukrepih tveganega financiranja, namenjenih izrecno zagonskim podjetjem in MSP, ki še niso delovala na nobenem trgu (52), lahko Komisija dopusti raven deleža neodvisnih zasebnih naložb, ki je nižja od zahtevane. Ali pa lahko Komisija za taka ciljna podjetja za naložbe dopusti, da delež zasebnih naložb ni neodvisne narave, tj. da ga na primer zagotavlja lastnik upravičenega podjetja. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Komisija dopusti tudi ravni zasebnih naložb, ki so nižje od tistih iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, v zvezi z upravičenimi podjetji, katerih poslovanje na trgu ni daljše od upravičenega obdobja, določenega v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, na podlagi ekonomskih dokazov, predloženih v predhodni oceni, ki se nanašajo na zadevno nedelovanje trga ali drugo pomembno oviro. |
| --- | --- |

98.

Pri ukrepih tveganega financiranja, namenjenih izrecno zagonskim podjetjem in MSP, ki še niso delovala na nobenem trgu (52

| 99. | Ukrep tveganega financiranja, namenjen upravičenim podjetjem, katerih poslovanje na katerem koli trgu v času prve naložbe tveganega financiranja je daljše od upravičenega obdobja, določenega v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, mora vsebovati ustrezne omejitve v obliki časovnih omejitev ali drugih objektivnih meril glede kakovosti v zvezi s fazo razvoja ciljnih podjetij. Komisija bi za taka ciljna podjetja za naložbe običajno zahtevala najmanj 60-odstotni delež zasebnih naložb. |
| --- | --- |

99.

Ukrep tveganega financiranja, namenjen upravičenim podjetjem, katerih poslovanje na katerem koli trgu v času prve naložbe tveganega financiranja je daljše od upravičenega obdobja, določenega v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, mora vsebovati ustrezne omejitve v obliki časovnih omejitev ali drugih objektivnih meril glede kakovosti v zvezi s fazo razvoja ciljnih podjetij. Komisija bi za taka ciljna podjetja za naložbe običajno zahtevala najmanj 60-odstotni delež zasebnih naložb.

| 100. | Drugič, Komisija bo poleg predlaganega deleža zasebnih naložb upoštevala tudi razporeditev tveganj in koristi med javnimi in zasebnimi vlagatelji. V zvezi s tem bo pozitivno obravnavala ukrepe, pri katerih so izgube med vlagatelji enakovredno porazdeljene, zasebni vlagatelji pa prejmejo izključno ugodne spodbude. Komisija bo ustrezno upoštevala, da je zaradi resnejših tržnih nepopolnosti morda potrebna neenakomerna delitev izgub. Načeloma velja, da bližje kot je porazdelitev tveganj in koristi dejanski poslovni praksi, večja je možnost, da bo Komisija dopustila nižji delež zasebnih naložb. |
| --- | --- |

100.

Drugič, Komisija bo poleg predlaganega deleža zasebnih naložb upoštevala tudi razporeditev tveganj in koristi med javnimi in zasebnimi vlagatelji. V zvezi s tem bo pozitivno obravnavala ukrepe, pri katerih so izgube med vlagatelji enakovredno porazdeljene, zasebni vlagatelji pa prejmejo izključno ugodne spodbude. Komisija bo ustrezno upoštevala, da je zaradi resnejših tržnih nepopolnosti morda potrebna neenakomerna delitev izgub. Načeloma velja, da bližje kot je porazdelitev tveganj in koristi dejanski poslovni praksi, večja je možnost, da bo Komisija dopustila nižji delež zasebnih naložb.

| 101. | Tretjič, Komisija bo proučila raven strukture financiranja, na kateri naj bi ukrep povečeval zasebne naložbe. Na ravni sklada skladov je zmožnost privabljanja zasebnega financiranja lahko odvisna od širše uporabe mehanizmov zaščite pred izgubami. Nasprotno pa lahko preveliko zanašanje na take mehanizme izkrivlja izbiro upravičenih podjetij in vodi do neučinkovitih rezultatov, kadar zasebni vlagatelji posredujejo na ravni naložb v podjetja in na podlagi posameznih transakcij. |
| --- | --- |

101.

Tretjič, Komisija bo proučila raven strukture financiranja, na kateri naj bi ukrep povečeval zasebne naložbe. Na ravni sklada skladov je zmožnost privabljanja zasebnega financiranja lahko odvisna od širše uporabe mehanizmov zaščite pred izgubami. Nasprotno pa lahko preveliko zanašanje na take mehanizme izkrivlja izbiro upravičenih podjetij in vodi do neučinkovitih rezultatov, kadar zasebni vlagatelji posredujejo na ravni naložb v podjetja in na podlagi posameznih transakcij.

| 102. | Komisija lahko pri ocenjevanju ustreznosti posebne zasnove ukrepa upošteva pomen preostalega tveganja za izbrane zasebne vlagatelje v zvezi s pričakovanimi in nepričakovanimi izgubami, ki jih prevzame javni vlagatelj, ter razmerje pričakovanih donosov med javnimi in zasebnimi vlagatelji. Zato je lahko sprejemljiv drugačen profil tveganj in koristi, če se čim bolj poveča znesek zasebnih naložb, ne da bi to vplivalo na pridobitno naravnane naložbene odločitve. |
| --- | --- |

102.

Komisija lahko pri ocenjevanju ustreznosti posebne zasnove ukrepa upošteva pomen preostalega tveganja za izbrane zasebne vlagatelje v zvezi s pričakovanimi in nepričakovanimi izgubami, ki jih prevzame javni vlagatelj, ter razmerje pričakovanih donosov med javnimi in zasebnimi vlagatelji. Zato je lahko sprejemljiv drugačen profil tveganj in koristi, če se čim bolj poveča znesek zasebnih naložb, ne da bi to vplivalo na pridobitno naravnane naložbene odločitve.

| 103. | Četrtič, vrsto spodbud je treba natančno opredeliti z odprtim, preglednim in nediskriminatornim postopkom izbire finančnih posrednikov ter upravljavcev skladov ali vlagateljev. Podobno bi se moralo od upravljavcev sklada skladov zahtevati, naj se v okviru svojega naložbenega mandata pravno zavežejo, da bodo prek konkurenčnega postopka izbire upravičenih finančnih posrednikov, upravljavcev skladov ali vlagateljev določili prednostne pogoje, ki bi se lahko uporabljali na ravni podskladov. |
| --- | --- |

103.

Četrtič, vrsto spodbud je treba natančno opredeliti z odprtim, preglednim in nediskriminatornim postopkom izbire finančnih posrednikov ter upravljavcev skladov ali vlagateljev. Podobno bi se moralo od upravljavcev sklada skladov zahtevati, naj se v okviru svojega naložbenega mandata pravno zavežejo, da bodo prek konkurenčnega postopka izbire upravičenih finančnih posrednikov, upravljavcev skladov ali vlagateljev določili prednostne pogoje, ki bi se lahko uporabljali na ravni podskladov.

| 104. | Da bi se dokazala nujnost posameznih finančnih pogojev, na katerih temelji zasnova ukrepa, se lahko od držav članic zahteva, naj predložijo dokaze, da so si v postopku izbire zasebnih vlagateljev vsi udeleženci postopka prizadevali doseči pogoje, ki ne bi bili zajeti z uredbo o splošnih skupinskih izjemah, ali da je bila oddaja javnega naročila nedokončna. |
| --- | --- |

104.

Da bi se dokazala nujnost posameznih finančnih pogojev, na katerih temelji zasnova ukrepa, se lahko od držav članic zahteva, naj predložijo dokaze, da so si v postopku izbire zasebnih vlagateljev vsi udeleženci postopka prizadevali doseči pogoje, ki ne bi bili zajeti z uredbo o splošnih skupinskih izjemah, ali da je bila oddaja javnega naročila nedokončna.

| 105. | Petič, finančni posrednik ali upravljavec sklada lahko sovlaga skupaj z državo članico, če pogoji takega sovlaganja ne povzročajo nobenega potencialnega nasprotja interesov. Finančni posrednik mora prevzeti vsaj 10 % dela prve izgube. Tako sovlaganje bi lahko prispevalo k zagotovitvi, da so odločitve za naložbe v skladu z ustreznimi cilji politike. Eno od izbirnih meril je lahko zmožnost upravljavca, da zagotavlja naložbe iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

105.

Petič, finančni posrednik ali upravljavec sklada lahko sovlaga skupaj z državo članico, če pogoji takega sovlaganja ne povzročajo nobenega potencialnega nasprotja interesov. Finančni posrednik mora prevzeti vsaj 10 % dela prve izgube. Tako sovlaganje bi lahko prispevalo k zagotovitvi, da so odločitve za naložbe v skladu z ustreznimi cilji politike. Eno od izbirnih meril je lahko zmožnost upravljavca, da zagotavlja naložbe iz lastnih sredstev.

| 106. | Šestič, v ukrepih tveganega financiranja, ki uporabljajo dolžniške instrumente, mora biti predviden mehanizem, ki zagotavlja, da finančni posrednik vse prednosti, ki mu jih dodeli država, prenese na podjetja, ki so končni upravičenci, na primer v obliki nižjih obrestnih mer, manjših zahtev glede zavarovanja ali kombinacije obojega. Finančni posrednik lahko prednosti prenese tudi z vlaganjem v podjetja, ki bi bila glede na njegova notranja bonitetna merila kljub morebitni sposobnosti preživetja v razredu tveganja, v katerega posrednik brez ukrepa tveganega financiranja ne bi vlagal. Mehanizem prenosa koristi mora vključevati ustrezno spremljanje in mehanizem za vračanje sredstev (53) ali enakovreden pogodbeni mehanizem. |
| --- | --- |

106.

Šestič, v ukrepih tveganega financiranja, ki uporabljajo dolžniške instrumente, mora biti predviden mehanizem, ki zagotavlja, da finančni posrednik vse prednosti, ki mu jih dodeli država, prenese na podjetja, ki so končni upravičenci, na primer v obliki nižjih obrestnih mer, manjših zahtev glede zavarovanja ali kombinacije obojega. Finančni posrednik lahko prednosti prenese tudi z vlaganjem v podjetja, ki bi bila glede na njegova notranja bonitetna merila kljub morebitni sposobnosti preživetja v razredu tveganja, v katerega posrednik brez ukrepa tveganega financiranja ne bi vlagal. Mehanizem prenosa koristi mora vključevati ustrezno spremljanje in mehanizem za vračanje sredstev (53

| 107. | Za zagotovitev, da finančni posredniki, ki so vključeni v ukrep tveganega financiranja, dosežejo zadevne cilje, mora biti naložbena strategija finančnega posrednika usklajena s cilji ukrepa. V okviru izbirnega postopka morajo finančni posredniki pokazati, kako lahko njihova predlagana naložbena strategija prispeva k doseganju ciljev. Poleg tega mora država članica zagotoviti, da je naložbena strategija posrednikov ves čas v skladu z dogovorjenimi cilji, na primer z ustreznimi mehanizmi spremljanja in poročanja ter sodelovanjem predstavnikov javnih vlagateljev v zastopniških organih finančnega posrednika, kot je nadzorni svet ali svetovalni odbor. Ustrezna struktura upravljanja mora zagotavljati, da je za bistvene spremembe naložbene strategije potrebno predhodno soglasje države članice. Da se prepreči dvom, država članica ne sme neposredno sodelovati pri posameznih odločitvah o naložbah in odprodajah. |
| --- | --- |

107.

Za zagotovitev, da finančni posredniki, ki so vključeni v ukrep tveganega financiranja, dosežejo zadevne cilje, mora biti naložbena strategija finančnega posrednika usklajena s cilji ukrepa. V okviru izbirnega postopka morajo finančni posredniki pokazati, kako lahko njihova predlagana naložbena strategija prispeva k doseganju ciljev. Poleg tega mora država članica zagotoviti, da je naložbena strategija posrednikov ves čas v skladu z dogovorjenimi cilji, na primer z ustreznimi mehanizmi spremljanja in poročanja ter sodelovanjem predstavnikov javnih vlagateljev v zastopniških organih finančnega posrednika, kot je nadzorni svet ali svetovalni odbor. Ustrezna struktura upravljanja mora zagotavljati, da je za bistvene spremembe naložbene strategije potrebno predhodno soglasje države članice. Da se prepreči dvom, država članica ne sme neposredno sodelovati pri posameznih odločitvah o naložbah in odprodajah.

| 108. | Države članice lahko pri ukrepu tveganega financiranja uporabijo vrsto finančnih instrumentov, kot so lastniški instrumenti in instrumenti navideznega lastniškega kapitala, dolžniški instrumenti ali neenakovredna jamstva. V odstavkih 109 do 121 so opredeljeni elementi, ki jih bo Komisija upoštevala pri oceni takih posebnih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

108.

Države članice lahko pri ukrepu tveganega financiranja uporabijo vrsto finančnih instrumentov, kot so lastniški instrumenti in instrumenti navideznega lastniškega kapitala, dolžniški instrumenti ali neenakovredna jamstva. V odstavkih 109 do 121 so opredeljeni elementi, ki jih bo Komisija upoštevala pri oceni takih posebnih finančnih instrumentov.

(a)   Naložbe v kapital

Naložbe v kapital

| 109. | Instrumenti naložb v kapital so lahko v obliki naložb v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital podjetja, s katerimi vlagatelj kupi lastninsko pravico (nad delom) navedenega podjetja. (54) |
| --- | --- |

109.

Instrumenti naložb v kapital so lahko v obliki naložb v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital podjetja, s katerimi vlagatelj kupi lastninsko pravico (nad delom) navedenega podjetja. (54

| 110. | Lastniški instrumenti imajo lahko vrsto asimetričnih značilnosti, zaradi katerih so vlagatelji različno obravnavani, saj je lahko delež nekaterih pri tveganjih ali koristih večji kot pri drugih. Za zmanjšanje tveganj zasebnih vlagateljev lahko ukrep ponuja ugodno zaščito (javni vlagatelj se odpove delu donosa), zaščito pred delom izgub (omejitev izgub za zasebnega vlagatelja) ali kombinacijo obeh možnosti. |
| --- | --- |

110.

Lastniški instrumenti imajo lahko vrsto asimetričnih značilnosti, zaradi katerih so vlagatelji različno obravnavani, saj je lahko delež nekaterih pri tveganjih ali koristih večji kot pri drugih. Za zmanjšanje tveganj zasebnih vlagateljev lahko ukrep ponuja ugodno zaščito (javni vlagatelj se odpove delu donosa), zaščito pred delom izgub (omejitev izgub za zasebnega vlagatelja) ali kombinacijo obeh možnosti.

| 111. | Komisija meni, da se z ugodnimi spodbudami bolje usklajujejo interesi med javnimi in zasebnimi vlagatelji. Zaščita pred izgubami, pri kateri je lahko javni vlagatelj izpostavljen tveganju slabe uspešnosti, pa lahko vodi v neusklajenost interesov in napačno izbiro pri finančnih posrednikih ali vlagateljih. |
| --- | --- |

111.

Komisija meni, da se z ugodnimi spodbudami bolje usklajujejo interesi med javnimi in zasebnimi vlagatelji. Zaščita pred izgubami, pri kateri je lahko javni vlagatelj izpostavljen tveganju slabe uspešnosti, pa lahko vodi v neusklajenost interesov in napačno izbiro pri finančnih posrednikih ali vlagateljih.

| 112. | Komisija meni, da lastniški instrumenti z omejenim donosom (55), nakupno opcijo (56) in asimetrično porazdelitvijo prihodkov (57) omogočajo dobre spodbude, zlasti v primerih blažjega nedelovanja trga. |
| --- | --- |

112.

Komisija meni, da lastniški instrumenti z omejenim donosom (55

56

57

| 113. | Lastniški instrumenti z značilnostmi neenakovredne delitve izgube, ki presegajo zgornje meje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, so lahko upravičeni le za ukrepe, ki obravnavajo resnejše nedelovanje trga, na primer v visokotehnoloških sektorjih, ali druge pomembne ovire, opredeljene v predhodni oceni, na primer za ukrepe, namenjene predvsem zagonskim podjetjem in MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta. Za preprečitev prevelike zaščite pred izgubami mora biti del prve izgube, ki jo nosi javni vlagatelj, omejen. |
| --- | --- |

113.

Lastniški instrumenti z značilnostmi neenakovredne delitve izgube, ki presegajo zgornje meje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, so lahko upravičeni le za ukrepe, ki obravnavajo resnejše nedelovanje trga, na primer v visokotehnoloških sektorjih, ali druge pomembne ovire, opredeljene v predhodni oceni, na primer za ukrepe, namenjene predvsem zagonskim podjetjem in MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta. Za preprečitev prevelike zaščite pred izgubami mora biti del prve izgube, ki jo nosi javni vlagatelj, omejen.

(b)   Financirani dolžniški instrumenti: posojila

Financirani dolžniški instrumenti: posojila

| 114. | Ukrep tveganega financiranja lahko zajema zagotavljanje posojil na ravni finančnih posrednikov ali končnih upravičencev. |
| --- | --- |

114.

Ukrep tveganega financiranja lahko zajema zagotavljanje posojil na ravni finančnih posrednikov ali končnih upravičencev.

| 115. | Financirani dolžniški instrumenti imajo lahko različne oblike, vključno s podrejenimi posojili in posojili s porazdelitvijo tveganja za portfelj. Podrejena posojila se lahko dodelijo finančnim posrednikom za okrepitev njihove kapitalske strukture, prek katere bi se zagotovilo dodatno financiranje upravičenih podjetij. Posojila s porazdelitvijo tveganja za portfelj so namenjena zagotavljanju posojil finančnim posrednikom, ki se zavežejo, da bodo sofinancirali portfelj novih posojil ali zakupov upravičenih podjetij do določene stopnje sofinanciranja v povezavi s porazdelitvijo kreditnega tveganja za portfelj po načelu posameznega posojila (posameznega zakupa). V obeh primerih finančni posrednik deluje kot sovlagatelj v upravičeno podjetje, vendar je hkrati deležen prednostne obravnave v primerjavi z javnim vlagateljem ali posojilodajalcem, saj instrument zmanjšuje njegovo lastno izpostavljenost kreditnim tveganjem, ki izhajajo iz zadevnega portfelja posojil. |
| --- | --- |

115.

Financirani dolžniški instrumenti imajo lahko različne oblike, vključno s podrejenimi posojili in posojili s porazdelitvijo tveganja za portfelj. Podrejena posojila se lahko dodelijo finančnim posrednikom za okrepitev njihove kapitalske strukture, prek katere bi se zagotovilo dodatno financiranje upravičenih podjetij. Posojila s porazdelitvijo tveganja za portfelj so namenjena zagotavljanju posojil finančnim posrednikom, ki se zavežejo, da bodo sofinancirali portfelj novih posojil ali zakupov upravičenih podjetij do določene stopnje sofinanciranja v povezavi s porazdelitvijo kreditnega tveganja za portfelj po načelu posameznega posojila (posameznega zakupa). V obeh primerih finančni posrednik deluje kot sovlagatelj v upravičeno podjetje, vendar je hkrati deležen prednostne obravnave v primerjavi z javnim vlagateljem ali posojilodajalcem, saj instrument zmanjšuje njegovo lastno izpostavljenost kreditnim tveganjem, ki izhajajo iz zadevnega portfelja posojil.

| 116. | Če značilnosti instrumenta, povezane z zmanjševanjem tveganja, povzročijo, da javni vlagatelj ali posojilodajalec v zvezi z zadevnim portfeljem posojil prevzame prvo izgubo, ki presega omejitev, določeno z uredbo o splošnih skupinskih izjemah, je ukrep praviloma lahko upravičen samo, če gre za ukrepe, namenjene izključno zagonskim podjetjem in MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta, ali v primeru resnejšega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire, ki morata biti jasno opredeljena v predhodni oceni. Komisija bo pozitivno obravnavala ukrepe, s katerimi se izrecno omejijo prve izgube, ki jih prevzame javni vlagatelj, predvsem kadar taka omejitev ne presega 35 %. |
| --- | --- |

116.

Če značilnosti instrumenta, povezane z zmanjševanjem tveganja, povzročijo, da javni vlagatelj ali posojilodajalec v zvezi z zadevnim portfeljem posojil prevzame prvo izgubo, ki presega omejitev, določeno z uredbo o splošnih skupinskih izjemah, je ukrep praviloma lahko upravičen samo, če gre za ukrepe, namenjene izključno zagonskim podjetjem in MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta, ali v primeru resnejšega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire, ki morata biti jasno opredeljena v predhodni oceni. Komisija bo pozitivno obravnavala ukrepe, s katerimi se izrecno omejijo prve izgube, ki jih prevzame javni vlagatelj, predvsem kadar taka omejitev ne presega 35 %.

| 117. | Instrumenti posojil s porazdelitvijo tveganja za portfelj zagotavljajo znatno raven sofinanciranja s strani izbranega finančnega posrednika. Tako naj bi bilo tudi, če ta raven ni nižja od 30 % vrednosti zadevnega portfelja posojil. |
| --- | --- |

117.

Instrumenti posojil s porazdelitvijo tveganja za portfelj zagotavljajo znatno raven sofinanciranja s strani izbranega finančnega posrednika. Tako naj bi bilo tudi, če ta raven ni nižja od 30 % vrednosti zadevnega portfelja posojil.

(c)   Nefinancirani dolžniški instrumenti: jamstva

Nefinancirani dolžniški instrumenti: jamstva

| 118. | Ukrep tveganega financiranja lahko zajema zagotavljanje jamstev ali posrednih osebnih jamstev finančnim posrednikom ali zagotavljanje jamstev končnim upravičencem ali kombinacijo obeh. Upravičene transakcije, ki so zajete v jamstvu, morajo biti transakcije novega upravičenega posojila za tvegano financiranje, vključno z instrumenti zakupa, in instrumenti naložb v navidezni lastniški kapital, ne pa instrumenti lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

118.

Ukrep tveganega financiranja lahko zajema zagotavljanje jamstev ali posrednih osebnih jamstev finančnim posrednikom ali zagotavljanje jamstev končnim upravičencem ali kombinacijo obeh. Upravičene transakcije, ki so zajete v jamstvu, morajo biti transakcije novega upravičenega posojila za tvegano financiranje, vključno z instrumenti zakupa, in instrumenti naložb v navidezni lastniški kapital, ne pa instrumenti lastniškega kapitala.

| 119. | Jamstva bi se morala zagotavljati na podlagi portfelja. Finančni posredniki lahko izberejo transakcije, ki bi jih radi vključili v portfelj, zavarovan z jamstvom, če so vključene transakcije v skladu z merili za upravičenost, kakor so opredeljena z ukrepom tveganega financiranja. Raven ponujenih jamstev bi morala zagotavljati ustrezno raven porazdelitve tveganja in koristi s finančnimi posredniki. Zlasti v ustrezno utemeljenih primerih in ob upoštevanju rezultatov predhodne ocene je lahko stopnja jamstva višja od najvišje stopnje, določene v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, vendar ne sme presegati 90 %. To lahko velja za jamstva za posojila ali naložbe v navidezni lastniški kapital zagonskih podjetij ali MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta. |
| --- | --- |

119.

Jamstva bi se morala zagotavljati na podlagi portfelja. Finančni posredniki lahko izberejo transakcije, ki bi jih radi vključili v portfelj, zavarovan z jamstvom, če so vključene transakcije v skladu z merili za upravičenost, kakor so opredeljena z ukrepom tveganega financiranja. Raven ponujenih jamstev bi morala zagotavljati ustrezno raven porazdelitve tveganja in koristi s finančnimi posredniki. Zlasti v ustrezno utemeljenih primerih in ob upoštevanju rezultatov predhodne ocene je lahko stopnja jamstva višja od najvišje stopnje, določene v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, vendar ne sme presegati 90 %. To lahko velja za jamstva za posojila ali naložbe v navidezni lastniški kapital zagonskih podjetij ali MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta.

| 120. | Pri omejenih jamstvih bi morala limitirana mera načeloma zajemati le pričakovane izgube. Če bi zajemala tudi nepričakovane izgube, bi morala biti določena v vrednosti, ki kaže dodatno kritje tveganja. Limitirana mera na splošno ne bi smela presegati 35 %. Neomejena jamstva (jamstva s stopnjo jamstva, a brez limitirane mere) se lahko zagotavljajo v ustrezno utemeljenih primerih, pri čemer mora njihova cena odražati dodatno kritje tveganja, ki ga zagotavlja jamstvo. |
| --- | --- |

120.

Pri omejenih jamstvih bi morala limitirana mera načeloma zajemati le pričakovane izgube. Če bi zajemala tudi nepričakovane izgube, bi morala biti določena v vrednosti, ki kaže dodatno kritje tveganja. Limitirana mera na splošno ne bi smela presegati 35 %. Neomejena jamstva (jamstva s stopnjo jamstva, a brez limitirane mere) se lahko zagotavljajo v ustrezno utemeljenih primerih, pri čemer mora njihova cena odražati dodatno kritje tveganja, ki ga zagotavlja jamstvo.

| 121. | Trajanje jamstva bi moralo biti časovno omejeno, običajno na največ deset let, ne glede na dospelost posameznih dolžniških instrumentov, zavarovanih z jamstvom, ki je lahko daljša. Jamstvo se mora zmanjšati, če finančni posrednik v določenem obdobju ne vključi najmanjšega zneska naložb v portfelj. Za neizkoriščene zneske je treba zahtevati provizije. Za spodbujanje posrednikov k doseganju dogovorjenega obsega se lahko uporabijo metode, kot so provizije za neizkoriščene zneske, odločilni dogodki ali mejniki. |
| --- | --- |

121.

Trajanje jamstva bi moralo biti časovno omejeno, običajno na največ deset let, ne glede na dospelost posameznih dolžniških instrumentov, zavarovanih z jamstvom, ki je lahko daljša. Jamstvo se mora zmanjšati, če finančni posrednik v določenem obdobju ne vključi najmanjšega zneska naložb v portfelj. Za neizkoriščene zneske je treba zahtevati provizije. Za spodbujanje posrednikov k doseganju dogovorjenega obsega se lahko uporabijo metode, kot so provizije za neizkoriščene zneske, odločilni dogodki ali mejniki.

3.2.3.3.   Pogoji za določitev ustreznosti davčnih spodbud

Pogoji za določitev ustreznosti davčnih spodbud

| 122. | Kot je poudarjeno v oddelku 3.2.2.2, točka (d), je področje uporabe oddelka 3 uredbe o splošnih skupinskih izjemah omejeno na davčne spodbude, namenjene vlagateljem, ki so fizične osebe. Zato je treba ukrepe, pri katerih se uporabljajo davčne spodbude za podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, da zagotavljajo neposredno ali posredno financiranje upravičenim podjetjem prek pridobitve delnic v posebnem skladu ali drugih vrstah investicijskih subjektov, ki vlagajo v taka podjetja, priglasiti Komisiji. |
| --- | --- |

122.

Kot je poudarjeno v oddelku 3.2.2.2, točka (d), je področje uporabe oddelka 3 uredbe o splošnih skupinskih izjemah omejeno na davčne spodbude, namenjene vlagateljem, ki so fizične osebe. Zato je treba ukrepe, pri katerih se uporabljajo davčne spodbude za podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, da zagotavljajo neposredno ali posredno financiranje upravičenim podjetjem prek pridobitve delnic v posebnem skladu ali drugih vrstah investicijskih subjektov, ki vlagajo v taka podjetja, priglasiti Komisiji.

| 123. | Države članice morajo praviloma davčne ukrepe pomoči utemeljiti z ugotovitvami o nedelovanju trga ali drugi pomembni oviri iz predhodne ocene in svoj instrument tako usmeriti v natančno opredeljeno kategorijo upravičenih podjetij. |
| --- | --- |

123.

Države članice morajo praviloma davčne ukrepe pomoči utemeljiti z ugotovitvami o nedelovanju trga ali drugi pomembni oviri iz predhodne ocene in svoj instrument tako usmeriti v natančno opredeljeno kategorijo upravičenih podjetij.

| 124. | Davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, so lahko v obliki olajšav pri davku od dohodkov pravnih oseb in/ali davčnih olajšav za kapitalske dobičke in dividende, vključno z davčno oprostitvijo za izplačane dividende in odlogi plačila davkov. Komisija v praksi običajno šteje kot ustrezne olajšave pri davku od dohodkov, ki vsebujejo specifične omejitve odstotka vloženega zneska, ki ga lahko vlagatelj zahteva za namene davčne olajšave, in zneska davčne olajšave, ki se lahko odšteje od davčnih obveznosti vlagatelja. Poleg tega se lahko davčna obveznost za kapitalske dobičke v zvezi z odprodajo delnic odloži ob ponovni naložbi v upravičene instrumente, ki se izvede v določenem obdobju, medtem ko se lahko izgube, ki nastanejo na podlagi odprodaje takih delnic, odštejejo od dobičkov iz drugih delnic, za katere se plačuje isti davek. |
| --- | --- |

124.

Davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, so lahko v obliki olajšav pri davku od dohodkov pravnih oseb in/ali davčnih olajšav za kapitalske dobičke in dividende, vključno z davčno oprostitvijo za izplačane dividende in odlogi plačila davkov. Komisija v praksi običajno šteje kot ustrezne olajšave pri davku od dohodkov, ki vsebujejo specifične omejitve odstotka vloženega zneska, ki ga lahko vlagatelj zahteva za namene davčne olajšave, in zneska davčne olajšave, ki se lahko odšteje od davčnih obveznosti vlagatelja. Poleg tega se lahko davčna obveznost za kapitalske dobičke v zvezi z odprodajo delnic odloži ob ponovni naložbi v upravičene instrumente, ki se izvede v določenem obdobju, medtem ko se lahko izgube, ki nastanejo na podlagi odprodaje takih delnic, odštejejo od dobičkov iz drugih delnic, za katere se plačuje isti davek.

| 125. | Komisija na splošno meni, da so te fiskalne spodbude ustrezne, če lahko država članica predloži dokaze, da izbira upravičenih podjetij temelji na dobro strukturiranem naboru naložbenih zahtev, o katerih je javnost ustrezno obveščena in ki določajo značilnosti upravičenih podjetij, ki jih je prizadelo nedelovanje trga ali druga pomembna ovira. |
| --- | --- |

125.

Komisija na splošno meni, da so te fiskalne spodbude ustrezne, če lahko država članica predloži dokaze, da izbira upravičenih podjetij temelji na dobro strukturiranem naboru naložbenih zahtev, o katerih je javnost ustrezno obveščena in ki določajo značilnosti upravičenih podjetij, ki jih je prizadelo nedelovanje trga ali druga pomembna ovira.

| 126. | Ne glede na možnost podaljšanja ukrepa morajo davčne sheme trajati največ deset let. Če država članica predlaga podaljšanje ukrepa na skupno obdobje, daljše od deset let (vključno s predhodnimi shemami, če obstajajo), mora izvesti novo predhodno oceno skupaj z oceno učinkovitosti sheme v celotnem obdobju njenega izvajanja. |
| --- | --- |

126.

Ne glede na možnost podaljšanja ukrepa morajo davčne sheme trajati največ deset let. Če država članica predlaga podaljšanje ukrepa na skupno obdobje, daljše od deset let (vključno s predhodnimi shemami, če obstajajo), mora izvesti novo predhodno oceno skupaj z oceno učinkovitosti sheme v celotnem obdobju njenega izvajanja.

| 127. | Komisija bo v analizi upoštevala posebne značilnosti zadevnih nacionalnih davčnih sistemov, že obstoječe davčne spodbude v državi članici in medsebojno učinkovanje takih pobud. |
| --- | --- |

127.

Komisija bo v analizi upoštevala posebne značilnosti zadevnih nacionalnih davčnih sistemov, že obstoječe davčne spodbude v državi članici in medsebojno učinkovanje takih pobud.

| 128. | Davčne ugodnosti morajo biti na voljo vsem vlagateljem, ki izpolnjujejo veljavna merila, ne glede na kraj njihovega sedeža. Države članice bi morale zato javnost ustrezno obvestiti o področju uporabe in tehničnih parametrih ukrepa. Ti bi morali vključevati ustrezne zgornje meje in omejitve, ki določajo najvišji znesek ugodnosti, ki jo lahko pridobi posamezni vlagatelj na podlagi ukrepa, ter znesek najvišjih naložb v posamezna upravičena podjetja. |
| --- | --- |

128.

Davčne ugodnosti morajo biti na voljo vsem vlagateljem, ki izpolnjujejo veljavna merila, ne glede na kraj njihovega sedeža. Države članice bi morale zato javnost ustrezno obvestiti o področju uporabe in tehničnih parametrih ukrepa. Ti bi morali vključevati ustrezne zgornje meje in omejitve, ki določajo najvišji znesek ugodnosti, ki jo lahko pridobi posamezni vlagatelj na podlagi ukrepa, ter znesek najvišjih naložb v posamezna upravičena podjetja.

3.2.3.4.   Pogoji za ukrepe podpore alternativnim platformam za trgovanje

Pogoji za ukrepe podpore alternativnim platformam za trgovanje

| 129. | V zvezi z ukrepi pomoči, ki podpirajo alternativne platforme za trgovanje in ki presegajo zgornje meje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, mora upravljavec platforme predložiti poslovni načrt, ki dokazuje, da lahko platforma, ki ji je dodeljena pomoč, postane samozadostna v manj kot desetih letih. Poleg tega je treba v priglasitvi predložiti verjetne hipotetične scenarije, ki vključujejo primerjave razmer, v katerih bi se podjetja, z vrednostjo katerih se trguje, znašla, če ne bi bilo platforme, v smislu dostopa do potrebnih finančnih sredstev. |
| --- | --- |

129.

V zvezi z ukrepi pomoči, ki podpirajo alternativne platforme za trgovanje in ki presegajo zgornje meje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, mora upravljavec platforme predložiti poslovni načrt, ki dokazuje, da lahko platforma, ki ji je dodeljena pomoč, postane samozadostna v manj kot desetih letih. Poleg tega je treba v priglasitvi predložiti verjetne hipotetične scenarije, ki vključujejo primerjave razmer, v katerih bi se podjetja, z vrednostjo katerih se trguje, znašla, če ne bi bilo platforme, v smislu dostopa do potrebnih finančnih sredstev.

| 130. | Komisija bo naklonjena alternativnim platformam za trgovanje, ki jih ustanovi več držav članic in delujejo v več državah članicah, saj so lahko zelo učinkovite in privlačne za zasebne vlagatelje, zlasti institucionalne. |
| --- | --- |

130.

Komisija bo naklonjena alternativnim platformam za trgovanje, ki jih ustanovi več držav članic in delujejo v več državah članicah, saj so lahko zelo učinkovite in privlačne za zasebne vlagatelje, zlasti institucionalne.

| 131. | Za obstoječe platforme mora biti iz predlagane poslovne strategije platforme razvidno, da zadevna platforma zaradi stalnega pomanjkanja kotacij in zaradi posledično slabše likvidnosti potrebuje kratkoročno pomoč kljub dolgoročni sposobnosti preživetja. Komisija bo pozitivno obravnavala pomoč za vzpostavitev alternativne platforme za trgovanje v državah članicah, kjer taka platforma še ne obstaja. Če je alternativna platforma za trgovanje, ki ji je dodeljena pomoč, podrejena platforma ali hčerinska družba obstoječe borze, bo Komisija posvetila posebno pozornost oceni pomanjkanja financiranja, s katerim naj bi se spoprijemala taka podrejena platforma. |
| --- | --- |

131.

Za obstoječe platforme mora biti iz predlagane poslovne strategije platforme razvidno, da zadevna platforma zaradi stalnega pomanjkanja kotacij in zaradi posledično slabše likvidnosti potrebuje kratkoročno pomoč kljub dolgoročni sposobnosti preživetja. Komisija bo pozitivno obravnavala pomoč za vzpostavitev alternativne platforme za trgovanje v državah članicah, kjer taka platforma še ne obstaja. Če je alternativna platforma za trgovanje, ki ji je dodeljena pomoč, podrejena platforma ali hčerinska družba obstoječe borze, bo Komisija posvetila posebno pozornost oceni pomanjkanja financiranja, s katerim naj bi se spoprijemala taka podrejena platforma.

3.2.4.   Sorazmernost pomoči

Sorazmernost pomoči

| 132. | Državna pomoč mora biti sorazmerna z nedelovanjem trga ali drugo pomembno oviro, ki naj bi jo odpravljala, da se dosežejo ustrezni cilji politike. Oblikovana mora biti stroškovno učinkovito in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Da bi se kateri koli ukrep pomoči za tvegano financiranje štel za sorazmernega, mora biti pomoč torej omejena na najmanjši možni znesek, potreben za privabljanje financiranja na trgu, da se premosti nedelovanje trga ali druga pomembna ovira, ne da bi pri tem nastale neupravičene prednosti. |
| --- | --- |

132.

Državna pomoč mora biti sorazmerna z nedelovanjem trga ali drugo pomembno oviro, ki naj bi jo odpravljala, da se dosežejo ustrezni cilji politike. Oblikovana mora biti stroškovno učinkovito in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Da bi se kateri koli ukrep pomoči za tvegano financiranje štel za sorazmernega, mora biti pomoč torej omejena na najmanjši možni znesek, potreben za privabljanje financiranja na trgu, da se premosti nedelovanje trga ali druga pomembna ovira, ne da bi pri tem nastale neupravičene prednosti.

| 133. | Pomoč za tvegano financiranje se na ravni končnih upravičencev praviloma šteje za sorazmerno, če naložba tveganega financiranja na upravičenca ne presega zgornje meje, določene v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, in izpolnjuje pogoje iz tega oddelka. Za ukrepe tveganega financiranja, pri katerih naložba tveganega financiranja na upravičenca presega zgornjo mejo, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, mora biti višja naložba tveganega financiranja na upravičenca poleg tega sorazmerna z obsegom vrzeli v financiranju, količinsko opredeljeni v predhodni oceni (glej odstavek 64). |
| --- | --- |

133.

Pomoč za tvegano financiranje se na ravni končnih upravičencev praviloma šteje za sorazmerno, če naložba tveganega financiranja na upravičenca ne presega zgornje meje, določene v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, in izpolnjuje pogoje iz tega oddelka. Za ukrepe tveganega financiranja, pri katerih naložba tveganega financiranja na upravičenca presega zgornjo mejo, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, mora biti višja naložba tveganega financiranja na upravičenca poleg tega sorazmerna z obsegom vrzeli v financiranju, količinsko opredeljeni v predhodni oceni (glej odstavek 64).

| 134. | Na ravni vlagateljev mora biti pomoč omejena na najmanjši možni znesek, potreben za privabljanje zasebnega kapitala, da se doseže najmanjši vzvod zasebnih sredstev in odpravi nedelovanje trga ali druga pomembna ovira. |
| --- | --- |

134.

Na ravni vlagateljev mora biti pomoč omejena na najmanjši možni znesek, potreben za privabljanje zasebnega kapitala, da se doseže najmanjši vzvod zasebnih sredstev in odpravi nedelovanje trga ali druga pomembna ovira.

3.2.4.1.   Pogoji za finančne instrumente

Pogoji za finančne instrumente

| 135. | Finančni posredniki morajo upravičene končne upravičence izbrati na podlagi tržno razumne naložbene strategije (glej odstavek 70) in izvedljivega poslovnega načrta, ki upravičuje znesek tveganega financiranja, ki ga je treba zagotoviti. Ti elementi so dodatni zaščitni ukrep za zagotovitev, da je pomoč potrebna in sorazmerna. |
| --- | --- |

135.

Finančni posredniki morajo upravičene končne upravičence izbrati na podlagi tržno razumne naložbene strategije (glej odstavek 70) in izvedljivega poslovnega načrta, ki upravičuje znesek tveganega financiranja, ki ga je treba zagotoviti. Ti elementi so dodatni zaščitni ukrep za zagotovitev, da je pomoč potrebna in sorazmerna.

| 136. | Ukrep mora zagotavljati ravnovesje med prednostnimi pogoji, ki jih zagotavlja finančni instrument, da bi se čim bolj povečal vzvod zasebnih sredstev pri odpravljanju ugotovljenega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire in bi se izpolnila potreba po instrumentu, ki bo omogočil doseganje zadostnih finančnih donosov, da bo ostal operativen. |
| --- | --- |

136.

Ukrep mora zagotavljati ravnovesje med prednostnimi pogoji, ki jih zagotavlja finančni instrument, da bi se čim bolj povečal vzvod zasebnih sredstev pri odpravljanju ugotovljenega nedelovanja trga ali druge pomembne ovire in bi se izpolnila potreba po instrumentu, ki bo omogočil doseganje zadostnih finančnih donosov, da bo ostal operativen.

| 137. | Vrsto in vrednost spodbud je treba opredeliti z odprtim, preglednim in nediskriminatornim izbirnim postopkom, v okviru katerega se finančne posrednike in upravljavce skladov ali vlagatelje pozove, naj predložijo konkurenčne ponudbe. |
| --- | --- |

137.

Vrsto in vrednost spodbud je treba opredeliti z odprtim, preglednim in nediskriminatornim izbirnim postopkom, v okviru katerega se finančne posrednike in upravljavce skladov ali vlagatelje pozove, naj predložijo konkurenčne ponudbe.

Pravična stopnja donosa

Pravična stopnja donosa

| 138. | Komisija meni, da je treba finančni instrument, kadar se asimetrični donosi, prilagojeni tveganju, ali asimetrična porazdelitev tveganj in donosa določijo na podlagi takega postopka, šteti za sorazmernega in da mora odražati pravično stopnjo donosa. Kadar so upravitelji skladov izbrani z odprtim, preglednim in nediskriminatornim postopkom, v okviru katerega morajo kandidati kot del izbirnega postopka predstaviti svojo bazo vlagateljev, se šteje, da so bili zasebni vlagatelji ustrezno izbrani. |
| --- | --- |

138.

Komisija meni, da je treba finančni instrument, kadar se asimetrični donosi, prilagojeni tveganju, ali asimetrična porazdelitev tveganj in donosa določijo na podlagi takega postopka, šteti za sorazmernega in da mora odražati pravično stopnjo donosa. Kadar so upravitelji skladov izbrani z odprtim, preglednim in nediskriminatornim postopkom, v okviru katerega morajo kandidati kot del izbirnega postopka predstaviti svojo bazo vlagateljev, se šteje, da so bili zasebni vlagatelji ustrezno izbrani.

| 139. | Pri sovlaganju javnega sklada z zasebnimi vlagatelji, ki z njim sodelujejo na podlagi posameznega trgovanja, bi bilo treba slednje za vsako posamezno transakcijo izbrati z ločenim konkurenčnim postopkom, kar je prednostni način oblikovanja pravične stopnje donosa. |
| --- | --- |

139.

Pri sovlaganju javnega sklada z zasebnimi vlagatelji, ki z njim sodelujejo na podlagi posameznega trgovanja, bi bilo treba slednje za vsako posamezno transakcijo izbrati z ločenim konkurenčnim postopkom, kar je prednostni način oblikovanja pravične stopnje donosa.

| 140. | Kadar zasebni vlagatelji niso izbrani na podlagi ustreznega izbirnega postopka (npr. ker se je izbirni postopek izkazal za neučinkovitega ali neuspešnega), mora pravično stopnjo donosa za preprečitev previsokih nadomestil vlagateljem določiti neodvisni strokovnjak na podlagi analize tržnih referenčnih vrednosti in tržnega tveganja na podlagi splošno sprejete standardne metodologije, kot je metoda vrednotenja diskontiranega denarnega toka. Na podlagi navedenega mora neodvisni strokovnjak izračunati najnižjo pravično stopnjo donosa in ji dodati ustrezen pribitek glede na tveganje. |
| --- | --- |

140.

Kadar zasebni vlagatelji niso izbrani na podlagi ustreznega izbirnega postopka (npr. ker se je izbirni postopek izkazal za neučinkovitega ali neuspešnega), mora pravično stopnjo donosa za preprečitev previsokih nadomestil vlagateljem določiti neodvisni strokovnjak na podlagi analize tržnih referenčnih vrednosti in tržnega tveganja na podlagi splošno sprejete standardne metodologije, kot je metoda vrednotenja diskontiranega denarnega toka. Na podlagi navedenega mora neodvisni strokovnjak izračunati najnižjo pravično stopnjo donosa in ji dodati ustrezen pribitek glede na tveganje.

| 141. | V primerih, opisanih v odstavku 140, morajo biti vzpostavljena ustrezna pravila za imenovanje neodvisnega strokovnjaka. Strokovnjak mora imeti vsaj dovoljenje za zagotavljanje takega svetovanja, biti registriran pri ustreznih poklicnih združenjih, upoštevati deontološka in poklicna pravila navedenih združenj, biti neodvisen in odgovarjati za točnost svojega strokovnega mnenja. Neodvisni strokovnjaki se načeloma izberejo z odprtim, preglednim in nediskriminatornim izbirnim postopkom. Organ, ki dodeljuje pomoč, za določitev pravične stopnje donosa v okviru ukrepov pomoči za tvegano financiranje ne sme uporabiti storitev istega neodvisnega strokovnjaka dvakrat v obdobju treh let. |
| --- | --- |

141.

V primerih, opisanih v odstavku 140, morajo biti vzpostavljena ustrezna pravila za imenovanje neodvisnega strokovnjaka. Strokovnjak mora imeti vsaj dovoljenje za zagotavljanje takega svetovanja, biti registriran pri ustreznih poklicnih združenjih, upoštevati deontološka in poklicna pravila navedenih združenj, biti neodvisen in odgovarjati za točnost svojega strokovnega mnenja. Neodvisni strokovnjaki se načeloma izberejo z odprtim, preglednim in nediskriminatornim izbirnim postopkom. Organ, ki dodeljuje pomoč, za določitev pravične stopnje donosa v okviru ukrepov pomoči za tvegano financiranje ne sme uporabiti storitev istega neodvisnega strokovnjaka dvakrat v obdobju treh let.

| 142. | Glede na navedeno lahko zasnova ukrepa vključuje različne naložbe z asimetrično udeležbo pri dobičku ali časovno asimetrično razporejene javne in zasebne naložbe, če so pričakovani donosi, prilagojeni tveganju, za zasebne vlagatelje omejeni s pravično stopnjo donosa. |
| --- | --- |

142.

Glede na navedeno lahko zasnova ukrepa vključuje različne naložbe z asimetrično udeležbo pri dobičku ali časovno asimetrično razporejene javne in zasebne naložbe, če so pričakovani donosi, prilagojeni tveganju, za zasebne vlagatelje omejeni s pravično stopnjo donosa.

Izbira finančnih posrednikov ali njihovih upravljavcev in njihova plačila

Izbira finančnih posrednikov ali njihovih upravljavcev in njihova plačila

| 143. | Komisija na splošno meni, da se lahko z gospodarsko uskladitvijo interesov med državo članico in finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci, kakor je ustrezno, pomoč čim bolj zmanjša. Interesi morajo biti usklajeni tako glede doseganja posameznih ciljev politike kot tudi glede finančne uspešnosti javne naložbe v instrument. |
| --- | --- |

143.

Komisija na splošno meni, da se lahko z gospodarsko uskladitvijo interesov med državo članico in finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci, kakor je ustrezno, pomoč čim bolj zmanjša. Interesi morajo biti usklajeni tako glede doseganja posameznih ciljev politike kot tudi glede finančne uspešnosti javne naložbe v instrument.

| 144. | Finančni posrednik ali upravljavec sklada lahko sovlaga skupaj z državo članico, če pogoji takega sovlaganja ne povzročajo nasprotja interesov. Tako sovlaganje bi lahko upravljavca spodbudilo, da svoje odločitve o naložbah uskladi z opredeljenimi cilji politike. Eno od izbirnih meril je lahko zmožnost upravljavca sklada, da zagotavlja naložbe iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

144.

Finančni posrednik ali upravljavec sklada lahko sovlaga skupaj z državo članico, če pogoji takega sovlaganja ne povzročajo nasprotja interesov. Tako sovlaganje bi lahko upravljavca spodbudilo, da svoje odločitve o naložbah uskladi z opredeljenimi cilji politike. Eno od izbirnih meril je lahko zmožnost upravljavca sklada, da zagotavlja naložbe iz lastnih sredstev.

| 145. | Plačilo finančnih posrednikov ali upravljavcev skladov, odvisno od vrste ukrepa tveganega financiranja, mora vključevati letno nadomestilo za upravljanje in spodbude, ki temeljijo na učinkovitosti, kot je odložena udeležba pri dobičku. |
| --- | --- |

145.

Plačilo finančnih posrednikov ali upravljavcev skladov, odvisno od vrste ukrepa tveganega financiranja, mora vključevati letno nadomestilo za upravljanje in spodbude, ki temeljijo na učinkovitosti, kot je odložena udeležba pri dobičku.

| 146. | Del plačila, ki temelji na učinkovitosti, mora biti znaten in oblikovan tako, da nagrajuje finančno uspešnost in doseganje vnaprej določenih posebnih ciljev politike. Spodbude, povezane s politiko, morajo biti uravnotežene s spodbudami, povezanimi s finančno uspešnostjo, ki so nujne za uspešno izbiro upravičenih podjetij, v katera se bo vlagalo. Komisija bo poleg tega upoštevala morebitne kazni, ki so določene v sporazumu o financiranju med državo članico in finančnim posrednikom ter se uporabljajo ob nedoseganju opredeljenih ciljev politike. |
| --- | --- |

146.

Del plačila, ki temelji na učinkovitosti, mora biti znaten in oblikovan tako, da nagrajuje finančno uspešnost in doseganje vnaprej določenih posebnih ciljev politike. Spodbude, povezane s politiko, morajo biti uravnotežene s spodbudami, povezanimi s finančno uspešnostjo, ki so nujne za uspešno izbiro upravičenih podjetij, v katera se bo vlagalo. Komisija bo poleg tega upoštevala morebitne kazni, ki so določene v sporazumu o financiranju med državo članico in finančnim posrednikom ter se uporabljajo ob nedoseganju opredeljenih ciljev politike.

| 147. | Raven plačila, ki temelji na učinkovitosti, bi morala biti utemeljena z ustrezno tržno prakso. Upravljavci morajo biti plačani ne le za uspešno izplačilo in znesek zbranega zasebnega kapitala, temveč tudi za uspešen donos naložbe, kot so prejemki prihodkov in kapitala nad določeno minimalno stopnjo donosa. |
| --- | --- |

147.

Raven plačila, ki temelji na učinkovitosti, bi morala biti utemeljena z ustrezno tržno prakso. Upravljavci morajo biti plačani ne le za uspešno izplačilo in znesek zbranega zasebnega kapitala, temveč tudi za uspešen donos naložbe, kot so prejemki prihodkov in kapitala nad določeno minimalno stopnjo donosa.

| 148. | Skupni znesek provizij za upravljanje ne sme presegati operativnih stroškov in stroškov upravljanja, potrebnih za izvajanje zadevnega finančnega instrumenta, in razumnega dobička v skladu s tržno prakso. Provizije ne smejo vključevati stroškov naložb. |
| --- | --- |

148.

Skupni znesek provizij za upravljanje ne sme presegati operativnih stroškov in stroškov upravljanja, potrebnih za izvajanje zadevnega finančnega instrumenta, in razumnega dobička v skladu s tržno prakso. Provizije ne smejo vključevati stroškov naložb.

| 149. | Ker je treba finančne posrednike ali njihove upravljavce, kakor je ustrezno, izbrati z odprtim, preglednim in nediskriminatornim postopkom, se lahko splošna struktura provizij oceni v okviru točkovanja v navedenem izbirnem postopku, na podlagi take izbire pa se lahko nato opredeli tudi najvišje plačilo. |
| --- | --- |

149.

Ker je treba finančne posrednike ali njihove upravljavce, kakor je ustrezno, izbrati z odprtim, preglednim in nediskriminatornim postopkom, se lahko splošna struktura provizij oceni v okviru točkovanja v navedenem izbirnem postopku, na podlagi take izbire pa se lahko nato opredeli tudi najvišje plačilo.

| 150. | V primeru neposrednega imenovanja pooblaščenega subjekta Komisija meni, da bi moralo letno nadomestilo za upravljanje vedno odražati primerljivo tržno prakso in načeloma ne bi smelo presegati 3 % kapitala, ki se prispeva v ta subjekt, pri čemer so izvzete spodbude, ki temeljijo na učinkovitosti. |
| --- | --- |

150.

V primeru neposrednega imenovanja pooblaščenega subjekta Komisija meni, da bi moralo letno nadomestilo za upravljanje vedno odražati primerljivo tržno prakso in načeloma ne bi smelo presegati 3 % kapitala, ki se prispeva v ta subjekt, pri čemer so izvzete spodbude, ki temeljijo na učinkovitosti.

3.2.4.2.   Pogoji za davčne spodbude

Pogoji za davčne spodbude

| 151. | Celotna naložba za posamezno upravičeno podjetje ne sme presegati najvišjega zneska, določenega v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, razen če je višji znesek mogoče upravičiti na podlagi nedelovanja trga, ugotovljenega v predhodni oceni, in je davčni instrument najprimernejše orodje (glej oddelek 3.2.3.3). |
| --- | --- |

151.

Celotna naložba za posamezno upravičeno podjetje ne sme presegati najvišjega zneska, določenega v členu 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah, razen če je višji znesek mogoče upravičiti na podlagi nedelovanja trga, ugotovljenega v predhodni oceni, in je davčni instrument najprimernejše orodje (glej oddelek 3.2.3.3).

| 152. | Ne glede na vrsto davčne olajšave morajo biti upravičene delnice novo izdane navadne delnice visokega tveganja, ki jih izdajo upravičena podjetja, kakor je opredeljeno v predhodni oceni, in jih je treba imeti v lasti najmanj tri leta. Olajšave so lahko na voljo samo vlagateljem, ki delujejo neodvisno od podjetja, v katero se vlaga. |
| --- | --- |

152.

Ne glede na vrsto davčne olajšave morajo biti upravičene delnice novo izdane navadne delnice visokega tveganja, ki jih izdajo upravičena podjetja, kakor je opredeljeno v predhodni oceni, in jih je treba imeti v lasti najmanj tri leta. Olajšave so lahko na voljo samo vlagateljem, ki delujejo neodvisno od podjetja, v katero se vlaga.

| 153. | V zvezi z olajšavami pri davku od dohodkov lahko vlagatelji, ki zagotavljajo financiranje upravičenim podjetjem, prejmejo olajšavo do razumnega deleža vloženega zneska, če ni presežena najvišja obveznost vlagatelja iz naslova davka od dohodkov, kakor je določena pred fiskalnim ukrepom. Komisija meni, da je primerno omejiti davčno olajšavo na 30 % vloženega zneska. Izgube zaradi odprodaje delnic se lahko štejejo v olajšavo pri davku od dohodkov. |
| --- | --- |

153.

V zvezi z olajšavami pri davku od dohodkov lahko vlagatelji, ki zagotavljajo financiranje upravičenim podjetjem, prejmejo olajšavo do razumnega deleža vloženega zneska, če ni presežena najvišja obveznost vlagatelja iz naslova davka od dohodkov, kakor je določena pred fiskalnim ukrepom. Komisija meni, da je primerno omejiti davčno olajšavo na 30 % vloženega zneska. Izgube zaradi odprodaje delnic se lahko štejejo v olajšavo pri davku od dohodkov.

| 154. | V zvezi z davčnimi olajšavami za dividende se lahko vse dividende, prejete na upravičene delnice, v celoti izvzamejo iz davka od dohodkov. |
| --- | --- |

154.

V zvezi z davčnimi olajšavami za dividende se lahko vse dividende, prejete na upravičene delnice, v celoti izvzamejo iz davka od dohodkov.

| 155. | Podobno je lahko v primeru davčnih olajšav za kapitalske dobičke ves dobiček od prodaje upravičenih delnic v celoti oproščen davka na kapitalski dobiček. Poleg tega se lahko davčna obveznost za kapitalske dobičke v zvezi z odprodajo upravičenih delnic odloži, če se v roku enega leta ponovno vloži v nove upravičene delnice. |
| --- | --- |

155.

Podobno je lahko v primeru davčnih olajšav za kapitalske dobičke ves dobiček od prodaje upravičenih delnic v celoti oproščen davka na kapitalski dobiček. Poleg tega se lahko davčna obveznost za kapitalske dobičke v zvezi z odprodajo upravičenih delnic odloži, če se v roku enega leta ponovno vloži v nove upravičene delnice.

3.2.4.3.   Pogoji za alternativne platforme za trgovanje

Pogoji za alternativne platforme za trgovanje

| 156. | Za ustrezno analizo sorazmernosti pomoči upravljavcu alternativne platforme za trgovanje se lahko državna pomoč dodeli za kritje največ 50 % stroškov naložbe, ki so nastali pri vzpostavitvi take platforme. |
| --- | --- |

156.

Za ustrezno analizo sorazmernosti pomoči upravljavcu alternativne platforme za trgovanje se lahko državna pomoč dodeli za kritje največ 50 % stroškov naložbe, ki so nastali pri vzpostavitvi take platforme.

| 157. | V primeru davčnih spodbud za podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, bo Komisija sorazmernost ukrepa ocenila glede na pogoje za davčne spodbude iz oddelka 3.2.4.2. |
| --- | --- |

157.

V primeru davčnih spodbud za podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, bo Komisija sorazmernost ukrepa ocenila glede na pogoje za davčne spodbude iz oddelka 3.2.4.2.

3.2.4.4.   Kumulacija

Kumulacija

| 158. | Pomoč za tvegano financiranje se lahko kumulira s katerim koli drugim ukrepom državne pomoči z opredeljivimi upravičenimi stroški. |
| --- | --- |

158.

Pomoč za tvegano financiranje se lahko kumulira s katerim koli drugim ukrepom državne pomoči z opredeljivimi upravičenimi stroški.

| 159. | Pomoč za tvegano financiranje se lahko kumulira z drugimi ukrepi državne pomoči brez opredeljivih upravičenih stroškov ali s pomočjo de minimis do najvišje ustrezne zgornje meje skupnega financiranja, ki je glede na posebne okoliščine posameznega primera določena z uredbo o skupinskih izjemah ali sklepom, ki ga je sprejela Komisija. |
| --- | --- |

159.

Pomoč za tvegano financiranje se lahko kumulira z drugimi ukrepi državne pomoči brez opredeljivih upravičenih stroškov ali s pomočjo de minimis

| 160. | Finančna sredstva Unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom držav članic, ne pomenijo državne pomoči. Kadar se takšno financiranje Unije kombinira z državno pomočjo, celotni znesek javnega financiranja, ki je bil dodeljen v zvezi z isto naložbo, ne sme presegati najugodnejših stopenj financiranja iz veljavnih pravil zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

160.

Finančna sredstva Unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom držav članic, ne pomenijo državne pomoči. Kadar se takšno financiranje Unije kombinira z državno pomočjo, celotni znesek javnega financiranja, ki je bil dodeljen v zvezi z isto naložbo, ne sme presegati najugodnejših stopenj financiranja iz veljavnih pravil zakonodaje Unije.

3.2.5.   Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom pomoči za tvegano financiranje na konkurenco in trgovino

Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom pomoči za tvegano financiranje na konkurenco in trgovino

| 161. | Da bi bila pomoč združljiva, morajo biti negativni učinki ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami omejeni in ne smejo prevladati nad pozitivnimi učinki pomoči v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

161.

Da bi bila pomoč združljiva, morajo biti negativni učinki ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami omejeni in ne smejo prevladati nad pozitivnimi učinki pomoči v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

3.2.5.1.   Pozitivni učinki, ki jih je treba upoštevati

Pozitivni učinki, ki jih je treba upoštevati

| 162. | Kot je pojasnjeno v oddelku 1, imajo zagonska podjetja in MSP še naprej ključno vlogo v gospodarstvih držav članic, tako v smislu ustvarjanja delovnih mest kot v smislu spodbujanja gospodarske dinamike in rasti. MSP zaposlujejo približno 100 milijonov ljudi v Uniji in predstavljajo več kot polovico BDP Unije. Prav tako so bistvena za konkurenčnost in blaginjo Unije, njeno gospodarsko in tehnološko suverenost ter odpornost na zunanje pretrese. Da pa bi lahko MSP izpolnila svojo vlogo in dosegla te pozitivne učinke, potrebujejo financiranje. Zato je učinkovit trg tveganega financiranja za MSP ključen za dostop ambicioznih podjetij do potrebnih finančnih sredstev v vseh fazah svojega razvoja. Če obstaja nedelovanje trga ali druga pomembna ovira za učinkovito delovanje takega financiranja, je morda potrebna pomoč za tvegano financiranje, da se izboljša zagotavljanje tveganega financiranja MSP, sposobnih preživetja, od zgodnje faze njihovega razvoja do faze rasti (v nekaterih okoliščinah pa tudi malim in inovativnim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo) in da se na daljši rok razvije konkurenčni trg tveganega financiranja. Glede na to je glavni pozitivni učinek, ki naj bi ga dosegla pomoč za tvegano financiranje, izboljšanje dostopa zadevnih podjetij do financiranja. |
| --- | --- |

162.

Kot je pojasnjeno v oddelku 1, imajo zagonska podjetja in MSP še naprej ključno vlogo v gospodarstvih držav članic, tako v smislu ustvarjanja delovnih mest kot v smislu spodbujanja gospodarske dinamike in rasti. MSP zaposlujejo približno 100 milijonov ljudi v Uniji in predstavljajo več kot polovico BDP Unije. Prav tako so bistvena za konkurenčnost in blaginjo Unije, njeno gospodarsko in tehnološko suverenost ter odpornost na zunanje pretrese. Da pa bi lahko MSP izpolnila svojo vlogo in dosegla te pozitivne učinke, potrebujejo financiranje. Zato je učinkovit trg tveganega financiranja za MSP ključen za dostop ambicioznih podjetij do potrebnih finančnih sredstev v vseh fazah svojega razvoja. Če obstaja nedelovanje trga ali druga pomembna ovira za učinkovito delovanje takega financiranja, je morda potrebna pomoč za tvegano financiranje, da se izboljša zagotavljanje tveganega financiranja MSP, sposobnih preživetja, od zgodnje faze njihovega razvoja do faze rasti (v nekaterih okoliščinah pa tudi malim in inovativnim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo) in da se na daljši rok razvije konkurenčni trg tveganega financiranja. Glede na to je glavni pozitivni učinek, ki naj bi ga dosegla pomoč za tvegano financiranje, izboljšanje dostopa zadevnih podjetij do financiranja.

| 163. | Poleg tega lahko Komisija pri oceni pozitivnih učinkov pomoči za tvegano financiranje, ki jih je treba pretehtati glede na njene negativne učinke na konkurenco in trgovino, po potrebi upošteva okoliščino, da ima pomoč poleg tega, da prispeva k zagotavljanju tveganega financiranja, še druge pozitivne učinke. Tako je lahko v primeru, če se ugotovi, da naložba tveganega financiranja poleg tega, da podjetjem omogoča rast ali razvoj novih dejavnosti in ustvarja gospodarsko rast, tudi bistveno prispeva zlasti k digitalnemu prehodu ali prehodu na okoljsko trajnostne dejavnosti, vključno z nizkoogljičnimi, podnebno nevtralnimi ali na podnebne spremembe odpornimi dejavnostmi, k odpornim vrednostnim verigam ali k razvoju regij, ki prejemajo pomoč. Kjer je ustrezno, bo Komisija pri oceni pozitivnih učinkov, ki jih je treba upoštevati, posebno pozornost namenila merilom za okoljsko trajnostne gospodarske dejavnosti iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/852, vključno z načelom, „da se ne škoduje bistveno“, ali drugim primerljivim metodologijam (58). |
| --- | --- |

163.

Poleg tega lahko Komisija pri oceni pozitivnih učinkov pomoči za tvegano financiranje, ki jih je treba pretehtati glede na njene negativne učinke na konkurenco in trgovino, po potrebi upošteva okoliščino, da ima pomoč poleg tega, da prispeva k zagotavljanju tveganega financiranja, še druge pozitivne učinke. Tako je lahko v primeru, če se ugotovi, da naložba tveganega financiranja poleg tega, da podjetjem omogoča rast ali razvoj novih dejavnosti in ustvarja gospodarsko rast, tudi bistveno prispeva zlasti k digitalnemu prehodu ali prehodu na okoljsko trajnostne dejavnosti, vključno z nizkoogljičnimi, podnebno nevtralnimi ali na podnebne spremembe odpornimi dejavnostmi, k odpornim vrednostnim verigam ali k razvoju regij, ki prejemajo pomoč. Kjer je ustrezno, bo Komisija pri oceni pozitivnih učinkov, ki jih je treba upoštevati, posebno pozornost namenila merilom za okoljsko trajnostne gospodarske dejavnosti iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/852, vključno z načelom, „da se ne škoduje bistveno“, ali drugim primerljivim metodologijam (58

| 164. | Da bi lahko Komisija ustrezno ocenila pričakovane pozitivne učinke pomoči v smislu razvoja zadevnih dejavnosti, bi morala država članica določiti jasen in konkreten cilj (ali vrsto ciljev) za odpravo nedelovanja trga ali druge relevantne ovire, ugotovljene v predhodni oceni. Obseg in trajanje ukrepa bi morala ustrezati tem ciljem. Poleg tega mora država članica opredeliti tudi ustrezne kazalnike uspešnosti na podlagi rezultatov predhodne ocene, da bo lahko Komisija izmerila pričakovane učinke pomoči glede na zastavljene cilje. Kazalniki uspešnosti lahko vključujejo:






  (a) | potrebne ali predvidene naložbe zasebnega sektorja; |
| --- | --- | --- |

164.

Da bi lahko Komisija ustrezno ocenila pričakovane pozitivne učinke pomoči v smislu razvoja zadevnih dejavnosti, bi morala država članica določiti jasen in konkreten cilj (ali vrsto ciljev) za odpravo nedelovanja trga ali druge relevantne ovire, ugotovljene v predhodni oceni. Obseg in trajanje ukrepa bi morala ustrezati tem ciljem. Poleg tega mora država članica opredeliti tudi ustrezne kazalnike uspešnosti na podlagi rezultatov predhodne ocene, da bo lahko Komisija izmerila pričakovane učinke pomoči glede na zastavljene cilje. Kazalniki uspešnosti lahko vključujejo:

(a)

potrebne ali predvidene naložbe zasebnega sektorja;

| (b) | pričakovano število končnih upravičencev, v katere se vlaga, vključno s številom zagonskih podjetij in novih MSP; |
| --- | --- |

(b)

pričakovano število končnih upravičencev, v katere se vlaga, vključno s številom zagonskih podjetij in novih MSP;

| (c) | ocenjeno število novih podjetij, ustanovljenih med izvajanjem ukrepa tveganega financiranja in kot rezultat naložb tveganega financiranja; |
| --- | --- |

(c)

ocenjeno število novih podjetij, ustanovljenih med izvajanjem ukrepa tveganega financiranja in kot rezultat naložb tveganega financiranja;

| (d) | število delovnih mest, ustvarjenih v podjetjih, ki so končni upravičenci, od datuma prve naložbe tveganega financiranj v okviru ukrepa tveganega financiranja do datuma izstopa; |
| --- | --- |

(d)

število delovnih mest, ustvarjenih v podjetjih, ki so končni upravičenci, od datuma prve naložbe tveganega financiranj v okviru ukrepa tveganega financiranja do datuma izstopa;

| (e) | kadar je primerno, delež naložb, izvedenih v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

(e)

kadar je primerno, delež naložb, izvedenih v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu;

| (f) | mejnike in roke, v katerih naj bi se vložili nekateri vnaprej določeni zneski ali delež proračuna; |
| --- | --- |

(f)

mejnike in roke, v katerih naj bi se vložili nekateri vnaprej določeni zneski ali delež proračuna;

| (g) | pričakovane donose naložb; |
| --- | --- |

(g)

pričakovane donose naložb;

| (h) | kadar je primerno, patentne prijave končnih upravičencev, ki naj bi bile predložene med izvajanjem ukrepa tveganega financiranja; |
| --- | --- |

(h)

kadar je primerno, patentne prijave končnih upravičencev, ki naj bi bile predložene med izvajanjem ukrepa tveganega financiranja;

| (i) | kadar je primerno, krepitev odpornosti kritičnih dobavnih verig (npr. zdravstvo, elektronika, letalsko-vesoljska industrija, sektorji blaga z dvojno rabo in obrambni sektor) ter pospeševanje tehnološkega razvoja. |
| --- | --- |

(i)

kadar je primerno, krepitev odpornosti kritičnih dobavnih verig (npr. zdravstvo, elektronika, letalsko-vesoljska industrija, sektorji blaga z dvojno rabo in obrambni sektor) ter pospeševanje tehnološkega razvoja.

| 165. | Kazalniki iz odstavka 164 so pomembni za dokazovanje, da naj bi imela pomoč za tvegano financiranje pozitivne učinke v skladu z zastavljenimi cilji. Kazalniki zlasti omogočajo oceno učinkovitosti ukrepa in utemeljenosti naložbenih strategij, ki so jih finančni posredniki oblikovali v okviru izbirnega postopka. |
| --- | --- |

165.

Kazalniki iz odstavka 164 so pomembni za dokazovanje, da naj bi imela pomoč za tvegano financiranje pozitivne učinke v skladu z zastavljenimi cilji. Kazalniki zlasti omogočajo oceno učinkovitosti ukrepa in utemeljenosti naložbenih strategij, ki so jih finančni posredniki oblikovali v okviru izbirnega postopka.

| 166. | Kadar se ukrep tveganega financiranja delno ali v celoti uporablja za podporo podjetjem, ki so pred kratkim prejela priznanje / nagrado za inovativnost v skladu z merili, določenimi v dejavnostih pobude CASSINI, ali jim je Evropski svet za inovacije nedavno podelil znak kakovosti „pečat odličnosti“, ali za sovlaganje s skladom Evropskega sveta za inovacije ali za zagotavljanje nadaljnjih naložb v zvezi s programom Pospeševalec (59), lahko Komisija dopusti, da država članica uporabi iste ključne kazalnike uspešnosti kot pobuda CASSINI oziroma Evropski svet za inovacije. |
| --- | --- |

166.

Kadar se ukrep tveganega financiranja delno ali v celoti uporablja za podporo podjetjem, ki so pred kratkim prejela priznanje / nagrado za inovativnost v skladu z merili, določenimi v dejavnostih pobude CASSINI, ali jim je Evropski svet za inovacije nedavno podelil znak kakovosti „pečat odličnosti“, ali za sovlaganje s skladom Evropskega sveta za inovacije ali za zagotavljanje nadaljnjih naložb v zvezi s programom Pospeševalec (59

3.2.5.2.   Negativni učinki, ki jih je treba upoštevati

Negativni učinki, ki jih je treba upoštevati

| 167. | Ukrep državne pomoči mora biti oblikovan tako, da omejuje izkrivljanja konkurence in trgovine na notranjem trgu. Pri ukrepih tveganega financiranja je treba morebitne negativne učinke oceniti po posameznih ravneh, na katerih bi lahko bila prisotna pomoč: pri vlagateljih, finančnih posrednikih in njihovih upravljavcih ter končnih upravičencih. |
| --- | --- |

167.

Ukrep državne pomoči mora biti oblikovan tako, da omejuje izkrivljanja konkurence in trgovine na notranjem trgu. Pri ukrepih tveganega financiranja je treba morebitne negativne učinke oceniti po posameznih ravneh, na katerih bi lahko bila prisotna pomoč: pri vlagateljih, finančnih posrednikih in njihovih upravljavcih ter končnih upravičencih.

| 168. | Da bi lahko Komisija ocenila verjetne negativne učinke ukrepa na konkurenco in trgovino, lahko država članica predloži vse študije ali druge zadevne dokaze, ki jih ima na voljo, na primer naknadne ocene, izvedene za podobne sheme v smislu upravičenih podjetij, struktur financiranja, parametrov zasnove in geografskega območja. |
| --- | --- |

168.

Da bi lahko Komisija ocenila verjetne negativne učinke ukrepa na konkurenco in trgovino, lahko država članica predloži vse študije ali druge zadevne dokaze, ki jih ima na voljo, na primer naknadne ocene, izvedene za podobne sheme v smislu upravičenih podjetij, struktur financiranja, parametrov zasnove in geografskega območja.

| 169. | Na ravni trga za zagotavljanje tveganega financiranja lahko državne pomoči povzročijo izrivanje zasebnih vlagateljev. To lahko zmanjša spodbude zasebnim vlagateljem, da zagotovijo sredstva za upravičena podjetja, in jih tako spodbuja, da počakajo, dokler država ne zagotovi pomoči za take naložbe. To tveganje postane izrazitejše, čim višji je znesek skupnega financiranja, zagotovljenega končnim upravičencem, čim večji je obseg navedenih upravičenih podjetij in bolj kot so ta razvita, saj v teh razmerah zasebno financiranje postaja vse bolj dostopno. Poleg tega državna pomoč ne bi smela nadomestiti običajnega poslovnega tveganja pri naložbah, ki bi ga vlagatelji sprejeli, tudi če ne bi bilo državne pomoči. Če pa sta bila nedelovanje trga ali druga pomembna ovira ustrezno opredeljena, je manj verjetno, da bo ukrep tveganega financiranja povzročil tako izrivanje. |
| --- | --- |

169.

Na ravni trga za zagotavljanje tveganega financiranja lahko državne pomoči povzročijo izrivanje zasebnih vlagateljev. To lahko zmanjša spodbude zasebnim vlagateljem, da zagotovijo sredstva za upravičena podjetja, in jih tako spodbuja, da počakajo, dokler država ne zagotovi pomoči za take naložbe. To tveganje postane izrazitejše, čim višji je znesek skupnega financiranja, zagotovljenega končnim upravičencem, čim večji je obseg navedenih upravičenih podjetij in bolj kot so ta razvita, saj v teh razmerah zasebno financiranje postaja vse bolj dostopno. Poleg tega državna pomoč ne bi smela nadomestiti običajnega poslovnega tveganja pri naložbah, ki bi ga vlagatelji sprejeli, tudi če ne bi bilo državne pomoči. Če pa sta bila nedelovanje trga ali druga pomembna ovira ustrezno opredeljena, je manj verjetno, da bo ukrep tveganega financiranja povzročil tako izrivanje.

| 170. | Na ravni finančnih posrednikov ima lahko pomoč učinek izkrivljanja v smislu povečevanja ali ohranjanja tržne moči posrednika, na primer na trgu v določeni regiji. Tudi kadar pomoč tržne moči finančnega posrednika ne krepi neposredno, jo lahko krepi posredno z odvračanjem obstoječih konkurentov od širitve, spodbujanjem njihovega izstopa ali odvračanjem vstopa novih konkurentov. |
| --- | --- |

170.

Na ravni finančnih posrednikov ima lahko pomoč učinek izkrivljanja v smislu povečevanja ali ohranjanja tržne moči posrednika, na primer na trgu v določeni regiji. Tudi kadar pomoč tržne moči finančnega posrednika ne krepi neposredno, jo lahko krepi posredno z odvračanjem obstoječih konkurentov od širitve, spodbujanjem njihovega izstopa ali odvračanjem vstopa novih konkurentov.

| 171. | Ukrepi tveganega financiranja morajo biti namenjeni podjetjem, usmerjenim v rast, ki ne morejo privabiti ustrezne ravni financiranja iz zasebnih virov, lahko pa pridobijo sposobnost preživetja z državno pomočjo za tvegano financiranje. Kadar pa ukrep predvideva ustanovitev javnega sklada, naložbena strategija tega sklada pa ne kaže zadostne potencialne sposobnosti preživetja upravičenih podjetij, ukrep najverjetneje ne bo prestal preskusa izravnave (glej oddelek 3.2.5.3), saj lahko naložba tveganega financiranja v tem primeru pomeni nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

171.

Ukrepi tveganega financiranja morajo biti namenjeni podjetjem, usmerjenim v rast, ki ne morejo privabiti ustrezne ravni financiranja iz zasebnih virov, lahko pa pridobijo sposobnost preživetja z državno pomočjo za tvegano financiranje. Kadar pa ukrep predvideva ustanovitev javnega sklada, naložbena strategija tega sklada pa ne kaže zadostne potencialne sposobnosti preživetja upravičenih podjetij, ukrep najverjetneje ne bo prestal preskusa izravnave (glej oddelek 3.2.5.3), saj lahko naložba tveganega financiranja v tem primeru pomeni nepovratna sredstva.

| 172. | Pogoji v zvezi s komercialnim upravljanjem in dobičkonosno naravnanim odločanjem iz člena 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah so nujni za zagotovitev, da izbira podjetij, ki so končni upravičenci, temelji na tržni logiki. Komisija bo zato te pogoje upoštevala pri ocenjevanju ukrepov tveganega financiranja v skladu s temi smernicami, tudi kadar ukrep vključuje javne finančne posrednike. |
| --- | --- |

172.

Pogoji v zvezi s komercialnim upravljanjem in dobičkonosno naravnanim odločanjem iz člena 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah so nujni za zagotovitev, da izbira podjetij, ki so končni upravičenci, temelji na tržni logiki. Komisija bo zato te pogoje upoštevala pri ocenjevanju ukrepov tveganega financiranja v skladu s temi smernicami, tudi kadar ukrep vključuje javne finančne posrednike.

| 173. | Investicijski skladi majhnega obsega, z omejeno regionalno razsežnostjo in brez ustrezne ureditve upravljanja bodo analizirani z namenom, da se prepreči tveganje ohranjanja neučinkovitih tržnih struktur. Regionalne sheme tveganega financiranja morda nimajo vedno ustrezno velikega obsega in področja uporabe zaradi pomanjkljive diverzifikacije, povezane z morda majhnim številom upravičenih ciljnih podjetij za naložbe, zaradi česar bi se lahko zmanjšala učinkovitost takih skladov in bi se pomoč posledično dodeljevala podjetjem, ki so manj sposobna preživetja. V takih primerih bi lahko naložbe izkrivljale konkurenco in dajale neupravičeno prednost določenim podjetjem. |
| --- | --- |

173.

Investicijski skladi majhnega obsega, z omejeno regionalno razsežnostjo in brez ustrezne ureditve upravljanja bodo analizirani z namenom, da se prepreči tveganje ohranjanja neučinkovitih tržnih struktur. Regionalne sheme tveganega financiranja morda nimajo vedno ustrezno velikega obsega in področja uporabe zaradi pomanjkljive diverzifikacije, povezane z morda majhnim številom upravičenih ciljnih podjetij za naložbe, zaradi česar bi se lahko zmanjšala učinkovitost takih skladov in bi se pomoč posledično dodeljevala podjetjem, ki so manj sposobna preživetja. V takih primerih bi lahko naložbe izkrivljale konkurenco in dajale neupravičeno prednost določenim podjetjem.

| 174. | Na ravni končnih upravičencev bi lahko ukrep povzročil izkrivljanje proizvodnih trgov, na katerih si konkurirajo navedena podjetja. Ukrep lahko na primer izkrivlja konkurenco, če je namenjen podjetjem v slabo delujočih sektorjih. Zlasti lahko neupravičeno izkrivi konkurenco obsežna širitev zmogljivosti zaradi državne pomoči na slabo delujočem trgu, ker lahko nastanek ali ohranjanje prekomerne zmogljivosti vodi v omejevanje stopnje dobička in zmanjšanje naložb konkurentov ali celo njihov izstop s trga. Lahko tudi preprečuje vstop podjetij na trg. Posledica tega so neučinkovite tržne strukture, ki dolgoročno škodijo tudi potrošnikom. Kadar trg v ciljnih sektorjih raste, je običajno manj razlogov za skrb, da bo pomoč negativno vplivala na dinamične spodbude ali neupravičeno ovirala izstop ali vstop. Komisija meni, da je tveganje takšnih izkrivljanj precejšnje, kadar je ukrep tveganega financiranja specifičen za posamezni sektor ali daje prednost nekaterim sektorjem pred drugimi. V takih primerih bo Komisija proučila raven proizvodnih zmogljivosti v določenem sektorju glede na potencialno povpraševanje. Da bi lahko Komisija izvedla tako oceno, mora država članica v svoji priglasitvi opredeliti, ali je ukrep tveganega financiranja namenjen posameznim sektorjem oziroma daje prednost nekaterim sektorjem. |
| --- | --- |

174.

Na ravni končnih upravičencev bi lahko ukrep povzročil izkrivljanje proizvodnih trgov, na katerih si konkurirajo navedena podjetja. Ukrep lahko na primer izkrivlja konkurenco, če je namenjen podjetjem v slabo delujočih sektorjih. Zlasti lahko neupravičeno izkrivi konkurenco obsežna širitev zmogljivosti zaradi državne pomoči na slabo delujočem trgu, ker lahko nastanek ali ohranjanje prekomerne zmogljivosti vodi v omejevanje stopnje dobička in zmanjšanje naložb konkurentov ali celo njihov izstop s trga. Lahko tudi preprečuje vstop podjetij na trg. Posledica tega so neučinkovite tržne strukture, ki dolgoročno škodijo tudi potrošnikom. Kadar trg v ciljnih sektorjih raste, je običajno manj razlogov za skrb, da bo pomoč negativno vplivala na dinamične spodbude ali neupravičeno ovirala izstop ali vstop. Komisija meni, da je tveganje takšnih izkrivljanj precejšnje, kadar je ukrep tveganega financiranja specifičen za posamezni sektor ali daje prednost nekaterim sektorjem pred drugimi. V takih primerih bo Komisija proučila raven proizvodnih zmogljivosti v določenem sektorju glede na potencialno povpraševanje. Da bi lahko Komisija izvedla tako oceno, mora država članica v svoji priglasitvi opredeliti, ali je ukrep tveganega financiranja namenjen posameznim sektorjem oziroma daje prednost nekaterim sektorjem.

| 175. | Komisija bo ocenila tudi vse morebitne negativne učinke preselitve proizvodnje, saj bi lahko vplivali na konkurenco in trgovino med državami članicami. V zvezi s tem bo proučila, ali bi lahko regionalni skladi spodbujali selitev proizvodnje znotraj notranjega trga. Kadar so dejavnosti finančnega posrednika osredotočene na regijo, ki ne prejema pomoči in meji na regije, ki prejemajo pomoč, ali na regijo z višjo intenzivnostjo regionalne pomoči, kot jo ima ciljna regija, je tveganje za tako izkrivljanje znatnejše. Regionalni ukrep tveganega financiranja, ki je namenjen le določenim sektorjem, lahko prav tako negativno vpliva na preselitev proizvodnje. |
| --- | --- |

175.

Komisija bo ocenila tudi vse morebitne negativne učinke preselitve proizvodnje, saj bi lahko vplivali na konkurenco in trgovino med državami članicami. V zvezi s tem bo proučila, ali bi lahko regionalni skladi spodbujali selitev proizvodnje znotraj notranjega trga. Kadar so dejavnosti finančnega posrednika osredotočene na regijo, ki ne prejema pomoči in meji na regije, ki prejemajo pomoč, ali na regijo z višjo intenzivnostjo regionalne pomoči, kot jo ima ciljna regija, je tveganje za tako izkrivljanje znatnejše. Regionalni ukrep tveganega financiranja, ki je namenjen le določenim sektorjem, lahko prav tako negativno vpliva na preselitev proizvodnje.

| 176. | Nazadnje lahko Komisija pri oceni negativnih učinkov na konkurenco in trgovino po potrebi upošteva tudi negativne zunanje dejavnike dejavnosti, za katero se dodeli pomoč, kadar taki zunanji dejavniki z ustvarjanjem ali povečevanjem neučinkovitosti trga negativno vplivajo na konkurenco in trgovino med državami članicami v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi (60). |
| --- | --- |

176.

Nazadnje lahko Komisija pri oceni negativnih učinkov na konkurenco in trgovino po potrebi upošteva tudi negativne zunanje dejavnike dejavnosti, za katero se dodeli pomoč, kadar taki zunanji dejavniki z ustvarjanjem ali povečevanjem neučinkovitosti trga negativno vplivajo na konkurenco in trgovino med državami članicami v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi (60

3.2.5.3.   Tehtanje pozitivnih in negativnih učinkov pomoči

Tehtanje pozitivnih in negativnih učinkov pomoči

| 177. | Komisija bo kot zadnji korak v analizi pretehtala ugotovljene negativne učinke ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami glede na pozitivne učinke pomoči ter sprejela sklep, da je ukrep pomoči združljiv z notranjim trgom le, če bodo pozitivni učinki prevladali nad negativnimi učinki. |
| --- | --- |

177.

Komisija bo kot zadnji korak v analizi pretehtala ugotovljene negativne učinke ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami glede na pozitivne učinke pomoči ter sprejela sklep, da je ukrep pomoči združljiv z notranjim trgom le, če bodo pozitivni učinki prevladali nad negativnimi učinki.

| 178. | Dodatno se lahko zahteva, da je skupno ravnovesje nekaterih vrst shem pomoči predmet naknadne ocene, kakor je opisano v oddelku 4. V takih primerih lahko Komisija omeji trajanje shem z možnostjo naknadne ponovne priglasitve njihovega podaljšanja. |
| --- | --- |

178.

Dodatno se lahko zahteva, da je skupno ravnovesje nekaterih vrst shem pomoči predmet naknadne ocene, kakor je opisano v oddelku 4. V takih primerih lahko Komisija omeji trajanje shem z možnostjo naknadne ponovne priglasitve njihovega podaljšanja.

3.2.6.   Preglednost

Preglednost

| 179. | Za dodatno zaščito pred neupravičenim izkrivljanjem konkurence morajo imeti države članice, Komisija, gospodarski subjekti in javnost preprost dostop do vseh zadevnih aktov in relevantnih informacij o pomoči, ki se dodeli v skladu z njimi. |
| --- | --- |

179.

Za dodatno zaščito pred neupravičenim izkrivljanjem konkurence morajo imeti države članice, Komisija, gospodarski subjekti in javnost preprost dostop do vseh zadevnih aktov in relevantnih informacij o pomoči, ki se dodeli v skladu z njimi.

| 180. | Države članice morajo na spletišču Komisije za preglednost dodeljevanja pomoči (61) ali na celovitem spletišču o državni pomoči na nacionalni ali regionalni ravni objaviti:






  (a) | celotno besedilo sklepa o dodelitvi individualne pomoči ali odobrene sheme pomoči in njenih izvedbenih določb ali povezavo nanj; |
| --- | --- | --- |

180.

Države članice morajo na spletišču Komisije za preglednost dodeljevanja pomoči (61

(a)

celotno besedilo sklepa o dodelitvi individualne pomoči ali odobrene sheme pomoči in njenih izvedbenih določb ali povezavo nanj;

| (b) | informacije o vsaki dodeljeni individualni pomoči, ki presega 100 000 EUR, kot je določeno v Prilogi k tem smernicam. |
| --- | --- |

(b)

informacije o vsaki dodeljeni individualni pomoči, ki presega 100 000 EUR, kot je določeno v Prilogi k tem smernicam.

| 181. | Države članice morajo svoja celovita spletišča o državni pomoči iz odstavka 180 urediti tako, da omogočajo preprost dostop do informacij. Informacije morajo biti objavljene v obliki nelastniških preglednic, ki omogočajo učinkovito iskanje, izpis in prenos ter enostavno objavo na spletu, na primer v formatu CSV ali XML. Splošna javnost mora imeti dostop do spletišča brez kakršnih koli omejitev, tudi brez predhodne registracije uporabnika. |
| --- | --- |

181.

Države članice morajo svoja celovita spletišča o državni pomoči iz odstavka 180 urediti tako, da omogočajo preprost dostop do informacij. Informacije morajo biti objavljene v obliki nelastniških preglednic, ki omogočajo učinkovito iskanje, izpis in prenos ter enostavno objavo na spletu, na primer v formatu CSV ali XML. Splošna javnost mora imeti dostop do spletišča brez kakršnih koli omejitev, tudi brez predhodne registracije uporabnika.

| 182. | Pri shemah v obliki davčnih spodbud se bo štelo, da so pogoji iz odstavka 180, točka (b), izpolnjeni, če bodo države članice objavile zahtevane informacije o zneskih individualnih pomoči v naslednjih razponih (v milijonih EUR): | 0,1–0,5; |
| --- | --- | --- |

182.

Pri shemah v obliki davčnih spodbud se bo štelo, da so pogoji iz odstavka 180, točka (b), izpolnjeni, če bodo države članice objavile zahtevane informacije o zneskih individualnih pomoči v naslednjih razponih (v milijonih EUR):

0,1–0,5;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; |
| --- | --- |

10–30;

| | 30–60; |
| --- | --- |

30–60;

| | 60–100; |
| --- | --- |

60–100;

| | 100–250 |
| --- | --- |

100–250

| | 250 in več. |
| --- | --- |

250 in več.

| 183. | Informacije iz odstavka 180, točka (b), morajo biti objavljene v šestih mesecih od datuma dodelitve pomoči, v primeru pomoči v obliki davčnih spodbud pa v enem letu od roka za davčni obračun (62). Za nezakonito pomoč, ki je pozneje razglašena za združljivo, morajo države članice informacije objaviti v šestih mesecih od datuma sklepa Komisije, s katerim je bila pomoč razglašena za združljivo. Da se omogoči izvrševanje pravil o državni pomoči v skladu s Pogodbo, morajo biti informacije na voljo najmanj deset let od datuma dodelitve pomoči. |
| --- | --- |

183.

Informacije iz odstavka 180, točka (b), morajo biti objavljene v šestih mesecih od datuma dodelitve pomoči, v primeru pomoči v obliki davčnih spodbud pa v enem letu od roka za davčni obračun (62

| 184. | Komisija bo na svojem spletišču objavila povezavo do spletišč o državni pomoči iz odstavka 180. |
| --- | --- |

184.

Komisija bo na svojem spletišču objavila povezavo do spletišč o državni pomoči iz odstavka 180.

4.   OCENJEVANJE

OCENJEVANJE

| 185. | Komisija lahko zaradi dodatnega zagotavljanja, da je izkrivljanje konkurence in trgovine omejeno, zahteva, da se za določene sheme pomoči opravi naknadno ocenjevanje. Ocenjevanja se bodo zahtevala za sheme, pri katerih je lahko izkrivljanje konkurence in trgovine še posebno veliko, tj. za sheme, pri katerih obstaja tveganje znatnega omejevanja ali izkrivljanja konkurence, če se izvajanje ne pregleda pravočasno. |
| --- | --- |

185.

Komisija lahko zaradi dodatnega zagotavljanja, da je izkrivljanje konkurence in trgovine omejeno, zahteva, da se za določene sheme pomoči opravi naknadno ocenjevanje. Ocenjevanja se bodo zahtevala za sheme, pri katerih je lahko izkrivljanje konkurence in trgovine še posebno veliko, tj. za sheme, pri katerih obstaja tveganje znatnega omejevanja ali izkrivljanja konkurence, če se izvajanje ne pregleda pravočasno.

| 186. | Naknadno ocenjevanje se lahko zahteva za naslednje sheme pomoči:






  (a) | sheme pomoči z velikim proračunom; |
| --- | --- | --- |

186.

Naknadno ocenjevanje se lahko zahteva za naslednje sheme pomoči:

(a)

sheme pomoči z velikim proračunom;

| (b) | sheme z regionalno razsežnostjo; |
| --- | --- |

(b)

sheme z regionalno razsežnostjo;

| (c) | sheme z ozko sektorsko razsežnostjo; |
| --- | --- |

(c)

sheme z ozko sektorsko razsežnostjo;

| (d) | spremenjene sheme, kadar spremembe vplivajo na merila za upravičenost, znesek naložb ali parametre finančne zasnove; |
| --- | --- |

(d)

spremenjene sheme, kadar spremembe vplivajo na merila za upravičenost, znesek naložb ali parametre finančne zasnove;

| (e) | sheme z novimi značilnostmi; |
| --- | --- |

(e)

sheme z novimi značilnostmi;

| (f) | sheme, pri katerih Komisija to zahteva zaradi njihovih morebitnih negativnih učinkov na konkurenco in trgovino. |
| --- | --- |

(f)

sheme, pri katerih Komisija to zahteva zaradi njihovih morebitnih negativnih učinkov na konkurenco in trgovino.

| 187. | Naknadno ocenjevanje se bo v vsakem primeru zahtevalo za sheme s proračunom državne pomoči ali obračunanimi odhodki nad 150 milijonov EUR v katerem koli zadevnem letu ali 750 milijonov EUR v celotnem trajanju shem, tj. skupno trajanje sheme in katere koli predhodne sheme, ki pokriva podoben cilj in geografsko območje, in sicer od 1. januarja 2022. Glede na cilje ocenjevanja in da ne bi nesorazmerno obremenili držav članic, se bodo naknadna ocenjevanja zahtevala samo za sheme pomoči, katerih skupno trajanje presega tri leta, in sicer od 1. januarja 2022. |
| --- | --- |

187.

Naknadno ocenjevanje se bo v vsakem primeru zahtevalo za sheme s proračunom državne pomoči ali obračunanimi odhodki nad 150 milijonov EUR v katerem koli zadevnem letu ali 750 milijonov EUR v celotnem trajanju shem, tj. skupno trajanje sheme in katere koli predhodne sheme, ki pokriva podoben cilj in geografsko območje, in sicer od 1. januarja 2022. Glede na cilje ocenjevanja in da ne bi nesorazmerno obremenili držav članic, se bodo naknadna ocenjevanja zahtevala samo za sheme pomoči, katerih skupno trajanje presega tri leta, in sicer od 1. januarja 2022.

| 188. | Zahteva po naknadnem ocenjevanju se lahko opusti za sheme pomoči, ki so neposredne naslednice sheme, ki pokriva podoben cilj in geografsko območje, za katero je bila opravljena ocena ter je bilo v skladu z načrtom ocenjevanja, ki ga je odobrila Komisija, pripravljeno končno ocenjevalno poročilo, ki ni vsebovalo negativnih ugotovitev. Kadar končno ocenjevalno poročilo o shemi ni v skladu z odobrenim načrtom ocenjevanja, je treba zadevno shemo začasno prekiniti s takojšnjim učinkom. |
| --- | --- |

188.

Zahteva po naknadnem ocenjevanju se lahko opusti za sheme pomoči, ki so neposredne naslednice sheme, ki pokriva podoben cilj in geografsko območje, za katero je bila opravljena ocena ter je bilo v skladu z načrtom ocenjevanja, ki ga je odobrila Komisija, pripravljeno končno ocenjevalno poročilo, ki ni vsebovalo negativnih ugotovitev. Kadar končno ocenjevalno poročilo o shemi ni v skladu z odobrenim načrtom ocenjevanja, je treba zadevno shemo začasno prekiniti s takojšnjim učinkom.

| 189. | Cilj ocenjevanja bi moral biti, da se preveri, ali so bili izpolnjeni predpostavke in pogoji, na katerih temelji združljivost sheme, zlasti nujnost in učinkovitost ukrepa pomoči glede na njegove cilje. Oceniti bi se moral tudi vpliv ukrepa tveganega financiranja na konkurenco in trgovino. |
| --- | --- |

189.

Cilj ocenjevanja bi moral biti, da se preveri, ali so bili izpolnjeni predpostavke in pogoji, na katerih temelji združljivost sheme, zlasti nujnost in učinkovitost ukrepa pomoči glede na njegove cilje. Oceniti bi se moral tudi vpliv ukrepa tveganega financiranja na konkurenco in trgovino.

| 190. | Za sheme pomoči, za katere se zahteva ocenjevanje (glej odstavka 186 in 187) ter katerih skupno trajanje presega tri leta, morajo države članice od 1. januarja 2022 priglasiti osnutek načrta ocenjevanja, ki bo sestavni del ocene sheme s strani Komisije, in sicer:






  (a) | skupaj s shemo pomoči, če njen proračun državne pomoči presega 150 milijonov EUR v katerem koli zadevnem letu ali 750 milijonov EUR v celotnem obdobju trajanja sheme pomoči; |
| --- | --- | --- |

190.

Za sheme pomoči, za katere se zahteva ocenjevanje (glej odstavka 186 in 187) ter katerih skupno trajanje presega tri leta, morajo države članice od 1. januarja 2022 priglasiti osnutek načrta ocenjevanja, ki bo sestavni del ocene sheme s strani Komisije, in sicer:

(a)

skupaj s shemo pomoči, če njen proračun državne pomoči presega 150 milijonov EUR v katerem koli zadevnem letu ali 750 milijonov EUR v celotnem obdobju trajanja sheme pomoči;

| (b) | v 30 delovnih dneh po pomembni spremembi, s katero se je proračun sheme povečal na več kot 150 milijonov EUR v katerem koli zadevnem letu ali 750 milijonov EUR v celotnem obdobju trajanja sheme; |
| --- | --- |

(b)

v 30 delovnih dneh po pomembni spremembi, s katero se je proračun sheme povečal na več kot 150 milijonov EUR v katerem koli zadevnem letu ali 750 milijonov EUR v celotnem obdobju trajanja sheme;

| (c) | v 30 delovnih dneh po tem, ko so bili na uradnih računih evidentirani odhodki, ki presegajo 150 milijonov EUR v katerem koli letu; |
| --- | --- |

(c)

v 30 delovnih dneh po tem, ko so bili na uradnih računih evidentirani odhodki, ki presegajo 150 milijonov EUR v katerem koli letu;

| (d) | na zahtevo Komisije in v vsakem primeru pred odobritvijo sheme, če shema spada v eno od kategorij iz odstavka 186, ne glede na proračun državne pomoči sheme. |
| --- | --- |

(d)

na zahtevo Komisije in v vsakem primeru pred odobritvijo sheme, če shema spada v eno od kategorij iz odstavka 186, ne glede na proračun državne pomoči sheme.

| 191. | Osnutek načrta ocenjevanja mora biti v skladu s skupnimi metodološkimi načeli, ki jih je določila Komisija (63). Države članice morajo objaviti načrt ocenjevanja, ki ga je odobrila Komisija. |
| --- | --- |

191.

Osnutek načrta ocenjevanja mora biti v skladu s skupnimi metodološkimi načeli, ki jih je določila Komisija (63

| 192. | Naknadno ocenjevanje mora na podlagi načrta ocenjevanja opraviti strokovnjak, neodvisen od organa, ki dodeljuje pomoč. Vsaka ocena mora vključevati vsaj eno vmesno poročilo in eno končno ocenjevalno poročilo. Države članice morajo objaviti obe poročili. |
| --- | --- |

192.

Naknadno ocenjevanje mora na podlagi načrta ocenjevanja opraviti strokovnjak, neodvisen od organa, ki dodeljuje pomoč. Vsaka ocena mora vključevati vsaj eno vmesno poročilo in eno končno ocenjevalno poročilo. Države članice morajo objaviti obe poročili.

| 193. | Končno ocenjevalno poročilo je treba Komisiji predložiti pravočasno, da lahko oceni morebitno podaljšanje sheme pomoči, in najpozneje devet mesecev pred njenim iztekom. To obdobje se lahko skrajša za sheme, ki sprožijo zahtevo za ocenjevanje v zadnjih dveh letih izvajanja. Natančen obseg in načini posameznega ocenjevanja bodo določeni v sklepu o odobritvi sheme pomoči. Priglasitev vsakega naslednjega ukrepa pomoči s podobnim ciljem mora vsebovati opis, kako so bili upoštevani rezultati ocene. |
| --- | --- |

193.

Končno ocenjevalno poročilo je treba Komisiji predložiti pravočasno, da lahko oceni morebitno podaljšanje sheme pomoči, in najpozneje devet mesecev pred njenim iztekom. To obdobje se lahko skrajša za sheme, ki sprožijo zahtevo za ocenjevanje v zadnjih dveh letih izvajanja. Natančen obseg in načini posameznega ocenjevanja bodo določeni v sklepu o odobritvi sheme pomoči. Priglasitev vsakega naslednjega ukrepa pomoči s podobnim ciljem mora vsebovati opis, kako so bili upoštevani rezultati ocene.

5.   KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

5.1.   
  Uporabnost

Uporabnost

| 194. | Komisija bo načela iz teh smernic uporabljala za ocenjevanje združljivosti vseh pomoči za tvegano financiranje, ki jih je treba priglasiti in so dodeljene ali bodo dodeljene od 1. januarja 2022. |
| --- | --- |

194.

Komisija bo načela iz teh smernic uporabljala za ocenjevanje združljivosti vseh pomoči za tvegano financiranje, ki jih je treba priglasiti in so dodeljene ali bodo dodeljene od 1. januarja 2022.

| 195. | Pomoč za tvegano financiranje, nezakonito dodeljena pred 1. januarjem 2022, bo ocenjena v skladu s pravili, veljavnimi na datum dodelitve pomoči. |
| --- | --- |

195.

Pomoč za tvegano financiranje, nezakonito dodeljena pred 1. januarjem 2022, bo ocenjena v skladu s pravili, veljavnimi na datum dodelitve pomoči.

| 196. | Da bi se ohranila legitimna pričakovanja zasebnih vlagateljev v primeru shem tveganega financiranja, ki zagotavljajo javno financiranje za podporo tveganemu financiranju, je uporaba pravil za ukrep tveganega financiranja odvisna od datuma zaveze glede javnega financiranja finančnih posrednikov, ki je datum podpisa sporazuma o financiranju. |
| --- | --- |

196.

Da bi se ohranila legitimna pričakovanja zasebnih vlagateljev v primeru shem tveganega financiranja, ki zagotavljajo javno financiranje za podporo tveganemu financiranju, je uporaba pravil za ukrep tveganega financiranja odvisna od datuma zaveze glede javnega financiranja finančnih posrednikov, ki je datum podpisa sporazuma o financiranju.

5.2.   
  Ustrezni ukrepi

Ustrezni ukrepi

| 197. | Komisija meni, da bo izvajanje teh smernic povzročilo določene spremembe načel ocenjevanja, ki se uporabljajo za pomoč za tvegano financiranje v Uniji. Zato državam članicam predlaga naslednje ustrezne ukrepe v skladu s členom 108(1) Pogodbe:






  (a) | države članice naj po potrebi spremenijo svoje obstoječe sheme pomoči za tvegano financiranje, da jih uskladijo s temi smernicami, in sicer v šestih mesecih po objavi smernic; |
| --- | --- | --- |

197.

Komisija meni, da bo izvajanje teh smernic povzročilo določene spremembe načel ocenjevanja, ki se uporabljajo za pomoč za tvegano financiranje v Uniji. Zato državam članicam predlaga naslednje ustrezne ukrepe v skladu s členom 108(1) Pogodbe:

(a)

države članice naj po potrebi spremenijo svoje obstoječe sheme pomoči za tvegano financiranje, da jih uskladijo s temi smernicami, in sicer v šestih mesecih po objavi smernic;

| (b) | države članice so pozvane, naj podajo svoje izrecno brezpogojno soglasje k predlaganim ukrepom v dveh mesecih od datuma objave teh smernic. Če Komisija ne bo prejela nobenega odgovora, bo domnevala, da se zadevna država članica ne strinja s predlaganimi ukrepi. |
| --- | --- |

(b)

države članice so pozvane, naj podajo svoje izrecno brezpogojno soglasje k predlaganim ukrepom v dveh mesecih od datuma objave teh smernic. Če Komisija ne bo prejela nobenega odgovora, bo domnevala, da se zadevna država članica ne strinja s predlaganimi ukrepi.

| 198. | Da bi se ohranila legitimna pričakovanja zasebnih vlagateljev, državam članicam ni treba sprejeti ustreznih ukrepov v zvezi s shemami pomoči za tvegano financiranje za MSP, če je bila zaveza glede javnega financiranja finančnih posrednikov, za katero se šteje datum podpisa sporazuma o financiranju, dana pred datumom objave teh smernic, vsi pogoji iz sporazuma o financiranju pa ostajajo nespremenjeni. Ti finančni posredniki lahko do konca trajanja, določenega v sporazumu o financiranju, še naprej delujejo in vlagajo v skladu s svojo prvotno naložbeno strategijo. |
| --- | --- |

198.

Da bi se ohranila legitimna pričakovanja zasebnih vlagateljev, državam članicam ni treba sprejeti ustreznih ukrepov v zvezi s shemami pomoči za tvegano financiranje za MSP, če je bila zaveza glede javnega financiranja finančnih posrednikov, za katero se šteje datum podpisa sporazuma o financiranju, dana pred datumom objave teh smernic, vsi pogoji iz sporazuma o financiranju pa ostajajo nespremenjeni. Ti finančni posredniki lahko do konca trajanja, določenega v sporazumu o financiranju, še naprej delujejo in vlagajo v skladu s svojo prvotno naložbeno strategijo.

5.3.   
  Poročanje in spremljanje

Poročanje in spremljanje

| 199. | V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2015/1589 (64) in Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (65) morajo države članice Komisiji predložiti letna poročila. |
| --- | --- |

199.

V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2015/1589 (64

65

| 200. | Države članice morajo voditi podrobne evidence v zvezi z vsemi ukrepi pomoči. Te evidence morajo vsebovati vse potrebne informacije, da se dokaže izpolnjevanje pogojev glede upravičenosti in največjih zneskov naložb. Te evidence je treba hraniti deset let od datuma dodelitve pomoči in jih na zahtevo predložiti Komisiji. Če gre za ukrepe pomoči, ki zagotavljajo davčne spodbude in pri katerih se davčna pomoč dodeli samodejno, na primer na podlagi davčnega obračuna upravičencev, in pri katerih se za posameznega upravičenca ne opravi predhodno preverjanje glede izpolnjevanja vseh pogojev glede združljivosti, morajo države članice redno preverjati vsaj naknadno in na podlagi vzorcev, da so vsi pogoji glede združljivosti izpolnjeni, ter sprejeti potrebne zaključke. Države članice morajo podrobne evidence o preverjanjih hraniti vsaj deset let od datuma, ko so bila ta opravljena. |
| --- | --- |

200.

Države članice morajo voditi podrobne evidence v zvezi z vsemi ukrepi pomoči. Te evidence morajo vsebovati vse potrebne informacije, da se dokaže izpolnjevanje pogojev glede upravičenosti in največjih zneskov naložb. Te evidence je treba hraniti deset let od datuma dodelitve pomoči in jih na zahtevo predložiti Komisiji. Če gre za ukrepe pomoči, ki zagotavljajo davčne spodbude in pri katerih se davčna pomoč dodeli samodejno, na primer na podlagi davčnega obračuna upravičencev, in pri katerih se za posameznega upravičenca ne opravi predhodno preverjanje glede izpolnjevanja vseh pogojev glede združljivosti, morajo države članice redno preverjati vsaj naknadno in na podlagi vzorcev, da so vsi pogoji glede združljivosti izpolnjeni, ter sprejeti potrebne zaključke. Države članice morajo podrobne evidence o preverjanjih hraniti vsaj deset let od datuma, ko so bila ta opravljena.

5.4.   
  Pregled

Pregled

| 201. | Komisija se lahko kadar koli odloči za pregled ali spremembo teh smernic, če bi bilo to potrebno iz razlogov, povezanih s politiko Unije na področju konkurence, ali da bi se upoštevale druge politike Unije in mednarodne zaveze, razvoj dogodkov na trgih ali iz katerega koli drugega utemeljenega razloga. |
| --- | --- |

201.

Komisija se lahko kadar koli odloči za pregled ali spremembo teh smernic, če bi bilo to potrebno iz razlogov, povezanih s politiko Unije na področju konkurence, ali da bi se upoštevale druge politike Unije in mednarodne zaveze, razvoj dogodkov na trgih ali iz katerega koli drugega utemeljenega razloga.

---

(1)  Natančne opredelitve MSP ter malih in inovativnih podjetij s srednjo tržno kapitalizacijo za namene teh smernic so določene v oddelku 2.3 odstavka 35.

1

(2)  Smernice Skupnosti o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (UL C 194, 18.8.2006, str. 2).

2

(3)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (UL C 19, 22.1.2014, str. 4).

3

(4)  Komisija je med letoma 2012 in 2014 izvedla ambiciozen program posodobitve pravil o državni pomoči, ki je temeljil na treh glavnih ciljih (za več podrobnosti glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o posodobitvi področja državnih pomoči EU (COM(2012) 209 final z dne 8. maja 2012):

4

| (a) | spodbujati trajnostno, pametno in vključujočo rast na konkurenčnem notranjem trgu; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati trajnostno, pametno in vključujočo rast na konkurenčnem notranjem trgu;

| (b) | osredotočiti predhodno preverjanje, ki ga izvaja Komisija, na primere pomoči z največjim vplivom na notranji trg, hkrati pa krepiti sodelovanje z državami članicami pri izvrševanju pravil o državni pomoči; ter |
| --- | --- |

(b)

osredotočiti predhodno preverjanje, ki ga izvaja Komisija, na primere pomoči z največjim vplivom na notranji trg, hkrati pa krepiti sodelovanje z državami članicami pri izvrševanju pravil o državni pomoči; ter

| (c) | racionalizirati pravila in zagotoviti hitrejše sprejemanje odločitev. |
| --- | --- |

(c)

racionalizirati pravila in zagotoviti hitrejše sprejemanje odločitev.

(5)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020) 103 final z dne 10. marca 2020).

5

(6)  Glej „Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs“ (Evalvacijska podporna študija o pravilih EU o državni pomoči za dostop do financiranja za MSP), Evropska unija (2020), ki je na voljo na spletu:

6

https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.

(7)  Takšne inovacije vključujejo na primer spreminjanje socialnih praks v podporo zelenemu ali digitalnemu prehodu ali izboljševanje poklicnih možnosti žensk na področju IKT.

7

(8)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final z dne 11. decembra 2019).

8

(9)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020) 67 final z dne 19. februarja 2020).

9

(10)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede spodbujanja energije iz obnovljivih virov ter razveljavitvi Direktive Sveta (EU) 2015/652 (COM(2021) 557 final z dne 14. julija 2021).

10

(11)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Akcijski načrt: financiranje trajnostne rasti (COM(2018) 97 final z dne 8. marca 2018).

11

(12)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Taksonomija EU, poročanje podjetij glede trajnostnosti, preference glede trajnostnosti in fiduciarne obveznosti: usmerjanje financiranja v evropski zeleni dogovor (COM(2021) 188 final z dne 21. aprila 2021.

12

(13)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

13

(14)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (COM(2021) 118 final z dne 9. marca 2021).

14

(15)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

15

(16)  V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki z naslovom Letna strategija za trajnostno rast 2021 (COM(2020) 575 final z dne 17. septembra 2020) je opredeljenih sedem vodilnih področij: zagnati – prednostna obravnava čistih tehnologij, ki bodo kos izzivom prihodnosti, ter pospešitev razvoja in uporabe obnovljivih virov energije; prenoviti – izboljšanje energijske učinkovitosti v javnih in zasebnih stavbah; napolniti – spodbujanje čistih tehnologij, ki bodo kos izzivom prihodnosti, da bi se pospešila uporaba trajnostnih, dostopnih in pametnih prometnih sistemov ter polnilnih in oskrbovalnih mest, ter razširitev javnega prevoza; povezati – hitra uvedba hitrih širokopasovnih storitev v vseh regijah in gospodinjstvih, vključno z optičnimi omrežji in omrežji 5G; modernizirati – digitalizacija javne uprave in storitev, vključno s pravosodnim in zdravstvenim sistemom; povečati – povečanje evropskih zmogljivosti industrijskih podatkovnih oblakov ter razvoj najmočnejših, najsodobnejših in trajnostnih procesorjev; preusposabljati in izpopolnjevati – prilagoditev izobraževalnih sistemov za podporo digitalnim spretnostim ter izobraževanje in poklicno usposabljanje za vse starosti.

16

(17)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021) 350 final z dne 5. maja 2021).

17

(18)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov (COM(2015) 468 final z dne 30. septembra 2015).

18

(19)  Na primer Uredba (EU) št. 345/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o evropskih skladih tveganega kapitala (UL L 115, 25.4.2013, str. 1); Uredba (EU) 2017/1129 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o prospektu, ki se objavi ob ponudbi vrednostnih papirjev javnosti ali njihovi uvrstitvi v trgovanje na reguliranem trgu, in razveljavitvi Direktive 2003/71/ES (UL L 168, 30.6.2017, str. 12); Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349) v zvezi z razvojem zagonskih trgov MSP; Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

19

(20)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt (COM(2020) 590 final z dne 24. septembra 2020).

20

(21)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

21

(22)  Finančni instrumenti zajemajo finančne instrumente, ki niso nepovratna sredstva in so lahko v obliki dolžniških instrumentov (posojila, jamstva) ali instrumentov lastniškega kapitala (naložbe v čisti lastniški kapital, naložbe v navidezni lastniški kapital in drugi instrumenti za porazdelitev tveganja).

22

(23)  Poleg tega je Komisija skupaj z Evropskim investicijskim skladom in Evropsko investicijsko banko v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave (7. OP) oblikovala poseben instrument za porazdelitev tveganja, ki zagotavlja boljši dostop do finančnih sredstev v obliki posojil, glej http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/index.htm. Instrument za porazdelitev tveganja je zagotovil delno jamstvo finančnim posrednikom prek mehanizma za porazdelitev tveganja, s čimer je zmanjšal njihova finančna tveganja in jih spodbudil k zagotavljanju posojil za MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem ali inovacijskimi dejavnostmi.

23

(24)  Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33).

24

(25)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

25

(26)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

26

(27)  Evropski ukrep za povečanje tveganega kapitala (ESCALAR) je pilotni program, ki ga je uvedla Evropska komisija, upravlja pa ga Evropski investicijski sklad, da bi se z uporabo sredstev naložbenega načrta za Evropo odpravila vrzel v financiranju za hitro rastoča evropska podjetja (podjetja v razširitveni fazi). Program ESCALAR je bil uveden 4. aprila 2020 in je namenjen znatnemu povečanju sredstev skladov, kar omogoča večje naložbene zneski in ustvarjanje večjih zmogljivosti za naložbe v podjetja v razširitveni fazi.

27

(28)  Takratna kandidatka za predsednico Evropske komisije Ursula von der Leyen je v svojih političnih usmeritvah za naslednjo Evropsko komisijo v obdobju 2019–2024 napovedala ustanovitev javno-zasebnega sklada, specializiranega za prve javne ponudbe MSP, da bi se z zagotovitvijo javne podpore v obliki financiranja olajšal dostop MSP z velikim potencialom do javnih trgov.

28

(29)  Pobuda CASSINI, ki je bila prvič napovedana v „Strategiji za MSP za trajnostno in digitalno Evropo“ (COM(2020) 103 final z dne 10. marca 2020), je zbirka konkretnih ukrepov, katerih cilji vključujejo olajšanje dostopa do tveganega kapitala za MSP, ki so dejavna na področju vesoljskih tehnologij, za financiranje njihove širitve. Sklad za rast v okviru pobude CASSINI bo podobno kot ISEP deloval kot sklad skladov z vlaganji v sklade tveganega kapitala, ki se zavežejo, da bodo delovali kot „tematski skladi“, tj. da bodo vlagali v vesoljski sektor, hkrati pa se bodo še vedno samostojno odločali, v katera podjetja želijo vlagati. Sklad za rast v okviru pobude CASSINI bo reševal pomanjkanje kapitala v fazi širitve, ki dokazano negativno vpliva na nova MSP v vesoljskem sektorju v Uniji.

29

(30)  Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (UL L 107, 26.3.2021, str. 30). Namen programa InvestEU je spodbujati sodelovanje javnih in zasebnih vlagateljev v operacijah financiranja in naložbenih operacijah z zagotavljanjem jamstev iz proračuna Unije za odpravo nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin. Temelji na uspehu Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), ki se je začel izvajati leta 2015, da bi se odpravila naložbena vrzel v Uniji po finančni in gospodarski krizi.

30

(31)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

31

(32)  Na voljo na spletu: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/fitness_check_en.html.

32

(33)  Obvestilo Komisije o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 262, 19.7.2016, str. 1).

33

(34)  Komisija v tem obvestilu pojasnjuje, kako je treba razlagati pojem državne pomoči iz člena 107(1) Pogodbe. Oddelek 4.2 („Preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu“) navedenega obvestila vsebuje smernice o tem, kdaj ukrep javne podpore ne pomeni državne pomoči, ker se izvaja pod običajnimi tržnimi pogoji.

34

(35)  Glej opombo 34.

35

(36)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1); Uredba Komisije (EU) št. 1408/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v kmetijskem sektorju (UL L 352, 24.12.2013, str. 9); Uredba Komisije (EU) št. 717/2014 z dne 27. junija 2014 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v sektorju ribištva in akvakulture (UL L 190, 28.6.2014, str. 45).

36

de minimis

de minimis

de minimis

(37)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (UL C 249, 31.7.2014, str. 1).

37

(38)  Glej opombo 34.

38

(39)  Glej opombo 36.

39

(40)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

40

(41)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

41

(42)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

42

(43)  Izvedbeni sklep Komisije C(2017) 7124 z dne 27. oktobra 2017 o sprejetju delovnega programa za obdobje 2018–2020 v okviru posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter o financiranju delovnega programa za leto 2018.

43

(44)  Med cilji pobude CASSINI so: (1) povečanje števila zagonskih podjetij, ki so dejavna na področju vesoljskih tehnologij in razvijajo inovativne rešitve z uporabo vesoljskih tehnologij Unije, (2) izboljšanje njihove stopnje uspešnosti pri ustanavljanju podjetij in (3) olajšanje dostopa za MSP na področju vesoljskih tehnologij do rizičnega kapitala. Ukrepi pobude CASSINI zajemajo celoten podjetniški cikel in so po svoji zasnovi usmerjeni v izbiro najbolj inovativnih in konkurenčnih poslovnih zamisli (tj. zunanji izvajalci uporabljajo tržno usmerjena merila za zagotavljanje mentorstva in spodbujanja, vlagatelji tveganega kapitala, ki upravljajo tematske vesoljske sklade, pa se bodo samostojno odločali pri izbiri podvigov, v katere želijo vlagati). Glej tudi opombo 29.

44

(45)  Z odstopanjem od točke (c) se podjetja, nastala z združitvijo podjetij, ki so upravičena do pomoči na podlagi teh smernic, prav tako štejejo za upravičena podjetja, in sicer do pet let po datumu registracije najstarejšega podjetja, udeleženega v združitvi;

45

(46)  Glej sodbe Sodišča z dne 19. septembra 2000 v zadevi Nemčija proti Komisiji, C-156/98, EU:C:2000:467, točka 78; z dne 22. decembra 2008 v zadevi Régie Networks proti Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, EU:C:2008:764, točke od 94 do 116; z dne 15. aprila 2008 v zadevi Nuova Agricast, C-390/06, EU:C:2008:224, točki 50 in 51, in z dne 22. septembra 2020 v zadevi Avstrija proti Komisiji, C-594/18 P, EU:C:2020:742, točka 44.

46

(47)  To ne vpliva na zahtevo, da morajo imeti finančni posredniki ali njihovi upravljavci potrebno dovoljenje za izvajanje naložb in dejavnosti upravljanja v zadevni državi članici, ali na zahtevo, da morajo imeti končni upravičenci poslovno enoto in izvajati gospodarske dejavnosti na ciljnem ozemlju.

47

(48)  V skladu z delovnim programom Obzorje 2020 za obdobje 2018–2020 (glej opombo 24) ali členom 2(23) in členom 15(2) Uredbe (EU) 2021/695 (glej opombo 26).

48

(49)  V skladu s členom 48 Uredbe (EU) 2021/695 (glej opombo 26).

49

(50)  Glej opombo 7 za primere socialnih inovacij. Ali gre za inovativna MSP, je treba oceniti na podlagi opredelitve iz člena 2 uredbe o splošnih skupinskih izjemah.

50

(51)  Komisija priznava vse večji pomen platform za množično financiranje pri privabljanju financiranja za zagonska podjetja. Če je bilo ugotovljeno nedelovanje trga in kadar ima platforma za množično financiranje upravljavca, ki je ločena pravna oseba, lahko Komisija torej smiselno uporabi pravila, ki se uporabljajo za alternativne platforme za trgovanje. Enako velja tudi za davčne spodbude za naložbe, ki se izvajajo prek takih platform za množično financiranje. 10. novembra 2020 je začela veljati Uredba (EU) 2020/1503 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. oktobra 2020 o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja za podjetnike ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1129 in Direktive (EU) 2019/1937 (UL L 347, 20.10.2020, str. 1). Pričakuje se, da bo povečala razpoložljivost množičnega financiranja kot inovativne oblike financiranja.

51

(52)  To vključuje vsa zagonska podjetja in MSP, ki še niso opravila svoje prve komercialne prodaje (kot so opredeljena v odstavku 35, točka 12, teh smernic).

52

(53)  Mehanizem za vračanje sredstev ali enakovreden pogodbeni mehanizem pomeni dogovor, v skladu s katerim mora posrednik vrniti korist, pridobljeno od države, ki je ni prenesel na končnega upravičenca, kot je zahtevano.

53

(54)  V izogib dvomom in v skladu s členom 21 uredbe o splošnih skupinskih izjemah se lahko za naložbe lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala za upravljanje likvidnosti uporabi največ 30 % združenih kapitalskih vložkov finančnega posrednika in neporabljenega kapitala na vpoklic.

54

(55)  Omejeni donos za javnega vlagatelja po vnaprej določeni minimalni stopnji donosa: če je vnaprej določena stopnja donosa presežena, se ves presežni donos razdeli izključno med zasebne vlagatelje.

55

(56)  Nakupne opcije za javne delnice: zasebni vlagatelji imajo pravico izkoristiti nakupno opcijo za odkup deleža javne naložbe po vnaprej dogovorjeni izvršilni ceni.

56

(57)  Asimetrična porazdelitev prihodkov: denarna sredstva se črpajo od javnih in zasebnih vlagateljev po načelu enakovrednosti, ob nastanku donosov pa se ti delijo asimetrično. Zasebni vlagatelji prejmejo večji delež prihodkov od delitve, kot bi ga morali prejeti sorazmerno s svojimi deleži, in sicer do vnaprej določene minimalne stopnje donosa.

57

(58)  Za ukrepe, ki so enaki ukrepom v okviru načrtov za okrevanje in odpornost, kot jih je odobril Svet, se šteje, da je ta pogoj izpolnjen, saj je bila njihova skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, že preverjena.

58

(59)  V skladu s členom 48 Uredbe (EU) 2021/695 (glej opombo 26).

59

(60)  To lahko velja tudi v primeru, ko pomoč izkrivlja delovanje gospodarskih instrumentov, vzpostavljenih za internalizacijo takšnih negativnih zunanjih dejavnikov (npr. z vplivanjem na cenovne signale sistema Unije za trgovanje z emisijami ali podobnega instrumenta).

60

(61)  Javni iskalnik po podatkovni zbirki državne pomoči, na voljo na naslednjem spletišču: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=sl.

61

(62)  Če ni uradne zahteve za letni davčni obračun, se za namene vnosa kot datum, na katerega je bila dodeljena pomoč, šteje 31. december leta, za katero je bila pomoč dodeljena.

62

(63)  Delovni dokument služb Komisije z naslovom „Skupna metodologija za oceno državne pomoči“ (SWD(2014) 179 final z dne 28. maja 2014).

63

(64)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

64

(65)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

65

---

PRILOGA

Informacije o preglednosti

Informacije o individualnih dodelitvah iz odstavka 180, točka (b) so naslednje:

| — | identiteta vsakega upravičenca do pomoči (1):






  — | ime |
| --- | --- | --- |

—

identiteta vsakega upravičenca do pomoči (1):

—

ime

| — | identifikacijska oznaka upravičenca do pomoči |
| --- | --- |

—

identifikacijska oznaka upravičenca do pomoči

| — | vrsta upravičenega podjetja do pomoči v času vložitve zahtevka:






  — | MSP |
| --- | --- | --- |

—

vrsta upravičenega podjetja do pomoči v času vložitve zahtevka:

—

MSP

| — | veliko podjetje |
| --- | --- |

—

veliko podjetje

| — | regija, v kateri se nahaja upravičenec do pomoči, na ravni NUTS II ali nižji |
| --- | --- |

—

regija, v kateri se nahaja upravičenec do pomoči, na ravni NUTS II ali nižji

| — | glavni sektor ali dejavnost upravičenca do pomoči za zadevno pomoč, opredeljena s skupino NACE (trimestna številčna oznaka) (2) |
| --- | --- |

—

glavni sektor ali dejavnost upravičenca do pomoči za zadevno pomoč, opredeljena s skupino NACE (trimestna številčna oznaka) (2)

| — | element pomoči, v celoti izražen v nacionalni valuti |
| --- | --- |

—

element pomoči, v celoti izražen v nacionalni valuti

| — | če se razlikuje od elementa pomoči, nominalni znesek pomoči, v celoti izražen v nacionalni valuti (3) |
| --- | --- |

—

če se razlikuje od elementa pomoči, nominalni znesek pomoči, v celoti izražen v nacionalni valuti (3)

| — | instrument pomoči (4):






  — | nepovratna sredstva / subvencionirane obrestne mere / odpis dolga |
| --- | --- | --- |

—

instrument pomoči (4):

—

nepovratna sredstva / subvencionirane obrestne mere / odpis dolga

| — | posojilo / vračljiva predplačila / povratna sredstva |
| --- | --- |

—

posojilo / vračljiva predplačila / povratna sredstva

| — | jamstvo |
| --- | --- |

—

jamstvo

| — | davčna ugodnost ali davčna oprostitev |
| --- | --- |

—

davčna ugodnost ali davčna oprostitev

| — | tvegano financiranje |
| --- | --- |

—

tvegano financiranje

| — | drugo (navedite) |
| --- | --- |

—

drugo (navedite)

| — | datum dodelitve in datum objave |
| --- | --- |

—

datum dodelitve in datum objave

| — | cilj pomoči |
| --- | --- |

—

cilj pomoči

| — | identiteta pristojnega organa ali organov za dodelitev pomoči |
| --- | --- |

—

identiteta pristojnega organa ali organov za dodelitev pomoči

| — | kjer je ustrezno, naziv pooblaščenega subjekta in nazivi izbranih finančnih posrednikov |
| --- | --- |

—

kjer je ustrezno, naziv pooblaščenega subjekta in nazivi izbranih finančnih posrednikov

| — | referenčna oznaka ukrepa pomoči (5) |
| --- | --- |

—

referenčna oznaka ukrepa pomoči (5)

---

(1)  Z izjemo poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih podatkov v ustrezno utemeljenih primerih in po pridobitvi soglasja Komisije (Sporočilo Komisije C(2003) 4582 z dne 1. decembra 2003 o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči (UL C 297, 9.12.2003, str. 6)).

(2)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih, UL L 393, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Bruto ekvivalent nepovratnih sredstev ali, če je ustrezno, znesek naložbe. Za pomoč za tekoče poslovanje se lahko predloži letni znesek pomoči na upravičenca. Za davčne sheme se ta znesek lahko navede v razponih, določenih v odstavku 182. Znesek, ki se objavi, je najvišja dovoljena davčna ugodnost in ne letno odšteti znesek (npr. v okviru davčne olajšave se objavi najvišja dovoljena davčna olajšava, ne pa dejanski znesek, ki je lahko odvisen od obdavčljivih prihodkov in se vsako leto spreminja).

(4)  Če je pomoč dodeljena na podlagi več instrumentov pomoči, se znesek pomoči navede po posameznih instrumentih.

(5)  Kot jo določi Komisija v postopku priglasitve iz oddelka 2,2.

---

Popravki

| 16.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 161/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 161/121

---

Popravek Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003

(
  Uradni list Evropske unije L 170 z dne 25. junija 2019
  )

Stran 87, Priloga IV, del I, oddelek 1 (UPORABA NOTRANJEGA NADZORA PROIZVODNJE (MODUL A)):

Točka 1.1(d) se črta.

---

| 16.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 161/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 161/122

---

Popravek Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2022/658 z dne 21. aprila 2022 o izvajanju Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(
  Uradni list Evropske unije L 120 z dne 21. aprila 2022
  )

Stran 4, Priloga, tabela, vnos št. 234, stolpec „Razlogi“, prvi odstavek:

besedilo:

„Jevgenij Prigožin je pomemben ruski poslovnež, ki je tesno povezan s predsednikom Putinom in ruskim ministrstvom za obrambo. Je ustanovitelj in neuradni vodja skupine Wagner, vojaškega subjekta brez pravne osebnosti s sedežem v Rusiji, ki je odgovoren za napotitev plačancev skupine Wagner v Ukrajino.“

se glasi:

„Jevgenij Prigožin je pomemben ruski poslovnež, ki je tesno povezan s predsednikom Putinom in ruskim ministrstvom za obrambo. Je financer in neuradni vodja skupine Wagner, vojaškega subjekta brez pravne osebnosti s sedežem v Rusiji, ki je odgovoren za napotitev plačancev skupine Wagner v Ukrajino.“.

---

| 16.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 161/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 161/123

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2015/1185 z dne 24. aprila 2015 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo lokalnih grelnikov prostorov na trdno gorivo

(
  Uradni list Evropske unije L 193 z dne 21. julija 2015
  )

Stran 3, člen 1(1):

besedilo:

„1.   Ta uredba določa zahteve za okoljsko primerno zasnovo za dajanje v promet in obratovanje lokalnih grelnikih prostorov na trdno gorivo z nazivno izhodno toplotno močjo enako ali nižjo od 50 kW.“

se glasi:

„1.   Ta uredba določa zahteve za okoljsko primerno zasnovo za dajanje lokalnih grelnikov prostorov na trdno gorivo z nazivno izhodno toplotno močjo, enako ali nižjo od 50 kW, na trg in v uporabo.“.

Stran 5, člen 2(23):

besedilo:

„23.   ‚enakovreden model‘ pomeni model, ki se daje v promet z enakimi tehničnimi parametri iz tabele 1 točke 3 v Prilogi II kot drug model, ki ga daje v promet isti proizvajalec.“

se glasi:

„23.   ‚enakovreden model‘ pomeni model, ki se daje na trg z enakimi tehničnimi parametri iz tabele 1 točke 3 v Prilogi II kot drug model, ki ga daje na trg isti proizvajalec.“.

Stran 6, člen 8:

besedilo:

„Države članice lahko do 1. januarja 2022 dovolijo dajanje v promet ali uporabo lokalnih grelnikov prostorov na trdno gorivo, ki so v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami glede sezonske energijske učinkovitosti pri ogrevanju prostorov in emisij trdnih delcev, plinastih organskih spojin, ogljikovega monoksida ter dušikovih oksidov.“

se glasi:

„Države članice lahko do 1. januarja 2022 dovolijo, da se dajejo na trg in v uporabo lokalni grelniki prostorov na trdno gorivo, ki so v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami glede sezonske energijske učinkovitosti pri ogrevanju prostorov in emisij trdnih delcev, plinastih organskih spojin, ogljikovega monoksida ter dušikovih oksidov.“.

---